bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — Enligt 1 § får regeringeneller, efter regeringens bestämmande,efter särskilt bemyndigande somlämnas för ett budgetår i sänder ta upp lån tillstaten för att finansiera löpande underskott istatsbudgeten och andra utgifter som grundar sigpå beslut, tillhandahålla sådanakrediter och fullgöra sådana garantier somriksdagen beslutat om, amortera, lösa in och köpaupp statslån, samt tillgodose behovav valutareserv.3 Handläggningen av vissaregeringsärenden m.m.3.1 beredningav styrelsevalen vid 2002AnmälanI en anmälan till den 12februari 2003, bilaga A3.1.1, begärs attkonstitutionsutskottet granskar beredningen avstyrelsevalen vid Systembolaget AB:s bolagsstämma2002.I anmälan anförs att uppgifter i medierna görgällande att valet föregicks av en konflikt mellanstyrelsen och VD, vilket möjligen påverkade ägarensbeslut att ersätta fyra av fem av staten utseddaledamöter i styrelsen. Enligt anmälan brukar dennormala gången vid en konflikt mellan styrelse ochVD vara att VD lämnar sin post.BakgrundGällande ordning avseende styrelseval m.m.Statligt ägda aktiebolag är liksom aktiebolag somägs av andra underkastade aktiebolagslagens(1975:1385) regelsystem.Enligt 9 kap. 1 § utövas aktieägarnas rätt attbesluta i bolagets angelägenheter vid bolagsstämma.Enligt 8 kap. 6 § utses styrelsen av bolagsstämman.I bolagsordningen får det föreskrivas att en ellerflera styrelseledamöter, i publika aktiebolag dockmindre än hälften av samtliga, skall utses på annatsätt. Enligt 8 kap. 10 § gäller en styrelseledamotsuppdrag för den tid som anges i bolagsordningen.Uppdragstiden skall bestämmas så att uppdragetupphör vid slutet av en bolagsstämma som hållssenast under det fjärde räkenskapsåret efter det dåstyrelseledamoten utsågs. Enligt 8 kap. 11 § upphörett uppdrag som styrelseledamot omstyrelseledamoten eller den som har utsett honomanmäler att uppdraget skall upphöra. Anmälan omdetta skall göras hos styrelsen. Om enstyrelseledamot som inte är vald av bolagsstämmanvill avgå, skall han anmäla det också hos den somhar utsett honom. Enligt 8 kap. 23 § skall styrelseni ett publikt aktiebolag utse en verkställandedirektör. I ett privat aktiebolag får styrelsen utseen verkställande direktör.I aktiebolagslagen finns inga bestämmelser om hurstyrelseval skall beredas. Formerna för beredningtorde i praktiken variera starkt mellan olika bolagberoende på bl.a. ägarförhållandena. Med stöd av 7kap. 5 § regeringsformen har statsministern givitnäringsministern ansvaret i frågor som gällerstatens företagsägande och som ställer krav på enenhetlig ägarpolitik eller avserstyrelsenomineringar. Enligt regeringens skrivelse2002/03:120 med redogörelse för företag medstatligt ägande föregås nomineringen ochtillsättningen av nya styrelseledamöter av enlöpande dialog mellan ansvarigt departement,styrelseordförande, andra ledamöter och eventuelltandra delägare (s. 17). Styrelsenomineringar ibörsnoterade företag där staten är delägare skallske i samråd med övriga huvudägare i ennomineringskommitté (s. 18).Styrelseval den 18 april 2002Vid den 18 april2002 utsågs till ny ordförande ibolagets styrelse. Till nya styrelseledamöter utsågsockså (vice ordförande), i medier om konflikt mellanSystembolaget och en artikel i av den 9februari 2002 hade det förelegaten mycket djup konflikt mellan och VD , vilket regeringenockså hade fått klara signaler om. I artikeln angavsett antal konkreta frågor kring vilka det förelågkonflikt mellan VD:n och styrelsens presidium. Iartikeln uppgavs att styrelsens dåvarandeordförande, , hade bekräftat dessauppgifter.Enligt ett TT-telegram av ,dvs. efter bytet avstyrelseordförande, berättade i enintervju med "Nyheterna" om en konfliktmellan styrelsen och VD:n . Enligttelegrammet informerades socialminister om konflikten och berättadeäven om den för statsminister . Dethela slutade enligt telegrammet med att de statligarepresentanterna i styrelsen byttes ut och attGunnar avgick, medan fick sittakvar. Till TT uppgav att han intekunde kommentera varför de andra slutade, men hanseget skäl till att sluta var att rollerna somstyrelseordförande för och ordförandeför var på väg att krocka medvarandra.- Det är de intressen jag har för idrotten somkommer i första hand. Vi bedriver bland annatprojekt mot alkohol och droger. Det var detabsolut huvudsakliga skälet, säger från SocialdepartementetGenom en skrivelse tillRegeringskansliet begärde enredogörelse för dels regeringens hantering av denkonflikt som enligt vissa medier förelåg mellanSystembolaget och VD, dels vilka skälsom låg bakom förändringarna i Systembolagetsstyrelse , dels skälen till attstatsminister informerats av GunnarLarsson om konflikten och under vilka former detskett.Som svar översändes till utskottet en promemoriasom upprättats inom den 9februari 2004, bilaga A3.1.2. I promemorian anförsatt Systembolagets dåvarande ordförande informeradesocialminister om sinönskan att lämna ordförandeskapet i Systembolaget pågrund av för hård arbetsbelastning, främstengagemanget i . Ordförandeninformerade också om samarbetsproblem medSystembolagets VD. Ordföranden ombads då att stannakvar som ordförande i och ansträngasig för att samarbetet skulle fungera. Han fickockså besked om att ägaren hade förtroende för såvälordförande som VD i Systembolaget. Enligtpromemorian återkom ordföranden under hösten 2001och informerade om fortsatta samarbetsproblem. Ävendenna gång uppmanades ordföranden att stanna kvarsamt att anstränga sig för att samarbetet skullefungera.Systembolagets VD informerade socialministernunder om samarbetsproblem medordföranden. Enligt promemorian uppmanades även honatt anstränga sig för att samarbetet skulle fungera.Regeringens uppfattning var att så också skedde. Ibörjan av 2002 informerade ordföranden attsamarbetsklimatet förbättrats och att de tidigareproblemen var på väg att lösas. Han informeradeockså om sin avsikt att lämna ordförandeskapet vidbolagsstämman 2002 i enlighet med vad han redansommaren 2001 påpekat om sin arbetsbelastning.Syftet med de styrelseförändringar som ägde rum iSystembolaget var enligt promemorian attinom ramen för ett oförändrat antalledamöter/suppleanter såväl bredda som fördjupakompetensen i styrelsen. På grund av ökadeinförselkvoter, generösare öppettider och andraalkoholpolitiska förändringar stod Systembolaget år2002 inför nya stora utmaningar, varför en översynav styrelsens kompetens för att anpassa denna tillbolagets delvis förändrade verksamhet ansågsnödvändig. Härtill kom att ordföranden den 9 apriltill inkom med en skriftligbegäran om befrielse från uppdraget som ordförande iSystembolagets styrelse.Enligt promemorian bereddes nomineringsfrågan inomSocialdepartementet enigt den ordning som vargällande vid den aktuella tidpunkten. Förslag tillnya styrelsekandidater togs fram av den politiskaledningen i Socialdepartementet.Vad gäller information till GöranPersson anförs i promemorian att ianslutning till ett möte med i dennesegenskap av ordförande i blevkortfattat orienterad om situationen iSystembolagets styrelse.Promemorian den 2 mars 2004Efter att ha tagit del av ovan nämnda promemoriabegärde genom en skrivelseden till svar påfrågor om dels i vilket sammanhang regeringenfastställde sin uppfattning om utvecklingen avsamarbetet mellan styrelseordföranden och VD, och ivilket dokument det finns dokumenterat, dels hur denvid tidpunkten gällande ordningen avseendenomineringsfrågan såg ut.Som svar översändes till utskottet en promemoriasom upprättats inom den 2 mars2004, bilaga A3.1.3. I promemorian anförs attsocialminister vid den aktuellatidpunkten bemyndigats att företräda regeringen ifrågor som ankommer på regeringen i egenskap avägare till . När det i denföregående promemorian anförs att "regeringensuppfattning var att så också skedde" är det såledessocialministerns uppfattning som avses. Dennauppfattning finns inte dokumenterad i någotdokument.Nomineringen gick enligt promemorian till på såsätt att en skrivelse skickadestill , liberalerna,Moderata samlingspartiet, Socialdemokraterna ochVänsterpartiet att lämnanamnförslag till styrelseledamöter och suppleanter istyrelsen för . Enligt promemoriannominerades sex styrelseledamöter/suppleanter pådetta sätt. Övriga ledamöter/suppleanterutvärderades av den politiska ledningen, som ocksåtog fram förslag till nya styrelsekandidater. Vidberedning för socialministern föredrogsnamnförslagen, som beslutades av regeringen den 18april 2002.Utskottets ställningstagandeVad som har framkommit i ärendet föranleder intenågot uttalande av utskottet.3.2 Näringsdepartementetshandläggning rörande statligtägande m.m.ÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A3.2.1, begärs attkonstitutionsutskottet granskar statsrådets ochchefen för handläggning avvissa frågor rörande statens ägande i samthans beredning av propositionerna 2002/03:24Överlåtelse av aktier i tillSveaskog AB, 2002/03:64 Kapitaltillskott tillTeracom AB, 2002/03:86 Åtgärder för att stärka denfinansiella ställningen i samt 2002/03:142Vissa ägarfrågor m.m. rörande AB SvenskExportkredit.I fråga om proposition 2002/03:24 om överlåtelseav aktier i anför anmälarnaatt det inte fanns något beslutsunderlag som angavvarför den aktieöverlåtelse som föreslogs avregeringen var att föredra framför kapitaltillskottfrån ägaren, likvidation eller konkurs.När det gäller proposition 2002/03:64 om TeracomAB påpekar anmälarna att regeringen inte ansett attdet förelegat behov av att inhämta yttranden ochupplysningar från myndigheter, sammanslutningar ochenskilda. Enligt anmälarna var propositionen dåligtunderbyggd och flera viktiga delar saknades för attriksdagen skulle kunna göra en bedömning. Anmälarnaframhåller också att partierna i inte haftmöjlighet att före motionstidens utgång göra enbedömning i vissa frågor, eftersom alla handlingarrörande var hemligstämplade iNäringsdepartementet. När isamband med att propositionen överlämnades tillriksdagen begärde att få ta del avNäringsdepartementets handlingar fick man den 1april 2003 - nära efter det attframställan gjordes - besked om att man skulle få tadel av handlingarna och att de skulle sändas övermed internposten. De handlingar som kom utgjordes iprincip av vita sidor med AB:s och övrigainblandades brevhuvuden.Beträffande proposition 2002/03:86 om anföranmälarna att regeringen inte ansett att detförelegat behov av att inhämta yttranden ochupplysningar från myndigheter, sammanslutningareller enskilda. I stället har förslagen utformats isamarbete med och Miljöpartiet.Enligt anmälarna redovisas inte heller i dennaproposition något beslutsunderlag i form av problem-och konsekvensanalyser.Anmälarna framhåller att rörande frågan omförslagens överensstämmelse med EU:s konkurrens- ochstatsstödsregler har flera hundra sidor överlämnatsfrån regeringen till . Dettaomfattande material har enligt anmälarnatillhandahållits först efter det attmotionstiden löpt ut. Hela inlagan till har hemligstämplats med hänvisning tillbestämmelserna i 8 kap. 6 § sekretesslagen(1980:100, SekrL) om sekretess med hänsyn tillfrämst skyddet för enskilds ekonomiska förhållanden.Anmälarna påpekar att sekretessen även omfattaderegeringens missivskrivelse till kommissionen.Enligt anmälarna ville inte geoffentlighet åt "resonemanget" i skrivelsen och detsätt på vilket regeringen närmade sig kommissionen.Anmälarna anser att det är uppenbart att 8 kap. 6 §SekrL inte utgjorde en giltigt grund försekretessbeläggning av skrivelsen.Vidare anför anmälarna att Näringsdepartementethävde sekretessen sedan en ledamot skriftligenbegärt hos näringsutskottet att utskottet skullelämna ut missivskrivelsen. Enligt anmälarnaindikerar detta beslut att det inte fanns grund försekretesstämpeln och att denna gjorts med hänvisningtill fel lagrum.Därutöver anför anmälarna att Kristdemokraternabegärde att få ut det underlag som låg till grundför bolagiseringen av affärsverket StatensJärnvägar. Först dagarna före juluppehållet 2002 -nära efter den ursprungliga begäran - gavNäringsdepartementet möjlighet till insyn i delar avhandlingarna. Enligt anmälarna begärdeKristdemokraterna då att få kopior på hela akten,inklusive sekretessbelagda handlingar. Den 14januari 2003 överlämnades kopior. Vidare beslutaderegeringen att avslå ansökan om attfå ta del av de sekretessbelagda handlingarna.Anmälarna framhåller att beslutet inte expedieradesförrän , vilket var två månaderefter det att framställan gjordes.Enligt anmälarna förhöll det sig på liknande sättnär man begärde ut underlaget till propositionen omSJ AB. efter det att Kristdemokraternabegärt att få ta del av handlingarna hadeNäringsdepartementet ännu inte tagit någon kontaktmed eller på annat sätt inlett en beredningför att utröna huruvida dokumenten omfattades avsekretess.Vad gäller proposition 2002/03:142 om AB SvenskExportkredit anför anmälarna att det inte heller idenna proposition redovisades något beslutsunderlag.Enligt anmälarna har även i detta fallundanhållits en analys av vilka alternativ som stodtill buds och regeringens argument för att den valdalösningen var att föredra.Enligt anmälarna bör konstitutionsutskottetgranska om näringsministern har berettpropositionerna i enlighet med bestämmelserna i 7kap. 2 § regeringsformen, 2 kap. 1, 2, 12 och 15 §§tryckfrihetsförordningen samt bestämmelserna isekretesslagen. Anmälarna framhåller följandefrågeställningar:· Är det förenligt med regeringsformen att iärenden av betydande ekonomisk omfattningunderlåta att inhämta yttranden och hemligstämplaallt beslutsunderlag?·· Är regeringens handläggning av ärenden som rörallmänna handlingar förenlig med bestämmelserna i2 kap. TF och sekretesslagen?·· Är den tid som regeringen har tagit på sig föratt handlägga ärenden om allmänna handlingarförenlig med bestämmelserna i 2 kap. 12 § TF omatt en allmän handling skall lämnas ut genasteller så snart det är möjligt?·· Fanns det laglig grund för regeringen atthemligstämpla den sedermera offentliggjordamissivskrivelsen till kommissionen?·· Skedde i så fall hemligstämplingen av skrivelsenmed hänvisning till rätt lagrum?·Till grund för granskningen har bl.a. legat enpromemoria upprättad inom ,bilaga A3.2.2, samt en utfrågning mednäringsminister , bilaga B8.Regeringens beslut rörandeen begäran om att få ta del av allmän handlingRegeringen beslutade att avslåen begäran från , politisk sekreterare,i riksdag om att få tadel av allmän handling såvitt avsåg handlingarna sominte redan hade lämnats ut till honom.I beslutet redovisas att den 12december 2002 begärt att få ta del av handlingar somregistrerats med diarienummer N2000/5358/SÄ. Delarav handlingarna har enligt beslutet lämnats ut tilldenne. De handlingar som inte lämnats ut finnsförtecknade i en bilaga till beslutet. Dessahandlingar innehåller uppgifter om värderingar,strategier, affärsplaner och leasingavtal. För dessauppgifter gäller enligt beslutet sekretess enlig 8kap. 6 § sekretesslagen, 2 § sekretessförordningen(1980:657) samt punkten 1 och 10 i bilagan tillsekretessförordningen, eftersom uppgifterna avserenskilds affärsförhållanden och det kan antas attden enskilde lider skada om uppgifterna röjs.Riksdagsbehandlingen av de i anmälan omtaladepropositionernaÖverlåtelse av aktier i proposition 2002/03:24 Överlåtelse av aktier iSvenska till föreslogregeringen att skulle godkänna attsamtliga aktier i det helstatliga bolaget överläts på det likaså helstatligabolaget . Regeringen ansåg att frågan omöverlåtelse var av sådan karaktär att det inteförelegat behov av att inhämta yttranden ochupplysningar från några myndigheter,sammanslutningar eller enskilda (prop. s. 6).I samband med riksdagsbehandlingen avpropositionen bereddes på näringsutskottetsinitiativ ett urval av företrädare för skogsnäringenmöjlighet att komma in med yttranden överpropositionen och följdmotioner. Remisstiden varstarkt begränsad.Näringsutskottet tillstyrkte att skullegodkänna aktieöverlåtelsen (bet. 2002/03:NU4). I tvåreservationer från (m, fp) respektive (kd) yrkadesavslag på propositionen. Ett enigt utskottkonstaterade emellertid att propositionen intemotsvarat de krav som normalt bör ställavad gäller underlagsmaterial från regeringen.Utskottet saknade en redovisning av regeringensanalys av olika tänkbara, alternativa lösningar.Enligt utskottets mening borde regeringen också hainhämtat remissynpunkter i ärendet.Riksdagen följde utskottets förslag (prot.2002/03:66).Kapitaltillskott till proposition 2002/03:64 Kapitaltillskott tillTeracom AB föreslog regeringen att riksdagenbemyndigade regeringen att, inom den ram som för2003 anvisats för lån i förinvesteringar i anläggningstillgångar som används istatens verksamhet, besluta om ett lån för attfinansiera ett villkorat kapitaltillskott på högst500 till . Regeringen ansåg attfrågan om kapitaltillskott till var avsådan karaktär att det inte förelegat behov av attinhämta yttranden och upplysningar från myndigheter,sammanslutningar eller enskilda (prop. s. 6).Kulturutskottet behandlade bl.a. propositionenjämte följdmotioner i betänkande 2002/03:KrU7.Utskottet avstyrkte ett motionsyrkande om attregeringen skulle återkomma till med ettmer genomarbetat förslag. Härefter tillstyrkteutskottet regeringens förslag. I två reservationerfrån (m, fp) respektive (kd) yrkades avslag påpropositionen. Som skäl angavs bl.a. att regeringensunderlag för propositionen inte var tillräckligt.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottetsförslag (prot. 2002/03:113).Åtgärder för att stärka den finansiellaställningen i SJ proposition 2002/03:86 Åtgärder för att stärka denfinansiella ställningen i föreslog regeringenatt bemyndigade regeringen att tilldela SJAB ett kapitaltillskott om högst 1 , att geSJ AB en låneram i om 2 000 mnkrför (avsnitt 5) samt att vidta deåtgärder som i övrigt behövdes för att stärka denfinansiella ställningen i . Regeringen ansågatt frågorna om kapitaltillskott m.m. var av sådankaraktär att det inte förelegat behov av att inhämtayttranden och upplysningar från myndigheter,sammanslutningar eller enskilda (prop. s. 4).Näringsutskottet behandlade propositionen jämteföljdmotioner i betänkande 2002/03:NU13. Utskottethade därvid berett trafikutskottet tillfälle attyttra sig över propositionen och motionerna (yttr.2002/03:TU7y). I betänkandet redovisadenäringsutskottet att det hadebegärt in akten rörande propositionen om frånNäringsdepartementet. Utskottet anförde attmaterialet i akten, som var sekretessbelagt hosdepartementet, hade kommit in till utskottet tredagar före motionstidens utgång och hade därefter -med fortsatt sekretess - varit tillgängligt förutskottets ledamöter och suppleanter. I materialetingick enligt utskottet främst underlag från denexterna ekonomiska och juridiska expertis somdepartementet anlitat i utredningsarbetet. Därutöverredovisade utskottet bl.a. att närings-, finans- ochtrafikutskotten hade genomfört en gemensam, ickeoffentlig, utfrågning med näringsminister om SJ:s ekonomiskasituation. Bakgrunden var den kontrollbalansräkningsom SJ hade upprättat och som visade att det egnakapitalet understeg hälften av det registreradeaktiekapitalet. Vid utfrågningen redovisadenäringsministern det arbete som satts i gång inomdepartementet.Enligt näringsutskottet borde avvisamotioner med förslag om avslag på propositionen.Enligt utskottets mening var det underlag sompresenterades i propositionen tillräckligt somunderlag för ett riksdagsbeslut. Mot utskottetsställningstagande i denna del reserverade sigledamöter från (m, fp, kd och c). De ansåg att detunderlag som regeringen presenterar i en propositionskall vara av sådan karaktär att det självständigtkan ligga till grund för ett riksdagsbeslut. Det kaninte kompenseras i efterhand genom attsekretessbelagt material ställs till utskottetsförfogande.Utskottet tillstyrkte härefter regeringens förslagom åtgärder för att stärka den finansiellaställningen i . Liksom trafikutskottet deladenäringsutskottet regeringens bedömning att åtgärdermåste vidtas för att reda upp den ekonomiska kriseni SJ. beslutade i enlighet med utskottetsförslag (rskr. 2002/03:243).Konstitutionsutskottet har från näringsutskottetskansli inhämtat att motionstiden för den aktuellapropositionen löpte ut . Materialettill med tillhörande missivskrivelsesändes till kommissionen från regeringen den 12 maj2003. tillhandahölls samma dagdetta material med missivskrivelsen.Vidare uppgav man från näringsutskottets kansliatt en skriftlig begäran att få ut missivskrivelsenlämnades in till utskottet den 20 maj 2003.Utskottet beslutade , efter samråd medNäringsdepartementet, att lämna ut skrivelsen.Vissa ägarfrågor m.m. rörande AB SvenskExportkreditI proposition 2002/03:142 Vissa ägarfrågor m.m.rörande AB föreslog regeringenatt skulle godkänna att staten på det sättsom regeringen redogjorde för i propositionenförvärvade samtliga ABB Structured Investment AB:saktier i . Vidare föreslogregeringen att bemyndigade regeringen attdels vidta de åtgärder i övrigt som krävdes för attgenomföra förvärvet, dels - i samband med att dengarantiförbindelse som ingått gentemot AB Svensk Exportkreditupphörde att gälla - ställa ut garantiförbindelsegentemot AB om högst 600miljoner kronor som fick ha en löptid på 30 år.Därutöver föreslog regeringen att riksdagenbeslutade att förkorta motionstiden till en dag.Näringsutskottet behandlade propositionen jämteföljdmotioner i betänkande 2002/03:NU14. Utskottetredovisade i betänkandet att propositionen bordladesi . På förslag avnäringsutskottets ordförande ()beslutade att motionstiden -till skillnad från regeringens förslag om aven dag - skulle uppgå . Utskottetnoterade att förelåg enligtarbetsplaneringen efter motionstidens utgång förutskottets hantering m.m. Enligt samma planeringskulle betänkandet, efter endast en bordläggning ikammaren, diskuteras och beslutas av den12 juni. Vidare redovisade utskottet att de ipropositionen nämnda avtalen var sekretessbelagdahos . hade de- med fortsatt sekretess - funnits tillgängliga förutskottets ledamöter och suppleanter.I betänkandet föreslog utskottet att riksdagenskulle avslå motionsyrkanden om attbeslutsunderlaget inte var tillräckligt och därtidsbristen i ärendet påtalades. att det uppenbart hade varit positivt att fåen fylligare bakgrundsbeskrivning och en analys avalternativa tillvägagångssätt. Detta hade dock intevarit möjligt av tidsskäl. Utskottet hade förståelseför att tidsbristen i första hand var en konsekvensav omsorgen om AB () och ABB.Utskottet anförde att genom beslut av riksdagenmöjliggjordes en motionstid i ställetför den av regeringen förordade motionstiden om endag. Beträffande denna del av utskottetsställningstagande reserverade sig (m, fp, kd och c).Utskottet föreslog härefter att skullebifalla propositionen i dess helhet. I denna dellämnades en reservation (fp) med yrkande om avslagpå propositionen samt två motivreservationer (m) och(kd).Riksdagen beslutade i enlighet med utskottetsförslag (prot. 2002/03:121).Interpellationsdebatt om öppenhet i de statligabolagenNäringsminister besvarade den 13 maj2003 en interpellation av () omöppenheten i de statliga företagen (ip.2002/03:278). Interpellanten hade bl.a. ställtfrågan om vilka åtgärder ministern avsåg att vidtaför att öka riksdagsledamöternas insyn i de statligabolagen. Som exempel nämndes att SJ AB:skontrollbalansräkning i det längsta hadehemlighållits inför närings-, trafik- ochfinansutskottens gemensamma utfrågning omsituationen i SJ . Interpellantenansåg att ett sådant hemlighetsmakeri försvårar förriksdagsledamöter att få tillgång till det underlagsom finns för olika förslag till beslut och attriksdagsledamöternas möjligheter att fullgöra sinuppgift som ombud för ägarna - svenska folket -därmed försvåras.När det gällde frågan om riksdagsledamöternasinsyn i de statliga bolagen beklagadenäringsministern att riksdagsledamöterna sällanutnyttjar sin möjlighet att vara med vidbolagsstämmorna i de statliga bolagen. Vidareanförde han att och dess utskott kan tadel av alla uppgifter hos rörandestatliga bolag, även sådana uppgifter som omfattasav sekretess.