bet · GR01MJU22 · 2004-06-01 00:00:00 — I fråga om behovet av ett ökatkonsumentperspektivpå en konkurrensutsatt marknad anförs i motionens yrkande 4 att prisbildentillsammans med djurhållning, miljö och etik får avgöra konsumentens val.För att kunna välja krävs tydlig märkning. bör verka för attpåverka fler länder att ansluta sig till striktare regler vad gällerdjurtransporter. Om behovet av en förenkling av byråkratin gällandejordbrukspolitiken anförs i motionens yrkande 6 att det administrativaregelverket sedan EU-inträdet har varit en belastning såväl för somför den enskilde lantbrukaren. En målsättning och plan på ett förenklatregelverk och förenklad byråkrati bör upprättas.Utskottets ställningstagandeAvregleringNär det gäller frågan om avreglering av den gemensamma jordbrukspolitikenvill utskottet erinra om att har godkänt de riktlinjer regeringenpresenterat i propositionen Riktlinjer för arbete med jordbruks-och livsmedelspolitiken inom EU (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23,rskr. 1997/98:241, jfr bet. 2003/04:MJU10). Riktlinjerna innebär attjordbruks- och livsmedelsproduktionen skall främjas genom en reform avjordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU med särskilt avseende påsuccessivt borttagande av EG:s marknadsordningar och på en avveckling avgränsskyddet med hänsyn till internationella åtaganden. att en gemensam politik på jordbruks- och livsmedelsområdet innebärbl.a. en prövning av på vilken nivå den gemensamma politiken skall beslutas,vilka områden som skall vara harmoniserade och möjligheterna att förenklaregelverket.Som anförs i skrivelsen kan den beslutade reformen som sådan väntas öppnadiskussioner om den framtida jordbrukspolitiken. Den ger medlemsstaternamöjlighet att välja olika inriktningar, vilket kan leda till en debatt omi vilken utsträckning som jordbrukspolitiken skall betalas över dengemensamma EU-budgeten. Frågan är också hur långsiktig den beslutade reformenär. Genom frikopplingen av produktionsstöden kommer jordbruksproduktioneni varierande takt att ställas om på ett sätt så att det frikoppladegårdsstödet inte inkluderas i produktionskalkylerna. Utskottetinstämmer i att detta medför att reformbeslutet kan ses som ett förstasteg till en mer genomgripande avreglering av jordbrukspolitiken.I skrivelsen redovisas att utgångspunkterna för genomförande av en reformeradjordbrukspolitik finns angivna i statsmakternas beslut och uttalanden vadgäller bl.a. administrativa förenklingar såväl för lantbrukarna som förmyndigheter.Det anförda bör i allt väsenligt tillgodose syftet med motion MJ59 (fp)yrkandena 1 och 6. Motionen bör i berörda delar lämnas utan vidare åtgärd.KonkurrensvillkorSom anförs i skrivelsen är de två vanligaste måtten på inkomst i jordbruketjordbrukshushållets totala inkomster och sektorsinkomsten. Förjordbrukshushållethar, sett , andelen inkomst av tjänst ökat och är nuden viktigaste inkomstkällan. I genomsnitt kommer enbart av dentotala inkomsten från inkomst av näringsverksamhet. Heltidsföretagen, dvs.cirka en tredjedel av samtliga företag, svarar för avjordbrukets intäkter.Sektorsinkomsten, värdet av jordbruksproduktionen i löpande priser,minskade i med . var värdetav jordbruksproduktionen ca och ca 38 miljarderkronor. Eftersom antalet sysselsatta i jordbruket under denna periodminskat betydligt mer har värdet per sysselsatt ökat betydligt.Producentpriserna på jordbruksprodukter har mellan åren 1995 och 2002sjunkit i reala priser. Prisutvecklingen har varit ungefärdensamma i samtliga 15 EU-länder och är delvis ett resultat av reformer därprisstöd ersatts med budgetfinansierade direktstöd. Priserna på jordbruketsproduktionsmedel har däremot ökat mer i än i övriga EU-länder. ISverige har priserna ökat jämfört med en genomsnittlig prissänkningi EU på . Förklaringen till ökningen är till stor del ökade priserpå drivmedel och eldningsolja. Priset på olika former av tjänster harockså ökat . Vid en analys av utvecklingen av producentpriserrespektive priserna på produktionsmedlen i förhållandet till varandra kankonstateras att detta har försämrats i samtliga EU-länder under perioden.Endast i och i har förhållandet försämrats mer äni . Den reala inkomsten per sysselsatt i jordbruket, ett resultatmåttenligt sektorskalkylen, har däremot utvecklats gynnsamt i . Enligtpreliminära beräkningar hade inkomsten ökat med mellan åren1995 och 2002. Endast i (+30,) och (+23,) harinkomsterna utvecklats mer gynnsamt. Fortsatt strukturutveckling och ökadedirektstöd ger således totalt sett ett gynnsamt utfall för , vilketockså har visat sig i stigande mark- och arrendepriser.När det gäller konkurrenssituationen för svenskt jordbruk ochlivsmedelsproduktion vill utskottet hänvisa till (jfr bet. 2003/04:SkU24 s. 23)att vid budgetbehandlingen för har godtagit regeringensförslag om en fortsatt grön skatteväxling som innebär höjda skatter påbränslen, el och bekämpningsmedel. Jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna kompenseras genom en höjning av koldioxidskattelättnaden.Regeringen har vidare aviserat sin avsikt att inför kommande skatteväxlingarse över i vilken form kompensation skall ske för höjningen av skatten pådiesel avseende jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. avslogi samband med budgetbehandlingen oppositionens krav på bl.a. sänkta skatterpå bränslen, el och slopade skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel.Flera av de frågor som tas upp i motionerna om jordbrukets konkurrensvillkoromfattas av pågående eller just avslutade utredningar.Skattenedsättningskommittén(Fi 2001:09) har sett över utformningen av nedsättningssystemet för bl.a.jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna. Översynen har omfattatbeskattningen av såväl bränslen som el. Konsekvenserna för de berördaverksamheterna när det gäller bl.a. deras konkurrenskraft har analyserats.Utredningen avlämnade betänkandet Svåra skatter! (SOU2003:38). Betänkandet bereds i . Beskattningenav dieselolja för jordbrukets arbetsmaskiner har med förtur setts över avVägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08). Utredningen har i en promemoriai i ett preliminärt ställningstagande ansett att omdieseloljebeskattningen för arbetsmaskiner skall sänkas bör det ske till dens.k. uppvärmningsnivån, vilket skulle motsvara sänkt skatt med perliter. Det slutliga ställningstagandet i frågan tas när utredningen utrettde grundläggande principerna för trafikbeskattningen. Utredningen beräknasavsluta sitt arbete den 31 maj 2004.Den s.k. (Fi 2001:12) har utvärderat skatterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. I betänkandet Skatt på handelsgödsel ochbekämpningsmedel? (SOU 2003:9) föreslår utredningen att skatten påhandelsgödsel skall vara kvar och att skattesatserna behålls oförändrade.För att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel föreslås attuttaget av en skatt differentieras efter medlets farlighet för hälsa ochmiljö. I avvaktan på ett sådant system föreslås en höjning av skatten med5 kr till . I samband med budgetpropositionen att skatten på bekämpningsmedel skulle höjas till fr.o.m.den 1 januari 2004. I övriga delar bereds betänkandet vidare iRegeringskansliet. har beslutat om en återföring av skatten påbekämpningsmedel och handelsgödsel till jordbruksnäringen. Uppburen skatt påbekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruket viaett särskilt anslag. För skatten på el gäller som huvudregel attåterbetalningen sker på årsbasis, med möjlighet för företag med förbrukning istörre omfattning att få återbetalning kvartalsvis.Vad gäller återbetalning av elskatt finns det en administrativ gräns sominnebär att endast den del av skattebeloppet som överstiger perår betalas tillbaka. anförde att de regler somnu gäller för nedsättning av skatterna på eldningsolja och el har utformatsmed industrin som förebild, och återbetalningsreglerna har med deanpassningar som krävs på grund av de annorlunda förutsättningarna en liknandeutformning. var inte berett att tillstyrka attdessa regler nu ändras.Stödens andel av intäkterna skiljer sig enligt den nu aktuella skrivelsenmellan olika delar av landet. I är andelen stöd , islättbygderna i Syd- och . Av de totala intäkterna ijordbruket hänför sig till och till slättbygdernai Syd- och Mellansverige.Som anförs i skrivelsen har direktersättningarna blivit allt viktigareför jordbrukets intäkter. Trots detta skiljer sig lönsamheten mellanrelativt jämförbara företag markant. En undersökning gjord av LRF Konsultomfattande ca 600 mjölkföretag 2002 visar t.ex. attproduktionsresultat före lönekostnader och avskrivningar på gårdar medrelativt likvärdiga förutsättningar kan skilja sig så mycket som nära 1,70 krper kilo levererad mjölk mellan de som har bäst lönsamhet och de som har sämst lönsamhet. Detta tyder bl.a. på att företagarens skicklighethar stor betydelse för lönsamheten i det enskilda företaget. Som anförsi skrivelsen är en naturlig fråga att ställa i sammanhanget hur stödentill jordbruket påverkar företagandet; sannolikt minskar det incitamentetatt försöka påverka produktionseffektiviteten. Utskottet instämmer i atten avveckling av stöden med stor sannolikhet skulle innebära att företagenmed sämst lönsamhet avvecklar verksamheten eller förändrar denkraftfullt. Stöd frikopplade från produktionen verkar i sammariktning.Utskottet föreslår med det anförda och i avvaktan på resultatet av detarbete som pågår att motionerna MJ55 yrkande 12, MJ56 yrkandena 1 och 2och MJ59 yrkande 2 avstyrks.Som anförs i skrivelsen ställer samhället krav på att produktionen integer upphov till negativa konsekvenser för miljön, att produktionen skerunder former som innebär en hög standard på djurskyddet och på ett sättsom ger säkra livsmedel. På vissa områden är EU-lagstiftningentotalharmoniserad,dvs. det är inte tillåtet för ett land att ha vare sig strängare ellermer liberala regler. Som anförs i skrivelsen går utvecklingen mot ökadharmonisering på ett flertal områden och därmed mot en mer likställdkonkurrenssituation. På smittskydds- och djurskyddsområdena ligger Sverigedock fortfarande i regel långt före omvärlden.I finns såväl hos allmänhet som hos producenter ett stort intresseav att hålla en hög nivå på djur- och smittskydd. Det finns en väl etableraduppfattning om djurs värde och värdet av hög livsmedelssäkerhet ochdärigenom vikten av fungerande djur- och smittskydd. I den svenskadjurskyddslagstiftningen med följdföreskrifter anges bl.a. att djur skallskyddas mot onödigt lidande och sjukdom och att djur skall hållas i en goddjurmiljö på ett sätt som främjar deras hälsa och ger dem möjlighet attbete sig naturligt. Dessa bestämmelser går avsevärt längre än i andraländer både i och utanför EU. Lagstiftningen omfattar också alla djur somhålls av människor; flertalet andra länder reglerar endast vissa djurslag.Som redovisas i skrivelsen består djurskyddslagstiftningen inom EU tillstörsta delen av minimiregler. Reglerna för djurtransporter är dock istort sett harmoniserade liksom lagstiftningen beträffande djursjukdomar.I jämförelse med förhållandet i har strängare djurskyddsreglerbörjat antas relativt sent inom EU. Ett allt större intresse för dessafrågor banar emellertid väg för antagandet av utökade och skärpta regler.Den nya livsmedelsmyndigheten inom EU har förutom ansvar för livsmedlensom sådana även ansvar för foder, djurhälsa, smittskydd och djurskydd.Utskottet instämmer i att detta kan leda till att medvetenheten om dessafrågor och deras inbördes samband kommer att öka. Utvidgningen av EU kandock komma att innebära att takten i arbetet med djurskyddsregler blirlångsammare . Anslutningsländerna har svårigheter att nå upptill gemenskapsnivån och flera av dem har fått övergångstider, t.ex.beträffande utformningen av burar till värphöns. Just nu pågår inom EU ettarbete i syfte att stärka djurskyddet, t.ex. beträffande djurtransporteroch hållande av slaktkyckling.Även livsmedelslagstiftningen i EU är i stort sett totalharmoniserad.Målet är att konsumenternas hälsa skall skyddas som handelnunderlättas. pågår en omfattande översyn av regelverket.Som redovisas i skrivelsen betonas helhetssynen på livsmedelsfrågorna,vilket bl.a. tar sig uttryck i att foderlagstiftningen i den del somhandlar om foder till livsmedelsproducerande djur räknas som en del avlivsmedelslagstiftningen och att den nya gemensamma definitionen avlivsmedel betraktar jordbruksprodukter som livsmedel redan direkt efterskörd och slakt. De bestämmelser som riktar sig till enskilda företag iden allmänna livsmedelslagstiftningen börjar gälla den 1 januari 2005.Särskilt relevanta för primärproducenter är de bestämmelser som anger attlivsmedel respektive foder som inte är säkra inte får släppas ut påmarknaden. Foder som inte är säkert får inte ges till livsmedelsproducerandedjur. Ansvarsfrågan är förtydligad genom att det anges att alla livsmedels-och foderföretagare, även primärproducenter, är ansvariga för att se tillatt livsmedel och foder uppfyller kraven. Det finns också grundläggandekrav på spårbarhet som i princip innebär att varje företag skall kunnaspåra livsmedel, foder, livsmedelsproducerande djur och alla andra ämnensom är avsedda eller kan antas ingå i ett livsmedel eller foder ett stegframåt och ett steg bakåt i livsmedelskedjan. Vid försäljning direkt tillkonsument är man inte skyldig att kunna redovisa till vilken konsumentsom en produkt har sålts.Dagens konsumenter ställer enligt skrivelsen också stora krav på t.ex.djurskydd och miljöhänsyn. Undersökningar har visat att högt ställda sådanakrav kan leda till att livsmedlen laddas med mervärden. Konsumenter sägersig t.ex. vara villiga att betala ett högre pris för kött som kommer fråndjur som fötts upp på ett för djuren bra sätt. Utskottet instämmer i attkonsumenter beroende på sin efterfrågan kan påverka produktionsmetodersom används inom livsmedelsproduktionen. En förutsättning är att konsumenternasmöjlighet till medvetna val finns och att konsumenten på ett tydligt sättkan förknippa produkten med de egenskaper man efterfrågar.Som anförs i skrivelsen är många konsumenter utan tvekan intresserade avfrågor som har koppling till produktionsförhållanden som djurhållning,miljö och etik. Alla är dock inte beredda att t.ex. betala ett högre prisför en produkt som står för högre etiska värden. Pris, smak, vana ochätkvalitet är viktiga motiv för de val som man gör och det kommer troligenatt förbli så.Mångfalden i efterfrågan och matbeteende hos de svenska konsumenternaskapar möjligheter för olika producenter att hitta ett produktsegmenteller en försäljningsstrategi som lämpar sig för de egna produktionsvillkorenmen innebär också för den som satsar på en mera anonym bulkvara hårdkonkurrens med livsmedel från andra länder. Det anförda torde i alltväsentligt tillgodose syftet med motion MJ59 (fp) yrkande 4. Motionen börlämnas utan vidare åtgärd.DjurtransporterSom utskottet har redovisat (bet. 2003/04:MJU14) har den inom EUgrundläggande principen om fri rörlighet för varor och tjänster lett tillatt djurtransportsområdet i det närmaste är totalt harmoniserat. Dettainnebär i stor utsträckning att i stort sett samma regler gäller i allamedlemsländer och att det inte är möjligt för att ha nationellabestämmelser om skydd av djur under transport som avviker från EG-reglerna.Bestämmelserna gäller inom hela unionen, och kan inte förhindrautförsel av djur till andra medlemsstater. har det emellertidmed jämna mellanrum uppdagats stora problem med djurtransporter på EU-nivå.Sverige har agerat starkt pådrivande för att förändringar skall kommatill stånd. Detta gäller dels att reglerna måste skärpas, dels attmedlemsstaterna måste förbättra sin tillsyn så att de regler som finnsverkligen efterlevs. Efter starka påtryckningar från medlemsländerna ochfrån allmänheten presenterade detförslag till nya regler om djurtransporter som utlovats sedan fleraår.Kommissionen presenterade således ett förslag till ny förordningom skydd av djur under transporter (KOM/11794/03). Enligt faktapromemoria2003/04:FPM25 stöder kommissionens förslag i de delar som gällertillsyn, utbildningskrav och information. instämmer dock inte iförslaget att djurtransporter får pågå hur länge som helst under förutsättningatt djuren får vila i fordonen efter varje niotimmarssträcka.De föreslagna bestämmelserna om utrustning av fordon för långa transporterär inte tillräckligt långtgående för att möjliggöra vila ombord på fordonen.Kommissionens förslag har därför inte förutsättningar att undanröjadjurskyddsproblem i samband med långa transporter. anser attslaktdjur bör slaktas nära uppfödningsstället och att långa transporter avslaktdjur därmed bör ersättas med transporter av kött.Sverige ifrågasätter enligt faktapromemorian förordningens begränsningtill att omfatta kommersiella transporter. Enligt svensk uppfattning ärdet viktigt att alla djurtransporter omfattas av grundläggande djurskyddskrav.Det är därför viktigt att närmare definiera vilka djurtransporter somskall omfattas. Vidare anser att det behöver klargöras attmedlemsstaterna får ha nationella detaljbestämmelser om djurslag som inteomfattas av förordningens detaljbestämmelser.Utskottet har erfarit att när förslaget behandlades vid ett möte i Jordbruks-och fiskerådet konstaterade ordförandeskapet, efterintensiva konsultationer med medlemsländerna, att det saknades förutsättningarför att uppnå en överenskommelse om djurtransporterna. Frågan skjuts nuenligt . Detär enligt rapporten oklart om det nederländska eller det luxemburgskaordförandeskapet avser att ta upp frågan.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att initiativ har tagits också pånationell nivå för att nå förbättringar på djurtransportsområdet. I januari2003 presenterade den s.k. betänkandet Kännandevarelser eller okänsliga varor? (SOU 2003:6). Det finns en omfattandedokumentation som visar på stora problem vid framför allt transport avslakthästar, företrädesvis från till södra . Italienimporterar och slaktar åtskilliga gånger fler hästar än något annat EU-land.Utredningen bedömer att hästar är ett av de djurslag som far mest illavid transporter, i synnerhet i samband med slakttransporter. I betänkandetförs en rad olika förslag fram, bl.a. krav på förändringar i EG-bestämmelsernaför skydd av djur under transport. Utskottet har inhämtat att regeringenhar beaktat utredningens förslag vid framtagandet av svensk position införförhandlingsarbetet om de nya EG-bestämmelserna.EU beviljar exportbidrag till stöd vid export av vissa jordbruksvarortill tredjeland. Exportbidrag regleras genom rådets förordning (EG) nr1254/1999. Exportbidrag utbetalas vid export av levande djur endast förnötkreatur. För de nötkreatur som exporteras betalas även slaktbidrag ut.I en debatt i (svar på fråga nr 2003/04:301)konstaterade statsrådet att jordbruksfrågorna utgör nyckelfrågori WTO-handelsförhandlingarna. För att möta kraven från den s.k. G20-gruppenanser att EU borde visa större flexibilitet på jordbruksområdetoch exempelvis gå med på att fasa ut exportstöden. Dessvärre, menadestatsrådet i riksdagsdebatten, är vi alltför ensamma om den uppfattningen.Utskottet har erfarit att EU i ett försök att stimulera de låstaförhandlingarna rörande frihandelsavtal skickat ett brevtill de 147 medlemsländerna i där unionenerbjudit sig att avveckla sina exportstöd inom jordbruket på villkor attUSA, , och gjorde detsamma.Enligt bidrar exportbidraget på ett direkt sätttill långa respektive onödiga djurtransporter, och utredningen förordaratt exportbidragen för levande djur avskaffas helt. Det bör enligtutredningen också ges möjlighet för uppfödare att få ekonomiskt stöd föråtgärder för att förbättra djurskyddet på gårdarna i samband med transporttill och från gårdarna. Utredningen anser dessutom att marknadsföringsstödbör kunna beviljas för organisationer som inför märkningssystem förköttprodukter från djur som inte transporteras långt (SOU 2003:6, s. 465 f.). De förslag som utredningen presenterat är föremål förberedning i Regeringskansliet.Som utskottet har redovisat (bet. 2001/02:MJU16) förordar Sverigeinom EU och i internationella sammanhang ett förebyggande arbete ochstrategier för en god djurmiljö, god djurhälsa, gott djurskydd,uppfödningssystemsom hindrar smittspridning och bra djurtransporter. Syftet är att främjasäkra uppfödningssystem, livsmedel och en god folkhälsa. Utskottet hartidigare redovisat (bet. 2001/02:MJU20) att harpåpekat det orimliga i nuvarande regler rörande djurtransporter inom EU.Frågan är emellertid komplicerad på grund av principen om fri handel inomunionen. Utskottet vill återigen starkt understryka det angelägna i attregeringen aktivt verkar för att motverka de allvarliga missförhållandensom har konstaterats när det gäller djurskydd och djurtransporter inom EU.Som utskottet tidigare anfört måste det svenska arbetet på detta områdepräglas av ständigt framflyttande av positionerna. Utskottet, som förutsätteratt de synpunkter som här framförts kommer att beaktas i det fortsattaarbetet på området, föreslår med dessa uttalanden att motion MJ59 (fp)yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd.Val av modellUtskottets förslag i korthetUtskottet gör samma bedömning som regeringen. Motioner om stöd tillstärkelsepotatis (m, kd, c), stöd för vallfröodling (kd, c),plantskoleproduktion(kd), fördelning av stödrättigheter (m, fp, kd, c), övergångsregler förslakt (m, kd), skattekonsekvenser (kd), nationell reserv (m, fp, kd, c)och ersättningsnivå för (kd, c) m.m. avstyrks med hänvisningtill pågående utredningsarbete och till vad som anförs i skrivelsen.Jämför reservationerna 9 (m, kd, c), 10 (m, kd, c), 11 (kd), 16 (m, fp,kd, c) och 17 (m, kd, c).SkrivelsenEU:s beslut om en ny utformning av den gemensamma jordbrukspolitikeninnebär en i grunden radikal förändring av de medel som skall användas föratt uppnå målen i EG-fördraget. Direktstöden till jordbrukarna (i Sverigeca ) omvandlas till inkomststöd, s.k. frikoppladegårdsstöd. Stödet utgår till jordbrukaren oberoende av produktionensinriktning eller omfattning. De enda villkoren för stöden är att markenhävdas och att lagstiftning inom miljö-, djurskydds- och livsmedelsområdetföljs, s.k. tvärvillkor. Detta innebär således att jordbrukaren i sinaföretagsekonomiska överväganden vid val av verksamhet i princip kommeratt bortse från stöden. Inkomststöden skall enligt grundmodellen fördelasutifrån historisk produktion och som referensperiod har valts åren 2000-2002.En viktig förändring är också att medlemsländerna ges ett större inflytandeöver hur jordbrukspolitiken skall utformas i det egna landet. Det ökadeinflytandet innebär att medlemsstaterna kan välja om hela stödet skallutbetalas till jordbrukaren frikopplat från produktionen eller om, för eneller flera sektorer, en del av stödet skall villkoras med att produktionupprätthålls. De 7 alternativ till full frikoppling som föreligger ärfortsatt koppling av av arealstöden, av torkstödet i ,av stödet till utsäde, av stödet till tackor samt ett avföljande tre alternativ i nötköttssektorn: av amkostödet plus 40 %av slaktbidraget eller av slaktbidraget eller av handjursbidraget.Medlemsstaterna kan även välja att regionalisera stöden, dvs. fördelastöden till all mark i en region. Det finns även en möjlighet att sättaav medel i ett s.k. nationellt kuvert på (640 miljonerkronor) av de nya frikopplade gårdsstöden för att stödja särskilda typerav jordbruk som är viktiga för att skydda och förbättra miljön eller föratt förbättra kvaliteten och saluföringen av jordbruksprodukter.Direktstöden till större bidragsmottagare kommer genom s.k. moduleringatt dras ned , och (200 miljonerkronor). Dessa medel skall överföras till andra pelaren, dvs. miljö- ochlandsbygdsutveckling och utnyttjas antingen för att förstärka åtgärdernaeller för att minska den nationella medfinansieringen i miljö- ochlandsbygdsprogrammen. Reformen genomförs tidigast och senast år 2007.MotionernaI kommittémotionerna MJ55 (m) yrkande 4, MJ56 (c) yrkande 3 och MJ58 (kd)yrkande 6 anförs att det frikopplade stödet för potatisstärkelse börutbetalas som ett gårdsstöd till viss del.