bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Förutsebarhets- och rättssäkerhetsaspekter talarsåledes med styrka emot att det nu görs några förändringar av lagstiftningen.Det går inte heller att bortse från att många näringsidkare ochkreditgivare redan har anpassat sig till den ordning som är avsedd attgälla efter , varför också konkurrensaspekter utgörskäl mot att inte förlänga den tid under vilken olika kreditvillkorkommer att tillämpas.Ett bifall till motionsyrkandena skulle dessutom kräva ingåendeberedningsarbete, bl.a. vad gäller behovet av övergångsregler till den nyalagstiftningen och samordningen med lagstiftningen på stämpelskatteområdet(jfr prop. 2003/04:165, bet. SkU2), ett arbete som knappast är praktisktmöjligt att hinna med före årsskiftet.Lagutskottet påminner också om att regeringen den 14 oktober 2004beslutat att ge () i uppdragatt utvärdera reformens effekter, bl.a. vad gäller kapitalförsörjningentill företagen, varvid särskilt situationen för små och medelstoraföretag, liksom entreprenörer, i olika delar av landet ska uppmärksammas.Om utvärderingen visar att det finns behov av ändringar i gällanderegler om företagsinteckning, utgår lagutskottet från att regeringenåterkommer med nödvändiga förslag.Lagutskottet förordar att finansutskottet avslår samtliga motionsyrkanden.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att eftersom frågan om att skjuta upp ikraftträdandetav den aktuella lagstiftningen, alternativt ändra företagsinteckningensvärde, får konsekvenser för budgeten 2005 bör frågan behandlas som endel av rambeslutet om statsbudgeten. Enligt den s.k. rambeslutsmodellenär budgetbeslutet att betrakta som en sammanhållen helhet där riksdagengenom ett övergripande beslut fastställer nivån på budgetens inkomsteroch utgifter . Att bryta ut ett enskilt ärende medbudgeteffekt vore ett brott mot rambeslutsmodellen som regleras iriksdagsordningen och stöds av en mycket bred majoritet inom riksdagen.Därför har finansutskottet beslutat att ta emot de aktuella motionsyrkandenafrån lagutskottet och behandla dem som en del av det övergripandebudgetbeslutet.I detta betänkande föreslår finansutskottet, som en del av det s.k.rambeslutet, att godkänner regeringens förslag till beräkningav statsbudgetens inkomster . Bakom förslaget står även Vänsterpartietoch de gröna. Som en förutsättning för inkomstberäkningengäller att förändringarna i förmånsrättslagstiftningen träder i kraftden i enlighet med tidigare beslut. Finansutskottetkan därför inte ställa sig bakom motionärernas förslag med mindre änatt även ändra beräkningen av statsbudgetens inkomster. Utskottet ärinte berett att ställa sig bakom en sådan förändring.Det finns, enligt lagutskottets mening, vid sidan av riksdagensbudgethantering starka sakskäl till varför motionsyrkandena bör avstyrkas.De förändringar som motionärerna föreslår skulle enligt lagutskottetfå oöverblickbara konsekvenser för både näringsidkare och kreditgivare.Det vore knappast heller praktiskt möjligt att hinnabereda de konsekvenser som ett bifall till motionerna skulle få.Finansutskottet gör ingen annan bedömning än lagutskottet av sakskälenatt senarelägga genomförandet av reformens andra steg. Förutsebarhets-och rättssäkerhetsaspekterna talar som lagutskottet framhåller med styrkaemot att det nu görs några förändringar av lagstiftningen. Det ärsamtidigt angeläget att en utvärdering görs för att verifiera att reformensursprungliga syften uppnås. Inte minst bör kapitalförsörjningen för demindre och medelstora företagen uppmärksammas och detta också i ettglesbygdsperspektiv. En översyn bör göras om ett samlat insolvensförfarande.Enligt finansutskottets mening bör denna utvärdering påskyndas ochslutföras . I sammanhanget bör prövas om procentsatsen på55 % bör höjas. Förslag om eventuella ändringar bör föreläggas riksdageni så god tid att den får möjlighet att ta ställningtill dessa förslag.Därmed avstyrker finansutskottet motionerna L214 (c) yrkande 1, L220(mp) yrkandena 1-3, L251 (kd) yrkande 1, L257 (m) yrkandena 1 och 3,L274 (m) yrkandena 1 och 2, L322, L323 (fp) yrkandena 1 och 2, L324(fp), L337 (fp) yrkande 6, L372 (c) yrkande 1, N393 (kd) yrkande 29,N398 (c) yrkande 3, N408 (fp) yrkande 3 samt N413 (fp) yrkande 5.5.12 Beräkning av statsbudgetens inkomsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkning godkänns och,motionsyrkandena om godkännande av Moderata samlingspartiets, Folkpartietliberalernas, och inkomstberäkningaravstyrks.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 8) att godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster . Inkomsterna beräknas till 712,3miljarder kronor, varav avser inkomster fråninkomsthuvudgruppen Skatter m.m.Under perioden 2004-2007 beräknas både de underliggande och faktiskaskatteintäkterna öka med i genomsnitt . Skatterna på arbeteoch konsumtion beräknas öka med 3,7 respektive . beräknas skattekvoten sjunkafrån 2003 till 2007, vilket framför allt beror på att denökande produktiviteten leder till att löneandelen i BNP minskar.Under samma period ökar statsbudgetens inkomster med i genomsnitt 3,7 %per år. Skatteinkomsterna beräknas öka och övriga inkomstermed . Den stora ökningen av de övriga inkomsterna förklarasav att regeringen räknar med i inkomster frånaktieförsäljningar , men inga sådana inkomster under2004.Regeringen redovisar följande utveckling av de totala skatteinkomsterna,dvs. den offentliga sektorns skatter samt EU-skatter, och statsbudgetensinkomster.Tabell 5.11 Totala skatter och statsbudgetens inkomster 2004-2007Miljarder kronor där inte annat angesKälla: /05:1, tabell 5.1MotionernaModerata samlingspartiet, liberalerna, Kristdemokraternaoch begär i sina partimotioner godkännande för sinarespektive inkomstberäkningar. Sådana yrkanden framställs i motionernaFi231 yrkande 5 av m.fl. (m), Fi232 yrkande 4 av LarsLeijonborg m.fl. (fp), Sk452 yrkande 1 av Per m.fl. (kd) ochFi234 yrkande 7 av m.fl. (c). I motion N310 yrkande 5 avJörgen () föreslås också att inkomster från försäljningar avstatlig egendom bör användas för att amortera statsskulden.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkning godkännssåvitt avser skatteinkomster och avstyrker motionsyrkandena om godkännandeav Moderata samlingspartiets, liberalernas, Kristdemokraternasoch inkomstberäkningar.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet tillstyrker att regeringens inkomstberäkninggodkänns såvitt avser socialavgifter och avstyrker i motsvarande delarmotionsyrkandena om godkännande av Moderata samlingspartiets, Folkpartietliberalernas, och inkomstberäkningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregående tagit ställning till de olikaskatteförslagen. Det finns mot denna bakgrund också anledning att taställning till förslagens samlade effekter på statsbudgetens inkomster.I tabell 5.12 redovisas regeringens förslag till beräkning av statsbudgetensinkomster och oppositionspartiernas förslag till alternativainkomstberäkningar. Med anledning av oppositionspartiernas inkomstberäkningarvill utskottet göra några kommentarer.Alla oppositionspartier föreslår att skatterna totalt sett ska sänkasi relation till regeringens förslag. Effekterna på statsbudgetensinkomster bestäms emellertid också av hur skattesänkningarna utformastekniskt samt hur de redovisas. Eftersom partierna redovisar sina förslagpå olika sätt kan redovisningen av statsbudgeteffekterna ge en missvisandeoch svårtolkad bild. Redovisningen skiljer sig särskilt åt beträffandeskatteförslagens effekter på staten respektive kommunerna. Moderatasamlingspartiets och liberalernas inkomstskatteförslaginnebär att kommunernas inkomster minskar. Statsbudgetens inkomster blirdäremot högre än i regeringens förslag. utformar å andrasidan sitt inkomstskatteförslag så att statsbudgetens inkomster minskarmedan kommunernas inkomster ökar. inkomstskatteförslagpåverkar kommunerna på ett liknande sätt som Moderata samlingspartietsoch liberalernas, men redovisas så att statsbudgetensinkomster belastas. Resultatet av detta blir att inkomsttiteln 1111 Fysiskapersoners inkomstskatt uppvisar ett stort och varaktigt minus.Moderata samlingspartiet beräknar nära högre inkomsterfrån statens verksamhet än regeringen. Detta beror på att motionärernaredovisar den höjda egenfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen somen ökad inkomst till staten. Övriga oppositionspartier har liknandeförslag men redovisar i stället dessa som minskade statliga subventionertill arbetslöshetsförsäkringen, dvs. minskade utgifter.Oppositionspartierna föreslår att statliga företag ska säljas till ettvärde av utöver regeringens förslagför 2005. Dessa försäljningsinkomster förstärker statsbudgetens inkomstsidaoch därmed även budgetsaldot.Tabell 5.12 Beräkning av statsbudgetens inkomster enligt regeringenoch oppositionspartiernaMiljoner kronorEn mer rättvisande bild av oppositionspartiernas inkomstberäkningar gesi stället om man jämför effekterna på den konsoliderade offentligasektorns inkomster med regeringens prognos enligt nationalräkenskapernasdefinition, som i tabell 5.13. Med en sådan redovisning elimineras demissvisande effekterna av partiernas olika sätt att konstruera sinainkomstskatteförslag. Inkomsterna från företagsförsäljningar ingår intei nationalräkenskapernas inkomstbegrepp eftersom sådana transaktionerendast utgör ett byte av en finansiell tillgång mot en annan.Oppositionspartiernas inkomstförstärkningar genom aktieförsäljningar är såledesockså eliminerade i tabell 5.13.Tabell 5.13 Offentliga sektorns inkomster enligt regeringen ochoppositionspartiernaMiljarder kronorUtskottet har i avsnitt 4.2 utförligt behandlat de alternativabudgetförslagen i partimotionerna från Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, samt och där avvisat dessa.I överensstämmelse med detta avstyrker utskottet oppositionspartiernasförslag till beräkningar av statsbudgetens inkomster för 2005.Finansutskottet tillstyrker därmed att regeringens inkomstberäkninggodkänns och avstyrker motionsyrkandena om alternativa inkomstberäkningar,dvs. motionerna Fi231 (m) yrkande 5, Fi232 (fp) yrkande 4, Fi234 (c)yrkande 7 och Sk452 (kd) yrkandena 1 och 26 i denna del. Utskottetavstyrker även motion N310 (c) yrkande 5.5.13 LagförslagenRegeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)bör kompletteras i två hänseenden. I 12 kap. 27 § inkomstskattelagenfinns regler om näringsidkares reseavdrag. Eftersom beslutet att höjareseavdraget från till per mil även ska omfatta näringsidkarebör regeringens lagförslag tillföras den ändring i 12 kap. 27 § somutskottet redovisar. Vidare bör beslutet att slopa det fasta beloppetom innebära att bestämmelserna i 65 kap. 6 § inkomstskattelagenom hur det fasta beloppet ska tas ut av dödsbon justeras på det sättutskottet föreslår. Utskottets ändringsförslag framgår av bilaganUtskottets lagförslag.7 Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser7.1 Bemyndigande om upplåningUtskottets förslag i korthetRegeringen bemyndigas att under ta upp lån enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Därmed tillstyrkerutskottet regeringens förslag (punkt 5).BudgetpropositionenStatsbudgetens saldo är identisk med statens lånebehov. Föratt statsbudgetens saldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisasRiksgäldskontorets nettoutlåning och en post för kassamässig korrigeringöver statsbudgeten på utgiftssidan vid sidan av de utgifter som ärgrupperade på 27 utgiftsområden. Lånebehovet 2004-2005 påverkas i vissmån av överföringar från AP-fonden till staten, vilka föranleddes avpensionsreformen 1999-2001. En del av överföringarna bestod avbostadsobligationer som påverkar lånebehovet dels genom att de ger ränta,dels när de förfaller till betalning. Effekten på lånebehovet uppgårtill ca 4 miljarder och 2 miljarder , varefter denna effektförsvinner. Vid överläggningar mellan parterna till pensionsöverenskommelseni fastställdes att tidigare överenskommelse ligger fast menatt någon ytterligare överföring från AP-fonden till statsbudgeten inteska ske vid den tidigare angivna tidpunkten, . Utskottethar i betänkande 2004/05:FiU6 ställt sig bakom beslutet och anser attregeringen bör återkomma till med en tidsplanför överföring av eventuella ytterligare medel från AP-fonderna tillstaten.Som en följd av regeringens beslut att skjuta på en del av EU-avgiftenfrån 2003 till 2004 kom anslagsavräkningen av denna del att ske först2004, vilket ledde till en positiv kassamässig korrigering påca och en lika stor negativ kassamässig korrigering2004.Under perioden 2004-2007 beräknas det ackumulerade budgetunderskottetenligt redovisningen i budgetpropositionen uppgå till ca 127 miljarderkronor. beräknas statsbudgeten uppvisa ett underskottpå ca och för budgetåren 2006 och 2007 beräknasunderskottet uppgå till ca 52 respektive 37 miljarder kronor.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåningoch skuldförvaltning (punkt 5).Finansutskottets ställningstagandeRiksdagen ger enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning ochskuldförvaltning regeringen befogenhet att i taget ta upp lånfrån staten. tillstyrker att regeringen ges det ifinansplanen begärda bemyndigandet (punkt 5).7.2 Finansiering av investeringar och rörelsekapital7.2.1 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamålUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringen bemyndigas att för budgetåret 2005besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångarsom används i statens verksamhet intill ett belopp av 26 500 miljonerkronor. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 14).BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 7.1.1) redovisas för varje utgiftsområdedet beräknade sammanlagda behovet av låneramar för investeringar ianläggningstillgångar för . Den totala låneramen avsersumman av de lån som regeringen via myndigheterna högst får ha iRiksgäldskontoret och innefattar även tidigare tagna lån.Regeringen beräknar att det behövs en sammantagen låneram på för . För att möta oförutsedda behov kommerpreliminärt inte att fördelas till myndigheternautan disponeras av regeringen.Jämfört med aktuella låneramar innebär regeringens förslagtill låneramar en ökning med . Under perioden1999-2004 har den genomsnittliga ökningstakten av låneramen uppgått tillca . Myndigheternas totala skuld avseende investeringar ianläggningstillgångar uppgick till vid halvårsskiftet2004. Av den totala ramen utnyttjades innevarande år således , vilketkan jämföras föregående år.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till låneramarvad avser myndigheternas investeringar för 2005.Utskottet tillstyrker således att regeringen för fårbesluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångarsom används i statens verksamhet intill ett belopp av 26 (punkt 14).7.2.2 Myndigheternas räntekontokrediterUtskottets förslag i korthetRegeringen får för besluta om krediter för myndigheternasräntekonton i intill ett belopp av 18 700 miljonerkronor. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 15).BudgetpropositionenRegeringen kan besluta att rörelsekapital i statens verksamhet skafinansieras med krediter i inom en kreditram somriksdagen fastställer. Detta regleras i lagen (1996:1059) om statsbudgeten(21 §). Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierartillfälliga likviditetsunderskott i . Myndigheternahar för detta ändamål ett räntekonto med kredit. Ramen för räntekontokreditenvarierar men ligger normalt inom intervallet av respektivemyndighets omslutning.Jämfört med aktuella räntekontokrediter innebär regeringensförslag till låneramar en ökning med . hade myndigheterna en betydande inlåning på sina räntekonton,vilket kan förklaras med ett omfattande anslagssparande och även medatt det för den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditetsom placeras på räntekontot.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker förslaget om myndigheternas räntekontokrediter iRiksgäldskontoret (punkt 15).7.2.3 Sjunde AP-fondsstyrelsens lån och räntekontokredit iRiksgäldskontoretUtskottets förslag i korthetFör sjunde AP-fondens verksamhet får regeringen för budgetåret 2005besluta om lån i för investeringar för högst 10miljoner kronor och för kredit på räntekontot för högst 200 miljoner kronor.Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 16).BudgetpropositionenInom ramen för det reformerade systemet för inkomstgrundad ålderspensionhar sjunde AP-fonden inrättats för att förvalta premiepensionsmedel.Sjunde AP-fonden ska initialt förvalta två värdepappersfonder,Premiesparfonden och Premievalsfonden. Premiesparfonden ska förvaltapremiepensionsmedel för de personer som inte gör ett aktivt val avfondförvaltare.Premievalsfonden ska vara en av de fonder som kan väljas aktivt.Kostnaderna för Sjunde AP-fondens förvaltning av de båda fonderna skatas ur de förvaltade medlen i respektive fond. För att finansieraverksamheten under uppbyggnadsskedet disponerar Sjunde AP-fonden krediteri . Starka skäl talar för att kostnaderna underuppbyggnadsskedet sprids över för att inte oproportionerligtbelasta några enstaka årgångar av premiepensionssparare.Premiesparfondens marknadsvärde uppgick /04 till , och har därefter tillförts ytterligare 7,3 miljarderkronor i premiepensionsmedel . Premiesparfonden utgör dendominerande delen av Sjunde AP-fondens förvaltade kapital. Förvaltningsavgiftenuppgår, efter beaktande av PPM:s rabattsystem, till per år.Beräkningar visar att Sjunde AP-fonden kommer att redovisa successivtförbättrade årsresultat. Med de förutsättningar som gällde vid årsskiftet2003/04 beräknas dock årsresultaten förbli negativa fram till och med2009. Genom årliga överskott därefter beräknas det balanserade underskottetbli allt lägre för att elimineras efter ytterligare cirka sju år.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 16).7.3 Bemyndigande för ramanslagUtskottets förslag i korthetRegeringen får ett bemyndigande att under besluta attett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas omvissa villkor är uppfyllda. Utskottet tillstyrker därmed regeringensförslag (punkt 17).BudgetpropositionenEnligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringenmed bemyndigande besluta att ramanslag får överskridas omdetta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgiftersom inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av riksdagenbeslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas.Regeringen begär i budgetpropositionens volym 1 (avsnitt 7.4) att denbemyndigas att under få besluta att ett ramanslag sominte avser förvaltningsändamål får överskridas omett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntassamtöverskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten.Enligt regeringens bedömning kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållandetill anvisade krediter för de flesta ramanslag rymmas inom den högstatillåtna anslagskrediten på . Något särskilt bemyndigande som gerregeringen befogenhet att besluta om överskridande av ramanslag somanvisats för förvaltningsändamål anser regeringen inte behöver inhämtas.Vid behov kommer ytterligare medel att begäras på tilläggsbudget.När det gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, ickepåverkbara EU-relaterade utgifter, infriande av garantier samt oförutseddautgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte rymsinom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådanafall att i första hand återkomma till med förslag om anslagpå tilläggsbudget. Förändringar kan dock inträffa snabbt och betalningarkan behöva göras utan dröjsmål. Om anslag på tilläggsbudget inte hinneranvisas bör regeringen bemyndigas att besluta om överskridande när deförutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda.Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställdautgiftstaket för staten.Bemyndigandet begärs i sänder och avsikten är att ävenfortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå förändringar av berörda anslagsom ersätter de medgivna överskridandena. I Årsredovisning för staten2003 (skr. 2003/04:101, s. 134) lämnades en redovisning av vilka anslagsom regeringen medgivit överskridanden för under 2003.Innevarande år har regeringen medgivit ett överskridande av anslaget12:5 Offentligt biträde i utlänningsärenden (utgiftsområde 8 Invandrareoch flyktingar). Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet senare iår kommer att redovisas i Årsredovisning för staten 2004.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet utgår ifrån att ytterligare utnyttjande av bemyndigandet senarei år endast sker i begränsad omfattning och att regeringen ävenfortsättningsvis för redovisar hur bemyndigandet utnyttjas samthur detta har finansierats.Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag i finansplanen tillbemyndiganden för ramanslag (punkt 17).8 Revision, kontroll och ekonomisk styrning8.1 årliga rapport, den statliga internrevisionen samtgranskning av vissa offentligrättsliga organUtskottets förslag i korthetRiksdagen lägger årliga rapport till handlingarna.Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömningar rörande denstatliga internrevisionen och granskning av vissa offentligrättsligaorgan.Riksrevisionens styrelses redogörelse angående den årliga rapportenI lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. anges att deviktigaste iakttagelserna vid den årliga revisionen och effektivitetsrevisionenska samlas i en årlig rapport. Den årliga rapporten ska enligt lagenlämnas till regeringen och . Styrelsen har överlämnatRiksrevisionens årliga rapport till i form av en redogörelse(2004/05:RRS1). Inga motioner har väckts med anledning av redogörelsen.Riksrevisorerna anför i den årliga rapporten att rapporten utgör ensammanställning av de viktigaste iakttagelserna från den under åretgenomförda revisionsverksamheten. I den årliga rapporten vill riksrevisorernalyfta fram sådana resultat eller slutsatser från granskningsverksamhetensom är av mer generell eller principiell betydelse. Huvudsyftet ärsåledes inte att redovisa resultaten av enskilda granskningar. Dettasker löpande inom ramen för ordinarie verksamhet.Riksrevisorerna erinrar om att är en ny myndighet underriksdagen . Den nu aktuella årliga rapporten avsersåledes inte ett fullt verksamhetsår. Perioden från hardessutom präglats av uppbyggandet av en ny verksamhet. Riksrevisorernahar dock bedömt det som angeläget att ge den första årliga rapporten entematisk uppläggning med den övergripande inriktning som de avser skaprägla kommande årliga rapporter.Rapporten bygger på följande underlag från den verksamhet som genomförtsunder första år:granskning av myndigheternas årsredovisningar och förvaltning,särskilda studier,effektivitetsgranskningar,remissyttranden samtårlig revision av årsredovisningen för staten 2003.Årlig revisionRiksrevisionen har lämnat revisionsberättelse för 266 myndigheter ochandra organisationer exklusive aktiebolag och stiftelser avseendeårsredovisningen för . I 17 fall har revisionsberättelsenlämnats med en invändning, det vill säga ett väsentligt fel harkonstaterats i årsredovisning och/eller förvaltning. Vidare har Riksrevisionengranskat och lämnat revisionsberättelse över årsredovisning för staten.I den årliga rapporten framhålls att vid de avslutande regeringssammanträdenainför jul- respektive sommaruppehållen fattas ofta beslut som mångagånger är av stor betydelse för myndigheternas redovisning och finansieringav sin verksamhet. Den berörda myndigheten nås ofta inte av beslutetförrän hel- respektive halvårsskiftena. Arbetet medårsredovisning och delårsrapport blir därmed svårare.Vidare behandlas hanteringen av Centrala ()lånefordran på låntagare som är bosatta utomlands.