bet · GS01BOU2 · 2004-12-09 00:00:00 — I dettasammanhang bör utredningen också ta upp frågor om hyreslagens utformningär lämplig för att både kommunala och privata fastighetsägare skallkunna erbjuda hyreskontrakt till särskilt utsatta grupper som harsvårt att finna bostäder. Det är inte bara fråga om hur regleringen avindividuella kontrakt bör se ut utan regelöversynen bör även ges inriktningpå olika boendeformer. Hyreslagens utformning bör vara sådan att denockså blir ett stöd för hantering av bostadsfrågor.Även i övrigt bör utformningen vara sådan att den ger stöd åt kommunernaatt uppnå det bostadssociala målet och därmed undanröjer behovet avsärskilda "socialbostäder".Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo3 (kd)yrkande 2 och 2004/05:Bo303 (kd) yrkandena 5 och 6.7. Förutsättningarna för vräkning - samrådsförfarande, punkt 5 (v,mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo3yrkande 2 och 2004/05:Bo303 yrkande 6 och avslår motion 2004/05:Bo303yrkande 5.StällningstagandeVi konstaterar att hyreslagens regler om betalningsdröjsmål medverkartill att antalet avhysningar ligger på en nivå som inte är rimlig.Hyresgästernas skydd behöver därför förbättras. Sedan en översyn avhyreslagens regler om betalningsdröjsmål genomfördes sedanvalde regeringen att inte föreslå några förändringar av dessa. Vi anserdäremot att reglerna bör förändras. Vräkningar sker ofta för skuldersom är små i relation till kostnaderna för själva vräkningen. Sedda iförhållande till den mänskliga kostnad den vräkte ofta får betala iform av familjesplittring eller ett marginaliserat liv, kanske t.o.m.som uteliggare, framstår skuldbeloppen som obetydliga.I motionerna föreslås en översyn av de bestämmelser som reglerar närhyresgästen riskerar att vräkas. Bostaden utgör för flertalet människorden grundläggande tryggheten i tillvaron. Det framstår därför som i detnärmaste obegripligt att en hyresgäst kan förlora sin bostad med anledningav t.ex. dröjsmål med hyresbetalning från hans sida. Vi vill på intetsätt förringa de syften som ligger bakom hyreslagens bestämmelser. Mendessa når inte ända fram till den rättvisa som bör gälla. En hyresgästkan på ett oskäligt sätt mista sin bostad på grund av en försummelsesom i det stora hela framstår som rätt obetydlig och där hans fortsattarätt till förhyrning är lätt försvarbar. En rimlig utgångspunkt föröversynen bör vara att en hyresgäst inte skall förlora sin hyresrättenbart på grund av försenade hyresbetalningar. En hyresgäst som betalatsin hyra för sent bör i stället erhålla en betalningspåminnelse ochdärefter någon form av sanktionsavgift.Även i övrigt bör övervägas om reglerna för vräkning är ändamålsenligasamt om och hur krav på utvidgade kontakter mellan hyresvärd, hyresgästoch de sociala myndigheterna kan bidra till att minska antalet vräkningar.Enligt vår mening bör genom en särskild utredare en översyn göras avhyreslagens bestämmelser med de utgångspunkter vi angivit. Det skallalltså vara fråga om en översyn med en bredare inriktning än vad som äraktuellt genom den beredning som pågår inom ochden utredning som tillsatts.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo3 (kd)yrkande 2 och 2004/05:Bo303 (kd) yrkande 6 samt avslår motion 2004/05:Bo303(kd) yrkande 5.8. Bostadsförvaltningslagen m.m., punkt 7 (m)av de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo302yrkande 4.StällningstagandeEn byråkratisk handläggningsordning präglar lagen om förvärv avhyresfastigheter. Dess tillämpning medför lång tidsutdräkt från det att ettförvärv sker till dess lagfart kan beviljas. Vidare behandlas skildakategorier av fastighetsägare på olika sätt. Kommunala bostadsföretagsförvärv är t.ex. helt undantagna från lagstiftningens krav. Dessafaktorer slår mot de seriösa fastighetsägare som har valt att inte bliallmännyttigförklarade med allt vad det i övrigt skulle innebära.Lagstiftningen öppnar också för godtycke eftersom den innebär enförhandsprövning av en förvärvares kvalifikationer och intentioner medförvärvet. En sådan prövning är i praktiken svår att göra med någonträffsäkerhet. Lagens syfte - att förhindra oseriösa fastighetsägare -har inte heller uppnåtts. Hyresgästernas berättigade krav på ett skyddmot oseriösa hyresvärdar bör i stället tillmötesgås genom ordentligamöjligheter till ingripande i det fall en fastighetsägare inte visarsig fullgöra sina förpliktelser mot hyresgäster och andra. I betänkandetFörvalta bostäder (SOU 1994:23) har föreslagits att förvärvslagen skallupphävas som bostadsförvaltningslagens möjligheter tillingripande skall stärkas. Enligt vår mening skulle denna ordning tillgodosede krav som kan ställas på större effektivitet vad gäller att bekämpaoseriösa hyresvärdar som den inte lägger hinder i vägen fören naturlig omsättning på hyresfastigheter. Regeringen bör återkommatill med förslag till lagändringar som innebär att lagen omförvärv av hyresfastigheter m.m. upphävs och som även i övrigt innebäratt förslagen i det nämnda betänkandet genomförs.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo302 (m)yrkande 4.9. Det kollektiva förhandlingssystemet, punkt 8 (m)av de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo301yrkande 22 och avslår motionerna 2004/05:L336 yrkande 5, 2004/05:Bo235yrkande 10 och 2004/05:Bo306 yrkande 19.StällningstagandeEn av de grundläggande friheterna i samhället är rätten att organiserasig, som arbetstagare eller konsument för att ta några exempel. Allaorganisationer skall behandlas lika och opartiskt av staten. Så är intefallet när det gäller hyresgäströrelsen.I dag har , dvs. den organiserade hyresgäströrelsen,i stort sett monopol på att företräda hyresgästerna. För att få igenomen förändring eller förbättring av sitt hyresboende är hyresgästen oftatvingad att gå med i . Hyresgäströrelsens monopolliknandeställning beror på dess historiskt nära band till socialdemokratin meddess långvariga maktinnehav. Socialdemokratin har konsekvent valt attbortse från principen om likabehandling och opartiskhet i relationernatill intresseorganisationerna i . Detta brukar vanligtvis benämnaskorporativism, vilket innebär att staten utser några särintressen attförhandla med för att på så sätt tillgodose allmänintresset. I takt medden ökade individualiseringen av samhället och att krav på omvandlingstryckgjort de korporativa beslutsprocedurerna omoderna har de avvecklats. Påsamma sätt som de korporativa beslutsprocedurerna nedmonterats inomarbetsmarknads- och jordbrukspolitiken är det också rimligt atthyresgäströrelsens förhandlingsmonopol bryts.För förhandlingar mellan hyresvärd och hyresgäst finns hyresförhandlingslagen(1978:304) som är en tvingande lagstiftning. Ur ett principiellt perspektivborde förhandlingar mellan fastighetsägare och hyresgäst ske efter sammaregler som förhandlingar generellt i samhället. Hyresförhandlingslagenbaseras på ett gammalmodigt synsätt där alla hyresgäster dras över enkam, trots att boende i ett och samma hus kan ha olika intressen somnödvändigtvis inte sammanfaller. I ett modernt samhälle går det inteatt behandla hyresgäster som en enda grupp och i praktiken tvingaenskilda hyresgäster att låta sig företrädas av ombud från en organisation,vars värderingar de inte nödvändigtvis delar. En väl fungerandehyresmarknad förutsätter därför att hyresförhandlingslagen slopas.En hyressättning som är anpassad till enskilda hyresgästers behov ochönskemål utesluter dock inte i sig gemensamma hyresförhandlingar förett hus. Enskilda hyresgäster eller enskilda hyresvärdar kan genomförasådana förhandlingar utan hyresförhandlingslagen. De som så önskar kanpå frivillig basis låta sig företrädas i förhandlingar av ombud genomt.ex. Parterna kan själva och på frivillig väg finna lämpligaformer för hyresförhandlingar. Genom sådana frivilliga lösningar kanman också avtala om hyresgästorganisationens förhandlingsersättning.Att avskaffa hyresförhandlingslagen innebär inte att hyresgästensbesittningsskydd eller hyresnivå påverkas eftersom dessa regleras genomandra lagrum.För att öka hyresgästernas makt på den politiska sfärens bekostnad krävsatt regler och förbud som förhindrar att fler organisationer etablerasavskaffas. Till exempel kan enbart en organisation företrädahyresgästerna i en fastställd förhandlingsordning. Genom att låtahyresmarknadens parter själva komma överens om förhandlingsordningen ökarden enskilde hyresgästens möjligheter att få sina önskemål tillgodosedda.Vi anser därför att hyresförhandlingslagen bör avskaffas i sin helhet.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo301 (m)yrkande 22 och avslår motionerna 2004/05:L336 (fp) yrkande 5, 2004/05:Bo306(kd) yrkande 19 och 2004/05:Bo235 (c) yrkande 10.10. Det kollektiva förhandlingssystemet, punkt 8 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo235yrkande 10 och 2004/05:Bo306 yrkande 19, bifaller delvis motion2004/05:L336 yrkande 5 och avslår motion 2004/05:Bo301 yrkande 22.StällningstagandeBoendet utgör ofta en mycket stor del av våra utgifter. Att konsumeraboende är något som vi alla gör. Det är därför viktigt att konsumentpolitikensaktörer i större utsträckning än tar itu med frågor angåendebostadskonsumtion, köp av bostäder, hyresgästernas intressen som konsumenteroch över huvud taget konsumentens position på bostadsmarknaden.I dag har , dvs. den organiserade hyresgäströrelsen,i stort sett monopol på att företräda hyresgästerna. För att få igenomen förändring eller förbättring av sitt hyresboende är man ofta tvingadatt gå med i . Detta är förstås inte acceptabelt.Hyresgästföreningens "monopol" måste brytas och den enskilda hyresgästensmöjlighet att påverka boendet stärkas.En översyn av konsumentskyddet vid hyresförhållanden behövs för att ökade enskilda hyresgästernas makt över sitt boende. Översynen bör bl.a.vara inriktad på att förbudet mot flera samtidiga förhandlingsordningarskall tas bort. Därigenom öppnas möjligheter för fler konkurrerandehyresgästorganisationer att vara verksamma inom ett bostadsområde. Vidarebör en överenskommelse om att en hyresgäst inte skall omfattas av dekollektiva förhandlingar som bedrivs i hans hus få gälla frånhyresförhållandets första dag, dvs. lagens bestämmelse om karenstid, vilkentvingar hyresgästen och hyresvärden till kollektiva förhandlingar underhyresförhållandets tre första månader, bör avskaffas.Systemet för hyresförhandlingar bör också ge större utrymme för attförhandla fram olika individuella hyreskontrakt för att därigenomutveckla hyresrätten som produkt. Ett starkt och tydligt grundläggandekonsumentskydd skall finnas. Vi anser att regeringen bör ge en utredningi uppdrag att förutsättningslöst utreda förutsättningarna för ett störreindividuellt inslag bl.a. i hyresförhandlingslagens bestämmelser.Hyressättningsutredningens förslag om till- och frånval är ett steg irätt riktning.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo306 (kd)yrkande 19 och 2004/05:Bo235 (c) yrkande 10, bifaller delvis motion2004/05:L336 (fp) yrkande 5 samt avslår motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande22.11. Det kollektiva förhandlingssystemet, punkt 8 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:L336yrkande 5 och 2004/05:Bo235 yrkande 10, bifaller delvis motion 2004/05:Bo306yrkande 19 och avslår motion 2004/05:Bo301 yrkande 22.StällningstagandeBoendet utgör ofta en mycket stor del av våra utgifter. Att konsumeraboende är något som vi alla gör. Det är därför viktigt att konsumentpolitikensaktörer i större utsträckning än tar itu med frågor angåendebostadskonsumtion, köp av bostäder, hyresgästernas intressen som konsumenteroch över huvud taget konsumentens position på bostadsmarknaden.I dag har , dvs. den organiserade hyresgäströrelsen,i stort sett monopol på att företräda hyresgästerna. För att få igenomen förändring eller förbättring av sitt hyresboende är man ofta tvingadatt gå med i . Detta är förstås inte acceptabelt.Hyresgästföreningens "monopol" måste brytas och den enskilda hyresgästensmöjlighet att påverka boendet stärkas.En översyn av konsumentskyddet vid hyresförhållanden behövs för att ökade enskilda hyresgästernas makt över sitt boende. Översynen bör bl.a.vara inriktad på att förbudet mot flera samtidiga förhandlingsordningarskall tas bort. Därigenom öppnas möjligheter för fler konkurrerandehyresgästorganisationer att vara verksamma inom ett bostadsområde. Vidarebör lagens bestämmelse om karenstid, vilken innebär att en hyresgästalltid kommer att omfattas av de kollektiva förhandlingsöverenskommelsernaunder hyresförhållandets tre första månader, utvärderas i syfte attpröva om det finns anledning att återgå till tidigare gällande regelverkoch därmed avskaffa karenstiden.Hyressättningsutredningens förslag som bereds i ärett steg i rätt riktning. Hyreskontrakten behöver i ökad grad anpassasutifrån konsumentens behov genom hänsyn till tillval och frånval. Vissaåtgärder kan man komma överens om i kollektiva förhandlingar. Specifikaönskemål från hyresgästen som inte är lämpliga att hantera kollektivtförutsätter ytterligare ändringar i hyreslagstiftningen, t.ex. avseendemöjligheten att teckna bindande flerårsavtal i samband medhyresgästanpassningar.Fastighetsägaren måste kunna säkerställa sig mot förlust om hantillmötesgår hyresgästens önskemål.Den s.k. lägesfaktorn måste ges större tyngd i hyresförhandlingarna, pådet sätt som i praktiken skett i . En flexiblarehyressättning skapar en större mångfald i utbudet, med större sannolikhetatt nya hyresgäster skall hitta något som överensstämmer med deras egnaönskemål. Ingen ifrågasätter att en bostadsrätt är billigare i en förortän i ett centralt stadsläge. Att steg tas i den riktningen även när detgäller hyresrätter kan knappast anses orimligt, även om det naturligtvismåste ske i sådana steg att hyresgästerna har bra förutsättningar attanpassa sig till dem. Det finns också anledning att observera att denpress uppåt på hyrorna i attraktiva lägen detta innebär motverkas avandra förslag i våra motioner, t.ex. åtgärderna för att öka det totalautbudet av bostäder samt att pressa produktionskostnaderna. Det är ävenangeläget att den samlade politiken motverkar segregation.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2004/05:L336 (fp)yrkande 5 och 2004/05:Bo235 (c) yrkande 10, bifaller delvis motion2004/05:Bo306 (kd) yrkande 19 samt avslår motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande22.12. Kooperativ hyresrätt - uppräkning av medlemsinsatser vid återbetalning,punkt 9 (m, c)av de (), (), RigmorStenmark (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo235yrkande 20 och 2004/05:Bo248 yrkande 2.StällningstagandeAlla medlemmar i en kooperativ hyresrättsförening betalar en medlemsinsats.Denna medlemsinsats innebär rätt att delta i föreningen. Föreningenhar också rätt att ta ut en medlemsinsats av särskilt slag, upplåtelseinsats,när en lägenhet upplåts med kooperativ hyresrätt. Enligt lagen omkooperativ hyresrätt skall inte någon uppräkning av en medlemsinsatskunna göras i samband med en återbetalning. Däremot föreslås en uppräkningfå göras av den insats en ny medlem skall betala. Detta är ett systemoch en inkonsekvens som vi anser skall ändras.En uppräkningsmöjlighet innebär att en värdesäkring av medlemsinsatsenkan göras, vilket är väsentligt bl.a. i tider med inflation. Även itider med måttlig inflation finns ett behov eftersom bostadsinnehavenvanligen är långsiktiga och värdeförsämringen blir tydlig.En uppräkning kompenserar den risk för förlust som annars finns. Enmedlem har svårare att skydda sig mot förluster än den förening somförvaltar medlemsinsatsen. Medlemsinsatsen bör ses som ett lån eller endeposition som, åtminstone, skall inflationssäkras. Individens trygghetmåste sättas före kooperativets välstånd. Uppräkning av medlemsinsatsskall därför kunna göras, likaväl vid återbetalning som vid antagandeav ny medlem. Ett flertal remissinstanser som hördes om förslaget tillden lag som gäller, bl.a. Kammarrätten i , ochSveriges advokatsamfund, ansåg att stadgevillkor som tillåter indexuppräkningborde vara tillåtna.Regeringen bör arbeta fram ett lagförslag som tillgodoser vadvi framför.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo235 (c)yrkande 20 och 2004/05:Bo248 (c) yrkande 2.13. Ombildning till bostadsrätt - majoritetsreglerna, punkt 10 (m, fp,kd, c)av (), de (), (), (), (), () ochEwa ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo302yrkande 7 och 2004/05:Bo306 yrkande 23, bifaller delvis motionerna2004/05:Bo301 yrkande 14 och 2004/05:Bo309 yrkande 2 och avslår motion2004/05:Bo302 yrkande 8.StällningstagandeVi vill att utgångspunkten för den bostadspolitik som skall föras äratt människor själva skall kunna välja den bostad de önskar. Bostadsmarknadenskall styras av människors efterfrågan och fria val, inte av regleringaroch politiska eller administrativa beslut. Bostadspolitiken skall geförutsättningar för bevarande och utveckling av olika upplåtelseformersom kan tillgodose olika individers önskemål i olika skeden av livet.En viktig målsättning är att boende i flerfamiljshus skall ges möjlighetatt äga och förvalta de hus de bebor. Starka bostadssociala skäl talarsärskilt för att ombildningar bör komma till stånd i ensidigt sammansattaförortsområden som ofta utgjorde en del av det s.k. miljonprogrammetoch domineras av allmännyttiga hyresrätter. kan en sådan förändringmotverka segregation och utanförskap.Socialdemokraterna, och har valt att försvåraalla hyresgästers möjligheter att ta över sina hus. I stället föranslutning från mer än hälften av hyresgästerna, krävs det numera tvåtredjedels majoritet för att en förening skall kunna göra intresseanmälanoch för att den skall få förvärva en fastighet för att bilda antingenbostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Syftet med denna skärpning äratt försvåra för människor som vill äga och förvalta sin bostad. Vi harkonsekvent hävdat att det utökade majoritetskravet är omotiverat ochatt det skall vara tillräckligt om mer än hälften av hyresgästerna ärför ombildningen. Kraven på kvalificerad majoritet måste ersättasav krav på enkel majoritet.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo302 (m)yrkande 7, 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 23 och bifaller delvis motionerna2004/05:Bo301 yrkande 14 (m) och 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 2 och avslårmotion 2004/05:Bo302 (m) yrkande 8.14. Ombildning till bostadsrätt - förbudet mot dubbelupplåtelse, punkt11 (m, kd, c)av (), de (), PeterDanielsson (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo301yrkande 13.StällningstagandeEnligt vår mening behövs flera åtgärder som underlättar ombildning avhyresrätter till bostadsrätter. Sådan ombildning är av särskild betydelsei områden med en ensidigt social sammansättning, vilka områden ofta ärdominerade av kommunalt ägda hyreshus. Fler bostadsrätter i dessa områdenkan öka intresset för inflyttning liksom det kan öka intresset blanddem som redan bor där både för området och för de hus de bebor.Priset för en ombildning är starkt beroende av andelen hyresgäster somvill medverka. Förbudet mot dubbelupplåtelse bör upphävas så att detblir möjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt till ett kommunaltbostadsbolag oavsett ett pågående hyresförhållande. Detta skulle innebäraatt det kommunala bolaget kan ligga kvar med kapital när fastighetenombildas. Ombildning skulle på detta sätt kunna bli möjlig också i defall där det inte finns ett tillräckligt antal hushåll meden ekonomi som tillåter dem att delta i ombildningen. De hushåll somförblir hyresgäster kan tillförsäkras rätten att senare förvärvabostadsrätten. I de fall ett hyresförhållande upphör kan bostadsrättenförsäljas på marknaden med inkomster för det kommunala bostadsbolaget.Naturligtvis kan bolaget i stället välja att på nytt hyra ut lägenheten.Hur bolaget skall handskas med de lägenheter som efter hand blir ledigaär en fråga vilken, i enlighet med den grundlagsfästa principen om denkommunala självstyrelsen, får avgöras av respektive kommun med hänsyntill de lokala förhållandena. Kommunen kan t.ex. använda dessa lägenheterför integrationsändamål eller för att tillgodose akuta bostadsbehov.Hyresgästerna i de lägenheter som efter en ombildning innehas av detkommunala bostadsbolaget skulle fortsättningsvis ha samma hyresvärd somtidigare. Detta ger kontinuitet åt hyresförhållandet, vilket av mångahyresgäster upplevs som tryggt. Hyresgästerna bör dessutom i lagtillförsäkras samma rättigheter som andra hyresgäster, t.ex. vad gällerbyte av lägenhet.Vid /94 behandlade ett med m-motionen i alltväsentligt likalydande motionsförslag. På förslag av ett enhälligtbostadsutskott gav regeringen till känna (bet. 1993/94:BoU21,rskr. 1993/94:373) att det förslag som förts fram i motionen bordeingå i regeringens fortsatta överväganden beträffande de närbesläktadeförslag som förts fram i en departementspromemoria om bostadsrättsoptionerm.m. (Ds 1993:54). Regeringen valde att inte efterkomma tillkännagivandet.Enligt vår mening bör regeringen nu åter ges i uppdrag att se överbestämmelserna i bostadsrättslagen och hyreslagen i syfte att ändraförbudet mot dubbelupplåtelse så att det i en ombildningssituation blirmöjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt till ett kommunaltbostadsbolag, eller eventuellt också till kommunen direkt, oaktat attlägenheten är uthyrd. Vi anser alltså att bör ställa sig bakomvårt förslag till förändring av bostadsrättslagens bestämmelser.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo301 (m)yrkande 13.15. Bostadsrätt - underrättelse till socialnämnd vid förverkande, punkt12 (m, fp, kd)av (), de (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo302yrkande 10.StällningstagandeRegeringens av antagna förslag innebär att bostadsrättslagensregler gjorts lika med vad som gäller enligt hyreslagen.