bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — Att alla medborgare har rätt ochmöjlighet att delta i utformningen av samhälletutgör enligt regeringen grunden i det demokratiskastyrelseskicket. understryker regeringenatt var och en har ett eget ansvar för demokratinsfortlevnad.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att lägger regeringensskrivelse till handlingarna.I den fortsatta texten återkommer utskottet tillde frågor som aktualiserats av motioner väckta isamband med skrivelsen eller . Därvid redovisas även delar avdemokratiskrivelsen mer utförligt än ovan.Uppföljning av demokratipolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande omförbättrad uppföljning av demokratiprojekt.Jämför reservation 1 (fp).MotionI motion 2003/04:K26 av m.fl. (fp)yrkande 2 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omförbättrad uppföljning av demokratiprojekt. Enligtmotionen är liberalerna skarpt kritiskttill det sätt på vilket projektverksamheten inomramen för utvecklingsarbetet Tid för demokrati harutformats och utvärderats. I motionen anförs attkraven på uppföljning har satts för lågt. Den studiesom genomförts av och som regeringenstöder sig på har i huvudsak bestått i enkätfrågortill projektledare av vilka, enligt motionen, baraen tredjedel svarar att de uppskattar att projektenlett till att deltagarna i högre utsträckning deltari allmänna val. Enligt motionärerna måstefrågetecken resas för om det verkligen är ettallmännyttigt ändamål att satsa skattepengar i denhär typen av verksamhet om inte uppföljningenförstärks.BakgrundSom nämnts i det föregående framhöll regeringen idemokratipropositionen (s. 36) att det är angelägetatt bedöma effekterna av de mål och åtgärder somangavs i propositionen. Vad gällerutvecklingsarbetet Tid för demokrati anförderegeringen (s. 67) att hade genomfört en begränsaduppföljning av stödet för demokratiutveckling. Föratt kunna göra nödvändiga ställningstaganden kringden närmare utformningen av det fortsatta stödettill demokratiutveckling aviserade regeringen attden skulle genomföra en slututvärdering av Tid fördemokrati i sin helhet, och med beaktande avresultatet av utvärderingen avsåg regeringenöverväga hur det fortsatta stödet fördemokratiutveckling skall vara organiserat.När utvecklingsarbetet avslutades i december 2002fick i uppdrag att göra en utvärderingav Tid för demokrati i sin helhet. I september 2003överlämnades utvärderingen, Demokrati tar tid -Utvärdering och analys av Justitiedepartementetsdemokratiutvecklingsarbete , tilldemokratiminister utvärderingen redogör forskarna förundersökningens tillvägagångssätt. Enligt denavslutande diskussionen är resultaten avundersökningarna i grunden mycket positiva.Forskarna gör bedömningen att stödet fördemokratiutveckling som delats ut inom ramen för Tidför demokrati fungerat väl och spelat en stor rollför att initiera och genomföra olika lokalademokratiförsök, vilka mestadels kan beskrivas sommycket framgångsrika. Ett fortsatt stöd av dettaslag skulle, enligt forskarna, sannolikt bli än mereffektivt genom att betona långsiktigheten ochuthålligheten i demokratiarbetet.I demokratiskrivelsen (s. 22 f.) redogörregeringen för utvecklingsarbetet Tid för demokratioch utvärdering avutvecklingsarbetet. Enligt skrivelsen visarutvärderingen bl.a. att drygt en tredjedel av detillfrågade projektledarna svarade att de uppskattaratt projekten lett till att deltagarna i störreutsträckning deltar i allmänna val, men samtidigtatt mer än en tredjedel av projektledarna inte ansågsig kunna svara på frågan huruvida projekten letttill att deltagarna i större utsträckning deltar iallmänna val. I sin sammanfattande bedömning anförregeringen bl.a. att den ser det som mycket positivtatt många av projekten tycks ha haft positivaeffekter på deltagarnas deltagande i de allmännavalen och att det finns indikationer på attprojekten har haft en positiv effekt på deltagarnaskunskaper om demokrati och benägenhet att diskuterasamhällsfrågor med sin omgivning. Regeringenunderstryker även att det är viktigt att se dennaform av utvecklingsarbete i ett långsiktigtperspektiv.Vad gäller uppföljning och utvärdering av mål ochåtgärder i demokratipolitiken framöver kan bl.a.nämnas att i november 2003överlämnat ett förslag till regeringen om vilkenstatistik som bör produceras för den återkommandeuppföljningen av målen och vissa av åtgärderna idemokratipropositionen. Enligt demokratiskrivelsen(s. 7 f.) utgör den kartläggning och de förslag pådemokratiindikatorer som redovisats därvidlag ettviktigt underlag för regeringens fortsatta arbetemed att ta fram ett uppföljningssystem för densvenska demokratins utveckling.Utskottets ställningstagandeRegeringen har framhållit att det är angeläget attbedöma effekterna av de mål och åtgärder som angavsi propositionen. Utskottet noterar att regeringenhar uppdragit åt en högskola att utvärderautvecklingsarbetet Tid för demokrati. Vidare kanutskottet notera att regeringen har gett ettuniversitet i uppdrag att ta fram förslag påstatistik som bör produceras för att möjliggöra enåterkommande uppföljning av målen fördemokratipolitiken och vissa av åtgärderna idemokratipropositionen. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motion 2003/04:K26 yrkande 2.Politiskt och demokratisktutanförskapUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående arbete motionsyrkanden om att minskadet politiska och demokratiska utanförskapetoch om fler förtroendevalda. Jämförreservationerna 2 (fp, kd, c) om politisktutanförskap, 3 (mp) om åtgärder för flerförtroendevalda med utländsk bakgrund och 4(v) om invandrade kvinnors förutsättningaratt ta till vara sina rättigheter.MotionerI motion 2003/04:K290 av m.fl. (fp)yrkande 1 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omdet politiska utanförskapet. I motionen åberopas detminskande valdeltagandet och den minskandeanslutningen till de politiska partierna.Motionärerna hänvisar till undersökningar av SNSdemokratiråd och som visar attolika grupper av befolkningen står utanför de gängsepolitiska kanalerna. Om utvecklingen fortsätterutsätts enligt motionärerna den svenska demokratinför tydliga påfrestningar, och den samhällsgemenskappå vars grundval det demokratiska systemet vilarkommer att urholkas. Motionärerna menar att detpolitiska utanförskap som många människor känner haren rad orsaker och att lösningarna måste sökas brettinom en rad politikområden. Liknande önskemålframförs i motion 2002/03:K385 av . (fp) yrkande 1.I motion 2003/04:K26 av m.fl. (fp)anförs att regeringen i demokratiskrivelsen gör enför långtgående tolkning av de forskningsresultatsom presenteras i departementspromemorian Vem röstaroch varför? (Ds 2003:54) vad gällervärderingsrelaterade faktorers betydelse kontrasocioekonomiska faktorers. Motionärerna anser attregeringens tolkning kan tyda på att man tar förlätt på de underliggande problem som orsakarsocialt, ekonomiskt och politiskt utanförskap. Dettabör enligt motionärerna ges regeringen till känna(yrkande 1 i denna del).I samma motion föreslås även att gerregeringen till känna vad i motionen anförs omkvalitativa jämställdhetsaspekter i den uppföljningav fördelningen av makt mellan män och kvinnor somaviseras i skrivelsen (yrkande 8). I motionen anförsatt har den högsta kvinnorepresentationen ipolitiska församlingar, men att detta inte gäller pådet ekonomisk-politiska området. På politiska postersom är mest avgörande för den ekonomiska makten ärkvinnorepresentationen iögonfallande liten.I motion 2003/04:K400 av Skånberg m.fl. (kd)yrkande 8 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omnyrekrytering av förtroendevalda. Enligtmotionärerna är partiernas bristande förmåga attnyrekrytera medlemmar och därmed ocksåförtroendevalda ett reellt hot mot demokratin. Storagrupper i samhället är inte bara underrepresenteradeutan mer eller mindre utestängda från att delta idet politiska arbetet. Motionärerna menar attförtroendevalda ur demokratisynpunkt bör speglamedborgarna, så att alla kategorier, åldrar, kön ochyrken är någorlunda jämnt fördelade. I motionenhänvisas till undersökningar av SNS demokratiråd ochDemokratiutredningen.I motion 2003/04:K25 av m.fl. (c)yrkande 2 föreslås att tillkännager förregeringen att det behövs en förbättrad analys avvilka åtgärder som skulle stimulera fler medborgareatt delta och ta förtroendeuppdrag samt varför mångaväljer att lämna förtroendeuppdrag. I motionenanförs att allt färre medborgare har någonuppfattning om de förtroendevaldas sätt att skötasina uppgifter eller känner någon förtroendevald,och många vet inte vem som har ansvaret.Motionärerna frågar sig bl.a. om det finns ettreellt utrymme att påverka eller om alltflerupplever att de blir "statliga tjänstemän".I motion 2002/03:Sf289 av m.fl.(mp) yrkande 12 föreslås att tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att verka för att öka andelen personer medutländsk bakgrund i de beslutande, verkställande ochdömande organen. I motionen anförs att de politiskaförsamlingarna av såväl demokratiska skäl som avrättvise- och kvalitetsskäl skall vararepresentativa för befolkningssammansättningen.Enligt motionärerna vilar det ett stort ansvar på depolitiska partierna och andra viktiga beslutandeförsamlingar att förändra strukturerna ocharbetsformerna så att även människor med utländskbakgrund känner sig attraherade av politiskt arbeteoch känner att de har möjlighet att utöva makt. Depolitiska partierna, staten, landstingen, kommunernaoch centrala institutioner måste föra en politik somtar hänsyn även till dessa gruppers vardag ochlivsvillkor, och det är viktig att dessainstitutioner anstränger sig för att rekryterapersoner med utländsk bakgrund till derepresentativa organen. För detta behövs ävenmångfaldsstrategier, och de olika riksförbund somrepresenterar olika etniska grupper måste stödjasoch betraktas som jämlika parter.I motion 2003/04:K304 av m.fl. (v)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening att utredningen om statligt stöd tillkvinnors organisering får tilläggsdirektiv sominnebär att utredningen även skall omfatta stöd tillkvinnor som hämtats till för äktenskap, mensom sedan inte kan eller får stanna i förhållandetmed den svenske mannan (yrkande 1). Utredningen böräven omfatta andra invandrade kvinnor i en liknandesituation, hela den grupp som på grund av isoleringi samhället och bristande kunskaper i svenskaspråket inte har någon aning om vilka rättigheter dehar eller vart de skall vända sig när de behöverhjälp. I motionen föreslås även att begäratt regeringen kartlägger i vilken mån invandradekvinnor ges förutsättningar att ta till varasina rättigheter i samt ger förslag till hursituationen kan förbättras (yrkande 2).BakgrundFlera politikområdenSom framgått i det föregående är målet förpolitikområdet Demokrati att folkstyrelsen skallvärnas och fördjupas. I demokratipropositionen (s.37) betonade regeringen att en demokratipolitikaldrig kan isoleras från den övriga politiken. Deallmänna livsvillkor som medborgarna lever under är,menade regeringen, avgörande för att skapaförutsättningar för medborgarna att kunna delta, ochåtgärder som syftar till att utjämna ekonomiska ochsociala skillnader skall också ses som åtgärder somlångsiktigt främjar demokratin och alla medborgaresdeltagande i denna. Ett land med djupa ekonomiskaoch sociala klyftor skulle aldrig kunna komma attmöjliggöra alla medborgares lika deltagande. Envälfärdspolitik som ökar rättvisan och jämlikhetenmänniskor emellan är, anförde regeringen, nödvändigför demokratins fördjupning.I demokratipropositionen (s. 38) pekade regeringenut en rad områden som den ansåg var av grundläggandebetydelse för att mer allmänt främja ettdemokratiskt samhälle. Enligt propositionen görsinsatser för att utveckla och stärka demokratin inomett stort antal politikområden, t.ex. barnpolitiken,ungdomspolitiken, utbildningspolitiken,handikappolitiken, integrationspolitiken,jämställdhetspolitiken, rättsväsendet,folkrörelsepolitiken, forskningspolitiken,mediepolitiken, förvaltningspolitiken ochutrikespolitiken.I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1utg.omr. 1 avsnitt 4.4) anför regeringen attdemokratiperspektivet måste genomsyra allapolitikområden för att demokratipolitiken skalllyckas. Samverkan mellan olika politikområden skallstärkas, varför regeringen kommer att initiera flerintegrerade projekt, bl.a. mellan demokrati-,folkrörelse-, idrotts-, integrations- ochstorstadspolitiken.I demokratiskrivelsen (s. 100) upprepar regeringenatt flera politikområden, som inte direkt innehållerinsatser kopplade till regeringens mål för ett ökatoch mer jämlikt deltagande, har betydelse för attvärna och fördjupa det demokratiska samhället. Blanddessa politikområden nämns ungdomspolitiken,utbildningspolitiken, jämställdhetspolitiken,folkrörelsepolitiken, mediepolitiken ochförvaltningspolitiken.Rättighetsperspektiv i demokratipolitikenI demokratiskrivelsen (s. 124) anför regeringen attinsatserna för att underlätta och främjamedborgerligt deltagande skall präglas av etträttighetsperspektiv. Ett sådant perspektiv betonaratt det inte endast är statens skyldighet atttillhandahålla möjligheten att delta i val och attbli vald. Det innebär också att staten i viss månhar en skyldighet att vidta positiva åtgärder föratt främja deltagandet bland individer somkonsekvent ställs eller ställer sig utanför detpolitiska livet.Med ett rättighetsperspektiv aktualiseras, enligtregeringen, den viktiga principen om rätten tilllikabehandling. Den är central för arbetet med attfrämja och underlätta deltagande och understrykeratt alla människor har lika rätt till deltagande ochatt staten aktivt skall verka för att tillförsäkradem denna rättighet. Enligt regeringen är det därförangeläget att det tas initiativ som fokuserar påsocialt, ekonomiskt och kulturellt utsatta människoroch att det utvecklas särskilda verktyg för att gedessa människor förutsättningar att delta. Attmänniskor skall ha lika rätt betyder alltså, enligtregeringen, att de i vissa fall kan komma attbehandlas olika.Politiskt deltagande i olika grupperEnligt demokratiskrivelsen (s. 76) finns det i dagflera tecken på att utvecklingen går framåt när detgäller politisk jämlikhet. Exempelvis harskillnaderna mellan kvinnors och mäns politiskaengagemang minskat. Detta beror dels på att detpolitiska engagemanget har ökat mer bland kvinnor änbland män, dels på att kvinnors engagemang harminskat i mindre utsträckning än mäns. I defolkvalda församlingarna har andelen kvinnor, ungamänniskor och utrikes födda personer ökat, även omde är underrepresenterade.Vidare framgår av demokratiskrivelsen att detpolitiska deltagandet i s.k. icke-traditionellaformer för inflytande fortsätter att stiga i allagrupper. Däremot fortsätter det politiskadeltagandet i de traditionella formerna fördeltagande att sjunka hos befolkningen i stort.Särskilt oroväckande är att de ungas engagemangsjunker.Enligt demokratiskrivelsen (s. 76) anser regeringenatt det finns ett fortsatt behov av aktiva åtgärderi syfte att göra medborgarnas möjligheter attpåverka den politiska processen mer jämlika,särskilt när det gäller att stärkaunderrepresenterade gruppers deltagande mellan valenoch som förtroendevalda. Det arbete som bedrivsbefinner sig, enligt regeringen, i olika skeden. Fören del - såsom barn, ungdomar, människor medfunktionshinder och äldre - finns det behov av attgenomföra konkreta åtgärder för att undanröja hinderför inflytande. För att stärka det pågående arbetetmed att minska underrepresentationen av kvinnor ochpersoner med utländsk bakgrund i den politiskaprocessen krävs ytterligare kunskap om vilka hindersom stänger ute dem från det politiska livet.I demokratiskrivelsen (s. 134 f.) nämnerregeringen ett antal åtgärder den avser att vidtaför att öka kunskapen om de hinder som olika delarav befolkningen möter när de vill utöva makt ochinflytande. Det utredningsarbete som har påbörjats isyfte att nå ökad kunskap om varför fördelningen avmakt och inflytande är ojämnt fördelad inom olikadelar av det svenska samhället måste fortsätta ochbreddas. När utredningen om strukturella hinder pågrund av etnisk och religiös tillhörighet (se nedan)är avslutad bör behovet av liknandeutredningar på andra diskrimineringsgrunderövervägas samt även övervägas hurDiskrimineringsombudsmannen och Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning kaninvolveras för att arbeta mot strukturelldiskriminering inom det politiska livet. Regeringenavser att ge i uppdrag till Handikappombudsmannenoch utbildningsstöd(Sisus) att med utgångspunkt i det s.k.tillgänglighetscentrets[1] arbete respektive arbetetför ökad kompetens om bemötande, särskilt verka föratt stärka möjligheterna till politiskt deltagandeför funktionshindrade i alla åldrar. Vidare har ettkunskaps- och erfarenhetsutbyte initierats mellanRegeringskansliet, ochLandstingsförbundet. Förbunden har inlettett projekt om hinder och möjligheter för utrikesfödda att delta i politiken. Enligtdemokratiskrivelsen planerar , ochJustitiedepartementet att ge ut en gemensam skriftom hinder för makt och inflytande. Skriften skallspridas till tjänstemän och förtroendevalda medsyfte att bl.a. öka deras kunskap om de hinder ochmöjligheter personer med olika bakgrund kan mötas avnär de vill delta i den politiska processen.Vad gäller kvinnors och mäns makt anför regeringen(s. 135 f.) att den avser att i högre grad än i dagsamordna och integrera insatserna inomjämställdhetspolitiken och demokratipolitiken.Härvidlag kan nämnas den utredning regeringennyligen tillsatt med uppgift att bl.a. se överjämställdhetspolitikens fortsatta inriktning ochorganisation (dir. 2004:18). Demokratipolitiken börenligt regeringen inkludera en feministisk analys avdemokratins villkor och funktionssätt, ochjämställdhetsinsatser baserade på kvalitativaanalyser av det politiska systemet och vårademokratiska institutioner kommer att ges en centralroll. Vidare uppges i skrivelsen att en förstudiekommer att initieras i med syftetatt analysera förutsättningarna för att regelbundetoch samlat redovisa statistik som beskriverfördelningen av makt mellan kvinnor och män inomsamhällets olika sektorer.Uppdragsvillighet och rekrytering tillförtroendeuppdragVägen till ett förtroendeuppdrag är en process sombestår av flera steg, där medborgarnasuppdragsvillighet är en del. undersökningar finns detvid en jämförelse över en längre tidsperiod ingetsom tyder på en minskad uppdragsvillighet (SOU2001:48). Vid en jämförelse anas emellertid en negativ utveckling(nr 31), vilket regeringen uppmärksammari demokratiskrivelsen (s. 38). Den andel som sägersig vara villig att ta kommunalpolitiska uppdrag har1997-2001 minskat från till . De som hareller har haft uppdrag har däremot blivit merbenägna att fortsätta. Med reservation för att detär ett relativt litet urval redovisas i rapportenatt det finns tecken som tyder på att kvinnors viljaatt ta på sig nya uppdrag tenderar att minska1998-2001 medan den tenderaratt öka bland män.I analyser för att förklara skillnader mellanolika grupper i uppdragsvillighet finner man attintresse för politik i allmänhet har den enskiltstörsta betydelsen för uppdragsvillighet. Det gällersärskilt för yngre medborgare. Något mindrebetydelse har intresse för kommunalpolitik.Analyserna visar också att den som är nöjd meddemokratin i kommunen eller som har tilltro tillsina möjligheter att påverka politiken är något merbenägen att ta uppdrag än den som är mindre nöjdeller saknar sådan tilltro.I regeringsförklaringen för /04anförde statsminister att regeringenkommer att ta initiativ till att höja partistödet såatt partierna bättre kan stödja skolningen av nyaförtroendevalda inom de politiska ungdomsförbunden,vilket regeringen senare också gjort påtilläggsbudget ekonomiska vårproposition(prop. 2003/04:100).I demokratiskrivelsen (s. 39) anför regeringen attden minskade uppdragsvilligheten bör följas uppframöver.Vidare anför regeringen i skrivelsen (s. 136) attinsatser för att öka andelen kvinnor i beslutandeorgan är avgörande för demokratin och för attuppfylla regeringens mål för jämställdhetspolitiken.Detta mål är att kvinnor och män skall ha sammamöjligheter, rättigheter och skyldigheter inom allaområden i livet. Representation utgör också ett avde fem fokusområden för jämställdhetspolitiken undermandatperioden som anges i regeringens senastejämställdhetsskrivelse Jämt och ständigt -Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplanför mandatperioden (skr. 2002/03:140), vilkenbehandlades av (bet.2003/04:AU2, rskr. 2003/04:69). Som omnämnts ovanavser regeringen att i högre grad än samordnaoch integrera insatserna inom jämställdhetspolitikenoch demokratipolitiken.En tillsatt utredning (Fi 2003:09) harbl.a. fått i uppdrag att se över rekryteringen avförtroendevalda revisorer (dir. 2003:97). Densärskilde utredaren skall analysera och ge exempelpå åtgärder som kan vidtas för att breddarekryteringen av förtroendevalda revisorer när detgäller kvinnor, yngre och personer med utländskbakgrund. Utgångspunkten är att det skall vara depolitiska partierna som nominerar de förtroendevaldarevisorerna. Uppdraget skall redovisas senast ioktober 2004.Nyanlända invandrare och personer med utländskbakgrundI beslutade regeringen om en särskildutredare med uppgift att se över mottagande av ochintroduktion för flyktingar (dir. 2001:87).Utredningen skulle bl.a. uppmärksamma barns ochungdomars situation liksom eventuella skillnadermellan kvinnor och män i fråga omintegrationsprocessen. I betänkandet Etablering iSverige - möjligheter för individ och samhälle (SOU2003:75) har utredaren bl.a. lämnat förslag om huralla nyanlända invandrare skall kunna få ökadkunskap om och förståelse för grundläggande normer idet svenska samhället och det svenska demokratiskasystemet. Bland annat föreslås att Statskontoret ochIntegrationsverket skall få i uppdrag att utarbetaförslag till hur en sammanhållen grundläggandeInternetbaserad samhällsinformation till nyanländaskall kunna etableras och vidmakthållas och attIntegrationsverket skall verka för att ensammanhållen och för nyanlända invandrare produceradskriftlig samhällsinformation tas fram.Samhällsinformation bör i så stor utsträckning sommöjligt ges till nyanlända invandrare muntligen pådet egna modersmålet och helst av lärare som ärdubbelt språk- och kulturkompetenta. Utredningenanser också att föreningslivet bör kunna spela enstörre roll än , men att föreningarnasmedverkan måste baseras på deras egnaförutsättningar och villkor. Aktiva och intresseradeorganisationer och föreningar bör erbjudas att deltai planeringen och med sitt arbete bidra till denyanländas fortsatta etablering. Betänkandet harremissbehandlats och frågan bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Våren 2003 påbörjades ett samverkansprojekt mellanregeringen, ochföreningslivet (prop. 2003/04:1 utg.omr. Projektet handlar om att finna former för attgenom föreningslivet stödja nyanlända invandraresetablering i samhället. Det handlar bl.a. om hurföreningslivet kan bidra till en tidig kontakt föratt stödja språkinlärning och möjligheten att skaffanya bekantskaper utifrån ett gemensamt intresseeller engagemang. Därigenom skapas, enligtregeringen, möjligheter till kontaktytor mellannyanlända invandrare och föreningar utifrån dedeltagandes gemensamma intressen och behov.Samverkansprojektets första fas består i stöd tillett antal pilotprojekt.