bet · GR01FIU23 · 2004-04-13 00:00:00 — Däremot ges detta ibland tolkningen att vi så attsäga har som primär uppgift att stabilisera ekonomin, men det har vi juinte, utan vi har som primär uppgift att stabilisera penningvärdet. Om vilyckas med det, när vi jobbar på det sätt som vi gör, kommer vi ofta attkunna bidra, som en bieffekt, till att minska svängningarna iekonomin.35. Strukturellt sparande 1997-2006, HP-metodenProcent av BNPKällor: SCB och RiksbankenFinanspolitiken är i detta sammanhang en viktig faktor. Det är självklart.Vi försöker så gott vi kan att väga in de förändringar som sker ifinanspolitiken. Ett exempel är när det fattades beslut om skattesänkningari fråga om egenavgifterna, jag kommer inte ihåg om beslutet togs 2000eller 2001. Det var ganska stora belopp. Då lade vi in det i våra prognoser,och det påverkade vår syn på hushållens konsumtion och annat och fickdärmed återverkningar på inflationen och på ränteläget. Annorlunda uttryckt:Om man inte hade tagit dessa beslut hade vi med störstasannolikhet haft ett lägre ränteläge. Detta är inte ett argument vare sigför eller emot det som gjordes utan bara ett konstaterande av hur vårtarbetssätt fungerar.För att återknyta till den dagsaktuella diskussionen är det naturligtvisså att om bestämmer som man gjorde - det kanske varArbetsmarknadsstyrelsen eller regeringen, jag vet inte vem som formellttog beslutet - att reducera de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna underandra halvåret är det klart att det inte är någonting som vi kankompensera med räntesänkningar på ett meningsfullt sätt. Så snabbt verkarinte ränteändringar och så precisa är inte redskapen.Då är vi tillbaka till en aspekt på tidigare fråga. Jagvill alltså understryka och varna för en övertro på att man kan bedrivaen finjusterande politik. Där tycker jag att det finns ett visst problemi diskussionen. Det här har också att göra med fråga. Jagtror exempelvis inte att det är meningsfullt att säga att arbetslöshetenhar gått upp två tiondelar och att man alltså borde ha haft två tiondelarlägre ränta om man hade gjort allt rätt . Osäkerheten äralldeles för stor för att den typen av resonemang ska ha något intresse.Om vi kan lyckas stabilisera prisnivån ungefär kring , då tror jag attvi i allt väsentligt får vara nöjda. Sedan är det andra politikgrenar sommåste se till att ekonomin fungerar så väl att man kan få en bättresysselsättning eller vilket mål man nu har.Christer (): Av bilden hur expansiv finanspolitiken är kan manmöjligen gissa när valår inträder i det här landet.Jag har en annan fråga. Innebär denna sänkning att penningpolitiken är såexpansiv att det är svårt att få effekt med ytterligare expansiva åtgärderfrån penningpolitikens sida?Riksbankschef : Den här frågan berör en annan svår diskussionsom förs i centralbanksvärlden. Det råder väl bred enighet om att man ien situation där man har så att säga verklig deflation, i en ekonomi medprisfall som är orsakade av efterfrågebortfall, om jag uttrycker mig så,kan få problem med att använda penningpolitik på ett vanligt sätt. Detfinns väl utvecklat både i arbeten som vi har gjort internt men är ocksålätt att komma åt i tal som har hållits av några av våra kolleger i tillexempel . Där framgår hur man kan använda penningpolitiki den typen av situationer.Men huruvida penningpolitiken har mer effekt vid 2 ½ % ränta än vid ,eller mer vid än vid har jag ingen välgrundad uppfattning om.Hur effektiv penningpolitiken är beror också på många andra aspekter somman måste väga in i bilden.Olle (): Jag tänkte försöka klämma in två frågor. Den ena ärlite grann i förlängningen av vad var inne på.Konjunkturinstitutet har prognostiserat ett underskott på 8 miljarderi budgeten om inga åtgärder vidtas. sätter regeringen en ära i atthantera - manipulera, eller hur man ska uttrycka det - saldot så att manändå hamnar inom ramen för vad som kan anses vara acceptabelt. Detta kommerdock naturligtvis att påfordra vissa insatser av mer eller mindreartificiellt slag.Kommer de här förutsedda insatserna att ha någon penningpolitisk implikation?Funderar ni på vad det i så fall skulle kunna vara för typ av insatser,om vi utgår från att de 8 miljarderna kommer att tvättas bort?Man kan möjligen lägga till att prognoserna för kommunsektorn är back4 miljarder, detta trots att ni i era bedömningar kalkylerar med enskattehöjning på 20 öre.Det var den ena frågan, som i någon mån var lokal. Den andra frågan ärmera global och allmän. Riksbankschefen säger att det inte är en ny värld.Men i det tal som riksbankschefen höll här nämns . Och är, vadjag förstår, ett exempel på någonting som har skett,någonting som bryter alla rådande paradigmer just , med en tillväxt på9 % och en befolkning på 1,3 miljarder. Man räknar med att 400 miljonermänniskor - det vill säga lika många som hela EU:s samlade befolkning -kommer att ha flyttat till städer . 2003 byggde man vägarmotsvarande hela vägnät i denna enda nation.Såvitt jag kan förstå måste det här ha implikationer på vår näring, pårederibranschen. Stålpriserna har ökat på , ochimporten av olja har ökat och så vidare. Det är en gigantiskexpansion inom just näringssektor.Då är frågan: Är de traditionella analysmetoder som harkonstruerade för att hantera sådana här anomalier, så att vi lugnt kan litapå bedömningarna? Eller faller de utanför? Det vill säga, fräckt uttryckt:Hur är tankekvoten på ? Räknar ni efter givna formler enbart,eller tänker ni också?Riksbankschef : Jag kanske ska göra som jag gjorde ikonstitutionsutskottet, ge ett kort svar och säga nej på den sista frågan.Skämt åsido - jag kan börja med den första frågan som du tog upp, omfinanspolitiken. Vi har den här gången inte specifikt inkluderat några nyafinanspolitiska åtgärder i den analys vi har gjort. Normalt sett får viutgå från den information som finns. Men det kan hända, och har hänt, attvi gör prognoser på finanspolitiken. Det har nog oftast varit när vi haftgoda skäl att tro att en större omläggning skulle ske. Vi kanske inte harkänt till detaljerna, men vi har inkluderat de grova dragen. Jag villminnas att det skedde till exempel i samband med egenavgiftssänkningarna.Det var ännu inte beslut tagna då men vi tog ändå med det i våra bedömningar.Ett exempel i den senaste rapporten är att vi har räknat med höjning avkommunalskatterna med . Det finns med i bedömningen här, även ombesluten säkert inte alltid har tagits. Men vad som specifikt kan kommaut ur budgetpropositionen har vi inte räknat på.När vi väl vet vad det blir spelar åtgärdernas karaktär en viss roll. Detär inte så att vi i detalj kan gå in på varenda åtgärdstyp, men i grovadrag har vi en känsla av att en del åtgärder påverkar hushållenskonsumtionsutrymme och andra åtgärder leder till att landsting och kommunerkanske växer snabbare och så vidare. Det får lite olika effekter, beroendepå hur expansionen - om det nu är det som det handlar om - fördelas.Den andra frågan gällde . Jag tyckte att det var lämpligt att göradet, därför att jag delar din uppfattning att det ändå är någonting ganskadramatiskt som sker där. Sedan är frågan hur dramatiskt det är. Jag trorinte att det för vår del innebär en ny värld, utan jag tror, som jag harunderstrukit, att de normala utbuds- och efterfrågeförhållandena i Sverigeockså i fortsättningen kommer att spela den avgörande rollen förinflationsutvecklingen.När det sedan gäller vad vi kan göra på det här området, tror jag att manfår vara realist och säga att det viktigaste vi kan göra är att ta tilloss analyser som andra gör. Vi har kontakter med ,som till exempel har gjort mycket på det här området. Vi träffar löpandevåra kolleger i andra länder. Jag har träffat min kinesiske kollega säkerttre fyra gånger , och då är det tillfälle attdiskutera saker, exempelvis deras växelkurspolitik och annat som har varitaktuellt.Kina: Handel som andel av världshandel(export+import)ProcentKällor: och RiksbankenNär det gäller bedömningar av det internationella pristrycket har tillexempel den tidigare chefsekonomen på Valutafonden skrivit ettpapper om den här saken - de som är intresserade kan lätt få tillgångtill det - där han resonerar igenom detta. Slutsatsen är, om jag minnsrätt, i linje med den som vi själva har dragit, att det här nog talar föratt man kan få ett något lägre internationellt pristryck under de närmasteåren än vad man normalt skulle ha förväntat sig. Men när konjunkturen gårupp har man ändå anledning att tro att pristrycket stiger också i Sverige.Karin (): Jag ställde bara en fråga i den första omgången, menjag hade en fråga till. Den gäller lite grann inför den debatt som vi skaha här om de offentliga finansernas långsiktiga utveckling.Riksbankens bedömning av det strukturella sparandet skiljer sig en delfrån bedömning, framför allt för det kommande året.Jag undrar bara om du har någon uppfattning om och någon kommentar tillde skillnaderna, om du tror att skillnaderna kommer att växa.Det är en plats tom här, som någon påpekade, beroende på att det just nupågår budgetförhandlingar, så det finns i och för sig ett stokastisktinslag i de offentliga finanserna på kort sikt. Har du någon kommentartill de skillnader som finns?Riksbankschef : Jag har inte haft tillfälle att i detaljtitta på bedömning, men det är klart att det räknarmed en något svagare konjunkturbild . Det är sannoliktatt det är en faktor som påverkar detta. Det är det spontana svar som jagskulle kunna ge.På bilden här ser ni de beräkningar som jag nämnde tidigare och som finnsrefererade i inflationsrapporten. Ni behöver inte fundera på vad metodernainnebär, men vi har använt ett par olika typer av metoder. Ni ser att detär skillnader mellan metoderna, men sammantaget tyder de på en utvecklingsom är för svag i förhållande till det tvåprocentsmål som finns.Jag kan ta upp en sak till som jag tänkte på i anslutning till frågan omvad det är som driver inflationen. Det är viktigt att diskutera deinternationella aspekterna, men det är också viktigt att fundera över andrafaktorer som påverkar inflationen. En sak som är av viss betydelse ärprisutvecklingen på administrativa tjänster. De har ökat betydligt mer änandra priser . Här handlar det i ganska hög grad omprimärkommunala tjänster: vatten, transporter, parkeringsavgifter och det enamed det andra. Desssa tjänster har stor betydelse för hushållens konsumtionoch utgör en icke föraktlig del av KP. De förtjänar en större uppmärksamheti diskussionen. Allt handlar förvisso inte om Kina.Tabell 5. Strukturellt sparande 2003-2006, olika metoderProcent av BNPKälla: RiksbankenDet är viktigt att komma ihåg att inflationen har väldigt många komponenter.En ytterligare komplikation med detta är, som ni ser, att prisutvecklingenpå administrativa tjänster normalt sett inte alls samvarierar medkonjunkturen, som man skulle tänka sig. Snarare är det precis tvärtom. Detkanske inte är så konstigt, för jag gissar att det delvis handlar om attnär konjunkturen viker försvagas de offentliga finanserna. Och när deförsvagas höjer man avgifterna.Slutsatsen är att inflationsbilden är ganska sammansatt, och det finnsmer att beakta än de internationella frågorna och konkurrenssituationeni varuhandeln.Tjänstepriser och resursutnyttjandeÅrlig procentuell förändringKälla: SCB och RiksbankenJörgen (): Jag fick egentligen svar på frågan, men jag skulletrots allt vilja göra ett påstående. Det gäller de röda dagarna, som dutalade om . Man kan väl konstatera att i och med att det är mindreröda dagar under innevarande år ger det någon tiondel extra på tillväxten.Ska man då uppfatta signalen från den ekonomiska världen i såatt vi ska glömma diskussionen om sex timmars arbetsdag, friår och liknande?Det ansluter lite till fråga tidigare.Riksbankschef : Du uttryckte dig mer pregnant än vad jaggjorde när jag vimsade till det om och helgdagar. Det handlar juom att de överlappar varandra, och det kan de göra i olika stor utsträckningolika år.Egentligen är du återigen inne på samma frågeställning som andra har varit inne på. Det är helt klart att det är väsentligt förden potentiella tillväxten hur mycket människor arbetar och hur många somarbetar. Därför är det väsentligt för penningpolitiken.Sedan är det också så - det var det jag lyfte fram lite mer -att hur många som arbetar är av särskild betydelse när det gäller deoffentliga finansernas utveckling. Det är svårt att med en bättreproduktivitetsutveckling kompensera att färre arbetar och att det arbetas färretimmar. En bättre produktivitetsutveckling leder normalt sett till enhögre reallöneutveckling, och det påverkar normalt sett utgiftsutvecklingeni den offentliga sektorn också.Från penningpolitisk synpunkt är produktivitet och arbetskraftsutbudungefär jämförbara. Det är naturligtvis viktigt med båda delarna, om viska ha en hög tillväxt och bra välståndsutveckling. Men med tanke på deoffentliga finanserna är det speciellt viktigt att många arbetar.Ordföranden: Det är nu ingen av utskottets ledamöter som har begärt ordet.Då ber jag att få rikta ett stort tack till , som harnärvarat vid denna utfrågning . Jag riktar också ett tack tillutskottets ledamöter för frågorna och ett tack till alla som har följt dettadels här i lokalen, dels via andra medier.Därmed förklarar jag dagens utfrågning av riksbankschefen avslutad.Bilaga 4KPMG:s utredningSvensk kontantförsörjning AB med dotterbolagBilaga 5Riksdagens revisorers utredningGranskningspromemoria 2002/03:2 Bolagiseringen av kontantförsörjningenBilaga 6Riksbanksdirektionens kommentarerLars Heikenstens redogörelse för direktionens kommentarer till Riksdagensrevisorers granskningspromemoria 2002/03:2 "Bolagiseringen avkontantförsörjningen"1. InledningRiksdagens revisorer har granskat bolagiseringen avRiksbankens kontanthantering och de kostnader och bolagen -() och () - haftför denna samt det ekonomiska utfallet av PSAB:s/SKAB:s verksamhet.Revisorernas granskning täcker ett komplext skeende under perioden 1998-2002.Deras utlåtande innehåller både detaljerade synpunkter, främst gällandeden ekonomiska redovisningen, och mer övergripande kommentarer. Dennaredogörelse för fullmäktige innehåller direktionens syn på huvuddragen iutvecklingen.2. revisorers granskningspromemoriaRevisorernas granskningspromemoria utgår bl.a. från en studie gjord avkonsulter till revisorer. I promemorian riktar Riksdagensrevisorer i sammanfattning följande kritik mot och /SKAB:sverksamhet.På basis av konsulternas analys anser revisorer att bolagiseringenoch omstruktureringen varit onödigt kostsam. Två handlingsalternativ utanbolagisering presenteras, vilka antas skulle ha kunnat leda till lägrekostnader med liknande effekter på kontantmarknaden. I ett första alternativantas att skulle ha reducerat sitt ansvar förkontanthanteringen och avvecklat kontorsrörelsen. I ett andra antas attmotsvarande skulle ha skett först och att verksamheten till dessskulle ha drivits som . Konsulternas beräkningar leder dem tillslutsatsen att merkostnaden är i storleksordningen 250 miljonerkronor.Riksdagens revisorer anser att de höga kostnaderna främst förklaras avatt bolaget gjort affärsmässigt olämpliga företagsförvärv och olönsammanyinvesteringar som man anser att rörelsetillgångar ochpersonalstyrka varit överdimensionerade. Vidare menar revisorerna att bolagetslöpande rörelseverksamhet inte heller har bedrivits på ett resurseffektivtsätt.Riksbankens årsredovisningar anses vidare vara ofullständiga och inte geinformation som räcker för en bedömning av vad kontanthanteringen egentligenhar kostat. revisorer anger också att det i bolagensårsredovisningar saknas särredovisning för posten övriga kostnader, att detinte tydligt redovisas hur de olika affärsområdena utvecklats samt attposter i resultaträkning respektive i noter till denna inte överensstämmer.I sina överväganden framhåller revisorer att de ser allvarligtpå sätt att hantera kontantförsörjningen. Revisorerna anseratt satsat statliga medel i riskfylld kommersiell verksamhetutan tillräcklig marknadsanalys och att inte ingripit trotsatt bolaget gått med förlust. De anser också att eftersomRiksbankens och bolagens redovisning inte gav tillräcklig informationfinns det mycket som talar för att direktion inte hafttillräcklig kunskap om bolagens ekonomi.Riksdagens revisorer anser att redovisningen i bolagen som ett minimumbör uppfylla de krav som ställs på börsnoterade företag. Direktionen harenligt revisorer ansvar för att se till att redovisningen fyllerhögt ställda krav.3. Bakgrund till förändringarna av kontanthanteringenUtredningar inom , som gjordes , visade attkontanthanteringen i det svenska samhället kunde vara effektivare. En delav förklaringen till den bristande effektiviteten var egetagerande. Genom att erbjuda service till bankerna, utan att fullt ut tabetalt för den, hade medverkat till att bevara en gammalstruktur på kontantmarknaden och ett ineffektivt arbetssätt med bl.a. onödigatransporter till och från . Bankerna och övriga aktörer påkontanthanteringsmarknaden hade svaga motiv för att förändra och rationaliseraen hantering som till största delen bekostade.De samlade årliga kostnaderna för kontantförsörjningen i samhället,inklusive ca , beräknades 1998 i enriksbanksrapport till . bedömde i rapportenatt det fanns utrymme för betydande effektivisering av den totalakontanthanteringen. ville därför göra sina egna kostnader förkontanthanteringen synliga och låta dem bäras av banker och andra aktörer,som i och med detta skulle få tydligare motiv till att effektivisera sinverksamhet. Avsikten var också att stimulera till ökad konkurrens ochproduktutveckling för tjänster i hela kontanthanteringskedjan, vilket påsikt skulle kunna bidra till att sänka de samhällsekonomiska kostnaderna.Det fanns dessutom skäl för att se över sin egen roll ikontanthanteringen. eget kontorsnät och arbetssätt ansågs varaalltför kostnadskrävande med bl.a. för stora lokalytor och för mångaanställda, trots det förändringsarbete som inletts . Genomatt överlåta kontorsnätet i första hand till bankerna ville Riksbankenminska de egna kostnaderna och fokusera verksamheten på sina kärnuppgifter;att upprätthålla ett fast penningvärde och främja ett säkert och effektivtbetalningsväsende.Mot denna bakgrund bildades bolaget () efter beslutav riksbankfullmäktige 1998. fördes diskussioner om enöverlåtelse av verksamheten till bankerna utan att någon överenskommelsenåddes.Skälen till att beslöt att driva verksamheten i aktiebolagsformvar att ge den bättre utvecklingsbetingelser med en ledning skild frånRiksbanken samt att underlätta en framtida överlåtelse av bolaget, vilkethela tiden varit mål. Bolagiseringen gjorde också kostnadernaför verksamheten synliga på ett annat sätt . Dessutom skapadesmöjligheter att utöka den kommersiella verksamhet som bedrivitsi i mindre skala genom uppräkning av dagskassor och laddningav bankomatkassetter.4. Kostnaderna för förändringsarbetetRevisorernas konsulter uppskattar, på basis av de företagsekonomiskakalkyler de gjort, att kostnader för att förändra kontanthanteringenskulle ha kunnat vara lägre än vad de faktisktblev. Direktionen menar att denna siffra är för hög på grund av attkonsulterna inte synes ha gjort korrekta jämförelser mellan de olika alternativsom belyses. Till detta kommer att bilden av förändringarna inom kontantområdetinte blir fullständig eftersom konsulterna valt att inte beröra vidaresamhällsekonomiska konsekvenser av de åtgärder som vidtagits.När det gäller kalkylernas utförande, har konsulterna för det första isina jämförelsealternativ räknat med försäljningsvärden på fastigheternasom förutsätter att dessa är uthyrda . Om minskatsitt lokalbehov hade det varit svårt att finna andra hyresgäster till despeciellt utformade fastigheterna utan kostsamma ombyggnader. Deförsäljningsvärden som konsulterna använt i sina beräkningar är därför förhöga.För det andra har konsulterna inte tagit hänsyn till bolagets kostnaderför VD, styrelse etc. som bör belasta kalkylerna för jämförelsealternativen.För det tredje har kostnaderna för det nya IT-systemet, som behövdesoavsett om verksamheten organiserats i bolag eller ej, underskattats ijämförelsealternativen.Tar man hänsyn till dessa tre faktorer synes skillnaden mellan det verkligautfallet och revisorers konsulters beräknade alternativ vara100-150 miljoner kronor. Till detta kommer att en rättvisande jämförelseockså förutsätter att de olika alternativen på samma vis belastas medmoms och försäkringskostnader. Tar man hänsyn till dessa kostnader minskarskillnaderna ytterligare.Det finns alltså goda skäl att ifrågasätta konsulternas kalkyler avmerkostnaden. Denna slutsats förstärks ytterligare om man beaktar desamhällsekonomiska effekterna. De förändringar av kontanthanteringen somgenomförts har lagt grunden för en mer effektiv hanteringav sedlar och mynt i samhället som helhet. Visserligen har omställningenmedfört betydande kostnader för värdetransportföretagen, bankerna och förRiksbanken och dess bolag /PSAB. Dessa kostnader är dock i storutsträckning hänförliga till förändringsarbetet medan vinsterna av eneffektivare kontanthantering uppkommer under en lång följd av år framöver.Trots de invändningar som kan riktas mot revisorernas analys står detklart att förändringarna i kontanthanteringen blivit dyrare än vad deursprungliga kalkylerna indikerade. Direktionen kan också konstatera attmed de kunskaper har skulle vissa av kostnaderna ha kunnatundvikas.Ett sätt att belysa detta är att utgå från de strategiska avgörandenfullmäktige och direktionen ställdes inför . Idagframstår, enligt direktionens uppfattning fyra avgöranden som särskiltcentrala för kostnadsutvecklingen: beslutet att bilda bolaget , valetatt behålla bolaget till dess att det nya IT-systemet var färdigt, beslutet2002 att dela upp bolaget i ett med den riksbanksnära verksamheten ochett med den konkurrensutsatta och att sälja den konkurrensutsattaverksamheten samt beslutet att starkt begränsa denriksbanksnära verksamheten.En del av beslutet var att PSAB skulle ges möjlighet att konkurrerapå kontanthanteringsmarknaden utan att missbruka den särställning detinnebar att inledningsvis vara ägd av . Ett problem, som i dettaläge underskattades var reaktionen från konkurrenterna. Ett möjligtalternativ hade varit att avstå från att bygga ut den kommersiella verksamheteni bolaget och att i stället söka komma överens med bankerna om att taöver ansvaret för den traditionella verksamheten. Den kanadensiskacentralbanken valde t ex att göra på detta sätt. kostnader hademed detta vägval sannolikt blivit lägre.Om verksamheten, som avsett när bolaget bildades, hade överlåtits tillbankerna 1999 eller hade sannolikt kostnader för kunnatundvikas . Omstruktureringen av bolaget liksomkostnaderna för denna hade då fått hanteras av de nya ägarna. Riksbankensintressen hade fått tas tillvara på annat sätt, t.ex. genom att under enövergångsperiod behålla en aktiepost i bolaget och på annat sätt tillförsäkrasig ett tillfredsställande inflytande, exempelvis genom styrelserepresentation.Så gjorde i en liknande situation den norska centralbanken.Det hade också varit möjligt att avveckla den kommersiella verksamheten2002 i stället för att genomföra en uppdelning med sikte på försäljning.Kostnaden för att skilja ut och sälja den verksamheten hade då sannoliktblivit mindre.Beslutet att begränsa roll och tillhandahålla tjänster påendast fyra platser i landet var förenat med betydande kostnader i sambandmed nedläggning av ett antal kontor. Det framstår ändå, så vitt det idaggår att bedöma, som ett samhällsekonomiskt välmotiverat beslut.Klart är att verksamheten i PSAB påverkats av de strategiska val somRiksbanken gjort. De har direkt på olika vis bidragit till högre kostnader.Samtidigt har de lagt en god grund för en fortsatt effektivisering avkontantmarknaden som inte självklart följt med en del av de ovanståendealternativen. De ändringar som gjorts under färden har naturligtvisdärutöver påverkat arbetsförutsättningarna för PSAB:s ledning.5.