bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet 84motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor. Isamtliga frågor utom en avstyrker utskottetyrkandena. Det fall där utskottet finner detpåkallat med ett uttalande från sidagäller träskiveindustrins konkurrenssituation.Utskottet konstaterar att ett eventuellt statligtstöd till träskiveindustrin måste föregås av enanmälan av stödordningen till samtatt kommissionen måste godkänna stödet. Vidareframhåller utskottet att en sådan anmälan lämpligenföregås av en underhandskontakt med kommissionen föratt sondera möjligheterna för ett godkännande avstödet. I en reservation (m, fp) förordas i ställetett tillstyrkande av en motion som betonarenergibeskattningens betydelse för den svenskaträskiveindustrins försämrade konkurrenssituation. annan reservation (kd, c) framhålls vikten av attpågående utrednings- och beredningsarbete påenergiskatteområdet avvaktas innan eventuellaåtgärder vidtas för att främja träskiveindustrin.Andra områden som berörs i betänkandet är bl.a.innovationer och nyföretagande, kapitalförsörjningsamt kvinnors och invandrares företagande. Även inomområdena forskning och utveckling, social ekonomi,turism och design har det väckts motioner som ärföremål för utskottets ställningstagande. Vidarebehandlas förslag med koppling till vissaindustrisektorer. Bland dessa märks glas-, metall-och rymdindustrierna. Önskemål framförs även omsatsningar på en neutronforskningsanläggning i yrkanden avstyrks av utskottet.Företrädesvis sker detta med hänvisning tillpågående utrednings- och beredningsarbete och tillav statsmakterna vidtagna åtgärder som tillgodoserförslagen i motionerna. I något fall motiverarutskottet avstyrkanden med att det som begärs imotionerna i första hand är en angelägenhet förolika stödgivande myndigheter.Betänkandet innefattar totalt 17 reservationer motutskottsmajoritetens ställningstaganden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Innovationer och nyföretagandeRiksdagen avslår motion 2003/04:N275.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. KapitalförsörjningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N258,2003/04:N269, 2003/04: N329 yrkandena 9 och 11,2003/04:N397, 2003/04:N403 och 2003/04: N412yrkande 11.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Industriella utvecklingscentrumRiksdagen avslår motion 2003/04:N412 yrkande25.Reservation 3 (kd)4. Kvinnors företagandeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N256,2003/04:N257, 2003/04: N329 yrkande 3,2003/04:N412 yrkande 18, 2003/04:A3, 2003/04:A302yrkande 14, 2003/04:A307 yrkande 7 och2003/04:A371 yrkande 24.Reservation 4 (m, fp, kd)Reservation 5 (c)5. Invandrares företagandeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf396yrkande 18, 2003/04:N274, 2003/04:N280 och2003/04:N329 yrkande 8.Reservation 6 (m, fp, kd, c)6. Forskning och utvecklingRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N252,2003/04:N294, 2003/04: N323 yrkandena 1 och 2,2003/04:N325 yrkande 7, 2003/04:N328 yrkande 18,2003/04:N412 yrkande 26 och 2003/04:N414yrkandena 13, 15 och 16.Reservation 7 (m, fp, kd, c)Reservation 8 (mp)7. Social ekonomiRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So569yrkande 12, 2003/04:N216, 2003/04:N321,2003/04:N352, 2003/04:N360, 2003/04:N361,2003/04: N398, 2003/04:N408, 2003/04:N412 yrkande10 och 2003/04:N414 yrkande 12.Reservation 9 (m, fp) - motiv.Reservation 10 (kd, c)Reservation 11 (mp)8. TurismRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K362yrkande 4, 2003/04:Kr326 yrkande 5, 2003/04:MJ474yrkande 23, 2003/04:N202, 2003/04:N222,2003/04:N328 yrkande 21, 2003/04:N337 yrkande 1,2003/04:N347 yrkandena 1, 3-6 och 10,2003/04:N366, 2003/04:N373 yrkandena 1 och 2 och2003/04:N391.Reservation 12 (m, fp, kd, c)Reservation 13 (v)9. FöretagsnedläggningarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N292yrkandena 1-3 och 2003/04: N307.Reservation 14 (m, fp, kd, c) - motiv.Reservation 15 (v, mp)10. FöretagarombudsmanRiksdagen avslår motion 2003/04:N229.11. Vissa skogsindustriella frågorRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2003/04:N268 och avslårmotionerna 2003/04:N243, 2003/04:N247 och2003/04:N376.Reservation 16 (m, fp)Reservation 17 (kd, c)12. DesignRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr230 yrkandena5 och 6.13. GlasindustrinRiksdagen avslår motion 2003/04:N364.14. RymdindustrinRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N253 och2003/04:N276.15. Läkemedels- och bioteknikindustrinRiksdagen avslår motion 2003/04:N309 yrkandena1-3.16. ochmiljöexportRiksdagen avslår motion 2003/04:N304.17. Neutronforskningsanläggningen avslår motionerna 2003/04:N351 och2003/04:N371 yrkandena 1 och 2.18. MetallindustrinRiksdagen avslår motion 2003/04:N339 yrkande 1.19. LivsmedelsbranshenRiksdagen avslår motion 2003/04:N392.20. Film, bild och mediaerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N372,2003/04:N382 och 2003/04: N406.Stockholm den 2 mars 2004På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per (), (),(), (), SylviaLindgren (s), (), MariaLarsson (kd), (), (), (), (), (), (), (), () ochLars ().2003/04NU10Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels 59 motioner från allmänna motionstiden,dels en motion som har väckts med anledning avregeringens skrivelse 2002/03:140 om regeringensjämställdhetspolitik med handlingsplan förmandatperioden.Utskottet har i samband med beredningen av häraktuella motioner inhämtat synpunkter frånföreträdare för Verket för innovationssystem() och samt frånrepresentanter för projektet (se s. 68). Vidare har medarbetare vid riksdagensutredningstjänst inför utskottet redovisatresultatet av en förstudie om hur statens stöd tillforskning och utveckling fördelar sig på företag avolika storlek.Utskottets övervägandenInnovationer och nyföretagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bl.a. med hänvisning tillpågående arbete med att ta fram eninnovationsstrategi avslå motionsyrkanden ominnovationer och nyföretagande. Jämförreservation 1 (m, fp, kd, c).MotionenI motion 2003/04:N275 (kd) framhålls att det är högtid att man utreder hur goda idéer, utvecklade påvåra lärosäten, kan överföras till produkter iindustrin. Utredningen skall bl.a. klargöra vad somkrävs för att goda idéer och vetenskapligalandvinningar skall komma medborgarna till del iform av ökad företagsamhet och industriellaprodukter. Frågan om hur nyföretagande kan stödjasmed hjälp av t.ex. ett forskningsinstitut börbeaktas. Motionären anser att det sannolikt vore entillgång om liknande institut fanns i varje regionoch att varje lärosäte med teknisk forskning ocksåsamarbetade med något institut.Vissa kompletterande uppgifterMotioner om innovationer och nyföretagandebehandlades av utskottet (bet.2002/03:NU7). Utskottet avstyrkte yrkandena bl.a.med motiveringen att det pågick ett arbete med attta fram en innovationsstrategi och att det gjordesinsatser för kommersialisering av innovationer.Vidare hänvisades till att insatser på båderegerings- och myndighetsnivå för att lyfta framfrågor om entreprenörskap kommer att gagna svenskainnovatörer och entreprenörer. I en reservation (m,fp, kd, c) anfördes bl.a. att regeringens insatserför att stimulera kommersialisering av innovationersaknar förutsättningar att fungera effektivt medmindre än att radikala förbättringar görs av detallmänna företagsklimatet. I en motivreservation(mp) framhölls bl.a. vikten av att takten ökas i detregelförenklingsarbete som bedrivs inomRegeringskansliet.I september 2002 gav regeringen förinnovationssystem () i uppdrag att föreslååtgärder för att underlätta kommersialisering avforskningsresultat. Uppdraget innefattade bl.a. enöversyn av befintliga strukturer på området,däribland teknikbrostiftelser, holdingbolag ochteknikparker. Uppdraget avrapporterades (Policy VP 2003:1). I slutrapporten förs enbred diskussion om vad som krävs för ett effektivttillvaratagande av forskningsresultat. Bland annatberörs det s.k. lärarundantaget, forskares attitydertill att omsätta sina resultat i kommersiellaprodukter och industriforskningsinstitutens roll föratt kommersialisera forskningsresultat. Enligtuppgift från utgör rapporten,som har remissbehandlats, ett underlag dels för ovanomnämnda arbete med att ta fram eninnovationsstrategi, dels för den kommandeforskningspolitiska propositionen.I budgetpropositionen för (prop.2002/03:1) betonades att kunskapsutveckling ochinnovativ verksamhet i kombination med entreprenör-skap är av avgörande betydelse i ansträngningarnaatt säkra framtida konkurrenskraft. Statenhar en viktig roll när det gäller att uppmuntra ochfrämja sådan verksamhet. ekonomiskavårproposition (prop. 2002/03:100) framhöllregeringen att den har ambitioner att utvecklasamverkan mellan näringsliv, högskola och samhällepå nationell och regional nivå. Vidare angavs attentreprenörskap skall underlättas, att företagandetsvillkor skall förbättras, att flödet av kunskapmellan forskning, utbildning och näringsliv skallunderlättas och att styrkor inom forskningoch profilområden skall bibehållas och utvecklas.I budgetpropositionen för (prop.2003/04:1) framhöll regeringen att den har initieratett arbete med att ta fram en innovationsstrategiför hållbar tillväxt och förnyelse. Enligt uppgiftfrån pågår detta arbete förnärvarande i samverkan mellan representanter förNärings-, Utbildnings- och Finansdepartementen.Avstämningar sker också med externa intressenter somnäringsliv, fack och universitet/högskolor.Av anslag för reserverades 30miljoner kronor som ett startbidrag förgenomförandet av ett program för s.k. inkubatorer.Inkubatorer är små högteknologiska företag somstartas av forskare och entreprenörer viduniversitet och högskolor. I en förstapilotverksamhet satsar 26,3 miljoner kronorpå 14 existerande inkubatorer. Projekten startadeden och pågår till . för har fått iuppdrag att redovisa utfallet avinkubatorverksamheten. Detta skall ske senast den 15maj 2004.Hösten 2003 uppdrog regeringen åt Verket förnäringslivsutveckling () att genomföra ettnationellt program för entreprenörskap medinriktning mot unga. För det ändamålet beviljaderegeringen bidrag medsammanlagt högst . har äveni samarbete med de regionala partnerskapen utarbetatett förslag till ett bredare program förentreprenörskap. Förslaget överlämnades tillNäringsdepartementet . har ävenpå eget initiativ tagit fram en policyskrift påtemat entreprenörskap som publicerades i april 2003.Denna skrift (Ett starkt entreprenörskap -policyskrift om nya perspektiv, ändradeförutsättningar och positiva attityder) tar ettbredare grepp på entreprenörsfrågorna och inkluderarbl.a. förslag till åtgärder inom områden som inteomfattas av Nuteks mandat, däribland påskatteområdet.I sammanhanget bör också nämnas att i sittregleringsbrev för har fått i uppdrag attutarbeta ett förslag till utökat nationelltentreprenörskapsprogram. Förslaget skall varaåtgärdsinriktat och baseras på samarbete med andramyndigheter och organisationer. Uppdraget skalldelrapporteras ochslutrapporteras senast den 1 september 2004.I januari 2003 presenterade engrönbok med titeln i (KOM/2003/27). I denna betonar kommissionen attEuropa måste bli bättre på att främjaentreprenörsanda. var sedan ute på en bredkonsultationsprocess . Ifebruari 2004 presenterade kommissionen enhandlingsplan på området (KOM /2004/70) i form avett s.k. meddelande. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet kommer handlingsplanen attbehandlas vid den 11mars 2004.I juli 2002 tillsatte regeringen en särskildutredare (universitetsrektor ) meduppgift att kartlägga omfattningen av och ändamåletmed de insatser kommuner och landsting gör för attmed hjälp av forskning och utveckling (FoU) ochandra innovativa verksamheter förnya och förbättraden egna verksamheten (dir. 2002:66 och 2003:92). Ioktober 2003 överlämnade utredaren sittslutbetänkande Innovativa processer (SOU 2003:90)till . Förslagen bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Innovation är ett samarbete mellanStiftelsen och (). Syftet är att utvecklagoda idéer till framgångsrika produkter ellertjänster. Verksamheten bedrivs genom regionalainnovationscentrum inom eller i nära anslutning tilldet regionala Almi-bolaget. av rådgivning och ett begränsat stöd tillförstudier. Innovationscentrum finns i varje län.Då motionen tar upp frågan om forskningsinstitutbör det nämnas att det pågår enomstrukturering av de s.k.industriforskningsinstituten. Målsättningen är attbygga upp en institutsstruktur med färre, större,mer effektiva och konkurrenskraftiga institut. Ennärmare beskrivning av denna process återfinns underavsnittet Forskning och utveckling (s. 28).Utskottets ställningstagandeEtt framgångsrikt tillvaratagande av kreativa idéer utgör en avgrundbultarna i den nationella innovationspolitiken.Statens insatser på området syftar till att främjaett gott innovationsklimat där bl.a. akademiskaforskningsrön och kunskapsframsteg på andra områdeneffektivt omsätts i kommersiella varor och tjänster.Enligt utskottets uppfattning gör staten genombl.a. flera olika insatser som bidrar tillatt innovationspolitikens syfte nås. om satsningar på innovationssystem ochkluster, på inkubatorer men även på mer allmännaåtgärder för att främja det svenskainnovationsklimatet. Det pågående arbetet med att tafram en innovationsstrategi kommer att ytterligarekonkretisera de statliga insatserna på området. Detunderlag som har tagit fram om hurkommersialiseringen av forskningsresultat skallkunna öka utgör ett viktigt bidrag till dettaarbete. Utskottet anser att arbetet medinnovationsstrategin i huvudsak tillgodoser detönskemål om en utredning som förs fram i här aktuellmotion. Det finns, enligt utskottets uppfattning,heller ingen anledning för att föregriparesultatet av arbetet med innovationsstrategin genomnågra åtgärder i linje med vad som efterfrågas imotionen. Utskottet förutsätter också attinnovationspolitiken ges ett betydande utrymme i denkommande forskningspolitiska propositionen.När det gäller den i motionen framförda idén omforskningsinstitut i varje region, hänvisarutskottet till syftet med den pågåendeomstruktureringen av industriforskningsinstituten.Den strävan mot att tillskapa färre, större och merflexibla institut - bl.a. för att öka derasinternationella konkurrenskraft - som harställt sig bakom talar delvis mot den långtgåenderegionaliseringstanke som beskrivs i motionen.Utskottet menar dessutom att universitetens ochhögskolornas olika profilområden kommer att bidratill en regional spridning avindustriforskningsinstituten utan att detta behöveranges som ett särskilt kriterium föromstruktureringsarbetet.Med det anförda avstyrks motion 2003/04:N275 (kd).KapitalförsörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaoch aviserade åtgärder avslå motionsyrkandenom kapitalförsörjning. Jämför reservation 2(m, fp, kd, c).MotionernaI motion 2003/04:N258 (s) och i den närapålikalydande motionen 2003/04:N397 (s) anförs attföretagare inom det kooperativa området har ettstort behov av enkla regler för sitt företagande.Vidare konstateras att det kan vara svårt att hittainvesterings- eller riskkapital för att kunna startaföretag. Det är, enligt motionärerna, därförangeläget att stimulera ett ökat företagande ochentreprenörskap även om lokala investerare har litentilltro till investeringar i det berörda området.Bristen på riskkapital för nystartade företag är idet närmaste akut, anförs det i motion 2003/04:N403(s). Enligt motionären behövs det därför ett rejälttillskott av offentligt såddkapital. Ett sätt somkan övervägas i det avseendet är att tillåta AP-fonderna att intressera sig mer för nyföretagandeoch såddfinansiering. Motionären menar att dettainte minst borde gälla Sjunde AP-fonden.I den kristdemokratiska partimotionen 2003/04:N412konstateras att den s.k. såddfinansieringen hållerpå att avstanna fullständigt i . Det hävdasatt problemet har sitt ursprung i de avkastningskravsom Industrifonden och har, vilka företag isåddfasen inte klarar av att efterleva. Lösningenär, enligt motionärerna, att kraven ändras för endel av medel så att dessa kan användas tillinnovationer i ett tidigt skede. Motionärerna begärett tillkännagivande om en parlamentarisk utredningom riskkapitalförsörjningen.Även i motion 2003/04:N269 (v) framförs önskemålom att det skall genomföras en översyn avkapitalförsörjningssituationen. Inriktningen skallvara att belysa de statliga insatserna försmåföretag på detta område och att systemet skallanpassas till småföretagens förhållanden i helalandet. Motionärerna framhåller att ett litetföretag kan ha svårigheter att överblicka demöjligheter till lån eller bidrag som finns i dag.De flesta lånen eller stöden har även restriktionersom gör det svårt för de enskilda företagarna atthitta den form som kan passa just dem. Det krävs enordentlig översyn av de system som finns ochen anpassning till småföretagens förhållanden i helalandet.I partimotion 2003/04:N329 betonasvikten av att alla skall ha möjlighet att ta framstartkapital som en grundplåt för det egna företagetoch att eget risktagande premieras. Enligtmotionärerna bör därför ett starta-eget-sparandeinrättas, där löntagare skattefritt kan spara föratt ha en grundplåt till det egna företaget. Annatsom motionärerna anser kan prövas för att breddatillgången på riskkapital är förbättrade regler förperiodisering av vinst och beskattning avägarkapital, stimulerande av regionalaentreprenörsfonder, möjlighet för placering av endel av pensionsavsättningarna i regionalapensionsfonder inom ramen för premiepensionsvalet,uppförande av lokala kreditgarantiföreningar ochinförande av mikrolån för att underlätta lån till deminsta företagen. Tillgången på såddkapitalframhålls som särskilt viktig. anseratt frågan om ökade anslag till såddkapital skallprioriteras.Vissa kompletterande uppgifterMotionsyrkanden med bäring på de statliga insatsernainom kapitalförsörjningsområdet behandlasåterkommande av näringsutskottet. Detta sker dels isamband med behandlingen av allmännanäringspolitiska spörsmål, dels i anslutning tillberedningen av frågor om regionalutvecklingspolitik. När utskottet behandladekapitalförsörjningsfrågor (bet. 2002/03:NU7) framhölls bl.a. att staten har en viktigfunktion att fylla när det gäller att kompletteraden ordinarie kapitalmarknaden inom vissa områden,däribland riskkapitalmarknaden. Utskottet ansågvidare att staten tillhandahåller ett varierat utbudav lån och andra stöd till företagande. Samtidigtbetonades att utfallet i form av beviljade kreditertill s.k. såddfinansieringsprojekt måste betraktassom alltför lågt. Utskottet underströk att om intede statliga såddfinansieringsinsatserna utvecklas ien mer positiv riktning förväntar sig utskottet attregeringen vidtar åtgärder. I en reservation (m, fp,kd, c) efterfrågades bl.a. goda allmänna villkor förföretagande som säkerställer tillgången påriskkapital. Även vikten av en större effektivitet ide statliga insatserna på kapitalförsörjningsområdetunderströks. I det refererade betänkandetgjordes också en genomgång av de statligainsatserna på kapitalförsörjningsområdet (s. 18),till vilket här hänvisas.Regionala kreditgarantiföreningar är en ny form avorganisation för finansieringslösningar i ställer garantier för lånoch andra krediter som småföretagare har behov avför sin rörelse. Ett särskilt bidrag om totalt 3miljoner kronor förinformation om hur man startar lokala och regionalakreditgarantiföreningar har därför beslutats.Intresset för kreditgarantiverksamheten har visatsig vara större än förväntat. I för lokal utveckling,ekonomisk förening är fem föreningar medlemmar ochåtta regioner på gång att starta verksamhet. Motbakgrund av positiva syn påkreditgarantiföreningsverksamheten kan ytterligareexpansion förväntas. I kan emellertid kravetpå kontant medfinansiering i stället för insatserfrån näringslivets organisationer verka hämmande.Föreningen fick Finansinspektionenstillstånd att bedriva finansieringsverksamhet.Enligt inspektionen krävs dock ytterligare ca 10miljoner kronor innan den operativa verksamheten kanpåbörjas.Enligt innebär dagens brist på riskkapital ide tidiga skedena ett allvarligt problem för enentreprenör och därmed ett hinder för tillväxt. Deprivata riskkapitalbolagens investeringar i tidigaskeden har avtagit markant, och dessutom har denoffentliga såddfinansieringen minskat kraftigt.Enligt uppgift från hardepartementet påbörjat uppgiften att se över tillsammans med de regionalaägarna. Den departementsinterna utredningen (underledning av direktör ) inriktas på attse över verksamhetsinriktningen inom Almibolagen ochatt överväga samordning med andra företagsfrämjandeverksamheter på regional nivå. Nya avtal skallarbetas fram med de regionala delägarna iAlmibolagen och avsikten är att arbetet skall varaklart under våren 2004.Statsminister tog i sinregeringsförklaring upp att StiftelsenIndustrifonden skall utvecklas med syfte att ökatillgången på riskkapital i tidiga skeden. Vid denallmänpolitiska debatten anfördenäringsminister att staten kommer attta ansvar för att stärka försörjningen avsåddkapital. Näringsministern framhöll att detbehövs en förstärkning av den svagaste länken iriskkapitalkedjan. Därför skall Industrifonden delasi två delar - i ett aktiebolag som fortsätterungefär som samt i en stiftelse. Den nyastiftelsens uppdrag skall vara att understödjasådana företag som befinner sig i ett mycket tidigtskede, där det är nästan omöjligt atthitta investerare. Den skall tillföras så mycketkapital att den kommer att kunna investera cirka 250miljoner kronor , och den skall samarbeta medregionala teknikbrostiftelser. I början av november2003 utsåg näringsministern en förhandlingsman(direktör ), som skall se över hurstatens resurser skulle kunna användas för attstärka finansiering i tidiga skeden. Förhandlingarkommer att ske med bl.a. Stiftelsen Industrifonden,teknikbrostiftelserna, ,, och Stiftelsen denna förändringsprocess. Enligt uppgift ärmålet att skapa utrymme för en kraftfull satsning påprojekt med hög utvecklingspotential i tidigaskeden, s.k. försådd och såddfinansiering.Resultatet av förhandlingarna kan förväntasföreligga senare under våren 2004.Den nya lagen (2003:528) om företagsinteckningträdde i kraft . Enligt uppgiftfrån syntes redan i slutet avår 2003 en tendens till att reformen inneburit enökad belastning på både och . Enutvärdering av reformens effekter för små ochmedelstora företag kommer att genomföras under år2004.Företags kapitalförsörjning är i icke obetydligomfattning beroende av olika skattereglersutformning. I budgetpropositionen för år 2004framhåller regeringen att det pågår fleralagstiftningsprojekt vars utfall kommer att habetydelse för företagens möjligheter att uppbringakapital. Det gäller exempelvis beredningarna av3:12-utredningens slutbetänkande Beskattning avsmåföretagare (2002:52) ochSkattebasutredningens betänkande Våra skatter? (SOU2002:47). Skattefrågor medkapitalförsörjningsanknytning berörs också i(pågående) företagsskatteutredning (dir.2002:28) och (dir.2002:141). När det gäller beskattningen avsmåföretagare genomförs enreform av de s.k. 3:12-reglerna som kommeratt innebära en skattelättnad på ca 1 miljardkronor. Reformen är särskilt inriktad på att skapamer gynnsamma villkor för de mindre företagen.Här bör också nämnas att togställning till yrkanden om olika former av s.k.starta-eget-konton. I ett yttrande tillfinansutskottet (yttr. 2003/04:SkU1y) konstateradeskatteutskottet att det är viktigt att skattereglerinte lägger hinder i vägen för nyföretagande ochentreprenörskap. menade dock attsärskilda stimulanser i samband med nystart avföretag riskerar att bidra till att livskraftigaföretag slås ut i konkurrensen med nystartade ochskattegynnade företag. Enligt skatteutskottet skulledetta inte vara förenligt med kravet påstabila och goda regler för företagen.Finansutskottet instämde i skatteutskottetsställningstagande och avstyrkte de aktuellayrkandena (bet.