bet · GS01SKU16 · 2004-11-30 00:00:00 — Skatteregler för elcertifikat och utsläppsrätter (prop. 2004/05:33) SammanfattningI betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag i proposition2004/05:33 om beskattningen av elcertifikat och utsläppsrätter. Utskottetavstyrker en motion (c) om att regeringen bör återkomma med lagförslagi syfte att motverka den skattehöjning på stödrättigheter som kan bliföljden av EU:s jordbruksreform. Regeringens förslag bedöms inte hanågra offentligfinansiella effekter.Vid betänkandet har fogats en reservation (kd, c).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skatteregler för elcertifikat och utsläppsrätterRiksdagen antar regeringens i bilaga 2 till detta betänkande återgivnaförslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Därmedbifaller proposition 2004/05:33.2. Beskattningen av jordbrukets stödrättigheterRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk9.Reservation (kd, c)den 30 november 2004På skatteutskottets vägnarSusanne EbersteinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), PerErik (), (), Per (), MarieEngström (v), (), (), (),(), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI ärendet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:33 omskatteregler för elcertifikat och utsläppsrätter och en motion som väcktsmed anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslagtill riksdagsbeslut redovisas i bilaga 1. Regeringens förslag tilllagtext återges i bilaga 2.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att elcertifikat och utsläppsrätter skall utgöralagertillgångar hos skattskyldiga som är berättigade att få utsläppsrättereller elcertifikat tilldelade eller hanterar egen eller annans kvotplikt.En uttrycklig lagregel föreslås också som klargör att stöd i form avutsläppsrätter eller elcertifikat skatterättsligt utgör näringsbidrag.Därmed beskattas utsläppsrätter respektive elcertifikat först vidavyttringen.Utsläppsrätter och elcertifikat får värderas till det lägsta avnettoförsäljningsvärdet eller anskaffningsvärdet. Samtliga företag som ingåri en intressegemenskap (i detta sammanhang företag som har möjlighetatt utväxla koncernbidrag med avdragsrätt och, i fråga om handelsbolag,handelsbolaget och annat företag som ingår i samma koncern som bolaget)skall dock tillämpa samma metod vid lagervärderingen.En särskild regel om avdrag för skuld som hänför sig till faktiskautsläpp respektive kvotplikt införs. Avdrag för en sådan skuldreserveringfår endast ske till den del utsläppen respektive kvotplikten överstigerinnehavda utsläppsrätter respektive elcertifikat. Vidare får de samladeavdragen hos företag i en intressegemenskap uppgå till högst ett beloppsom motsvarar skillnaden mellan företagens samlade utsläpp respektivekvotplikt och företagens samlade innehav av utsläppsrätter respektiveelcertifikat.Reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 2005.Utskottets övervägandenSkatteregler för elcertifikat och utsläppsrätterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bifaller proposition 2004/05:33 Skatteregler för elcertifikatoch utsläppsrätter.PropositionenElcertifikat och utsläppsrätter skall utgöra lagertillgångar hosskattskyldiga som är berättigade att få utsläppsrätter eller elcertifikattilldelade eller hanterar egen eller annans kvotplikt. Det klargörs attstöd i form av utsläppsrätter eller elcertifikat skatterättsligt utgörnäringsbidrag. Därmed beskattas utsläppsrätter respektive elcertifikatförst vid avyttringen. Utsläppsrätter och elcertifikat får värderastill det lägsta av nettoförsäljningsvärdet eller anskaffningsvärdet.Samtliga företag som ingår i en intressegemenskap skall tillämpa sammametod vid lagervärderingen. En särskild regel om avdrag för skuld somhänför sig till faktiska utsläpp respektive kvotplikt införs. Avdragför en sådan skuldreservering får endast ske till den del utsläppenrespektive kvotplikten överstiger innehavda utsläppsrätter respektiveelcertifikat. Vidare får de samlade avdragen hos företag i enintressegemenskap uppgå högst till ett belopp som motsvarar skillnaden mellanföretagens samlade utsläpp respektive kvotplikt och företagens samladeinnehav av utsläppsrätter respektive elcertifikat.Lagförslagen beträffande elcertifikat och utsläppsrätter förväntas inteha några offentligfinansiella effekter och bedöms inte ge upphov tillnågra merkostnader för eller någon annan myndighet.Reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag och tillstyrkerpropositionen.Beskattningen av jordbrukets stödrättigheterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslag om att regeringen skyndsamt bör återkommamed lagförslag rörande beskattningen av jordbrukets stödrättigheter.Jämför reservation (kd, c).BakgrundEU beslutade om en jordbruksreform som innebär att iprincip samtliga nuvarande direktstöd inom vegetabiliesektorn ochanimaliestöden frikopplas från produktionen. Regeringen redovisade i enskrivelse 2003/04:137 Genomförande av EU:s jordbrukspolitik i Sverigetill sina överväganden. Regeringens bedömningvar att införandet av ett frikopplat gårdsstöd skulle ske enligt en s.k. blandmodell med verkan . Modellen innebär i huvudsaken regionalisering av nuvarande stöd där all inom en regionerhåller samma grundstöd per hektar men där viss del av stöden inomfrämst animaliesektorn förblir gårdskopplade. (2003/04:MJU22)delade regeringens bedömningar.PropositionenEU-stöd och nationellt stöd till jordbruket behandlas enligt gällanderätt som näringsbidrag vid beskattningen. Näringsbidrag beskattas iinkomstslaget näringsverksamhet enligt de speciella regler som gällerför näringsbidrag i 29 kap. inkomstskattelagen (1999:1229).Genom att dagens arealstöd i praktiken är nära bundet till fastighetenkommer jordbruksstödsreformen och bildandet av från fastigheten friståendestödrättigheter enligt att leda till att en del av detmarknadsvärde på fastigheten som utgörs av kapitaliseradestöd överförs till marknadsvärdet på de nya stödrättigheterna. Genomatt en försäljning av en näringsfastighet beskattas i inkomstslagetkapital kommer värdeöverföringen från fastigheten till de friståendestödrättigheterna vid en fastighetsförsäljning att leda till en högrebeskattning jämfört med . I inkomstslaget näringsverksamhet varierarskattesatsen mellan , inklusive egenavgifter. I inkomstslagetkapital är skattesatsen . För att lindra effekterna avvärdeöverföringen har föreslagit en övergångsregel närstödrättigheter avyttras i samband med en fastighetsförsäljning. Regelninnebära att ersättningen för stödrättigheten, under vissa förutsättningar,skall beskattas i inkomstslaget kapital i stället för i inkomstslagetnäringsverksamhet. Hur stor värdeöverföringen skulle komma att bli kundeSkatteverket inte bedöma eftersom det när uppdraget genomfördes intestod klart hur systemet med stödrättigheter skulle komma att se ut.Regeringen anser i likhet med övervägande antal remissinstanser attfrågan om stödrättigheternas beskattning måste utredas ytterligare innanlagstiftning sker. Till dess får stödrättigheterna hanteras inom ramenför befintligt regelverk och eventuella tillämpningsproblem lösas irättstillämpningen.MotionenI motion Sk9 av m.fl. (c) yrkas att regeringen skyndsamtbör återkomma med lagförslag i syfte att motverka den skattehöjning somden nya jordbruksstödreformen ger upphov till.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att beskattningen av jordbruketsstödrättigheter behöver utredas ytterligare innan lagstiftning sker ochatt beskattningen till dess får ske inom ramen för befintligt regelverk.Utskottet anser att det saknas anledning för att göra någotuttalande i frågan och avstyrker motion Sk9.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Beskattningen av jordbrukets stödrättigheter, punkt 2 (kd, c)av Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om beskattningen av jordbrukets stödrättigheter.Därmed bifaller motion 2004/05:Sk9.StällningstagandeDen nya jordbruksstödsreformen kommer, om ingenting görs, att medförastora omotiverade skattehöjningar vid överlåtelser av stödrättigheter.Syftet med reformen är att stärka jordbrukets konkurrenskraft och enhöjning av skatten skulle motverka detta syfte och ge inlåsningseffektersom hindrar nödvändiga rationaliseringar och fastighetsförsäljningar.Jordbruksstödsreformen införs redan från årsskiftet och vi anser attriksdagen genom ett tillkännagivande måste klargöra för regeringen atten utredning om en lagändring därför bör göras skyndsamt.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:33 Skatteregler för elcertifikat ochutsläppsrätter:Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229).Följdmotion2004/05:Sk9 av m.fl. (c):begär att regeringen skyndsamt återkommer med lagförslag isyfte att motverka den skattehöjning den nya jordbruksstödsreformen gerupphov till.Bilaga 2Regeringens lagförslag