bet · GR01AU3 · 2004-03-02 00:00:00 — Studier skaenligt partiet inte behöva vara avslutade för ska vara berättigad till a-kassa.Raimo () anser i motion A346 attbegreppet vård av eget barn i samband medöverhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringenäven ska inbegripa vård av sådana barn som enförsäkrad blivit särskilt förordnad vårdnadshavareför.Utskottets ställningstagandeLiknande frågor om arbetslöshetsförsäkringens reglerom överhoppningsbar tid vid studier som i motionA330 (yrk. 5) har utskottet behandlat vid ettflertal tillfällen tidigare, senast i betänkande2002/03:AU4. Utskottet kan konstatera att studierredan i dag är överhoppningsbar tid om de avslutatsefter fyllda eller om de har föregåtts avsammanhängande förvärvsarbete på heltid i minst femmånader. Detta gäller under förutsättning attstudierna var på heltid och är avslutade. Här som iandra sammanhang knyts ersättningsrätten till attden sökande står till arbetsmarknadens förfogande.När det gäller motion A346 om begreppet vård aveget barn är följande att säga. Om inte någon avföräldrarna är lämplig som vårdnadshavare, eller ombarnet tagits emot av familjehemsföräldrar eller ombåda föräldrarna har avlidit, ska vårdnaden ombarnet anförtros en eller två särskilt förordnadevårdnadshavare (6 kap. i ). gertvå olika möjligheter i fråga om överhoppningsbartid vid vård av barn. 16 § punkt 5 avser vård aveget barn som inte fyllt . 17 § punkt 1 ALFavser tid då den sökande fåttföräldrapenningförmåner enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Dessa två bestämmelser omöverhoppningsbar tid kan tidsmässigt varaöverlappande. Huvuddelen avföräldrapenningförmånerna uppbärs normalt underbarnets första . I 4 kap. 2 § a) lagen omallmän försäkring stadgas att en rättsligvårdnadshavare som inte är förälder och som har vårdom barnet likställs med förälder vid tillämpning avbestämmelserna i kapitlet omföräldrapenningförmåner. Föräldrapenning medanledning av ett barns födelse utges under högst 480dagar sammanlagt för föräldrarna. Lagen innehållervissa bestämmelser om användandet av dagarna mellanföräldrarna, t.ex. de två "pappamånaderna".Anledningen till regleringen i omöverhoppningsbar tid för sökande som fåttföräldrapenning var att det ansågs rimligt attföräldrar som fått föräldrapenningförmån efter detatt barnet fyllt även kunde räkna denna tidsom överhoppningsbar. Bestämmelsen kan tillämpasredan före barnets födelse. Utskottet ser uppgiftensom särskilt förordnad vårdnadshavare som mycketviktig. Den regel om överhoppningsbar tid förföräldrar som uppbär föräldrapenningförmån, somockså denna kategori kan stödja sig på, tillgodosertill viss del det behov som motionären efterfrågar.Om det skulle visa sig att den nuvarande regleringeninnebär nackdelar för denna grupp vårdnadshavare,utgår utskottet från att regeringen uppmärksammarfrågan. Utskottet, som alltså har förståelse förtankarna bakom motion A346, är inte berett att inuläget ställa sig bakom förslaget.Med hänvisning till det som anförs ovan avstyrkerutskottet motionerna A330 yrkande 5 (kd) och A346(s).4 Studier och a-kassaUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionerfrån den allmänna motionstiden som rörstudier och a-kassa. Samtliga motionsyrkandenavstyrks bl.a. med anledning av pågåendeberedningar.Jämför reservation 9 (kd).BakgrundNormalt kan man inte få arbetslöshetsersättningunder studietid eftersom man då inte anses varaarbetslös. Grundkravet för ersättningsrätt är attvara anmäld till arbetsförmedlingen och stå tillarbetsmarknadens förfogande. Man måste alltså aktivtsöka arbete, och det får inte vara något som hindrarden arbetssökande från att anta ettarbetserbjudande. Huvudregeln är därför attersättning inte lämnas till den som deltar iutbildning (10 § punkt 1 ). Om det finnssärskilda skäl får regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer föreskriva att ersättning fårlämnas till en person som deltar i utbildning ochange vilka villkor för rätt till ersättning som isådana fall ska gälla. I korthet innebär de nugällande undantagen följande.Av betydelse är bl.a. om det är heltids- ellerdeltidsstudier och om studierna finansieras mednågon form av studiestöd. I vissa fall kanersättning lämnas t.o.m. under avbrott elleruppehåll i utbildningen. Om studier sker på heltidutan studiestöd kan arbetslöshetsersättning utgesendast om- det är en fortsättning på en heltidsutbildning somtidigare bedrivits jämsides med ett heltidsarbete,-- heltidsarbete söks och-- tidigare arbete inte avslutats på grund avstudierna.-Vid deltagande i en orienteringskurs på hel- ellerdeltid utan någon form av studiestöd kanarbetslöshetsersättning utges om kursen uppfyllervissa krav. En orienteringskurs är en kortutbildning med huvudsyfte att orientera om olikayrken och utbildningsvägar. Kurserna anvisas avarbetsförmedlingen.Vid utbildning på deltid utan studiestöd kanarbetslöshetsersättning utges endast om· tidigare arbete inte avslutats på grund avstudierna,·· heltidsarbete söks och·· den arbetslöse kan intyga att han eller hon ärberedd att avbryta studierna om de skulle hindrafrån att ta ett arbete.·Vid utbildning på deltid med studiestöd kanarbetslöshetsersättning utges endast om- den arbetslöse bedrivit studier varaktigt (minsten termin) före arbetslösheten vid sidan av ettdeltidsarbete,-- arbete söks i minst samma omfattning som tidigareoch-- den arbetslöse ofrivilligt fått lämna sitt arbete.-Om den studerande själv väljer att avbryta sinastudier utan avsikt att återuppta dem, anses de varaavslutade och personen anses inte längre varastuderande. Arbetslöshetsersättning kan då lämnasunder förutsättning att övriga villkor är uppfyllda.Vid ferieuppehåll i utbildningen kan ersättninglämnas i vissa fall. Det krävs att arbetsvillkoretär uppfyllt och att det inte har gått mer än tolvmånader sedan arbetslöshetsersättning senastuppbars. Ferieuppehållet ska dessutom överstiga 45kalenderdagar. Särskilda regler gäller vidarbetsmarknadsutbildningar.MotionerKristdemokraterna konstaterar i kommittémotion A330(yrk. 9) att studerande inte kan fåarbetslöshetsersättning enligt under ferierna.Det innebär stora påfrestningar framför allt föräldre studerande med försörjningsansvar. Det harförekommit att personer tvingats avbryta sinastudier för att åter få rätt till ersättning. Lagenbör ändras så att det blir möjligt för studerandeatt erhålla arbetslöshetsersättning under ferierna.Lilian Virgin och (båda s) villi motion A238 att trygghetssystemen ska samverka föratt förstärka arbetslinjen och därmed stimuleraåtergång i arbete efter perioder av sjukpenningeller sjukersättning. Till exempel kan studier varaen av de möjligheter som underlättar vägen tillbakatill arbetslivet.Jan och (båda s) anser imotion A253 att den del av regelverket som avserförsäkran om att inte återuppta studier bör ses överför att inte i onödan bidra till inaktivitet underarbetslöshetsperioden. Vidare anser samma motionäreri motion A350 att man bör ändra regelverket vadgäller studieuppehåll. Den situation som avses ärnär en person stegvis förkovrar sig och det uppståruppehåll mellan utbildningarna. Det krävs enligtmotionen att studieuppehållet varat i minst 45 dagarför att sökanden ska vara ersättningsberättigad isådana fall. Detta krav bör tas bort.I motion A267 pekar m.fl. (s) påproblemet att arbetslösa studerande under vissaförutsättningar inte får a-kasseersättning undersommaren. Målsättningen är att de som är sjuka ochmåste byta arbete ska erbjudas en snabb och aktivrehabilitering. De berörda personerna bör ges en braekonomisk trygghet under denna omställning t.ex. närde studerar.Utskottets ställningstagandeLiknande frågor om arbetslöshetsförsäkringens reglervid studier har utskottet behandlat vid ett flertaltillfällen. Förslagen har ofta utgått från denomständigheten att studerande har svårtatt försörja sig under ferier och andrastudieuppehåll. Detta beror i stora delar på hur detbefintliga ersättningssystemet för studier äruppbyggt.Den i motion A350 nämnda perioden om 45 dagarsyftar på en bestämmelse i (AMSFS 1997:13 10 §) som reglerar rätten tillersättning under ferier. Innebörden av regeln är attersättning vid studieuppehåll kan ges endast omuppehållet avser ferier och ferierna överstiger 45dagar. Förutsättningen för sådan ersättning underferier är att studiestöd inte lämnas för någon delav . Motionen tar upp problemet med attutbildningar numera inte alltid är terminsuppdeladepå höst- och vårterminer. Regeln om ersättning underferier som överstiger tar sikte påsommarlovet i den traditionella terminsuppdeladeutbildningen. Inom andra utbildningar kan både fleroch kortare uppehåll ingå i utbildningsplanen.Utskottet menar att det kan finnas anledning att seöver regelverket som gäller uppehåll i utbildningen.Utskottet utgår från att regeringen i beredningen avden nedan omnämnda studiesociala utredningen ävenbeaktar de synpunkter som framförs i motionen.Motion A253 avser försäkran att inte återupptastudierna. Utskottet utgår från att motionen bl.a.syftar på regeln i 16 § punkt 2 som möjliggöratt tid kan hoppas över om denna ägnats åtutbildning som hindrat sökanden att arbeta. Utöverandra kriterier som anges för att bestämmelsen skakunna tillämpas måste utbildningen också varaavslutad. Den sökande måste alltså på något sättvisa att utbildningen är avslutad. Motionen kanmöjligen också avse den situationen att en personefter studier anmäler sig som arbetslös och dåavkrävs en försäkran att studierna verkligen äravslutade och att det inte bara är fråga om ettavbrott i studierna. Bestämmelsen omöverhoppningsbar tid behöver inte aktualiseras ompersonen har uppfyllt ett arbetsvillkor inomramtiden. En metod som enligt uppgift tillämpas aven del arbetslöshetskassor - ibland benämndåttaveckorsregeln - är att sökanden skriftligtförsäkrar att utbildningen har avslutats. Skullepersonen sedan återuppta sina studier kanarbetslöshetsersättning ha uppburits på felaktigagrunder och reglerna om återbetalningsskyldighet bliaktuella. Från den försäkrades synpunkt skulle dettamöjligen under vissa omständigheter kunna uppfattassom ett tvång att avstå från studier, vilket ocksåär grunden för motionens yrkande. Utskottet vill försin del framhålla att denna tillämpning inteformellt är en del av regelverket. Utskottet utgårfrån att IAF inom ramen för sin uppgift att svaraför den samlade tillsynen avarbetslöshetsförsäkringen, med den övergripandeuppgiften att bidra till rättssäkerhet ochlikabehandling i hela landet, uppmärksammartillämpningsfrågor av detta slag.Den studiesociala utredningen lämnade i december2003 sitt betänkande SOU 2003:130 Studerande ochtrygghetssystemen till regeringen. Utredningenkonstaterar när det gäller arbetslöshetsförsäkringenatt regelverket upplevs som svårt och komplicerat avmånga studerande. Det vore därför av värde, menarutredningen, om informationen till studerande omreglerna stärks. Utredningen har också identifieratvissa problem i den praktiska tillämpningen.Studerande som inte har eller kan få studiemedelsaknar t.ex. möjligheter att kombineraarbetslöshetsersättning med fortsattadeltidsstudier. För att förbättra för allastuderande vill utredningen bl.a. att:- reglerna blir färre och enklare så atttillämpningen blir mer enhetlig,-- studerande kan kvalificera sig och få tillgångtill de försäkringssystem som bygger påinkomstbortfallsprincipen t.ex. genom attbidragsdelen i studiemedlet beskattas,-- studiemedlen värdesäkras i takt med densamhällsekonomiska utvecklingen,-- studier på deltid kan kombineras med sjukskrivningpå deltid,-- skyddsbestämmelserna om sjukpenninggrundandeinkomst anpassas till ett flexibelt användande avstudiemedlen,-- vissa åldersgränser för studerande anpassas tilllivslångt lärande.-Utredningen har också fört fram behovet av attförbättra för studerande med barn.Utskottet har under hand erfarit frånSocialdepartementet att betänkandet kommer att bliföremål för remissbehandling.Utskottet vill liksom tidigare framhålla attkraven på utbildning inom såväl arbetslivet somsamhället i stort blir allt högre. Det är därförviktigt att trygghetssystemen inte är utformade såatt personer avstår från studier. Utskottet finnerdet inte meningsfullt att i detalj bemöta allasynpunkter som framförs i motionerna utan anser attregeringens vidare åtgärder med anledning avutredningens förslag bör avvaktas. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motionerna A238 (s), A253(s), A267 (s), A330 yrkande 9 (kd) och A350 (s).5 FamiljehemUtskottets förslag i korthetI avsnittet avstyrks ett motionsyrkande omatt arbete i familjehem ska berättiga tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen.Hänvisning sker till en aviseradöversyn av socialförsäkringssystemen.Jämför reservation 10 (kd).MotionKristdemokraterna konstaterar i kommittémotion A330(yrk. 8) att familjehemmen efterfrågas alltmer förfamiljevårdande uppgifter. Kommuner har storasvårigheter att rekrytera personer som kan erbjudafamiljehem. Uppdraget som familjehemsförälder måstegodkännas som ett arbete med rätt tillarbetsrättslig trygghet. Partiet anser attarbetstagarbegreppet ska omfatta även personerverksamma i familjehem och att verksamheten skaberättiga till ersättning från a-kassan.Utskottets ställningstagandeFrågan om familjehemsuppdrag ska jämställas medförvärvsarbete och därigenom grunda rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen harbehandlats vid ett flertal tillfällen i utskottet,(bet. 2002/03:AU4). Utskottet kannu konstatera att en parlamentarisk kommitté hartillkallats med uppdrag (dir. 2003:76) att ta framunderlag till en nationell handlingsplan för densociala barn- och ungdomsvården. Utredningen skagenomföra en samlad analys av den nuvarande socialabarn- och ungdomsvårdens mål, innehåll, resultat ochorganisation. Utifrån denna analys ska utredningeneventuellt föreslå förändringar i målens innehålloch utformning samt hur denna vård bäst börorganiseras för att kunna uppnå dessa mål.Här kan också nämnas en från ett projekt inomNäringsdepartementet lämnad promemoria,Ds 2003:27 Företags- och anställningsformer iförändring. Syftet med arbetet var att kartlägga nyaformer för företagande och anställningsformer igränsområdet mellan egenföretagande och anställning.När det gäller familjehemsföräldrar konstateras ipromemorian att ersättning utgår i form av arvode,vilket innebär att verksamheten somfamiljehemsförälder inte utgör grund för medlemskapi arbetslöshetskassa. Verksamheten kan inte hellertillgodoräknas i arbetsvillkoret och tiden kan interäknas som överhoppningsbar. Några avarbetslöshetskassorna har till analysgruppenframfört att reglerna uppfattas som orättvisa fördenna grupp och att det borde vara möjligt att göratiden med arvode överhoppningsbar.Enligt vad utskottet inhämtat frånRegeringskansliet pågår arbete med att utformakommittédirektiv till en översyn avsocialförsäkringssystemen.I avvaktan på regeringens beredning av fråganavstyrker utskottet motion A330 yrkande 8 (kd).6 Företagares rätt till a-kassaUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionerfrån den allmänna motionstiden som rörföretagares rätt till a-kassa. Samtligamotionsyrkanden avstyrks, bl.a. medhänvisning till pågående beredningsarbete.Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c, mp).BakgrundDen första lagstiftningen om frivilligarbetslöshetsförsäkring omfattade endastanställda. Det var inte förrän genom införandet av1973 års lag som företagarnas ställning iarbetslöshetsförsäkringen stärktes. En företagarefick då rätt till medlemskap i enarbetslöshetskassa och kunde till följd av sittarbete som företagare bli ersättningsberättigad vidarbetslöshet, detta under förutsättning attverksamheten upphört. Därefter har regelverketsuccessivt utvecklats. Den nya lagen som trädde ikraft innebär att en samlad bedömning avrelevanta förhållanden ska vara styrande för om enföretagare ska anses som arbetslös. I den nya lagenges företagare möjlighet att under vissaförutsättningar få arbetslöshetsersättning ävenunder ett tillfälligt uppehåll i verksamheten.Arbetslöshetsförsäkringen omfattar alltsåbåde arbetstagare och företagare. I princip gällersamma regler för båda dessa grupper, men vissasärregler finns för företagarna. Dessa regleråterfinns i 34-37 §§ . Om en arbetslöshetskassakonstaterar att en person är företagare gällersärskilda kriterier vid bedömningen av om han ellerhon ska betraktas som arbetslös. En företagare ansesvara arbetslös när företagarens personligaverksamhet i rörelsen upphört annat än tillfälligt.Arbetslöshet kan som nämnts också anses föreliggavid tillfälligt uppehåll i rörelsen. Förutsättningenför detta är att uppehållet i rörelsen inte tillnågon del är säsongsartat och att någon verksamhetinte bedrivs i rörelsen. En företagare har endasträtt till arbetslöshetsersättning vid ett sådanttillfälligt upphörande i en och samma rörelse. Denförsäkrade måste anmäla sig som arbetslös och ståtill arbetsmarknadens förfogande.Även när det gäller beräkning av dagpenningenfinns det skillnader mellan företagare ochanställda. För den som varit anställd baserasnormalt dagpenningen på de sex månaders arbete somlåg till grund för arbetsvillkoret. Vid bestämmandetav företagarnas dagpenning är huvudregeln att denska beräknas på ett genomsnitt av inkomsterna frånrörelsen , exklusiveavvecklingsåret, närmast före arbetslöshetensinträde. Om företaget lagts ned inom tolv månaderfrån starten kan ersättningen, om det är till fördelför den sökande, i stället baseras på företagarenstidigare anställning. Detta gäller dock endast underförutsättning att han eller hon vid företagsstartenuppfyllde ett arbetsvillkor.MotionerKristdemokraterna begär i kommittémotion N346 etttillkännagivande om arbetslöshetsförsäkringen.Partiet anser att egenföretagare bör få samma rätttill ersättning som anställda i de olikaförsäkringssystemen (yrk. Kristdemokraternaanser vidare i kommittémotion A330 (yrk. 7) att enöversyn bör ske av företagares rätt till a-kassa.Reglerna i arbetslöshetsförsäkringen är i sinnuvarande form främst inriktade på arbetstagare. Ettklart och tydligt regelverk är nödvändigt.Tillämpningen av nuvarande a-kasseregler försmåföretagare skiljer sig mycket åt mellan olikakassor. Problemet är störst när det gällerbedömningen av nivån på ersättningen.Centerpartiet anser i partimotion N329 attsmåföretagare diskrimineras i trygghetssystemen,däribland arbetslöshetsförsäkringen. Småföretagarebör ges tillträde till a-kassan om företaget är helteller delvis vilande (yrk. Make eller maka tillföretagare ska få arbetslöshetsersättning på sammavillkor som andra arbetslösa (yrk. Ikommittémotion A263 (yrk. 20) anser Centerpartietatt den nuvarande utformningen avarbetslöshetsförsäkringen hindrar utvecklingen inommånga kooperativ och ekonomiska och ideellaföreningar. Enligt partiet bör man förtydligareglerna så att de som verkar inom dessaassociationsformer kan erhålla ersättning. På detsättet kan den enskildes engagemang inom den socialaekonomin fortsätta.Miljöpartiet vill i kommittémotion N414 (yrk. 1)att det tillsätts en utredning om företagarnasekonomiska situation vid arbetslöshet, så att deinte missgynnas i förhållande till arbetstagare iarbetslöshetsförsäkringen. Utredningen bör bl.a.överväga möjligheterna för företagare att varadeltidsarbetslösa.Anna () menar i motion A285 att arbetetmed att jämställa enmansföretagare med löntagare närdet gäller trygghetssystemen, särskilt a-kassan,måste påbörjas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är viktigt att stimuleraföretagandet. Ett väl utvecklat företagande ledertill fler arbetstillfällen och därigenom minskadarbetslöshet. Frågan om arbetslöshetsförsäkringenoch företagare har ofta diskuterats i utskottet.Företagare, uppdragstagare och verksamma ikooperativ behöver likaväl som andra grupperekonomisk trygghet. Försäkringen får inte utformasså att den blir ett hinder för nyföretagande.Arbetslöshetsförsäkringen är i grunden enlöntagarförsäkring, men försäkringen har successivtutvidgats - som beskrivits ovan - till att även geett försäkringsskydd för företagare. En anledningtill att det behövs särskilda regler för företagareär att en företagare har vissa möjligheter att styrasina inkomster och därmed påverka utfallet avförsäkringen. Ersättningen till anställda byggerdäremot på förhållanden som den enskilde löntagareninte på samma sätt kan påverka och på intyg frånarbetsgivare.Kravet på att den personliga verksamheten irörelsen ska ha upphört föranleds av att man villförhindra att arbetslöshetsersättning leder tillsnedvridning av konkurrensen mellan företag.Ersättningen från försäkringen ska intesubventionera en rörelse som inte är ekonomisktbärkraftig. Arbetslöshetsförsäkringen får alltsåinte användas som ett företagsstöd. En sådananvändning skulle kunna leda till svårigheter förredan etablerade företag eller för andra nystartadeföretag. Företag som konkurrerar med företag somindirekt subventioneras av någon typ av stöd kanundanträngas från marknaden.Ett projekt inom har somnämnts ovan lämnat en promemoria, Ds 2003:27Företags- och anställningsformer i förändring.Syftet med arbetet var att kartlägga nya former förföretagande och anställningsformer i gränsområdetmellan egenföretagande och anställning. Avpromemorian framgår att omkring 600 000 av de iSverige totalt 842 000 företagen inte har någraanställda. Sammanfattningsvis framkommer att bådearbetslöshetskassor och de organisationer somanalysgruppen varit i kontakt med har framfört attreglerna för företagare i arbetslöshetsförsäkringeninte är tillräckligt utvecklade eller att de gerutrymme för olika tolkningsmöjligheter.Med hänvisning till det ovan under rubrikenFamiljehem nämnda pågående arbetet iRegeringskansliet med att utforma kommittédirektivtill en översyn av socialförsäkringarna avstyrkerutskottet motionerna A263 yrkande 20 (c), A285 (fp),A330 yrkande 7 (kd), N329 yrkandena 13 och 14 (c),N346 yrkande 13 (kd) och N414 yrkande 1 (mp) i dedelar de inte kan anses tillgodosedda genom det somutskottet anfört.7 A-kassan och bemanningsföretagenUtskottets förslag i korthetI avsnittet avstyrks två motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden om a-kassan ochbemanningsföretagen. Utskottet anser att manbör avvakta tills regeringen återkommer tillriksdagen i frågan.Jämför reservation 12 (kd).MotionerKristdemokraterna betonar i kommittémotion A330(yrk. 6) behovet av enhetliga regelsystem förprivata och offentligt organiseradebemanningsföretag vad gäller a-kassan. Reglerna förarbetslöshetskassan är olika beroende på ombemanningsföretaget är privat eller offentligtorganiserat. En anställd i ett privatbemanningsföretag betraktas alltid somheltidsanställd oavsett vad den enskilde ochföretaget har avtalat. Den enskilde kan därför intefå utfyllnad från arbetslöshetsförsäkringen viddeltidsarbetslöshet. En deltidsanställd i ett annatföretag liksom i ett offentligt organiseratbemanningsföretag kan däremot fåutfyllnadsersättning i motsvarande situation.Partiet menar att samma regler måste gälla oavsettom man arbetar i ett privat eller offentligtorganiserat bemanningsföretag.Ulla och (båda m) anser imotion A204 att arbetslöshetsförsäkringens reglerför anställda i bemanningsföretag är alltförstelbenta och inte passar in i ett land som måste fåfler att arbeta. En arbetslös person som haranlitats för uthyrning måste kunna få ersättningfrån försäkringen vid ny arbetslöshet underförutsättning att personen står tillarbetsmarknadens förfogande.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen undersenare år behandlat motioner som tagit upp frågor ombemanningsföretag, (bet.2002/03:AU1). beslutade , på förslagfrån utskottet, om ett tillkännagivande om behovetav en översyn av bemanningsföretagen(1999/2000:AU1). tillsatte underhösten 2001 en arbetsgrupp med uppdrag att inventerade problem som kan vara förknippade med anställningi ett bemanningsföretag.