bet · GS01SFU5 · 2004-11-25 00:00:00 — tyckerjag att man tar ett stort steg. Man för över enväldigt stor del av kraven på arbetsgivaren ochunderlättar en hel del för en annan viktig part påde här området, nämligen arbetstagaren.Stefan . LO: Tack för frågan. Det är klart attdet här handlar om att arbetsgivaren givetvis haransvaret för arbetsmiljön. Det ska vara klart ochtydligt när det gäller rehabilitering, förebyggandeoch så vidare. är det klart att det ocksåhandlar om att samverka på arbetsplatsen för attförbättra arbetsmiljön och hälsan. Det är någontingsom vi givetvis tycker är otroligt viktigt, attskyddsombuden har en given roll i arbetettillsammans med arbetsgivaren för att driva de härfrågorna.Det handlar om att få i gång det systematiskaarbetsmiljöarbetet. Det handlar om att se till attalla på arbetsplatsen har en utbildning. Framförallt bör arbetsgivare ha en god kunskap omarbetsmiljöarbetet och sitt ansvar enligtarbetsmiljölagen. Men det är också viktigt attskyddsombuden får en grundläggandearbetsmiljöutbildning.Så det handlar delvis om samverkan mellanarbetstagare och arbetsgivare. Det handlar ocksågivetvis om att man ska vara motiverad och delta ide rehabiliteringsåtgärder som finns påarbetsplatsen från den enskilda individens sida. Dethandlar om ett individuellt ansvar som det också ärlönsamt för arbetsgivaren att påverka.Det här med oberoende expertresurs, som det står ilagen, har också varit uppe vid några tillfällen.Det gäller alltså företagshälsovården. Vi tror attföretagshälsovården är en jätteviktig resurs i dethär sammanhanget men att den måste få en tydligareroll när det gäller vad som egentligen ärföretagshälsovård.Det pågår ju nu en utredning kringföretagshälsovården som ni känner till. Den skapresenteras för . Vihoppas att den ska ge en tydligare inriktning förhur företagshälsovården egentligen ska vara. Vitycker att den ska vara obligatorisk och att den skaarbeta förebyggande och med arbetslivsinriktadrehabilitering.Roger Mörtvik, TCO: När det gäller själva förslagetär vår uppfattning att det här är bra. Det behövsstarkare ekonomiska drivkrafter för arbetsgivarenatt jobba med de här frågorna. Men det finns problemockså, som vi vill lyfta fram lite grann som supporttill Svenskt Näringslivs hållning. Vår uppfattningär att arbetsgivarna måste betala mer för ohälsan,men det är inte rimligt att man ska behöva betalamer för ohälsa som man inte kan göra något åt.Sjukdomsfall där det till exempel pågår medicinskrehabilitering som inte alls har att göra medarbetet bör kopplas bort från det härfinansieringsansvaret. Det borde vara ganska enkeltatt hitta former för den typen av prövning.Det finns också ett annat problem, och det är attäven om många av sjukfallen åtgärdas bäst på arbetetär det också så, som flera talat om, att många av dehär fallen egentligen av bäst genom att folkfår möjlighet att byta jobb. är det så attinte finns någon som egentligen har ansvar för atthjälpa de människor som behöver byta arbete att fåstöd för det. En möjlighet för dem som ärsjukskrivna skulle kunna vara att man framöverutvecklar en särskild rehabiliteringsförsäkring somkanske är fristående från nuvarande system, somkanske till och med parterna kan bära, som ger stödtill människor som behöver omställning, arbetsbyte,ökad rörlighet och så vidare.När jag ändå har ordet vill jag bara passa på attsäga något om selekteringen här. Det har låtit idiskussionen som om det med automatik kommer att blien ökad selektering. Jag vill bara påminna om att iHolland, där man har överfört helabetalningsansvaret för sjukförsäkringen påarbetsgivarna, har man inte kunnat se någon ökadselektering. Det är ungefär samma nivå nu som detvar innan man införde systemet. Så det behöver intemed automatik blir någon ökad selektering bara föratt kostnadsansvaret ökar.Alf Eckerhall, : När det gällerkontroller tänker man kanske mest på negativafunktioner. Det är ju ett negativt värdeladdat ord.Men det innehåller ganska mycket. Det fanns en frågasom tidigare tog upp, och somAnnika Qarlsson också tog upp, om ersättningsnivåer.Det är ju väldigt styrande vad det är förersättningar. Som svar till kan jagnämna att vi har i olika sammanhang från Svensktnäringslivs sida föreslagit att det bör finnas enordentlig skillnad mellan ersättning som man får förarbete och ersättning som man får när man inte utförarbete.Jag lyssnade till en debatt i för en tidsedan då de här frågorna diskuterades. Det förefölldock inte som om någon av deltagarna var informeradom de kompletterande system som vi har kommitöverens om från parternas sida. Det är ju inte baradessa , eller eller vad vi nu talar om.Stora delar av sjukpenningtid och förtidspensionstidfinns det påslag på eller . Det finns det istort sett på hela arbetsmarknaden.De här systemen med ersättning har vi ju prövat ivårt land i full funktion , tillexempel . Då var dethundraprocentiga ersättningar. Då hade vi om jagminns rätt mellan elva och tolv miljoner sjukfall. är väl antalet sjukfall ungefär hälften. Detledde till en besvärande situation. Många företagfick ha överanställningar på kanske 10-30 %.Riksförsäkringsverket gjorde för sedan enutredning som ni nog har sett där de jämförde fyraländer: , , och Holland.Slutsatsen som jag uppfattade där var att i Finlandoch har man ett kontrollsystem, men det harman knappast i och . Man måste ha deti alla system, och kanske i synnerhet i vårt systemeftersom sjukdom är något helt annat än detvar vid den allmänna försäkringens begynnelse.Vi har skrivit till regeringen från SvenskNäringsliv i den här frågan och föreslagit attregeringen gör en översyn avsjukskrivningsbegreppet, eller kriterierna försjukpenning, och förtidspension och tar bort det sominte har med arbetsoförmåga och sjukdom att göra.Det är en hel del som har smugit sig in, tillexempel den som vill ändra sitt utseende. Det harkanske varken med sjukdom eller arbetsoförmåga attgöra.Annikas fråga var ju om arbetsgivarenskontrollfunktion. Den är inte bara repressiv ochnegativ. Den baseras naturligtvis på samarbete iföretagen och på förtroende och lojalitet. Det ärju det allra viktigaste. Men vid sidan av det är detockså viktigt att det finns en möjlighet tillkontroll. Vi har ju varit inne på det tidigare.Birgitta Målsäter redogjorde för hur man prövar ensjuklön som arbetsgivaren inte vill betala. MarieSilfverstolpe fyllde på med att det där kan bli enlönetvist, och det kan bli ganska knivigt. Det finnsvissa tider som måste iakttas, och det kan varasvårt med bevisningen.Så det är lätt att säga att arbetsgivaren avgöralla sjukfall , mendet är väldigt svårt att genomföra det, i synnerhetsom man kanske inte får ta reda på vad sjukdomenhandlar om eller vad det är för diagnos och såvidare.Det där med kontrollsystem är alltså mycketbesvärande. En viktig sak är att ,tror jag, i mycket större utsträckning än hittillskan hjälpa arbetsgivarna på den här punkten. Det harjag förstått är ochförsäkringskassans ambition.Göte (): Många frågor har ju blivitbelysta, och det handlar kanske om förtydliganden.Jag fastnade lite grann i tal ommotivationens betydelse, men min fråga är välegentligen ställd till frånArbetsmiljöverket. Vad jag har förstått och fåttberättat för mig är att du har uttryckt det ungefärså här: Behovet av ny lagstiftning är marginellt påarbetsmiljöområdet. Vi borde vara mer följsamma motbefintlig lagstiftning.Min fråga är egentligen: Ser du på motivationensbetydelse på samma sätt när det gäller att bådefinnas kvar i arbetslivet och att kunna kommatillbaka till arbetslivet efter sjukskrivning? Kanförslaget om drivkrafter vara ett sätt att fånuvarande lagstiftning att bli mer verkningsfull?Kenth , : När det gällerarbetsmiljölagstiftning har jag i olika sammanhangjust uttryckt uppfattningen att vi har denlagstiftning som vi behöver i stora drag. Någramarginella anpassningar behöver göras med tanke påinternationalisering och liknande. Vi har en delsvårigheter i tillsynen ibland.Trots att arbetsmiljölagen är så gammal som den ärhåller den även för dagens arbetsliv. Jag varnaralltid för att börja peta i den lagstiftningen.Risken är att själva arbetsmiljöarbetet kommer attgå in i ett slags moratorium om man ser över helalagen. Lite detaljöversyn behöver säkert göras, mendet är en stark lagstiftning.Vi har i huvudsak de föreskrifter på plats som vibehöver. Vi har en ständig översyn inomArbetsmiljöverket av de föreskrifter som vi har ochanpassar dem till de förändringar som sker iarbetslivet.Jag har en stor övertygelse om att det nuföreslagna incitamentspaket, om man skulle uttryckadet så, där man inför medfinansiering kommer att haen väldigt positiv inverkan på såväl detsystematiska arbetsmiljöarbetet som anlitandet avframför allt företagshälsovård eller andra sådanaresurser som man behöver för att kunna arbetaförebyggande och med arbetsrehabilitering. Så jagtror att det även på det här området fungerar bramed ekonomiska drivkrafter.Kurt (): Jag har också ett par frågorsom jag vill ställa. För mig är ju arbetsplatsenfortfarande den centrala utgångspunkten i den härdiskussionen. Jag tycker också att det är viktigtatt var och en ska få arbeta efter sin förmåga. Dåvill jag också lägga in i sammanhanget ett påståendesom jag tycker är viktigt: Att personalen ärverksamhetens och företagens viktigaste tillgång. Dåborde det vara väldigt naturligt att ännu mer arbetamed de frågor som vi har pratat om. Det handlarockså väldigt mycket om medmänsklighet, tror jag, imånga sammanhang.Jag skulle vilja ställa en fråga till SvensktNäringsliv, till ochtill LO. Vi har alltså haft en företagshälsovård,och haft avtal på det området, tidigare. Där vardet, precis som beskriver det, enkombination av sjukvård till hälften ochförebyggande arbete till hälften. Han har ocksåfyllt i det, tycker jag, på ett bra sätt.Min första fråga till er är: Varför är det såtrögt och varför ser det så olika ut i ? och verksamheter har anammat det härsättet att arbeta med de mänskliga frågorna medanandra inte har gjort det på samma sätt. Varför ärdet så trögt att få fram nya arbetsmiljöavtal?Den andra lite mer långsiktiga frågan, som jagockså skulle vilja ställa till Svenskt Näringslivoch till , gäller pålängre sikt. Vi ser ju framför oss att tillgången påarbetskraft inom kommer att vika av. Vikommer att behöva göra ännu mycket mer ute påarbetsplatserna för att ta hand om de människor somhar begränsningar. Hur ser ni på de frågorna i dethär perspektivet? Det är, tror jag, en oerhörtviktig fråga att ha med sig i förhållande till denstora grupp som har förtidspension. På siktmåste vi hitta ett arbetsliv där också de härfrågorna kommer in på ett helt annat sätt.Erik Jannerfeldt, Svenskt Näringsliv:Företagshälsovården är en utomordentligt viktigresurs för företagen. Som berättadelägger företagen ned betydligt mer i genomsnitt änvad man gör inom den offentliga sektorn påföretagshälsovård. Det är ju ett bevis på hurföretagen ser på företagshälsovården. Men i motsatstill situationen och kanske till och medbörjan av 90-talet, då näringslivet var i stort settlikartat, är det inte så längre.Därför behöver företagen olika saker. Företagenhar olika problem och behöver olika lösningar.Därför ser också företagshälsovården olika ut. Atttro att man kan köra med det här konceptet att onesize fits all när det gäller företagshälsovårdfungerar inte längre. Man måste mer än tidigareanpassa företagshälsovården efter företagens behovoch problem.Också när det gäller sjukvården och kanske, som duvar inne på, de här psykosociala frågorna ser detockså väldigt olika ut. Företagen verkar i olikamiljöer. Det är landsbygd, stora städer och mindrestäder. Där är den offentliga servicen vad gällertill exempel sjukvård väldigt olika. Då måste manalltså ha en stor flexibilitet iföretagshälsovården.Vi ser ju med väldigt stor oro på den utveckling somhar varit när det gäller just sjukvårdens roll iföretagshälsovården. I fråga om just det vi talar omi dag, sjukfrånvaro, kan sjukvården iföretagshälsovården spela en viktig roll. Det gällertill exempel bedömningar av arbetsförmåga. Menutvecklingen går tyvärr åt det motsatta hållet närdet gäller den resursen i företagshälsovården. Denlagstiftning som vi har sett villsnarare strypa åt sjukvården än ge den en möjlighetatt spela den viktiga roll som den faktiskt bör ha.Boel Callermo, Kommun- och Landstingsförbunden:Svenskt Näringsliv gav ett alldeles utmärkt svar somi de flesta avseenden också är väl så giltigt . Attföretagshälsovården har en nyckelfunktion i både dethälsofrämjande arbetet och det rehabiliterandearbetet är vi alldeles övertygade om. slitervi med förhållandet, som vi uppfattar det, attkommunerna och landstingen i sin upphandlandefunktion, eller i sin kravställande funktion, intealltid riktigt vet vad de behöver. På motsvarandesätt upplever vi att företagshälsovården inte alltidkan leverera det som huvudmännen anser att debehöver. Denna fråga behandlas också avFöretagshälsovårdsutredningen.Vi fick också en fråga om kompetensförsörjningen.Det är av avgörande betydelse att ha sådanaarbetsförhållanden att man förmår behållamedarbetarna och också rekrytera nya medarbetare.Förslaget om medfinansiering blir betydelsefullt,eftersom det är fråga om en utökad kostnad, i ochmed att detta inte kompenseras för kommun- ochlandstingssektorn. På så sätt innebär det enytterligare press på de medarbetare som redan är påplats och gagnar således inte våra möjligheter attrekrytera och behålla medarbetare.Stefan , LO: När det gäller avtal kringarbetsmiljöfrågor drev våra medlemsförbundarbetsmiljöfrågorna som en viktig del i den senasteavtalsrörelsen. En av de frågor som fanns med i dengemensamma plattform som förbunden hade var just denom kvalitetssäkrad företagshälsovård.Boel och har redan nämnt att det pågår enutredning om företagshälsovården. Den ska lämnastill . Utredningenkommer att vara mycket viktig eftersom frågan är vadvi ska göra med företagshälsovården . Somjag sagt tidigare tycker vi att den ska varaobligatorisk. Den ska vara en partsgemensam resurs,vilket är mycket viktigt. Jag tror också attföretagshälsovården, om förslaget om medfinansieringgår igenom i , kommer att få en viktig rollframöver när det gäller arbetsförmågebedömning.Företagshälsovården måste också få ett tydligaredirektiv från beställarna, via arbetsgivarna, samtmarknadsföra sina tjänster på ett effektivare sättän vad de kanske gör för närvarande.Ordföranden: Jag har ytterligare ett antal ledamöterpå talarlistan men måste konstatera att klockan nuär 13. Vi hade sagt att vi skulle hålla på fram tillden tidpunkten. Jag tänkte därför avsluta det helamed att varmt tacka alla inbjudna, såväl dem somhållit anföranden som övriga som ställt sinakunskaper till utskottets förfogande. Vi ska användadem efter bästa förmåga i arbetet med behandlingenav regeringens och samarbetspartiernas förslag omekonomiska drivkrafter. Om inget ändras blir detdebatt och beslut . Betänkandet kommeräven att innehålla stenografiska uppteckningar fråndenna utfrågning. Med detta, kära vänner, tackar jagför att ni ställt upp. Vi ses på barrikaderna. Tackför !Bild 1 och 2Bild 3 och 4Bild 5 och 6Bild 7 och 8Bild 9 och 10Bild 11 och 12Bild 13 och 14Bild 15 och 16