bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Den har sittursprung i oljetankern grundstötningår 1967.Konventionen för skydd av den miljön iÖstersjön (HELCOM)Arbetet med ansökan om klassning av somPSSA har pågått bl.a. inom ramen för HELCOM. Sverigehar varit pådrivande i arbetet med att ta framansökan och svenska har hafthuvudansvaret att samordna ansökan med de övrigaländerna.Vid ett gemensamt ministermöte för HELCOM ochOSPAR i betonades de regionalakonventionernas betydelse i arbetet med deneuropeiska strategin. HELCOM:s och OSPAR:sroll i det arbetet definierades. Mötet slog vidarefast att ekosystemansatsen skall tillämpas senast2010 i förvaltningen av alla mänskliga aktivitetersom påverkar haven och att åtgärder som behövs fördess genomförande skall utvecklas. Mötet beslutadeockså att HELCOM och OSPAR skall samarbeta för atttill 2010 skapa ett nätverk som omfattar bådahavsområdena med väl förvaltade skyddadeområden.UtredningarHavsmiljökommissionen har haft i uppdrag att bl.a.föreslå åtgärder som kan bryta den pågående negativautvecklingen i havsmiljön, så att de nationellamiljökvalitetsmål som är relevanta för havsmiljönkan nås . Kommissionen överlämnade sittbetänkande Havet - tid för en ny strategi (SOU2003:72) till regeringen i juni 2003.Sammanfattningsvis föreslås en nationell marinstrategi samt åtgärder inom bl.a. sjöfarten.Flera av förslagen innebär en revidering av demiljökvalitetsmål som är relevanta för havetsmiljötillstånd. För miljökvalitetsmålet Hav i balanssamt levande kust och skärgård förslås för sjöfartenföljande åtgärder. Ingen undermålig sjöfart skall trafikera våraomgivande hav De mest värdefulla områdena skall skyddas frånsjöfartens negativa konsekvenser Räddningsberedskapen skall säkerställas.Även förslag till kompletterande åtgärder förs fram. Befraktaren (lastägaren) bör ges ett störreansvar för valet av transport, byggt påsamverkansavtal. Åtgärder för att underlätta förkvalitetssjöfarten skall vidtas. All fartygstrafik skall avledas från de mestvärdefulla områdena. Räddningsberedskapen skall förstärkas vad gällerförmågan att utföra nödbogsering, nödläktring(överföring av flytande last mellan fartyg) ochbrandsläckning till sjöss.För förespråkar kommissionen en indelningi zoner med olika nivåer av marint skydd. Vidareföreslås - inom ramen för en revideradHelsingforskonvention och genom samarbete inom IMO -att vissa minimikrav för sjöfartsstandard iÖstersjön fastställs. Dessa är följande.- Alla Österjöns hamnar skall ha utrustningar ochanordningar för att omhänderta avfall, ävenoljehaltigt sådant.-- Krav på endast högkvalitativa tankfartyg för allfarlig last inklusive olja, inga anmärkningar frånbesök i tidigare hamnar, fartyg utrustade medtranspondrar och/eller annan utrustning förkontroll och spårning och vara klassificerade avvälrenommerade klassificeringssällskap.-- Farleder och trafikregler utformade så attkänsliga områden undviks samt att skador frånoljeutsläpp blir minsta möjliga om de skulleuppstå.-- Kontrollerat utsläpp av barlastvatten för attminimera spridningen av främmande organismer.-- Inom ramen för samarbetet i HELCOM samordnasinsatser för att borda, inspektera och uppehållahandelsfartyg som är misstänkta för brott motnationella miljölagar.-Budgetpropositionen för år 2005Det transportpolitiska delmålet En säkersjöfartI proposition 2004/05:1 Utgiftsområde 22 redovisasatt antalet allvarliga olyckor för svenska fartygminskat från en från början mycket låg nivå till enännu lägre nivå i alla sjötrafikkategorier sedan1998. Sammanfattningsvis anser regeringen att måletendast delvis är uppfyllt på grund av att antaletallvarliga olyckor för fritidsbåtar inte harminskat.Det transportpolitiska delmålet En god miljöavseende sjöfartenI propositionen anmäler regeringen vidare sinuppfattning att verksamhetsmålet för att uppnå engod miljö inom sjöfarten fortsatt måste ges en högprioritet. Det betonas att ochSjöfartsverket bedriver ett omfattande nationelltoch internationellt arbete för att minska sjöfartensnegativa miljöpåverkan.Sammanfattningsvis anser regeringen att dettransportpolitiska delmålet om en god miljö haruppfyllts endast delvis när det gäller sjöfarten.MotionernaI motion 2003/04:MJ65 av . (m) begärs ett tillkännagivande om Östersjönsom fredat hav. Det understryks att är ettmycket känsligt hav där känsligt gods, såsom olja,fraktas på fartyg som inte alltid håller högstastandard. Att nu deklarerats som särskiltskyddsvärt vatten är ett framsteg, sägs det.Regelverket bör innehålla en regel om attdubbelskrov skall vara obligatoriskt föroljetransporter. Vidare sägs att förstärktamöjligheter till gemensam havsövervakning kan uppnåsgenom samarbete mellan strandstater(yrkande 4).Ingen äger havet och därför blir det lätt "allastillgång men ingens ansvar", framhålls det i motion2003/04:MJ66 av m.fl. (fp).Motionärerna anser emellertid att havet är allasansvar, och de begär därför ett tillkännagivande omen övergripande gemensam förvaltning av Östersjön.Det hänvisas till liberalernas rapportom med förslag till strategier för enlångsiktigt hållbar politik för detta särskiltkänsliga hav. Med anledning av att blivitklassat som ett PSSA måste regeringen snarastpresentera en strategi för på vilket sätt dettainstrument skall bli kraftfullt. Folkpartietsförslag i detta avseende är bl.a.- Krav på s.k. miljölotsar.-- Krav på utrustning och anordningar i Östersjönshamnar för omhändertagande av avfall, inklusiveoljehaltigt avfall.-1 Användning av uteslutande högkvalitativa,klassificerade tankfartyg för all farlig last,inklusive olja.23 Utformning av farleder och trafikreglerför att man undviker känsliga områden undviks samtatt skador från oljeutsläpp blir så små som möjligt.45 Kontroll av utsläpp av barlastvatten föratt minimera spridning av främmande organismer.67 Samordnade insatser för att borda,visitera och uppehålla handelsfartyg som ärmisstänkta för brott eller hot om brott motnationella miljölagar (yrkande 9).8I motion 2003/04:MJ63 av m.fl.(kd) tas flera aspekter upp som gäller havet.Ett tillkännagivande krävs om att transport avolja i enkelskroviga fartyg inom ekonomiskazon bör förbjudas . Motionärerna framhållervikten av att den rättsliga grunden för enbestämmelse med sådant syfte klarläggs; skälet äratt det internationella regelverket är svårtolkat(yrkande 17).Vidare begär motionärerna att den s.k.bekvämlighetsflaggningen för fartyg avskaffaseftersom den bedöms utgöra ett problem imiljöarbetet. De anser att EU bör engageras i dettaarbete. I avvaktan på resultatet av sådant arbeteförespråkar de att genom HELCOMinför regler för att begränsa bekvämlighetsflaggadefartygs tillträde till Österjöns vatten och hamnar(yrkande 18).I motionen tas även fråga om avgaser frånsjöfarten upp. Förslag läggs fram om attinvesteringsbidrag för katalysatorer på fartyg skallinföras, eftersom kostnaderna är mycket höga. Fartygmed katalysatorer släpper ut en femtedel så mycketkväveoxid som de som saknar sådana, framhålls det imotionen (yrkande 19).Trafikutskottets ställningstagandeInledningInledningsvis vill trafikutskottet erinra om attsjöfarten är internationell och regleras av ettinternationellt regelverk. är ihög grad beroende av sjöfarten; av dengränsöverskridande handeln över gränserna går medsjötransporter liksom en betydande del av deninhemska handeln. Det beräknas vidare att ca 30miljoner personer färdas till eller från medpassagerarfartyg och 38 miljoner reser medpassagerarfartyg, färjor och vägfärjor i inrikestrafik. Sjötransporter är - relativt andratransportslag - ett säkert och resurseffektivt sättför färd och frakt. Som framgår av regeringensredovisning ligger fartygsolyckorna på en mycket lågnivå. Infrastrukturen är till stor del given ochkräver endast en begränsad utbyggnad, t.ex. i formav hamnar.Trafikutskottet konstaterar att har varitoch alltjämt är drivande i internationella organ medavseende på säkerhets- och miljöåtgärder. Bland deåtgärder som har vidtagits kan nämnastrafiksepareringssystem, rapporteringssystem ochutsläppsbegränsningar enligt MARPOL-konventionensbilagor om oljeutsläpp, skadliga flytande ämnen,fast avfall och luftföroreningar. Den svenskasjöfartsnäringen ligger också långt framme i sinasträvanden att bedriva kvalitetssjöfart. Dettakommer bl.a. till uttryck i den internationellaöversyn som utförs inom ramen för ParisMemorandum of Understanding (MoU), dvs.samarbetet mellan hamnstatsmyndigheterna i ett stortantal europeiska stater, däribland . ParisMOU rangordnar flaggstaterna efter utfallet av degenomförda hamnstatskontrollerna. återfinnspå andra plats på den s.k. vita listan.Trots vidtagna åtgärder finns kvarstående problemmed negativ miljöpåverkan från den internationellasjöfarten, såsom utsläpp av olja och andrakemikalier, barlastvatten, luftföroreningar ochväxthusgaser. ökar sjöfarten i och omkringsvenska farvatten kraftigt, bl.a. till följd av ökadtillväxt i , de baltiska länderna ochPolen. Därmed ökar riskerna för fartygsolyckor medsvåra konsekvenser.Med anledning av de här aktuella motionsyrkandenavill trafikutskottet kommentera följande.Regionala åtgärder - har vid ett flertal tillfällenuttalat sig till förmån för en klassificering avÖstersjön som ett särskilt känsligt havsområde(PSSA) och noterar nu med tillfredsställelse detprincipbeslut som fattades inom IMO våren 2004.Utskottet beklagar att samarbetet inom HELCOM inteinkluderat som de ökandeoljetransporterna från framför allt ryska hamnarföranleder ytterligare ansträngningar isjösäkerhetsarbetet. Enligt uppgift harSjöfartsverket för avsikt att bjuda in attdelta i det fortsatta arbetet med de s.k.tilläggsåtgärderna inom anser det högst angeläget attsamtliga länder runt deltar i samarbetetoch utgår från att regeringen aktivt verkar i dennariktning.I detta sammanhang vill utskottet betona att mångaav de konkreta åtgärder som föreslagits i motionernakan genomföras oberoende av en PSSA-klassning.Ökad säkerhet vid navigeringI sitt av godkända betänkande Sjösäkerhet(bet. 2002/03:TU5) anförde trafikutskottet bl.a.följandeSåvitt avser om miljölotsar erinrades om att dennafråga diskuterades inom HELCOM inför antagandet avden s.k. Köpenhamnsdeklarationen . Detkom emellertid inte att föras vidare, eftersom detinte bedömdes medföra en sådan effektivitetshöjningatt det motsvarade de relativt sett högakostnaderna. Utskottet pekade emellertid på attlotsplikt utgör en av de åtgärdstyper som kan varaaktuella som ser inte heller nu någon anledningatt ändra uppfattning i denna fråga. Sannolikt kanen för alla kuststater runt gemensamförvaltning, innefattande bl.a. trafikledning ochtrafikövervakning, ge ett motsvarande resultat tilllägre kostnader. Utskottet utgår från att regeringeninom ramen för sin aviserade proposition lägger framförslag i enlighet med syftet i motion 2003/04:MJ66(fp) med avseende på miljölotsar. Därmed blir dennamotion liksom förslaget i motion 2003/04:MJ65 (m) omgemensam havsövervakning genom samarbete mellanÖstersjöns strandstater tillgodosett.Motionsförslagen avstyrks alltså.Vad härefter gäller frågan om bl.a. skärpta reglerför fartygsleder hänvisade utskottet till denpolitiska överenskommelse som träffades iHELCOM i fråga om djupvattenområden. Vidarepåpekades att frågan om klassificering av Östersjönsom PSSA bl.a. rör denna fråga. Trafikutskottetkonstaterar nu att har i uppgift attutarbeta förslag till s.k. tilläggsåtgärder inomPSSA-klassningen och utgår från att förslagen imotion 2003/04:MJ66 (fp) i denna del kommer attövervägas.Åtgärder för att motverka systemet medbekvämlighetsflaggade fartygTrafikutskottet har behandlat frågan om åtgärder motsystemet med bekvämlighetsflaggade fartyg ochsamtidigt främjat att fartyg återregistrerar siginom gemenskapen , senast hösten2003 (bet. 2003/04:TU1). Inledningsvis erinradeutskottet om sin behandling avmotionsyrkanden då utskottet betonat vikten av attregelsystemet - syftande till bl.a. ökad sjösäkerhetoch motverkande av social dumpning - är enhetligtoch gällande för all sjöfart inom gemenskapen,oavsett i vilket land som fartyget är registrerat.När det gäller åtgärder för att minska möjligheternaför fartyg under bekvämlighetsflagg att färdas översvenska farvatten och lägga till i svenska hamnarborde i EU samt separat för Östersjöländernakraftfullt verka för att bekvämlighetsflaggningenbegränsas inom . I detsammanhanget framhöll utskottet att genom enklassificering av som särskilt skyddathavsområde (PSSA) inom ramen för IMO:s riktlinjerskulle erbjuda ökade möjligheter för att vidtaangelägna åtgärder för att öka säkerheten för miljöoch människor. Utskottet ansåg det angeläget att engemensam syn utvecklas när det gällernäringspolitiskt stöd till sjöfart inom EU.Som trafikutskottet har redovisat i det föregåendehar föreslagit målet att inomHELCOM samordna insatser för att borda, visitera ochuppehålla handelsfartyg som är misstänkta för brotteller hot om brott mot nationella miljölagar. Detkan medföra ett begränsat tillträde till hamnar ochmarknader för handelsfartyg och deras last om deseglar under bekvämlighetsflagg. I ett längreperspektiv, säger kommissionen vidare, bör Sverigeoch övriga Östersjöstater arbeta för ett avskaffandeav bekvämlighetsflaggningen för att komma till rättamed den obalans i rättigheter som för närvaranderåder mellan flaggstater och kuststater. Vidare sägsatt frivilliga överenskommelser - samverkansavtal -mellan parterna kan bidra till att svenska vatteninte trafikeras av undermåliga fartyg.Trafikutskottet vidhåller sin uppfattning omvikten av en enhetlig tillämpning av detinternationella regelverket inom sjöfarten,utvecklande av en gemensam syn inom EU när detgäller näringspolitiskt stöd till sjöfarten ochvärnandet av konkurrensneutralitet inom näringen.Mot den bakgrunden emotser utskottet förslag i denaviserade propositionen som innebär att dessa syfteni hög grad kan uppnås. Genom en sådan åtgärd blirförslaget i motion 2003/04:MJ63 (kd) i huvudsaktillgodosett; motionen avstyrks därför i denna del.Utsläpp av oljaKrav på dubbelskrov för oljetankfartyg är ettmotionsvägen återkommande önskemål; avsikten är attminska risken för oljeutsläpp. delaruppfattningen som framförs om vikten av säkratransporter av olja och erinrar om de regelsystem,såväl inom IMO som EU, som går ut på att fartyg medenkelskrov skall fasas ut och ersättas med sådanabyggda med dubbelskrov. Det finns skäl att sepositivt på dessa åtgärder och trafikutskottetansluter sig därmed till vad som anförs i dennafråga i motion 2003/04:MJ65 (m). I detta sammanhangär det emellertid angeläget att betona attdubbelskrov inte ensamt kan bidra till säkrareoljetransporter. Minst lika viktigt är att ingaundermåliga fartyg är i bruk, dvs. att de är välbyggda och väl underhållna samt att fartygenhanteras av besättningar med hög grad avprofessionell kompetens. Utskottet delar vidaremotionärernas uppfattning om vikten av ett samarbetemellan strandstater för att stärkaövervakningen av . Mot den nu angivnabakgrunden förutsätter utskottet att syftet medmotionen i nu behandlad del blir väl tillgodosettoch inte nu bör föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Följaktligen förordartrafikutskottet att motionsyrkandet avstyrks.Utsläpp av svaveldioxid och kväveoxiderUtsläpp av svaveldioxid och kväveoxider uppkommervid förbränning av olja och utsläppen leder bl.a.till ökad försurning.Sedan år 1998 tillämpas inom inrikessjöfart ettsystem med ekonomiska styrmedel i form avmiljödifferentierade farledsavgifter, som innebär enrabatt för fartyg med låga utsläpp av svaveldioxidoch kväveoxider. Detta kan åstadkommas genom attfartygen använder lågsvavlig bunkerolja samtkatalysatorer eller annan kvävereducerandeutrustning. Målet är att minska sjöfartensluftföroreningar inom en tioårsperiod.Systemet har visat sig ge goda resultat. Samtidigttorde det vara unikt för , bl.a. på grund avatt farledsavgifter över huvud taget inte förekommeri övriga EU-länder. Även flertalet svenska hamnartillämpar likartade system genom hamnavgifter som ärmiljödifferentierade med avseende på olika skadligaämnen från fartyg.Svaveldioxidutsläppen är högre räknat per tontransporterat gods än för andra transportslag. Vissasvenska rederier använder bunkerolja av miljöklass 1i sina fartyg. Ett stort problem för dessa rederierär att det kan vara mycket svårt att få tag påbunkerolja av tillräckligt god kvalitet i andraeuropeiska hamnar. Enligt trafikutskottets mening ärdet viktigt att efterfrågan av en sådan produktstimuleras för att öka tillgängligheten avbunkerolja av god miljökvalitet. Det kan konstaterasatt olika metoder för ekonomisk stimulans avmiljöförbättrande åtgärder nu diskuteras i fleraländer och inom EU. vill starktunderstryka vikten av att det är angeläget attSverige - inom ramen för EU-arbetet - verkar föratt sådan bunkerolja blir tillgänglig i alla EU-ländernas hamnar.I det föregående har en redovisning lämnats omarbetet med det s.k. svaveldirektivet avseendemarina bränslen. Utskottet har noterat att Sverigeanser det nödvändigt med ytterligare åtgärder.Positivt från svensk sida är att drevigenom skrivningar om att förslaget nu omfattas avtung eldningsolja samt att direktivet skall ses överår 2008.Kväveoxidutsläpp kan, som framgått i detföregående, reduceras avsevärt genom bl.a.katalysatorer. ligger mycket långt frammenär det gäller att installera katalytisk avgasreninginom sjöfarten. utgick ett statligt stödtill investeringar av katalysatorer. Frågan om ettåterinförande av detta stöd har behandlats avriksdagen . erinrat (bet. 2002/03:TU5) om att det år 1998införda systemet med miljödifferentieradefarledsavgifter har samma syfte och att systemetockså visat sig ge goda resultat.Trafikutskottet vill med anledning av förslaget imotion 2003/04:MJ63 (kd) hänvisa till regeringensavsiktsförklaring om ett fortsatt utvecklande avekonomiska styrmedel för att komma tillrätta medbl.a. sjöfartens utsläpp av luftföroreningar såsomkväveoxider. Som har framgått i det föregående harsystemet gett goda effekter. Som har framgått i detföregående har getts i uppdrag attutveckla farledsavgiftssystemet med utgångspunkt idet förslag som presenterades idepartementspromemorian Nya farledsavgifter (Ds2003:41) och på framförda remissynpunkter på denna.För den fartygsrelaterade farledsavgiftenföreskriver uppdraget en övergång från s.k.anlöpstak baserade på kalenderår till kalendermånad.Samtidigt som avgiften per anlöp sänks, höjs antaletanlöp som debiteras. Uppdraget kommer också att föranledavissa andra justeringar med syftet att stärkafarledsavgifternas miljöstyrande karaktär. Enligtvad utskottet har inhämtat avses de nya reglerna,som administreras av , att träda ikraft den 1 januari 2005.Ett system med handel för utsläppsrätter avseendesvaveldioxid och kväveoxid har genomförts iprojektform , delvis finansierat avVinnova och . Enligt den utvärderingsom har gjorts på uppdrag av DG Miljö inomEuropeiska kommissionen är resultatet lovande.Systemet förutsätts omfatta alla fartyg som opererarinom EU:s gränser. Miljöeffekterna bedöms hapotential att på ett radikalt och snabbt sättkraftigt minska utsläppen av svaveldioxid ochkväveoxid från fartygstrafiken inom hela EU-området.Detta system kan ses som en komplettering till detinternationella regelverket. Frågan om handel medutsläppsrätter har också tagits upp avGodstransportdelegationen 2002 som i sittslutbetänkande (SOU 2004:76) anför attförutsättningarna för ett frivilligt handelssystemdär sjöfarten ingår bör analyseras vidare.Sammanfattande ställningstagandeSammanfattningsvis vill trafikutskottet framhållasin positiva syn på syftena med här behandlademotionsförslag som går ut på ökad säkerhet ochförbättrad miljö inom sjöfarten. Som har framhållitsi det föregående drivs arbetet parallellt på fleraplan; internationellt inom IMO och EU, regionaltinom bl.a. HELCOM och nationellt inom . Medett adekvat regelverk och effektiv och enhetligtillämpning kan sjöfarten aktivt bidra till att lösagodstransporternas miljöproblem och skapa etteffektivt transportsystem. Utskottet förutsätter ilikhet med tidigare ställningstagande att regeringeninom EU aktivt verkar för en ordning somsäkerställer största möjliga konkurrensneutralitet.Trafikutskottet konstaterar att berörda företaginom svensk sjöfartsnäring bedriver ett fortlöpandearbete i miljöförbättrande syfte. I likhet med vadutskottet har uttalat är detta ett bådeframkomligt och föredömligt arbetssätt. Det kanemellertid, menade utskottet, finnas skäl förregeringen att närmare undersöka förutsättningarnaför att främja ytterligare initiativ av parterna.Därmed finns det skäl att betona vikten av attutveckla en svenskflaggad handelsflotta.Såsom redovisas i skrivelsen harHavsmiljökommissionen föreslagit en övergripandemarin strategi med syfte att åstadkomma samverkanför ett förbättrat havsmiljöarbete. kan finna ligger detta förslagliksom en rad övriga förslag i kommissionensbetänkande väl i linje med de nu behandlademotionsförslagen. Som regeringen påpekar ibudgetpropositionen återstår emellertid vissa frågorsom måste drivas hårdare medan andra frågor, såsombarlastvattenhantering, tillkommer. Trafikutskottetutgår från att regeringen i sitt fortsatta arbetetar i beaktande alla relevanta frågor om sjöfarten inu aktuella motioner. Mot bakgrund av vad här haranförts finner trafikutskottet att syftet medsamtliga nu behandlade motionsyrkanden blir helteller delvis tillgodosett; dessa avstyrks därmed.Begränsa klimatförändringarnaSkrivelsenEnligt det av fattade beslutet omSveriges klimatstrategi (prop. 2001/02:55, bet.2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163) kan regeringen, ombehov finns, komma att föreslå ytterligare åtgärderoch/eller föreslå en omprövning av målet. Regeringenavser att återkomma till med enuppföljning av det svenska klimatarbetet.Mål för klimatpolitiken m.m.Målet för klimatpolitiken lades fast genomriksdagens beslut med anledning av propositionenSveriges klimatstrategi. En begränsning avklimatpåverkan skall uppnås genom en aktivklimatpolitik som integreras i hela samhället.Ekonomiska styrmedel som koldioxid- ochenergibeskattning utgör hörnstenen i svenskklimatpolitik.Internationellt samarbete på klimatområdetFN:s konvention om klimatförändringar ochKyotoprotokolletGenom ramkonventionen om klimatförändringar somantogs vid konferensen i år 1992finns det en politisk samsyn om att växthuseffektenär ett reellt problem som måste hanteras. I mars2004 hade 188 stater ratificerat klimatkonventionen.Genom Kyotoprotokollet, som antogs år 1997genomförs ett första steg mot konventionens mål attundvika farlig mänsklig påverkan på klimatsystemet.I protokollet åtar sig industriländerna att minskasina utsläpp av de sex vanligaste växthusgaserna med5,i genomsnitt jämförtmed utsläppen . har även Rysslandratificerat protokollet, vilket innebär att det kanträda i kraft.Under de senaste åren har de globalaförhandlingarna när det gäller hur Kyotoprotokolletskall genomföras och följas upp slutförts. Besluthar fattats om påföljder, hur kolsänkor skallbehandlas, hur rapportering skall ske och vilkaregler som skall användas för Kyotoprotokollets s.k.flexibla mekanismer. Handel med utsläppsrätter är avstor betydelse för att minska de globala utsläppenav koldioxid.IMOIMO har getts i uppdrag att skapa former för attminska utsläppen av växthusgaser från sjöfarten.Utredningar, m.m.I det föregående har en redovisning lämnats omutredningen om Nationellt mål för alternativadrivmedel och om det framlagda delbetänkandet. uppdrag ochslutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63) liksomskattestrategin för alternativa bränslen harredovisats i det föregående.PropositionerRegeringen har lagt fram en propositionKvaliteten på bensin och dieselbränslen (prop.2004/05:9) till . Bakgrunden tillpropositionen är det svenska genomförandet avEuropaparlamentets och rådets direktiv /17/EG omändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensinoch dieselbränslen.Propositionen innebär att det tillåtna gränsvärdetför svavel i motorbensin i miljöklass 1 skärps frånden .