bet · GS01UU2 · 2004-11-18 00:00:00 — Denna andel bör ökas successivt så atthela energiutlåningen går till hushållning och projekt baseradepå förnybara energikällor.Miljöpartiet anser att informationen till bör förbättras.Regeringen bör rapportera till hur stor andel avbankens energiutlåning som har gått till hushållning och förnybar energioch hur stor andel som gått till fossilenergiprojekt. Regeringen börockså informera om i vilka beviljade fossilenergiprojektman haft en avvikande uppfattning från majoriteten i bankens styrelse.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:Fi228yrkandena 1-3.31. Biståndets geografiska inriktning, punkt 24 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U226yrkande 16 och avslår motionerna 2002/03:U284 yrkande 27, 2004/05:U227yrkandena 1 och 2, 2004/05:U278 yrkande 3, 2004/05:U302 yrkande 11,2004/05:U331 yrkande 10 och 2004/05:U337 yrkande 4.StällningstagandeI den nya politiken för global utveckling pekas inga länder ut, utanSverige skall samarbeta så som regeringen bedömerlämpligt.Folkpartiet menar att det finns en fara i att biståndspolitiken därmedblir ett allmänt utrikespolitiskt instrument med sämre biståndspolitiskmåluppfyllelse, en utspädning av svenska erfarenheter och på siktgrundare kunskaper om mottagarna. Bistånd, för att nå framgång i form aven demokratisk utveckling och minskad fattigdom, måste vara långsiktigt.Det är bättre att koncentrerar sina insatser till ett mindreantal länder och fokuserar på bättre måluppfyllelse.De länder som bör komma i fråga för långsiktigt samarbete skall varaländer som i allt väsentligt delar våra värderingar vad gäller viktenav demokrati. Detta kriterium gäller både när nya länder skall väljasoch när gamla länder successivt skall gallras ut. Det får implementerassuccessivt över ett par , men med en klar riktning angiven förvarje land så att biståndsdialogens krav på att ta hänsyn till de svenskamålen blir trovärdiga för alla inblandade.Även om liberalerna anser att svenska biståndsinsatser skallkoncentreras till vissa länder skall fortsätta med humanitärtbistånd dit det kan komma att behövas. Vid akuta konflikter ellernaturkatastrofer måste de akuta behoven styra, som, igen, ävendetta bistånds effektivitet och fördelning alltid skall beaktas.Det bilaterala biståndet måste dessutom samordnas mer med det biståndoch utvecklingssamarbete som utgår från FN och EU, för ökad effektivitetoch samordningsfördelar.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U226yrkande 16.32. Biståndets geografiska inriktning, punkt 24 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U284yrkande 27 och 2004/05:U302 yrkande 11 och avslår motionerna 2004/05:U226yrkande 16, 2004/05:U227 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U278 yrkande 3,2004/05:U331 yrkande 10 och 2004/05:U337 yrkande 4.StällningstagandeFlera positiva framsteg har gjorts i många av södra länder påsenare år. En demokratiseringsvåg, om än svag, har sköljt över kontinenten.Den relativt nybildade Afrikanska unionen (AU) kan ha stor betydelseför att hantera alla utmaningar. Men det internationella samfundethar också ett ansvar för att vända utvecklingen i form av radikalareskuldavskrivningar, bättre handelsvillkor och ett mer effektivtutvecklingssamarbete.Afrika söder om hamnar längst ned på listan över hur utvecklingeni världens fattigare länder ser ut. Halva befolkningen är drabbad avfattigdom i den här regionen. Här används av exportinkomsternatill räntor och avbetalningar. Det är pengar som egentligen skullebehövas till annat, såsom förbättrad hälsovård och utbildning. Den privatakonsumtionen minskar liksom de inhemska investeringarna. Inflödet avdirekta investeringar från utlandet är inte tillräckligt stort för attkompensera utbetalningarna på grund av skulderna.En ytterligare ödesfråga för regionen är hivepidemin, som här mer ännågon annanstans håller på att förändra hela samhällsstrukturer. Demediciner som skulle kunna hjälpa de drabbade finns inte att tillgå påsjukhusen - ofta för att de är för dyra. Därmed bidrar även vanligaresjukdomar till de höga dödstal som leder till att mister sinstörsta resurs - sina befolkningar.Före detta kolonialmakters övergrepp och exploatering får inte hellerglömmas bort och det ansvar som åligger många länder i väst för attstödja f.d. koloniers återuppbyggnad. med detta måste detrena biståndet kompletteras med samarbete på fler plan, inte minst inomdet handelspolitiska området.För en verkningsfull fattigdomsbekämpning krävs insatser på en rad olikaområden. Fungerande marknader behövs för att den privata sektorn skallkunna bidra till ekonomisk och social tillväxt och fördelning av tillgångarså att alla grupper i samhället får ta del av tillväxten (som exempelvisodlingsbar mark, utbildning och rent vatten). Alla delar är viktiga föratt fattigdomen skall kunna utplånas långsiktigt. Strategierna förutvecklingssamarbetet måste utarbetas i dialog med regeringarna så långtdetta är möjligt. När risken finns att biståndet inte når till de bästbehövande, bör det kanaliseras genom frivilligorganisationer i landet.Bland åtgärder som krävs ingår bl.a. att öka tillgången till krediter,mark, kunskap och teknologi, stödja småföretagsamhet och kooperativ påmikronivå, skapa arbetstillfällen, öka tillgången till rent vatten,bostad, primärvård, grundutbildning och infrastruktur och inte minstskapa förutsättningar för återvändande flyktingar att integreras isamhället och få en försörjning. För att dessa grundläggande åtgärderskall få bärighet måste demokratin på alla nivåer i samhället stärkasoch korruptionen bekämpas.Fattigdom och krig slår alltid hårdast mot barnen. Det är barn som främstinsjuknar i malaria och dör av sjukdomen. Det är barnen som dör ibarnsjukdomar, diarréer och stelkramp som en följd av undernäring ochnedsatt motståndskraft. avled mer än 10 miljoner barn isjukdomar som hade kunnat förhindras genom vaccination och förebyggandebehandling. I kan av barnadödligheten under fem årtillskrivas hiv/aids. Minornas främsta offer är också barn som inte tänkerpå att hålla sig till anvisade minröjda stigar och vägar.Nyckeln till en god utveckling för barn är grundläggande hälso-och sjukvård och en grundutbildning för barnen. Dessa rättigheter måstetillgodoses.Fattigdom, inbördeskrig, familjeproblem, hiv/aids och föräldralöshethar tvingat alltför många barn till ett liv på gatan. Barn som lever pågatan är utlämnade och sårbara och far illa. För flickor som lever pågatan är riskerna mycket stora att de utnyttjas sexuellt eller hamnari prostitution.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motionerna2002/03:U284 yrkande 27 och 2004/05:U302 yrkande 11.33. Biståndets geografiska inriktning, punkt 24 (v)av Sermin Özürküt (v).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U227yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2002/03:U284 yrkande 27,2004/05:U226 yrkande 16, 2004/05:U278 yrkande 3, 2004/05:U302 yrkande 11,2004/05:U331 yrkande 10 och 2004/05:U337 yrkande 4.StällningstagandeUtskottet förklarar i sitt övervägande att förbereder en samladstrategi för hur Afrikanska unionen bäst kan stödjas i arbetet för fredoch utveckling. arbetar bilateralt med olika konflikter sompräglar regionen, och landet spelar en aktiv roll i fredsprocessen iSomalia. har aktivt agerat när det gäller krisen i ochstött fredsprocessen i södra . Utskottet konstaterar vidare att EUarbetar aktivt med olika konflikter och interna problem inom ländernaoch har stött Afrikanska unionen och fört en politisk dialog med ländernapå . Det görs säkerligen åtskilligt i olika frågor på olikahåll. Vad avsåg med sin motion var inte att räkna uppett antal länder i där det inom länder och mellan länder fannskonflikter. Hade detta varit vårt syfte hade vi inte skrivit en motionutan flera motioner - en om varje konflikt. Syftet med en enda motionvar att försöka komma åt att det när det gäller handlar om ensammanhängande väv av konflikter och att det därför krävs en mersammanhängande analys med åtföljande strategi för att kunna komma tillrätta med regionens problem. En händelse i ett land eller mellan tvåländer har en benägenhet att påverka flera andra länder i regionen.Följaktligen krävs en mer övergripande strategi för och EU förhela området. Vi efterlyser fortfarande en sådan.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U227yrkandena 1och 2.34. Biståndets genomförande och organisation, punkt 25 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U307yrkandena 11, 12 och 16 samt avslår motionerna 2004/05:U226 yrkandena17, 19 och 20 samt 2004/05:U307 yrkande 17.StällningstagandeDet är en svår balansgång att utforma bistånd som verkligen främjarutvecklingen. Ofta ges bistånd med utgångspunkt i givarlandets perspektiv.Inte sällan framstår själva givandet som det viktiga i stället för denutveckling som skall bli resultatet. I ett avseende är det oundvikligt.Det är givarlandet som anger biståndets omfattning och i allt väsentligtäven dess inriktning. Arbete med bistånd gällande strategi och ledningmåste i större utsträckning vara mer framåtsyftande och i linje medFN:s millenniemål samt utöver dessa respektera de mänskliga rättigheternaoch demokrati. Utöver detta vore det önskvärt om biståndsarbetet kundeutformas i ett givarlands miljö. Därför bör utarbetandet av PRSP-initiativ(Poverty Reduction Strategy Paper) stödjas i ännu större omfattning änvad som sker . Kompetensen för de fattiga länderna att självaformulera sina strategier och nationella planer bör ytterligare förstärkassom ett led i egen självständig utveckling.En stor komplikation när det gäller landstrategier och val av länderatt arbeta i är frågan om korruption. Ofta är det i de länder där mycketkorruption förekommer som biståndet också behövs som mest. Därför ingåralltid en riskbedömning när det gäller beslut av länderval. Vi vet atti flera av de mest korrupta länderna är också nöden som störst, och detblir då en svår avvägning hur biståndet skall kanaliseras. skallbidra till att hjälpa de mest utsatta länderna, detta är en självklarhet.Det måste också vara lika tydligt att vi snabbt avbryter biståndet närvi upptäcker att resurserna hamnat hos fel instans eller till andramedel än det vi från början avsett. För att uppnå nolltolerans motkorruption av svenskt bistånd behöver vi större öppenhet och en yttersttydlig strategi för hur vi bör reagera i dessa situationeroch hur vi på mesta möjliga sätt kan kontrollera att resurserna verkligennår fram till sin beslutade destination samt att de används på det mesteffektiva sättet.Systemet med landramar bör avskaffas till förmån för avtal med striktavillkor gällande korruption, effektivitet och demokratiutveckling.Det finns därför all anledning att medvetet koncentrera det svenskabiståndssamarbetet till de länder där vi mest effektivt kan bidra tillatt utrota fattigdomen. biståndsinsatser bör fokuseras på Afrikasöder om . Good governance är en förutsättning för direkt budgetstödtill statsmakter. Vi måste också ompröva formen av bistånd till fleraländer. I många fall kan man i stället för ekonomiska resurser biståmed integrationsutveckling och kunskapsöverföring. Båda dessa delarmåste få en alltmer dominerande roll i biståndet till olika länder.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U307yrkandena 11, 12 och 16.35. Biståndets genomförande och organisation, punkt 25 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U226yrkande 17 och avslår motionerna 2004/05:U226 yrkandena 19 och 20 samt2004/05:U307 yrkandena 11, 12, 16 och 17.StällningstagandeEn ny profilenhet inom Sida med 15-20 fasta tjänster som skall stödjakommuner, organisationer och vänorter kring skall etableraspå . Medlen för att finansiera de nya projekten skall tas fråndet nuvarande östbiståndet. Att använda biståndsmedel för att finansieraregionalt samarbete kring går stick i stäv med den av riksdagenbeslutade politiken för global utveckling som har fattigdomsbekämpningsom huvudmål.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U226yrkande 17.Särskilda yttranden1. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.m., punkt 1 (m)(), () och () anför:En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartisteroch miljöpartister beslutar att fastställa ekonomiskaramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och att göraen beräkning av statens inkomster avseende 2005. fastställsutgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för åren 2005 och 2006.Moderaterna har i partimotion 2004/05:Fi231 En politik för arbete ochi kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. förslag syftar till att brytabidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egnavardagen samt trygga goda statsfinanser och en långsiktig finansieringav välfärden. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård,rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen.När majoritet genom rambeslutet valt en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningeninom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.I vår anslagsmotion 2004/05:U293 samt i kommittémotion 2004/05:U307 harvi redovisat vilken fördelning av anslagen inom utgiftsområde 7 som viförordar.Det är fel att sätta ett utbetalningsmål som enbart är kvantitativt.Sverige bör i stället fokusera på kvalitet och resultat. Vi menar attutvecklingspolitiken behöver en nystart för att snabbt kunna bryta denonda cirkeln så att fattigdomsutrotningen kan påbörjas på allvar.Även bistånd som ger god effekt skall successivt avvecklas när landetblir en etablerad demokratisk medelinkomstekonomi. Landet självt måsteta över ansvaret för viktiga samhällsfunktioner. Det får inte i längdenvara en uppgift för utomstående. Tidsperspektivet i biståndet har alltsåen central betydelse för resultatet. Nedtrappning av ett generöst biståndmåste påbörjas . Den exakta takten i avvecklingsprocessen kanbehöva avvägas med hänsyn till utvecklingsnivån. Bistånd med perspektivatt fortgå är dock inte rimligt ur utvecklingsperspektiv.Det visar inte minst erfarenheter från länder med stort och ihållandebiståndsberoende.I stället för ett bistånd som fortsätter decennium ut och decennium inbör man koncentrera sig på en mer kortvarig och bred igångsättning avegna utvecklingsansträngningar. Detta bör kunna ske tillsammans med ettkortvarigt kraftigt ekonomiskt stöd i form av ansvarsfulla skuldavskrivningari kombination med fyra olika kriterier. För det första måste de frigjordaresurserna komma de fattiga människorna till del, t.ex. genom att satsaspå skolor så att alla flickor och pojkar verkligen får en utbildning.För det andra får skuldavskrivning inte gynna korruption och vanstyre.För det tredje får de frigjorda resurserna inte användas för attfinansiera krig och konflikter. För det fjärde får inte skuldavskrivningmedföra ny upplåning.Med vårt synsätt kommer biståndet att behållas på dagens nivå. I nästaskede sker en ökning på grund av skuldavskrivning och fokusering påsnabb fattigdomsutrotning i . På skall biståndetavvecklas i takt med att länderna får en kraftig egen tillväxt, vilketär det normala för fattiga . Katastrofbiståndet påverkas inteav våra förslag.Sverige bör inom EU, och i andra former föreslå attvästvärlden gemensamt avskriver de högt skuldsatta låginkomstländernas(dvs. de fattigaste ) skulder under tydliga villkor. Sverigebör gå före genom att förklara sig berett att avstå från sin del i defordringar det gäller, som torde motsvara av en avskrivning. Totaltbedöms detta röra sig om ca , varav andelskulle bli ca 2 miljarder dollar.Vår exakta anslagsfördelning framgår av nedanstående tabell:Belopp i tusental kronorAnslag Regeringens förslag Anslagsförändring8:1 Biståndsverksamhet (inkl. Fredsfrämjande verksamhet) 21 732 194-3742 299Summa 22 417 678 -3 742 2992. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.m., punkt 1 (fp)() och () anför:Folkpartiet har förordat en annan inriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår.För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd har föreslagiten högre ram än regeringen och dess stödpartier. Genom beslutden med anledning av betänkande 2004/05:FiU1, varibehandlas budgetpropositionens förslag till utgiftsram för bl.a.utgiftsområde 7, skall summan av de till utgiftsområdet hörande utgifternahögst uppgå till . Anslagen inom varje utgiftsområde skalldärtill fastställas genom ett särskilt riksdagsbeslut. Utrikesutskottetlägger i detta betänkande fram förslag beträffande anslagsfördelningeninom utgiftsområde 7. Med anledning av förslag till högrebelopp för utgiftsområdet och förslag till fördelning på anslagen inomutgiftsområdet (se tabell i bilaga 2 till betänkandet) vill Folkpartietlyfta fram följande:Sverige skall vara ett föredöme och gå i spetsen för en generösbiståndspolitik. vill se en kraftig satsning på biståndet ochvälkomnar därför att regeringen i årets vårbudget presenterar en tidtabellför hur enprocentsmålet skall uppnås till 2006. Dock har kritik framförts,bl.a. från Sida, som har uttryckt oro över den kraftiga medelsuppgångenfrån . Det reser frågor om regeringen i praktiken kommeratt lyckas återställa enprocentsmålet till 2006.Folkpartiet föreslår att biståndet höjs med för2005, jämfört med regeringens förslag. Vårt förslag innebär en tvåhövdadsatsning på /och Stora sjöregionen. Regionerna ärsvårt sargade av svält och krig. FN har t.ex. kallat situationen i Sudanför världens största humanitära katastrof. Förutom situationen i Sudankan områdena sammantaget karakteriseras som krutdurkar, där fattigdomoch diktatur kan tjäna som grogrund för terrorism. Situationen i områdenahar dessutom bäring på utvecklingen och stabiliteten i närligganderegioner.De akuta behoven måste styra den omedelbara medelstilldelningen. WFP,, har en viktig roll att spela vid humanitärakatastrofer, likaså UNHCR som är en central aktör i arbetet med att geskydd till människor på flykt samt WHO som hanterar situationer av ohälsa.Dessutom vill vi avsätta medel till och dess arbetemed medicinsk katastrofhjälp. anslår 325 miljoner kronorytterligare till vart och ett utav dessa organ (WFP +337,2 miljonerkronor; UNHCR +337,; WHO +337,).Behovet av demokratifrämjande insatser i det aktuella området på längresikt är av stor betydelse. menar att en Marshallplan fördemokratisering och utveckling i regionerna skall skapas. Godademokratiseringsexempel som Somaliland bör lyftas fram. roll sompådrivare av en utveckling mot demokrati i dessa stater kan inte nogunderstrykas.Bilateralt stöd till icke-demokratiska regimer bör undvikas. I ställetskall biståndet till sådana länder kanaliseras via enskilda organisationeroch stöd ges till den demokratiska oppositionen (337,).De länder som bör komma i fråga för långsiktigt utvecklingssamarbeteskall vara länder som i allt väsentligt delar våra värderingar när detgäller vikten av demokrati. Vår kritik mot brist på demokratisk utvecklingi främst och menar vi bör leda till en utfasning av biståndettill dessa länder. Vi vill prioritera insatser för de kvinnor och flickorsom riskera att dras in i människohandel, speciellt i Central- ochÖsteuropa. Regeringen instämmer i att arbetet med sådana insatser är avhög prioritet men anger inga särskilda åtgärder för att bekämpatrafficking-problematiken. Vi anser det vara särskilt viktigt att prioriterainsatser för återuppbyggnaden av ett demokratiskt , men även fortsattainsatser i behövs.3. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.m., punkt 1 (kd)() anför:Kristdemokraterna har förordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartierföreslår. För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd har Kristdemokraternaföreslagit en högre ram än regeringen och dess stödpartier. Genomriksdagens beslut med anledning av betänkande2004/05:FiU1, vari behandlas budgetpropositionens förslag till utgiftsramför bl.a. utgiftsområde 7, skall summan av de till utgiftsområdet hörandeutgifterna högst uppgå till 22 417 678 kr.Anslagen inom varje utgiftsområde skall därtill fastställas genom ettsärskilt riksdagsbeslut. lägger i detta betänkandefram förslag beträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 7. Medanledning av förslag till högre belopp för utgiftsområdetoch förslag till fördelning på anslagen inom utgiftsområdet (se tabelli bilaga 2 till betänkandet) vill lyfta fram följande:IFN:s utvecklingsdeklaration, den s.k. millenniedeklarationen, harvärldens ledare och länder åtagit sig att prioritera kampen mot fattigdomen.Det handlar bl.a. om att halvera fattigdomen på jorden och halveraantalet människor som lever i akut hunger. Det handlar också om ettlöfte att verka för att alla barn har rätt till skolgång, att minskabarna- och mödradödligheten samt inte minst att vända trenderna för ochminska spridningen av hiv/aids. Biståndet måste alltid ha en frigörandedimension. Skapandet av ett biståndsberoende hos mottagarländerna bördärför undvikas, liksom att bistånd satsas i olämpliga projekt där medlenhamnar i fel händer.Överföringen av resurser från den rika världen till utvecklingsländernahar minskat . har haft en högbiståndsprofil och framstått som ett föredöme för andra länder. Redan1968 beslutades att det svenska biståndet skulle uppgå till av vårtlands BNP (bruttonationalprodukten). anser att biståndeti största möjliga mån bör styras av behovet i omvärlden. är behovenför utvecklingsinsatser enorma, och därför behövs det ett kraftigtinternationellt bistånd. Behoven överstiger vida de insatser som görs avvästländerna. Inte minst därför är det viktigt med opinionsbildningfrån svenskt håll för en ökad biståndsnivå i världen, men också att visjälva höjer ambitionerna och att efter 2006 skall betraktas somett golv och ett minimum. anser att utgiftspostensnarast bör uppgå till det uppsatta målet på av BNI, och vi ser medglädje på att regeringen nu föreslår att biståndet skall uppnå undermandatperioden. Det som oroar är dock att ökningen är så kraftig under2006 gentemot 2005.Kristdemokraterna står fast vid sitt tidigare mål och anser att Sverigevia statsbudgeten skall ge av BNI i internationellt biståndunder mandatperioden. Regeringen går oss här till mötes vad gäller 2006.Vi anser dock att mer resurser skulle behövas tidigare och anslår därförhögre anslag , för att satsa på hiv/aids-bekämpning. Vi görockså en del omfördelningar av medel inom ramen för regeringens föreslagnaanslagsnivå.