bet · GS01FIU6 · 2004-10-28 00:00:00 — Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2003 (skr. 2003/04:130) SammanfattningI skrivelse 2003/04:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2003lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas utveckling under förraåret - det tredje verksamhetsåret med den nya organisationen och de nyaplaceringsreglerna.Redovisningen innehåller bl.a. en sammanställning av fondernasårsredovisningar och en utvärdering av fondernas förvaltningsresultat ochmål. Vidare redovisas utvärderingar av fondernas kostnader, fondernasriskbenägenhet och förvaltningsaktivitet, riskspridningen mellanbuffertfonderna samt fondernas förvaltningsstruktur.AP-fondernas resultat uppgick till 80,8 miljarder kronor.Skillnaden mellan pensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna gavunder året ett överskott på . Kostnaden föradministrationen uppgick till avrundat . Sammantagetinnebär detta att AP-fondernas samlade kapital ökademed avrundat , från i slutetav till . I skrivelsenkonstaterar regeringen vidare att fondernas förvaltningskostnader intestår i proportion till graden av förvaltningsaktivitet i fonderna.Utskottet har granskat skrivelsen och föreslår att den läggs tillhandlingarna.Vid en kontroll beslutade den s.k. genomförandegruppen,bestående av representanter från de fem partier som står bakom det nyapensionssystemet, att inga nya medel ska överföras från AP-fondernatill statsbudgeten , men att frågan om en eventuellytterligare överföring får tas upp på nytt vid ett senare tillfälle.I betänkandet skriver utskottet att det är viktigt att det finns entidsplan för när den slutliga bedömningen ska genomgöras. Utskottetföreslår därför att gör ett tillkännagivande med innebördenatt regeringen i vårpropositionen eller på annat sätt undervåren 2005 - efter överenskommelse i genomförandegruppen - bör återkommatill med en tidsplan om när den slutliga kontrollen avöverföringsbeloppet ska vidtas och när eventuella ytterligare medel skaöverföras från AP-fonderna till staten.Utskottet behandlar också fem motioner med anknytning till frågorna omöverföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten, buffertfondernaskostnader och aktivitet, fondernas placeringsregler och riktlinjernaför miljö och etik i placeringsverksamheten samt Sjätte föreslår att motionerna avstyrks. I betänkandet finns fyrareservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. AP-fondernas verksamhet 2003Riksdagen lägger skrivelse 2003/04:130 till handlingarna.2. Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgetenRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört om att regeringen i vårpropositionen eller på annatsätt - efter överenskommelse i genomförandegruppen -bör återkomma till med en tidsplan om när den slutliga kontrollenav överföringsbeloppet ska vidtas och när eventuella ytterligare medelska överföras från AP-fonderna till staten.3. Överskott i pensionssystemetRiksdagen avslår motion2004/05:Sf362 av m.fl. (v) yrkande 7.Reservation 1 (v)4. Buffertfondernas kostnader och aktivitetRiksdagen avslår motion2003/04:Fi48 av m.fl. (fp) yrkande1.5. Nya riktlinjer för AP-fondernas placeringarRiksdagen avslår motionerna2004/05:Fi236 av ()och2004/05:Sf362 av m.fl. (v) yrkande 9.Reservation 2 (v, mp)6. Etik- och miljöhänsyn i AP-fondernas placeringsverksamhetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Fi49 av m.fl. (mp)yrkandena 1 och 2 samt2004/05:U280 av m.fl. (mp) yrkande6.Reservation 3 (mp)7. Avveckling av Sjätte avslår motion2003/04:Fi48 av m.fl. (fp) yrkande2.Reservation 4 (fp)den 28 oktober 2004På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), MatsOdell (kd), (), (), (), BoBernhardsson (s), (), (), HansHoff (s), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI skrivelse 2003/04:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2003lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas utveckling under förraåret - det tredje verksamhetsåret med den nya organisationen och de nyaplaceringsreglerna.Redovisningen innehåller bl.a. en sammanställning av fondernasårsredovisningar och en utvärdering av fondernas förvaltningsresultat ochmål. Vidare redovisas utvärderingar av fondernas kostnader, fondernasriskbenägenhet och förvaltningsaktivitet, riskspridningen mellanbuffertfonderna samt fondernas förvaltningsstruktur. Med anledningen avskrivelsen har två motioner väckts. Under allmänna motionstiden 2004väcktes ytterligare tre motioner som behandlas i betänkandet. Förslageni motionerna återges i bilaga 1.Utskottets övervägandenAP-fondernas verksamhet 2003Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringens skrivelse 130 Redovisning avAP-fondernas verksamhet 2003 läggs till handlingarna.AP-fondernas resultat 2003AP-fondernas (exkl. Sjunde AP-fonden) sammanlagda resultat uppgick under2003 till , visar sammanställningen av fondernasårsredovisningar.Skillnaden mellan pensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna gavunder året ett överskott på . Kostnaden föradministrationen uppgick till avrundat . Sammantagetinnebär detta att AP-fondernas samlade kapital ökademed avrundat , från i slutetav till . Resultatet motsvararen nominell avkastning på , vilket kan jämföras med en avkastningunder 2002 på -. Räknas inflationen bort blev den reala avkastningen14,. var den reala avkastningen -16,9 %.Under de senaste fem åren har avkastningen legat på i genomsnitt 1,7 %per år. Den reala avkastningen var -0,1 %.Resultatet har till en del kompenserat för de stora förlustersom fonderna redovisade , efter börsfallen och densnabba ökningen av portföljernas aktieandelar i anslutning till införandetav de nya placeringsreglerna . till2003 har buffertfonderna gett ett resultat på -30,8 miljarder kronormedan det samlade kapitalet har minskat med 1,9 miljarder kronor.Tabell 1. Buffertfondernas tillgångarmdkr 1Tillgångar 31/12 2001 31/12 2002 31/12 2003Svenska och utländska aktier 325 (57,) 278,2 (57,) 341,7 (59,)Svenska och utländska räntebärande värdepapper 182 (32,) 162,5 (33,) 188,4 (32,)Realränteobligationer 39,8 () 29,7 (6,) 31,9 (5,)Fastigheter 18,4 (3,) 17,1 (3,) 15 (2,)Totalt 565,2 487,5 577varav utomlands 287,8 (49,) 279,0 (57,) 333,5 (57,)varav valutaexponering 54,3 55,0 69,91 Siffrorna inom parentes anger andel av totala kapitalet.Som framgår av tabell 1 bestod fondernas tillgångar vid utgången av2003 till av svenska och utländska aktier, vilket motsvararknappt . Av dessa var placeradei utländska aktier och 108 miljarder i svenska aktier. Placeringarna iutländska aktier ökade med och placeringarnai svenska aktier steg med knappt 22 miljarder kronor.Drygt 188 miljarder kronor var placerade i svenska och utländskaräntebärande värdepapper, varav i svenska och100 miljarder kronor i utländska. Placeringarna i realränteobligationersvarade för av det totala kapitalet medan fastigheternas andeluppgick till 2,6 %.Första AP-fondenResultatet för Första AP-fonden blev ,vilket motsvarar en avkastning på . Det var 0,2 procentenhetersämre än fondens jämförelseindex (exklusive fastigheter).Andra AP-fondenAndra AP-fondens resultat uppgick till . Detmotsvarar en avkastning på , vilket är sämre änjämförelseindex, enligt fondens beräkningar.Tredje AP-fondenTredje AP-fonden visade ett resultat på 19,8 miljarder kronor.Det ger en avkastning på totalt , vilket enligt fonden är 0,1procentenhet sämre än jämförelseindex (avkastningen för fastigheterexkluderad).Fjärde AP-fondenFjärde AP-fondens resultat blev . Det motsvarar enavkastning på , vilket för helåret är lägre änjämförelseindex.Sjätte totala resultat uppgick till knappt 1,2 miljarderkronor, vilket motsvarar en avkastning på . Det är bättre än fondens uppsatta avkastningsmål på 7,4 %.Sjunde AP-fondenSjunde AP-fonden är det statliga fondalternativet inom premiereservsystemet.Den s.k. Premiesparfonden, vilken är den fond som de s.k. icke-väljarnai premiereservsystemet placeras i, gav en avkastning på . Det är högre än genomsnittet av samtligapremiepensionsfonders avkastning. Den s.k. Premievalsfonden, som är denvalbara statliga fonden, gav en avkastning på 19,, vilket är högre än genomsnittet förpremiepensionsfonderna.Regeringens utvärdering av fondernas förvaltningÅrets utvärdering omfattar perioden förFörsta-Fjärde AP-fonderna, för Sjunde AP-fondensamt för Sjätte av buffertfondernas sammantagna förvaltningFonderna har återhämtat en stor del av de mycketomfattande förluster som fonderna orsakade pensionssystemet under 2001och 2002. En anledning till förbättringen är enligt regeringen attfonderna behållit sin placeringsstrategi, dvs. den högaandel aktier i portföljerna som gav stora förlustervändes till vinster när börskurserna återigen började stiga i början av2003.Samtidigt konstaterar regeringen att fondernas avkastning skiljer sigmycket lite från fondernas jämförelseindex. Det beror enligt regeringenbl.a. på att fonderna har en låg riskprofil. Undersökningar och jämförelsertyder enligt regeringen på att buffertfondernas aktiva förvaltning avtillgångarna är relativt begränsad samt att risktagandet är lågt.I detta sammanhang konstaterar regeringen vidare att fondernas kostnaderför förvaltningen ökat. Som framgår av tabell 2 steg förvaltningskostnadernamed drygt 200 miljoner , till totalt drygt 1,2 miljarder kronor.Det motsvarar av fondkapitalet. Att Sjätte kostnaderär högre än de övrigas beror bl.a. på att fonden till största delenplacerar i onoterade aktier, vilket kräver en större förvaltningsapparat.Tabell 2. Fondernas förvaltningskostnadermnkrFond 2001 2002 2003Första AP-fonden 182 166 190Andra AP-fonden 187 197 234Tredje AP-fonden 110 177 235Fjärde AP-fonden 175 165 216Sjätte 272 302 340Totalt (inkl. avvecklingsfonderna) 952 1030 1234Andel av fondkapitalet 0,23 %I förra årets skrivelse (2002/2003:130) menade regeringen att Första-FjärdeAP-fonderna bedrev en rimligt kostnadseffektiv förvaltning underförutsättning att fonderna bedrev en påtagligt aktiv förvaltning.Nu konstaterar regeringen, utifrån den låga aktiviteten i fonderna ochde stigande kostnaderna, att fondernas förvaltningskostnader inte ståri proportion till graden av förvaltningsaktivitet. Regeringen anger iskrivelsen att den avser att hålla kostnads- och aktivitetsutvecklingenunder uppsikt även framöver.Fondernas aktivitet runt frågor som rör bolagsstyrning har däremot ökatunder , konstaterar regeringen. Samtliga fonder harvidareutvecklat sin ägarpolicy som resurser avsatts för dettaarbete. Fondernas deltagande i och förberedelser inför företagensbolagsstämmor har blivit allt viktigare. Enligt utvärderingen deltogfonderna i mellan 30 och 60 bolagsstämmor . Dessutom har fleraav fonderna deltagit i ett antal kommittéer för nomineringar avstyrelseledamöter, i vissa fall har fonderna agerat ordförande i kommittéerna.Fonderna har också medverkat i bildandet av för regleringsfrågor på aktiemarknaden. Föreningen är ettformaliserat samarbete mellan elva stora institutionella investerare påStockholmsbörsen. Enligt regeringen bidrar fondernas arbete med ägar-och företagsstyrning positivt till fondernas mål om långsiktigt högavkastning.Utvärderingen av de enskilda fondernas förvaltningI tabell 3 sammanfattas kortfattat regeringens synpunkter på de enskildafondernas förvaltningsresultat och styrelsernas mål.Tabell 3. Sammanfattning av regeringens bedömningFond Regeringens bedömningFörsta AP-fonden Fondens resultat är negativtoch sämre än jämförelseindex. Avvikelsen från index är liten. Om fondenska nå styrelsens mål om en avkastning över jämförelseindex på 0,5procentenheter i rullande femårsperioder måste avkastningen utöverjämförelseindex öka betydligt framöver.Andra AP-fonden Fondens resultat är negativtmen högre än jämförelseindex. Resultatet har överstigit jämförelseindexmed , vilket är nära styrelsens långsiktigamål på . Resultatet beror dock till stor på utvecklingentredje kvartalet 2001. Styrelsens begränsningar av fondens risktagandeär i vissa fall onödigt snäva.Tredje AP-fonden Fondens resultat har varitpositivt, både i absoluta tal och i förhållande till index. Avvikelsernafrån index är dock i allmänhet små. Om fonden ska nå styrelsens mål omen avkastning över jämförelseindex på irullande femårsperioder måste avkastningen öka påtagligt framöver.Fjärde AP-fonden Fondens resultat är negativtsamt sämre än jämförelseindex. Styrelsens målär att avkastningen ska överstiga jämförelseindex med 0,7 procentenheterper år mätt över rullande tvåårsperioder. Om målet ska nås krävs enbetydande avkastning över index under de kommande åren.Sjätte har uppnåttstyrelsens avkastningsmål. Anledningen är den långsiktigt höga avkastningenpå onoterade aktier. Styrelsens absoluta avkastningsmål för de onoteradeaktierna har dock inte nåtts. En jämförelse mot börsindex visar dockatt de onoterade aktierna gett en avkastning som mer än väl kompenserarför den ökade risken i onoterade aktier. Detta gör att fondens resultatkan betecknas som goda, enligt regeringen.Sjunde AP-fonden Både Premiesparfonden och Premievalsfonden har sedanstarten gett en negativ avkastning. Premiesparfonden hardock uppfyllt styrelsens långsiktiga mål om att fondenska ge en högre avkastning än genomsnittet av premiepensionsfondernamen med en lägre risk. Varken Premiesparfonden eller Premievalsfondenhar uppnått styrelsens operativa mål om att fonderna med viss marginalska överträffa sina respektive jämförelseindex.Utvärderingen av riskspridningen mellan buffertfondernaEtt av syftena med att skapa fyra av varandra oberoende buffertfondervar att sprida riskerna i förvaltningen av pensionskapitalet. Enligtregeringen tyder emellertid jämförelserna mellan fondernas avkastningpå att riskspridningen varit mindre än vad man kunnat förvänta sig.Fondernas placeringsstrategier eller s.k. normalportföljer uppvisarstora likheter och samvariationen mellan fondernas resultat, både vadgäller normalportföljen och den faktiska portföljen, är mycket hög. Desmå skillnaderna mellan fonderna beror, enligt regeringen, bl.a. på attfonderna i begränsad omfattning utnyttjat möjligheterna att aktivtförvalta sina portföljer.Regeringen anger i skrivelsen att den i samband med kommande utvärderingartänker återkomma till frågan om riskspridning mellan fonderna ochfondernas oberoende sinsemellan.Utvärderingen av fondernas förvaltningsstrukturRegeringen anger i skrivelsen att fonderna bör göra en kritisk bedömningöver på vilka placeringsområden fonden har förutsättningar att bedrivaen aktiv förvaltning. Fonderna bör också kunna redogöra för varför depå de enskilda områdena räknar med att kunna uppnå en högre avkastningän marknaden i genomsnitt. Om de inte kan det bör de överväga attupphandla extern förvaltning. Enligt lagen ska fonderna lägga ut av fondkapitalet på externa förvaltare.Tabell 4. Förvaltningsstruktur i fonderna 2003 (exkl. SjätteAP-fonden)AP1 AP2 AP3 AP4 AP7Andel intern förvaltning 20 %Andel extern förvaltning 80 %Som framgår av tabell 4 förvaltas en stor del av buffertfondernas kapitalinternt. Sammantaget förvaltas av kapitalet internt av fondernasjälva, medan lagts ut på externa förvaltare. Detta kan jämförasmed Sjunde AP-fonden, där förvaltas internt och externt.Enligt regeringen kan Sjunde AP-fondens förvaltningsstruktur bero påatt fonden har ett något annorlunda regelverk och att fonden därförinte betraktat buffertfondernas struktur som normbildande när de valtsin egen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har granskat regeringens skrivelse 2003/04:130 Redovisning avAP-fondernas verksamhet 2003.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att AP-fondernas resultatsteg kraftigt , efter de stora förlusterna 2001 och 2002. Engenomgång av halvårsrapporterna visar dessutom att fondernas resultatfortsatt att stiga , med sammantaget omkring30 miljarder kronor.I skrivelsen framgår att fondernas förvaltningskostnader ökat under desenaste tre åren, från av fondkapitalet 2001 till omkring0,av fondkapitalet 2003. Kostnadsökningen motsvaras inte av enökad aktivitet i fondernas förvaltning, konstaterar regeringen.Det kan finnas många skäl till varför kostnaderna stiger men enligtutskottets mening är det viktigt att AP-fonderna agerar kostnadseffektivtutifrån verksamhetens övergripande mål. Inte minst är detta viktigt föratt upprätthålla allmänhetens förtroende för förvaltningen avpensionskapitalet.Utskottet anser därför att det är angeläget att kostnaderna hålls underuppsikt samt att det vidtas ytterligare utvärderingar och analyser avfondernas kostnader.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna.Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgetenUtskottets förslag i korthetUtskottet ställer sig bakom den s.k. genomförandegruppens beslut i juni2004 om att inga medel ska överföras . Enligt utskottetsmening bör regeringen i vårpropositionen eller på annat sättunder - efter överenskommelse i genomförandegruppen - återkommatill med en tidsplan om när den slutliga kontrollen avöverföringsbeloppet ska vidtas och när eventuella ytterligare medel skaöverföras från AP-fonderna till staten.Finansutskottets ställningstagandeI och med pensionsreformen försvagades statsbudgeten, bl.a. genom attstaten från AP-fonderna övertog finansieringen av förtids- ochefterlevandepensioner. För att kompensera försvagningen överfördes sammanlagt i 1999års penningvärde från AP-fonderna till statsbudgeten. I förarbetenainför pensionsbeslutet bedömdes att det behövdes överföringar motsvarande300-350 miljarder kronor penningvärde för att långsiktigtkompensera de större åtagandena i statsbudgeten (ÖverföringspromemorianDs 1998:7).Våren 2000 beslutade att en kontroll av buffertfondernas styrkaoch den slutliga storleken på överföringen från AP-fonderna till statenskulle genomföras 2004. Om kontrollen resulterade i att ytterligaremedel skulle överföras skulle detta ske (bet.1999/2000:FiU19).Vid en kontroll bestämde den s.k. genomförandegruppen,bestående av representanter från de fem partier som står bakom det nyapensionssystemet, att inga medel ska överföras , menatt frågan om en eventuell ytterligare överföring får tas upp på nyttvid ett senare tillfälle. Gruppen var överens om att pensionssystemetfortfarande har en skuld gentemot staten men gjorde bedömningenatt den nuvarande relationen mellan fördelningssystemets tillgångar ochdess pensionsskuld uttryckt i det s.k. balanstalet inte medger enöverföring utan att risken för en aktivering av den automatiska balanseringenblir för stor.Utskottet ställer sig bakom genomförandegruppens beslut. Enligt utskottetsmening är det emellertid viktigt att det finns en tidsplan för när denslutliga bedömningen ska göras. Regeringen bör därför enligt utskottetsmening i vårpropositionen eller på annat sätt under våren 2005- efter överenskommelse i genomförandegruppen - återkomma till riksdagen.Vad utskottet anfört om överföring av medel från AP-fonderna till statenbör som sin mening ge regeringen till känna.Överskott i pensionssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion om överföringar från AP-fonderna tillstatsbudgeten och eventuella överskott i pensionssystemet. Jämför reservation1 (v).MotionenI motion Sf362 av m.fl. (v) konstateras att det sedan 1999överförts från AP-fonderna till statsbudgeten ochatt ett slutligt överföringsbelopp ska fastställas vid en kontrollstation2004. bestämde den s.k. genomförandegruppen att avvakta medresterande överföring men att man senare skulle ta ställning till framtidaöverföringar från AP-fonderna. Enligt motionärerna bör inte mer medelöverföras från AP-fonderna till statsbudgeten eftersom det finns storafrågetecken om pensionssystemets långsiktiga hållbarhet. Det sparandesom sker i fonderna bör stanna där. Om det skulle visa sig att det finnsbetydande överskott, bör pengarna återföras till pensionärerna i formav ett återställande av pensionerna. Enligt motionärerna brytergenomförandegruppens överenskommelse mot finansutskottets uttalandei samband med behandlingen av överföringen av medel från AP-fondernatill statsbudgeten (1999/2000:FiU19). Då menade utskottet att "enligtfempartiöverenskommelsen om pensionssystemet skall varaktiga överskottefter tillfalla de försäkrade" (yrkande 7).Finansutskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om överföring av medel från AP-fonderna tillstatsbudgeten redogör utskottet för ärendet i avsnittet ovan, Överföringav medel från AP-fonderna till statsbudgeten. I samband därmed föreslårutskottet att gör ett tillkännagivande till regeringen om attregeringen i vårpropositionen eller på annat sätt under våren2005 - efter överenskommelse i den s.k. genomförandegruppen - böråterkomma till med en tidsplan för den slutliga bedömningen avom en överföring ska genomföras och när eventuella ytterligare medel iså fall ska överföras från AP-fonderna till staten.Vad gäller frågan om framtida varaktiga och utdelningsbara överskott ipensionssystemet (det som brukar kallas för "gasen") vill utskotteterinra om att frågan utreds i den s.k. (Utredningen om överskott i ålderspensionssystemet). Utredningen skaöverlämna sitt betänkande till regeringen senast den 1 november 2004.Utskottet vill avvakta utredningen och beredningen i Regeringskanslietinnan det tar närmare ställning till frågan om överskott i pensionssystemet.Med det som anförts avstyrker utskottet motion Sf362 (v) yrkande 7.Buffertfondernas kostnader och aktivitetUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att kostnadsutvecklingen i AP-fonderna ytterligare börstuderas och analyseras. Utskottet utgår ifrån att regeringen i detarbetet tar hjälp av erforderlig expertis på området. Motionen avstyrks.MotionenI motion Fi48 av m.fl. (fp) konstateras att regeringeni skrivelsen för en diskussion om fondernas aktiva risktagande samt denförhållandevis begränsade skillnaden fonder emellan. Mot denna bakgrundfinner regeringen att fondernas kostnader inte står i proportion tillgraden av förvaltningsaktivitet. Enligt motionärerna är detta kompliceradefrågor där försök till detaljstyrning från statens sida inte är acceptabel.Därför bör ytterligare synpunkter, utvärderingar och bedömningarinhämtas. Regeringen bör låta utanförstående expertis analysera frågan,enligt motionärerna (yrkande 1).Finansutskottets ställningstagandeI skrivelsen konstaterar regeringen att AP-fondernas kostnader förförvaltningen inte står i proportion till graden av aktivitet i förvaltningen.Som utskottet påpekat tidigare i betänkandet är det angeläget attkostnadsutvecklingen i fonderna ytterligare utvärderas och analyseras.Regeringen anger i skrivelsen att den avser att hålla fondernas kostnaderoch förvaltningsaktivitet under fortsatt uppsikt samt att den i kommandeutvärderingar återkommer till frågan om riskspridningen mellan fondernaoch fondernas inbördes oberoende.Utskottet utgår ifrån att regeringen i det arbetet tar hjälp av denexpertis på området som är nödvändig för att frågorna kring fondernaskostnader, aktivitet och oberoende ska få en allsidig belysning.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi48 (fp) yrkande 1.Nya riktlinjer för AP-fondernas placeringarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om att pensionssystemets tillgångar böranvändas i närings- eller regionalpolitiskt syfte. Jämför reservation2 (v, mp).MotionernaI motion Sf362 av m.fl. (v) anförs att AP-fondens medel enligtplaceringsreglerna inte får användas för att tillgodose närings- ellersysselsättningspolitiska mål. Motionärerna delar inte den ideologiskaoch principiella uppfattning som ligger bakom utformningen av dagensplaceringsregler. För att klara framtidens pensionskostnader måste enhög sysselsättning och en låg arbetslöshet upprätthållas. För att nådetta mål krävs bl.a. en aktiv och målmedveten näringspolitik. Medleni AP-fonderna bör därför i större utsträckning än kunna utnyttjasför näringspolitik (yrkande 9).I motion Fi236 av () anförs att samhället böruppmuntra att pensionspengar i ökad utsträckning investeras i växandeföretag på regional nivå.