bet · GR01NU13 · 2004-04-27 00:00:00 — Istället skall det gälla ett generellt undantag ikonkurrenslagen, och det är företagens ansvar attbedöma om deras avtal är förenliga medkonkurrensreglerna. Regeringen föreslår att systemetmed de svenska gruppundantagen skall bibehållastills vidare. Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 juli 2004.MotionenI motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) sägs allmänt -utan förslag till riksdagsbeslut - att motionärernavälkomnar den moderniseringsreform av tillämpningenav konkurrenslagstiftningen som genomförs inom EU.En väl fungerande konkurrensövervakning är viktigför att den inre marknadens potential skall kunnaförverkligas, sägs det. Motionärernas bedömning äratt de reformer som genomförs kommer att göra attkommissionen kan verka effektivare för att förhindrakonkurrensbegränsande beteenden somföretagens regelbörda lättas. Bedömningen är ocksåatt regeringens förslag i huvudsak är väl övervägda.Förhållandet mellan EG-rätten och nationellrättPropositionenRegeringen gör bedömningen att möjligheten tillparallell tillämpning av konkurrenslagen ochartiklarna 81 och 82 i EG-fördraget bör bibehållas.Rådets förordning om tillämpning avkonkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 ifördraget (1/2003) ger inte anledning tillföljdändringar i svensk sektorslagstiftning när detgäller ensidiga förfaranden.Regeringen understryker att moderniseringsarbetetavseende en ny tillämpningsförordning utgör engenomgripande omdaning av EG:s konkurrensrättsligasystem för företagen, med vittgående organisations-och arbetsfördelningsfrågor. De nationellakonkurrensmyndigheterna och domstolarna får kraftigtökade roller. Ett nätverk skapas, omfattandekommissionen och konkurrensmyndigheterna. Förnärvarande finns det betydande oklarheter i fråga omhur nätverket och systemet i övrigt kommer att se uti sina detaljer och till sitt verkningssätt.Regeringen ser detta inte som en sådan brist imoderniseringsarbetet som hade kunnat avhjälpas. Detkan inte uteslutas att nätverkets funktionssätt kanpåverkas av hur olika medlemsstater förfar i valetmellan att behålla system med parallell tillämpningav nationella konkurrensregler för företagenrespektive att ha en annan ordning. Det krävs därförtid för att vinna konkreta erfarenheter av det nyasystemet. Till detta kommer osäkerheten om hursamhandelsbegreppet kommer att uttolkas. Vidarekonstaterar regeringen att det inte finns några EG-rättsliga hinder mot en samtidig tillämpning av EG-rätten och nationell rätt. Lagrådet har inte motsattsig att systemet med parallell tillämpning behålls.Regeringen finner alltså att övervägande skältalar för att inte nu genom en lagändring avskaffamöjligheten till samtidig tillämpning av artiklarna81 respektive 82 i EG-fördraget och förbudsreglernai konkurrenslagen. avses erfarenheterna avnyordningen följas. Det är en naturlig uppgift förKonkurrensverket att uppmärksamma utvecklingen idessa avseenden och att rapportera till regeringennär så är befogat, sägs det.De nationella domstolarnas rollPropositionenRegeringen föreslår en ändring i konkurrenslagen såatt ett yttrande från kommissionen eller frånKonkurrensverket skall få beaktas av rätten utanåberopande av part. Parterna skall beredas tillfälleatt yttra sig över yttrandet. En viktig nyhet medmoderniseringsreformen är att de nationelladomstolarna nu får tillämpa EG-fördragets artikel81.3. Detta innebär att en domstol får avgöra närkriterierna för undantag i artikeln är uppfylldabeträffande ett visst avtal eller förfarande somkommer under domstolens prövning. Genom artikel 15 iden nya tillämpningsförordningen har också formernaför samarbetet mellan kommissionen och de nationelladomstolarna - till skillnad från i den tidigareförordningen - fått en uttrycklig reglering. Syftetär att tillämpningen av EG-rätten skall bli enhetligoch få ett effektivt genomslag inom hela EU. Dettahar kommissionen velat säkerställa främst genom attkommissionen på eget initiativ skall kunna avgeyttranden i mål inför nationella domstolar. Även denationella konkurrensmyndigheterna ges en sådan rättatt yttra sig till domstolarna i respektivemedlemsstat.Regeringen anser, i likhet med den tidigare nämndaUtredningen om effektivisering av detkonkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m.,att det är lämpligt med en lagreglering som innebäratt ett yttrande av kommissionen ellerKonkurrensverket i dess helhet kan läggas till grundför domen i ett dispositivt mål även utan parternasåberopande. Det bör också vara möjligt att inationell lag föreskriva hur ett yttrande avaktuellt slag får behandlas av domstolen. Genom enuttrycklig bestämmelse i konkurrenslagen bör såledesklargöras att domstolen får beakta innehållet utanparts åberopande, oavsett om artiklarna 81 eller 82måste tillämpas redan på grund av EG-rätten, menarregeringen.Individuella undantag och icke-ingripandebeskedPropositionenHörnstenar i reformeringen av konkurrensrätten vidinförandet av konkurrenslag var övergångentill den s.k. förbudsprincipen och det system sominfördes med ansökan om icke-ingripandebesked ochanmälan för undantag. När det gäller individuellaundantag finns regler om undantag från förbudet i 6§ konkurrenslagen i 8 § samma lag. Konkurrensverketfår i det särskilda fallet besluta om undantag frånförbudet för ett avtal som 1. bidrar till attförbättra produktionen eller distributionen ellertill att främja tekniskt eller ekonomisktframåtskridande, 2. tillförsäkrar konsumenterna enskälig andel av den vinst som därigenom uppnås, 3.bara ålägger de berörda företagen begränsningar somär nödvändiga för att uppnå målet i 1, och 4. integer de berörda företagen möjlighet att sättakonkurrensen ur spel för en väsentlig del avnyttigheterna i fråga.Icke-ingripandebesked regleras i 20§ konkurrenslagen. Denna bestämmelse innebär attKonkurrensverket efter ansökan av ett företag fårförklara att ett avtal eller ett förfarande inteomfattas av något av förbuden i 6 § eller 19 §enligt de uppgifter som lämnats av företaget ellersom annars är tillgängliga för verket och att detdärför inte finns anledning för verket att ingripaenligt konkurrenslagen. Den grundläggande skillnadenmellan icke-ingripandebesked och undantag är att etticke-ingripandebesked förutsätter att förfarandetinte är förbjudet enligt konkurrenslagen, medanundantag beviljas för ett avtal som i och för sig ärkonkurrensbegränsande men beträffande vilketförutsättningarna i 8 § är uppfyllda. En annanskillnad är att ett icke-ingripandebesked innefattaren prövning av om avtalet eller förfarandet stridermot förbuden i såväl 6 som 19 §§, medan undantag kanmedges endast från förbudet i 6 §.Regeringen föreslår nu att möjligheten att efteranmälan till få ett individuelltundantag skall ersättas av en generell, alltidtillämplig undantagsregel. Möjligheten att ansöka omicke-ingripandebesked skall avskaffas. Företagenskall själva bedöma om deras avtal och förfarandenär förenliga med konkurrensreglerna.Regeringens samlade bedömning är attförhandskontrollen har haft betydelse för densvenska konkurrensrätten. Starka skäl talar dock nuför att den skall slopas, anser regeringen. Enövervakning av allvarliga konkurrensbegränsningarkräver stora resurser och en förhandskontroll binderresurser hos , varför ocksåeffektivitetsskäl talar för att den svenskaförhandskontrollen skall slopas. Därtill kommer atten svensk förhandskontroll kan komma att motverka eneffektiv resursallokering inom nätverket och störadet nya systemets funktion. Vidare finns en risk föratt företag med svag eller ingen anknytning till densvenska marknaden i brist på annan möjlighet tillvägledning inom EU skulle belasta Konkurrensverketmed anmälningar. Mot bakgrund av det anförda finnerregeringen att övervägande skäl talar för att nuslopa den svenska förhandskontrollen. Det sagda börgälla både när EG-rätten och när konkurrenslagen ärtillämplig.Regeringen finner vidare att - med den föreslagnaordningen - undantagsregeln i 8 § konkurrenslagenbehöver ändras och göras direkt tillämplig, utanföregående beslut av . Dock bör den- liksom motsvarande regler inom EG-rätten -fortsatt ha samma materiella innehåll i form av detidigare nämnda fyra kumulativa kriterierna somuppställs för undantagets tillämplighet.Samtliga bestämmelser rörande anmälningar förundantag, ansökningar om icke-ingripandebesked,automatiska undantag samt immunitet vidhandläggningen av ansökningar eller anmälningarföreslås alltså utgå. Det inkluderar även icke-ingripandebeskeden enligt lagen (1994:1845) omtillämpningen av Europeiska gemenskapernaskonkurrens- och statsstödsregeler såvitt avserartiklarna 81 och 82.MotionenI motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) föreslåstillkännagivanden om vikten av att säkerställa enrättssäker tillämpning av undantagen ikonkurrenslagen efter att systemet medförhandsanmälan avskaffas och om behovet av attKonkurrensverket, åtminstone under enövergångsperiod, bistår företagen med råd om hurvillkoren för undantag från konkurrenslagens förbudskall uppfyllas. Regeringen har föreslagit attmöjligheterna att efter anmälan tillKonkurrensverket få ett individuellt undantag skallersättas av en generell, alltid tillämpligundantagsregel, erinrar motionärerna om. Dekonstaterar att detta innebär en förändring av dennationella konkurrensrätten i linje med denförändring som sker på EU-nivå och finner dettanaturligt. För att slå vakt om rättstryggheten ochunderlätta tillämpningen av lagen är det dockviktigt att , åtminstone under enövergångsperiod, bistår företagen med råd om hurvillkoren skall uppfyllas, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterKonkurrensverket har en allmän serviceskyldighet somkommer till uttryck i verkets instruktion(1996:353). Där sägs (6 §) att verket i lämpligomfattning skall informera företag och andra berördaom avgöranden i konkurrensärenden. Konkurrensverketskall vidare informera om tillämpningen avkonkurrenslagen och om och iövrigt främja ett konkurrensinriktat synsätt.Enligt uppgift från kommerföretagen på motsvarande sätt som attha möjlighet att kontakta förinformation och vägledning om de nya reglerna ochhur de skall tillämpas. kommer dockinte att kunna ge annat än generell vägledning i detenskilda fallet.På finns information omdet nya regelverket. Verket har vidare under åren2003 och 2004 deltagit i ett antal seminarier sombehandlat tillämpningen av det nya regelverket. Iseminarierna har företrädare för företagen deltagit,dvs. advokater, jurister och branschorganisationeroch även enskilda företag. kommerKonkurrensverket att arrangera ett seminarium förbranschorganisationer och företag för att geinformation och svara på frågor om den praktiskatillämpningen av det nya regelverket. Verketplanerar också att kontakta vissa länsstyrelser föratt inbjuda dem att, med medverkan från verket,ensamma eller i samarbete med regionalaföretagsorganisationer anordna seminarier som riktastill företag.GruppundantagPropositionenBeträffande den nuvarande ordningen avseende EG:sgruppundantag redovisas i propositionen att inom EUhar rådet bemyndigat kommissionen att iförordningsform undanta vissa typer av avtal frånförbudet mot konkurrensbegränsande samarbete. Förnärvarande har kommissionen sålunda befogenhet attanta gruppundantagsförordningar på områdenavertikala avtal, immateriella rättigheter,specialisering, forskning och utveckling,försäkringar samt vissa transportområden.Kommissionen har utnyttjat denna befogenhet ochutfärdat ett antal gruppundantagsförordningar. Genomdessa undantas vissa typer av avtal fråntillämpningen av förbudet i artikel 81. Det gälleravtal som till sin karaktär kan strida motbestämmelserna i artikel 81.1, men som allmänt settuppfyller kraven för undantag enligt artikel 81.3. Idecember 1999 antog kommissionen ett nyttgruppundantag för vertikala avtal och samordnadeförfaranden. Det nya gruppundantaget ersatte fr.o.m.den 1 juni 2000 de tre tidigare gruppundantagen förensamåterförsäljaravtal, exklusiva inköpsavtal ochfranchiseavtal. När det gäller horisontella avtalhar tidigare gruppundantag för avtal mellan företagom forskning och utveckling samtspecialiseringsavtal ersatts med nya, vilka trädde ikraft . Eftersom horisontelltsamarbete, särskilt om priser, generellt sett har enmer konkurrensbegränsande effekt än vertikalsamverkan, har inte något generellt gruppundantaginförts, utan kommissionen har i stället iriktlinjeform angett i vilka fall ingripanden intekommer att ske mot ett sådant samarbete.När det gäller den nuvarande ordningen avseendegruppundantag i svensk konkurrensrätt noteras ipropositionen att när konkurrenslagen trädde i kraftden infördes svenska, tidsbegränsadegruppundantag på motsvarande sätt som i EU. Enordning med undantag för grupper av avtal ansågsviktig, bl.a. av det skälet att det nya systemetsförutsebarhet ansågs öka och att den administrativahanteringen av ärenden om individuella undantagbegränsades. Gruppundantag ger undantag bara frånförbudet mot konkurrensbegränsande samarbete i 6 §och hindrar alltså inte en tillämpning av förbudet i19 § konkurrenslagen mot missbruk av en dominerandeställning. Vid tillkomsten av konkurrenslageninfördes - efter mönster från EG-rätten -gruppundantag för ensamåterförsäljaravtal, exklusivainköpsavtal, försäljnings- och serviceavtal förmotorfordon, patentlicensavtal,specialiseringsavtal, forsknings- ochutvecklingsavtal, franchiseavtal och know-how-licensavtal. Dessa har efter hand ersatts med nyamotsvarigheter till kommissionens senare utfärdadeförordningar. Ett motsvarande gruppundantag förförsäkringssektorn infördes efterkonkurrenslagens ikraftträdande. Vid lagensikraftträdande infördes även ett gruppundantag förkedjor i detaljhandeln. Detta undantag upphörde attgälla vid utgången av . Ett gruppundantag förtaxiavtal tillkom och bygger på den relativtomfattande svenska praxis som fram till dessutvecklats vid prövningen av individuella undantagenligt konkurrenslagen. Bortsett från taxiavtalenbygger således de svenska gruppundantagen påmotsvarigheter i EG-rätten.För närvarande finns förordningar om gruppundantagför följande grupper av avtal: vertikala avtal iallmänhet; vertikala avtal inom motorfordonssektorn;specialiseringsavtal; avtal om forskning ochutveckling; avtal inom försäkringssektorn; avtal omtekniköverföring; avtal om viss taxisamverkan.Ambitionen med de svenska gruppundantagen är attavtal som från allmän synpunkt är övervägandepositiva till sina verkningar bör omfattas avgruppundantag. Dessa avtal skall inte behöva anmälasför undantag hos . Det har ocksåeftersträvats en rättslig likhet med kommissionensgruppundantag, varför en generell återhållsamhet medavvikelser från EG-rätten har ansetts motiverad. Närdet gäller avtal om viss taxisamverkan gäller,enligt 18 e § första stycket konkurrenslagen,förbudet i 6 § samma lag inte för ett skriftligtavtal mellan taxiföretag eller mellan enbeställningscentral och taxiföretag under följandeförutsättningar: 1. om avtalet avser gemensamtransportverksamhet genom samverkan i enbeställningscentral eller på annat sätt i syfte attuppnå effektivitetsvinster eller andra sådanaekonomiska fördelar, 2. om avtalet behövs för atttillgodose det samhälleliga intresset av tillgångtill taxiservice, och 3. om avtalet omfattar högst40 taxifordon. Vidare finns, som tidigare nämnts,ett särskilt gruppundantag för avtal om visstaxisamverkan (SFS 2000:1029). Detta undantag ärtillämpligt i den mån undantag inte är föreskrivetenligt den generella regeln i 18 e § och gällerföljande: gemensam marknadsföring; uppsägningstidsom inte överstiger frånuppsägningstillfället eller i fråga om en ekonomiskförening att uppsägning inte får göras förrän efterviss tid efter inträdet, om tiden inte uppgår eller mer; skyldighet för ett anslutettaxiföretag att utföra köruppdrag och ställa bilartill förfogande i enlighet med fastställdservicenivå; skyldighet för ett anslutet taxiföretagatt inte konkurrera med dengemensamma transportverksamheten samt att överlåtasina affärsförbindelser, inklusive rätten attfastställa priset till kund, tillbeställningscentralen.Regeringens bedömning är att systemet medgruppundantag från förbudet i 6 § konkurrenslagenbör behållas tills vidare. Utredningen omeffektivisering av det konkurrensrättsligaregelverket för företagen m.m. föreslog att desvenska gruppundantagen skall avskaffas. Regeringenkonstaterar att det inte finns någon EG-rättsligskyldighet för medlemsstaterna att avskaffanationella gruppundantag. Regeringen delarutredningens uppfattning att företagens behov avvägledning ökar genom införandet av ett ständigtgällande, generellt undantag från förbudet i 6 §konkurrenslagen. Detta beror på att företagen genomden slopade förhandskontrollen i form avindividuella undantag och icke-ingripandebeskedsjälva får ta ansvaret för bedömningen av frågan omhuruvida deras ekonomiska dispositioner ligger inomramen för det konkurrensrättsliga regelverket.Regeringen konstaterar att slopandet avförhandskontrollen innebär att gruppundantagensfunktion att avlasta företagen från anmälningar förindividuell prövning upphör. I den meningen har ettmotiv som åberopats för de svenskagruppundantagsreglerna fallit bort. Emellertidavlöses den bördan av en ny, genom att den lättnadför företagen som uppkommer om förhandskontrollenavskaffas troligen inte uppväger andraextrakostnader som företagen ådrar sig. Företagenkan förväntas komma att behöva juridisk ochekonomisk rådgivning för att få tillförlitligabedömningar av tillåtligheten av sina ekonomiskadispositioner. En slopad förhandskontroll kandärför, enligt regeringen, inte motiveras med attdet skulle innebära en regelförenkling som lättarbördan för företagen. innebär det anfördaatt behov av administrativ lättnad kvarstår förföretagen, åtminstone under en övergångsperiod.Regeringen konstaterar vidare att det när det nyasystemet träder i funktion kommer att saknas ensådan normgivning i gruppundantagens detaljeradeföreskriftsform som avgränsar förbudsområdet i 6 §konkurrenslagen. Tillämpning av de EG-rättsligagruppundantagsreglerna, utan den direkta, rättsligakoppling till konkurrenslagen som finns i detnuvarande systemet, framstår för regeringen som enförsvagning för företagen i fråga om förutsebarhetoch rättslig säkerhet. Särskild betydelse får dettai ett skede när en nyordning införs som innebär atticke-ingripandebesked och individuella undantagavskaffas. EG:s gruppundantag binder ju inte desvenska rättstillämpande organen när samhandeln inteär berörd. Regeringen finner att systemet medbindande föreskrifter om gruppundantag ger störrerättssäkerhet och förutsebarhet för företagen änutredningsförslaget när nyordningen skall inledas.Betydelsen av de svenska gruppundantagen är i detmoderniserade systemet starkt beroende av hurgränsen för påverkan på samhandeln dras.Kommissionen planerar att ta fram etttillkännagivande om hur den tolkar detta begrepp.Ytterst avgörande blir dock framtidaställningstaganden. Till detta kommer att storasystemförändringar nu är aktuella, bl.a. slopandetav icke-ingripandebesked och individuella undantag.Regeringen anser att företagens behov avförutsebarhet är särskilt markant vid ett sådantsystemskifte med övergång till ett ständigtgällande, generellt undantag från förbudet motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag. Denu anförda omständigheterna innebär, enligtregeringens mening, att det föreligger övervägandemateriella skäl för att åtminstone tills vidarebehålla systemet med gruppundantag. Lagrådet haruttalat att det inte har anledning att motsätta sigden bedömningen.MotionenI motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) framläggs ingetförslag till riksdagsbeslut avseende gruppundantag,men regeringens bedömning i frågan kommenteras.Motionärerna ser med tillfredsställelse på attregeringen frångått förslaget att avskaffa systemetmed gruppundantag från förbudet i 6 §konkurrenslagen som lades fram av Utredningen omeffektivisering av det konkurrensrättsligaregelverket för företagen m.m. Motionärernasbedömning är att gruppundantagen för närvarandetjänar att öka rättssäkerheten för företagen, utanatt de har några avsevärda negativa effekter påkonkurrensen.Ålägganden och åtagandenPropositionenRegeringen gör bedömningen att nuvarande regel omatt skall få ålägga företag attupphöra med överträdelser av förbuden i 6 och 19§§ konkurrenslagen och artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget bör behållas. Vidare föreslår regeringenatt en kompletterande regel skall införas ikonkurrenslagen om att får godtaåtaganden från företag. Ett sådant beslut fårförenas med vite. Beslut om vite skall fattas avStockholms tingsrätt på talan av Konkurrensverket.UndersökningarPropositionenRegeringen föreslår under rubriken (1994:1845) om tillämpningen av Europeiskagemenskapernas konkurrens- och statsstödsreglerskall inte tillämpas på undersökningar enligt dennya tillämpningsförordningen. De bestämmelser sombehövs till följd av förordningen införs i stället ikonkurrenslagen.- Frågor om förhandsgodkännande enligt artikel21.3 i förordningen skall prövas av Stockholmstingsrätt på ansökan av Konkurrensverket.- får efter ansökan beslutaatt får genomföra en undersökninghos ett företag för att utreda om företaget haröverträtt artikel 81 eller 82 i EG-fördraget,förutom enligt vad som gäller , ävenefter begäran av en konkurrensmyndighet i annanmedlemsstat i EU.- Förfarandereglerna i konkurrenslagen görstillämpliga på undersökningar som Konkurrensverketgenomför på begäran av kommissionen.- Ålägganden enligt 45 § konkurrenslagen skallkunna utfärdas av på begäran av enkonkurrensmyndighet i en annan medlemsstat i EU.När det gäller kommissionens undersökningar hosföretag i gäller enligt artikel 20 iförordningen att kommissionen har rätt att genomföraalla nödvändiga inspektioner hos företag ochföretagssammanslutningar. Dessa bestämmelser gällerdirekt i och någon svensk lagregleringbehövs inte, sägs det i propositionen. Om emellertidett företag motsätter sig en inspektion som harbeslutats enligt artikel 20, skall den berördamedlemsstaten lämna nödvändigt bistånd för attinspektionen skall kunna genomföras och begärahandräckning av verkställande myndighet när det ärlämpligt.Beträffande undersökningar hos andra än detberörda företaget innehåller förordningen dennyheten att kommissionens undersökning kan ske äveni privata utrymmen. Ett beslut om detta avkommissionen gäller direkt i medlemsstaterna och fårenligt artikel 21.3 andra stycket inte ifrågasättasav en nationell rättslig myndighet. Myndighetenskall emellertid kontrollera att kommissionensbeslut är fattat i vederbörlig ordning och att deplanerade tvångsåtgärderna varken är godtyckligaeller alltför långtgående i förhållande till framförallt hur allvarlig den misstänkta överträdelsen är,men också med avseende på betydelsen av denbevisning som avses, det berörda företagetsmedverkan och den rimliga sannolikheten för att deräkenskaper och affärshandlingar som inspektionenavser förvaras i de lokaler för vilka bemyndigandebegärs.När det gäller undersökning på begäran av enkonkurrensmyndighet i en annan medlemsstat i EU får,enligt artikel 22.1 i förordningen, medlemsstaternaskonkurrensmyndigheter företa inspektioner ellerandra undersökningsåtgärder enligt nationell lag påuppdrag av en myndighet i en annan medlemsstat inomEU för att konstatera om det föreligger enöverträdelse av artikel 81 eller artikel 82 i EG-fördraget.Slutligen gäller beträffande undersökning påbegäran av kommissionen enligt artikel 22.2 i dennya tillämpningsförordningen att medlemsstaternaskonkurrensmyndigheter skall genomföra deinspektioner som kommissionen anser nödvändigaenligt artikel 20.1 eller som den har beslutat omenligt artikel 20.4.MotionenI motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) begärs etttillkännagivande om vikten av att slå vakt om högrättssäkerhet vid undersökningar i samband medutredningar om överträdelser av förbud, i synnerhetvid undersökningar i privata utrymmen. Vad avserregeringens förslag om undersökningar,förhandsgodkännande, förfaranderegler, m.m. ansersig motionärerna inte ha någon anledning att i sakgöra någon annan bedömning än regeringen.