bet · GS01TU2 · 2004-11-16 00:00:00 — Därför bör i sina djupstudierav dödsolyckor fortsättningsvis undersöka olycksorsaker i fasen justföre olyckan.Då det inte föreligger någon motsättning mellan utskottets ställningstagandeoch regeringens bedömning i frågan är något initiativ från riksdagenssida inte nödvändigt. Syftet med motionsförslagen 2003/04:T21 yrkande10 samt 2003/04:T398 yrkandena 1 och 2 kan däremot anses till väsentligdel tillgodosedda. Samtliga här behandlade motionsförslag avstyrksföljaktligen.Trafikbestämmelser m.m.Utskottets förslag i korthetMed hänvisning till att det enligt utskottets mening inte ankommer påriksdagen att besluta i de här aktuella frågorna avstyrker utskottetmotionsförslag om vissa trafikbestämmelser m.m.Jämför reservationerna 19 (m) och 20 (kd).MotionernaCarl-Axel () kräver i motion 2003/04:T240 en översyn av nugällande bestämmelser angående företräde vid övergångsställe. Enligtmotionären har den nya lagstiftningen, med innebörden att bilister haren uttalad skyldighet att stanna vid övergångsställe för att lämnaföreträde till fotgängare, inte givit önskat resultat. Snarare harolyckstillfällena ökat, kanske eftersom en del fotgängare tror att bilistenuppmärksammat att de skall gå över på övergångsstället somexempelvis väderförhållandena gör att bilisten inte alltid uppfattarfotgängarens avsikt.För att få trafiken att flyta bättre är det på vissa håll i världentillåtet att svänga höger mot rött ljus sedan man förvissat sig om attdet inte finns några bilar eller gångtrafikanter i vägen, sägs det imotion 2003/04:T289 av och (båda m). Motionärernamenar att vägtrafikkungörelsen bör ändras så att det blir möjligt attsvänga höger vid rödljus även i Sverige.I motion 2003/04:T327 av () förespråkas en regelförändringmed innebörden att det skall bli möjligt att svänga höger i en gatukorsningmot rött ljus när det ej försvårar för korsande trafik och då det ejkommer trafik från vänster. Denna förändring hade enligt motionärernainneburit minskad köbildning och därmed bl.a. minskad miljöpåverkan.I dag är illegal tävlingskörning på allmän väg, s.k. streetracing, ettväxande problem. m.fl. (kd) kräver i motion 2003/04:T23åtgärder för att motverka denna trend. Lösningen är enligt motionärernainte förbud utan att erbjuda alternativ, vilket skett i ett antalkommuner (yrkande 7).Lars () efterlyser i motion 2004/05:406 bättre signalsystemvid trafikkorsningar, exempelvis ett system med blinkande lampa, vilkenvarnar bilisten för annalkande korsning. Att dagens system inte ärtillräckligt bra visas enligt motionären av den tragiska olyckan iKristianstad september 2004.Lars och (båda s) anger i motion 2003/04:T357 attgällande trafikbestämmelser i vissa fall är otydliga. Detta gäller främstreglerna för rondellkörning och för väjningsplikt där gång- och cykelvägkorsar bilväg. Motionärerna föreslår att utreder och förtydligardessa regler, i syfte att uppnå ökad klarhet om vad som gäller och därmedundvika missförstånd som kan leda till olyckor.Att ett antal olyckor sker vid vägarbeten, med många dödadeeller skadade vägarbetare, har uppmärksammats av () i motion2003/04:T551. Åtgärder som föreslås är hårdare reglering för trafikenkring vägarbetsplatserna, dels sänkt hastighet, dels större "säkerhetsavstånd"från bilisterna. Också påföljderna för lagöverträdelserna bör ses överför att säkerställa att de har en tillräckligt avskräckande inverkan påbilisterna.Hillevi () kräver i motion 2003/04:T336 skärpta straff förbrott mot väjningsplikten i syfte att förbättra regelefterlevnaden.Vidare efterfrågas en omfattande informationskampanj om väjningsplikteni samband med straffskärpningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den grundsyn som återfinns i motionerna 2003/04:T240,2003/04:T336, 2003/04:T357, 2003/04:T551 och 2004/05:T406, nämligen atttydliga signalsystem och trafikbestämmelser, som dessutom efterlevs, ären förutsättning för en säker vägtrafik. Enligt utskottets meningankommer det dock på regeringen och att bedöma i just de frågorsom uppmärksammas i dessa motionsförslag, som följaktligen avstyrks.Utskottet delar även den oro som återfinns i motion 2003/04:T23 om s.k.streetracing, ett illegalt fenomen som orsakat ett antal olyckor.Pågående försök med att erbjuda lagliga alternativ till denna verksamhetanges ha gett positiva resultat. Enligt utskottet ankommer det dock påRikspolisstyrelsen, och kommunerna att bedöma i denna fråga.Motionen avstyrks.Motionsförslag med innebörden att det skall vara möjligt att svängahöger i en gatukorsning mot rött ljus har avstyrkts av utskottet vidett antal tillfällen. Utskottet har inte ändrat inställning i fråganoch föreslår därför, med hänvisning till tidigare ställningstagande,att avslår även motionerna 2003/04:T289 och 2003/04:T327.Djur i trafikenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om djur i trafiken med hänvisningtill att det enligt utskottets mening inte ankommer på attbesluta i de här aktuella frågorna.Jämför reservation 21 (m, kd, c).MotionsförslagAngående kollision mellan fordon och vilt framför () i motion 2003/04:T376 att man regelmässigt måste hänvisa skuldbördantill fordonsföraren eftersom viltet inte kan anses vara ett rättssubjektoch därmed undgår ansvar. Härav följer, enligt motionären, attbilförsäkringen också bör täcka in de kostnader som fordonet åsamkar, vilketinte är fallet . Detta innebär att bilförsäkringen bör täckakostnaden för eftersök av vilt, förslagsvis efter det att polis bedömtatt eftersök fordras.Enligt uppgift från dödas runt tio miljoner djur itrafiken, säger () i motion 2003/04:T388.Motionären anser att frågan om djur och trafik är mycket angelägen ochi grunden av politisk natur samt föreslår att trafikens inverkningar påde vilda djurens liv kartläggs och att metoder som kan användas förstörre hänsynstagande mot de vilda djuren identifieras.Att ett djur som skadats i trafiken skall tas om hand och avlivas såsnabbt som möjligt är för de flesta människor en självklarhet, heterdet i motion 2003/04:T390 av och (bådam). Vidare pekas på att ingen ersättning utgår till dem som på ideellbasis utför denna uppgift. Enligt motionärerna borde en ersättning utgåför de faktiska kostnader som uppkommer i detta sammanhang (yrkande 1).Eftersom det är som har sektorsansvaret för trafiksäkerhetenföreslås vidare att det blir som står för denna kostnad(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeVägtrafiken och dess infrastruktur påverkar de vilda djuren bl.a. genomatt landskapet delas upp i mindre delar (fragmenteras), genom olikatyper av barriäreffekter samt genom störningar och föroreningar. Dessutomförekommer ett antal kollisioner mellan fordon och vilda djur.I olycksstatistik anges kollision med vilt (klövdjur, dvs. älg,rådjur, hjort eller ren) som olycksorsaken i 532 av 18 365 polisrapporteradetrafikolyckor med personskada . Totalt orsakade dessa olyckor6 dödade och 132 svårt skadade. Utöver dessa olyckor förekom naturligtvisett stort antal kollisioner som inte ledde till personskada. Det ärdock svårt att göra en uppskattning detta antal.Enligt utskottets mening är det viktigt att minimera vägtrafikenspåverkan på djurlivet och de skador som blir följden av kollision mellanfordon och djur. Det är därför med tillfredsställelse utskottet konstateraratt vidtagit ett antal åtgärder i detta syfte, såväl vid driftoch underhåll som vid nybyggnation, exempelvis genom att konstruera s.k. faunaövergångar för olika arter. Utskottet menar dock att det inteär sak att avgöra hur detta arbete skall bedrivas.Med anledning av här behandlade motionsförslag om eftersök av vilt villutskottet uppmärksamma att jägarkåren här gör en förtjänstfull insats.Enligt utskottets mening ankommer det dock inte på att tainitiativ till en förändrad finansiering av denna verksamhet.Med vad som ovan anförts avstyrks här behandlade motionsyrkanden.PisksnärtsskadorUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att berörda aktörer förutsätts verksamt arbeta föratt begränsa problemet med pisksnärtsskador avstyrks motionsförslag ifrågan.BakgrundTidigare behandling i utskottetDå utskottet senast behandlade motionsförslag om pisksnärtsskador, ibetänkande 2001/02:T10 Trafiksäkerhet m.m., angav utskottet som sinmening att det inte torde ankomma på att ta ställning tillfrågor om hur bilköparna genom ekonomiska incitament skulle uppmuntrasatt efterfråga bilar med bättre säkerhet i detta avseende. Vidare ansågutskottet att det inte heller är sak att avgöra vilkenforskning som skall bedrivas eller vilka behandlingsmetoder som skallanvändas. Utskottet förutsatte i stället att berörda aktörer - såsommyndigheter, försäkringsbolag och fordonstillverkare - verksamt arbetarför att begränsa problemet med pisksnärtsskador.Pågående utredningarWhiplash-kommissionen är en oberoende kommission som tillsatts för attundersöka varför antalet pisksnärtsskador ökar. Ordförande är förrestatsministern . Kommissionen kartlägger och initierarforskning kring pisksnärtsskador och de pisksnärtsskadades situation.Detta ger kommissionen ett underlag för att kunna föreslå förbättringav förebyggande åtgärder och behandling. Kommissionens slutrapportberäknas vara färdig i juni 2005.MotionernaPisksnärtsskador syns inte, men för den drabbade blir det stora besvär.Svårigheter med att läsa och skriva framkallar illamående. Arbete medbildskärm blir omöjligt. Mot denna bakgrund krävs i motion 2004/05:T336av () mer forskning där behandlingsmetoder tas fram(yrkande 1). Enligt motionärerna krävs det även ekonomiska incitamentför att blivande bilkunder skall efterfråga en ökad säkerhet i bilen,med avseende på eventuella pisksnärtsskador. Detta kan ske genom åtgärderfrån försäkringsbolagens eller statens sida (yrkande 2). Identiskaförslag förs fram i motion 2003/04:T471 (yrkandena 1 och 2) av BarbroFeltzing (mp).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare avstyrkt likalydande motionsförslag med motiveringenatt det enligt utskottets mening inte torde ankomma på att taställning till frågor om hur bilköparna genom ekonomiska incitamentskulle uppmuntras att efterfråga bilar med bättre säkerhet i dettaavseende. Det är inte heller sak att avgöra vilken forskningsom skall bedrivas eller vilka behandlingsmetoder som skall användas.Utskottet förutsatte i stället att berörda aktörer - såsom myndigheter,försäkringsbolag och fordonstillverkare - verksamt arbetar för attbegränsa problemet med pisksnärtsskador. Enligt vad utskottet erfarithar det arbete som bedrivits inom området, bl.a. med stöd av Vinnovaoch denna myndighets föregångare, varit framgångsrikt. Utskottet harinte ändrat uppfattning i frågan. Motionerna avstyrks följaktligen medhänvisning till tidigare ställningstagande.Frivilligorganisationer och trafiksäkerhetsarbetetUtskottets förslag i korthetEnligt utskottet har frivillighetsorganisationerna en viktig roll attspela i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. Motionsförslag om bl.a.finansieringen av denna verksamhet avstyrks med hänvisning till attregeringen förutsätts överväga frågan.MotionsförslagKarin m.fl. (v) föreslår i motion 2004/05:T359 att NTF:sbefintliga anslag i större utsträckning fördelas som allmänna verksamhetsbidragi stället för projektbundna medel, eftersom dagens finansieringsmodell,som bygger på att verksamheten godkänns av centralt, begränsarNTF:s möjlighet att ha en fristående roll bl.a. i den opinionsbildandeverksamheten (yrkande 1).I motion 2004/05:T389 framhåller och (bådas) vikten av att NTF kan fungera som en stark och trovärdig opinionsbildare.Enligt motionärerna är dagens organisation med som NTF:shuvudsakliga finansiär och uppdragsgivare av opinionsbildande verksamheti grunden ohållbar eftersom det finns skäl till att ifrågasätta NTF:soberoende och trovärdighet med denna modell (yrkande 1).Angående bidragets storlek pekar motionärerna på att ingen indexuppräkninggörs av detta, vilket i realiteten innebär en minskning i betalningsförmågapå ca 1,5 mnkr . Bidraget till NFT föreslås därför indexuppräknasför att möjliggöra långsiktiga satsningar (yrkande 2).Motionärerna anser även att bidragen för projektstöd och organisationsstödbör slås ihop så att NTF bättre kan förvalta medel utifrån organisationensförutsättningar (yrkande 3).Vad gäller finansieringen på lång sikt anser motionärerna att den modellsom tillämpas i , dvs. att frivilligarbetet (trafikskyddet)finansieras genom en del av trafikförsäkringen, verkar vara en hållbaroch långsiktig lösning som omgående bör utredas (yrkande 4).Slutligen anförs att morgondagens trafikanter måste bli nollvisionensambassadörer som för utvecklingen framåt mot en vägtrafik utan hälsoförluster.Detta kräver en ökad satsning på folkbildning så att trafikanternasattityder inte halkar efter den övriga utvecklingen (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet anfört som sin mening under avsnittet Mål ochövergripande prioriteringar kommer det att krävas mycket stora ansträngningarav samtliga aktörer inom vägtrafikområdet för att etappmålet år 2007skall uppnås. Även frivilligorganisationerna har en viktig roll attspela i detta arbete. Enligt utskottets uppfattning är det därför viktigtatt dessa organisationer även framöver ges förutsättningar att bidratill en förbättring av trafiksäkerheten, inte minst i sin roll somoberoende opinionsbildare.Vad gäller finansformerna för denna verksamhet anser dock utskottet attdet ankommer på regeringen att överväga frågan och vidta åtgärder såatt de ovan nämnda förutsättningarna skapas. Utskottet förutsätter atthär behandlade motionsförslag övervägs i syfte att utvecklatrafiksäkerhetsarbetet och möjliggöra en effektiv resursanvändning.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrks motionsförslagen ifrågan.Nya verkställighetsregler för överlastavgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet har ingen erinran mot de av regeringen föreslagna lagförslagenom nya verkställighetsregler för överlaster. Propositionen tillstyrkssåledes i denna del. Utskottet förutsätter vidare att i deteuropeiska samarbetet arbetar för att frågan om verkställighet avtrafikböter kan lösas.BakgrundEnligt det gällande svenska regelverket (för en närmare beskrivning avgällande rätt, se SOU 2002:72 s. 21 f. och även prop. 2003/04:92) ärdet förenat med svårigheter att verkställa böter och avgifter som ådömtsrespektive påförts utomnordiska fordonsförare eller fordonsägare förförseelser mot den svenska trafiklagstiftningen. I många fall är detmöjligt att undandra sig verkställighet genom att lämna landet.I fråga om de övriga nordiska länderna är situationen generellt settden motsatta då det finns ett omfattande verkställighetssamarbete mellanSverige och de övriga nordiska länderna.PropositionenEnligt regeringens proposition medför dagens regelverk ett antalolägenheter. För det första är det otillfredsställande från rättvisesynpunktatt inom- och utomnordiska förare eller fordonsägare behandlas olika.För det andra kan överlasterna ha en negativ inverkan på trafiksäkerheten.För det tredje kan det argumenteras för ett samband mellan effektivareverkställighet, minskade överlaster och minskade underhållskostnadertill följd av vägskador. För det fjärde har det argumenterats attverkställighetsproblemen medför konkurrensnackdelar för de svenskaåkeriföretagen. För det femte förlorar kommunerna inkomster på grund avatt felparkeringsavgifter inte kan drivas in.Utredningen om effektivare bötesverkställighet vid trafikbrott m.m.(N2001:06) som tillsattes av regeringen med uppgiften att övervägabehovet av att ändra det svenska regelverket för att i större omfattningän förmå utländska förare - och i förekommande fall utländskafordonsägare - att betala böter och avgifter som har ålagts för förseelsermot trafiklagstiftningen, konstaterar att det i flertalet europeiskaländer finns möjlighet att meddela beslut om någon form av tvångsmedelmot personer som bryter mot trafiklagstiftningen, i syfte att framtvingaen förskottsbetalning av ett förväntat bötesstraff och på så sättsäkerställa en framtida verkställighet av straffet.Regeringens förslag till nya verkställighetsreglerDet skall införas nya verkställighetsregler för överlastavgift när detgäller utomnordiska fordonsägare. Verkställighetsreglerna för överlastavgiftriktas mot fysiska och juridiska personer som inte har hemvist i Sverigeeller något annat nordiskt land.Verkställighet skall ske i och i samband med polisens kontrollav fordonet eller fordonståget, dvs. när en trafikförseelse som föranlederpåförande av överlastavgift konstateras. Verkställigheten skall ha formenav ett förskott för avgiften. Beslutet om förskott skall inte gå attöverklaga. Polisens beslutsbehörighet vid verkställigheten skall reglerasnärmare.Med undantag av de regler i lagen (1972:435) om överlastavgift som gällernedsättning och eftergift av överlastavgift skall polisen beräkna ettförskott för överlastavgiften efter samma grunder som länsstyrelsenberäknar överlastavgiften. Förskottet skall betalas tillpolismyndigheten.Om ett förskott för överlastavgift inte betalas skall enpolisman besluta att fordonet eller fordonståget inte får fortsättafärden. Ett sådant beslut får dock underlåtas om det finns synnerligaskäl. Beslutet skall gälla till dess att förskottet betalats eller, iförekommande fall, påförd överlastavgift har betalats. Beslutet om hinderav fortsatt färd skall inte gå att överklaga. Polisens beslutsbehörighetskall regleras närmare.Även om ett förskott för överlastavgift har beslutats och betalats skalllänsstyrelsen besluta i frågan om påförande av överlastavgift. Enpolismans beslut om förskott för överlastavgift eller om att fordoneteller fordonståget inte får fortsätta färden skall skyndsamt underställaslänsstyrelsens prövning. skall pröva om beslutetskall bestå. Om ett beslut om hinder av fortsatt färd gäller enlig lagenom överlastavgift, skall under handläggningen avöverlastavgiftsärendet få ompröva beslutet om förskott och helt eller delviskunna sätta ned förskottet. Om det finns synnerliga skäl skall styrelsen,under handläggningen av överlastavgiftsärendet eller efter det attbeslut fattats i ärendet, kunna upphäva beslutet om hinder av fortsattfärd. Om ett beslut om hinder av fortsatt färd är fattat skall polisensoch handläggning av överlastavgiftsärendet ske utandröjsmål. olika beslut enligt ovan skall inte gå attöverklaga.Har beslut om förskott för överlastavgift fattats får överlastavgiftinte påföras med högre belopp än förskottet. Påförs inte någon överlastavgifteller nedsätts eller efterges avgiften skall det överskjutande beloppetåterbetalas.Kronofogdemyndigheten skall kunna avräkna ett belopp som kan komma enperson till godo efter en förskottsbetalning av överlastavgift om statenhar en motfordran för annan skatt eller avgift.Regeringen föreslår att ändringarna i lagen (1972:435) om överlastavgiftoch lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av skatter ochavgifter bör träda i kraft den 1 januari 2005.Regeringens bedömning i vissa frågorNågot behov av att införa motsvarande nya verkställighetsreglerfinns inte i fråga om trafikböter, eftersom ett instrument för ömsesidigterkännande av bötesstraff inom EU kommer att antas inom en nära framtid.För felparkeringsavgifternas del är det inte utan ytterligare utredningmöjligt att införa motsvarande nya verkställighetsregler.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört och föreslår därföratt antar de av regeringen framlagda lagförslagen om nyaverkställighetsregler för överlaster. Utskottet förutsätter vidare attSverige i det europeiska samarbetet arbetar för att frågan om verkställighetav trafikböter skall kunna lösas.FordonseskortUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot regeringens lagförslag om fordonseskort.Propositionen tillstyrks i denna del.BakgrundI trafikförordningen (1998:1276) finns bestämmelser om tillåten längd,bredd och vikt av ett motordrivet fordon eller ett fordonståg när detförs på andra vägar än enskilda. Bestämmelserna är utformade med hänsyntill de begränsningar som beror av vägnätets fysiska utformning ochbärighet. Vidare finns EG-gemensamma bestämmelser genom rådets direktiv96/53/EG av om största tillåtna dimensioner i nationelloch internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationelltrafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen. De generellaföreskrifterna i trafikförordningen kan kompletteras med lokalaföreskrifter, vilka kan meddelas av kommun, länsstyrelse eller polis.Det finns tungt och skrymmande slag av gods som med fördel, och iblandav nödvändighet, tillverkas färdigt eller i halvfabrikat på en platsför att sedan transporteras till bestämmelseorten. För att kunnatransportera gods av detta slag på väg krävs i många fall dispens från deallmänna bestämmelserna om längd, bredd eller vikt i trafikförordningen.Årligen handläggs omkring 17 000 dispensansökningar av de statligaväghållningsmyndigheterna. För kommunernas del torde det röra sig omett par tusen ärenden . Antalet ansökningar om dispens har ökat.En dispens förenas med de villkor som behövs för att transporten skallkunna utföras på ett sådant sätt att minsta möjliga risk och olägenhetuppstår. För alla sådana transporter gäller vissa närmare regleradevillkor om hur transporten skall utmärkas, exempelvis i fråga omvarningsskyltar. I vissa fall krävs också att en eller flera varningsbilarföljer med transporten. I vissa fall förenas dispensen med villkor ompoliseskort. Villkoret avser att säkerställa att rättsligt bindandeanvisningar för trafiken kan lämnas i samband med transporten.PropositionenRegeringen gör i propositionen bedömningen att dagens möjlighet attmedge dispens från längd-, bredd- och viktbestämmelserna är uttryck fören flexibilitet i förhållande till de generella kraven och bör, medbeaktande av de förutsättningar som är föreskrivna, användas på ettsådant sätt att vägens kapacitet utnyttjas i det enskilda fallet. I denmån riskerna eller olägenheterna med lång, bred eller tung transportinte kan minimeras på annat sätt än genom eskort, bör sådan säkerställas.Vad gäller poliseskort anger regeringen som sin mening att polisen saknarresurser för att på ett tillfredsställande sätt tillgodose behovet avsådan. Möjligheten att ta parkeringsvakter i anspråk kan endast marginelltoch regionalt förbättra situationen. Verksamheten är av sådant slag attfrågan bör lösas på annat sätt än inom ramen för polisens uppgifter.Bland annat mot bakgrund av att polisen saknar resurser för att på etttillfredsställande sätt tillgodose behovet av eskort föreslår regeringenföljande.Regeringens förslag till ny lagEnligt regeringens förslag införs det en ny lag som innebär att enskildafår förordnas att som vägtransportledare ge anvisningar för trafiken isamband med sådana långa, breda och tunga vägtransporter som är förenademed villkor om eskort.Förordnande som vägtransportledare förutsätter en allmän lämplighet föruppdraget med hänsyn till laglydnad och övriga omständigheter. Vidarekrävs viss utbildning samt innehav av körkort med behörighet att köratung lastbil (C-behörighet). En polisman får inte förordnas somvägtransportledare. Ett förordnande skall gälla , dock längstfem år.Ett förordnande som vägtransportledare skall återkallas om vägtransportledareninte längre uppfyller kravet på lämplighet. Detsamma skall gälla om detannars finns någon särskild anledning till återkallelse. En vägtransportledareskall också kunna stängas av dels från vidare tjänstgöring om det påsannolika skäl kan antas att förordnandet kommer att återkallas, delsför ett visst uppdrag om han eller hon åsidosätter sina skyldigheter iuppdraget. En vägtransportledare får inte utföra eskortuppdrag undertid som hans eller hennes körkort är ogiltigt. Detsamma gäller omogiltigheten är begränsad och omfattar behörigheten C.Rikspolisstyrelsen skall pröva frågor om förordnande och om återkallelseav förordnande. skall även pröva frågor om att stängaav en vägtransportledare. I brådskande fall får en polisman besluta omatt stänga av en vägtransportledare för ett visst uppdrag.