bet · GS01BOU4 · 2004-11-23 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet motionsförslag som gällernaturresursfrågor och vattenrätt. Förslagen väcktes 2004.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 12 reservationer och 4 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnadRiksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ494 yrkande 4, 2004/05:MJ495yrkande 4, 2004/05:N390 yrkande 9 och 2004/05:Bo276 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m)Reservation 2 (c)2. Ansvaret för uttjänta vindkraftverkRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N390 yrkande 8 och 2004/05:Bo269.Reservation 3 (m, fp)3. Krav avseende vindkraftsutbyggnadRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N348 yrkandena 6-8, 2004/05:N390yrkandena 3-5 och 2004/05:Bo276 yrkande 3.Reservation 4 (m, fp)4. Tillståndsprövning avseende vindkraftsutbyggnadRiksdagen avslår motion 2004/05:N307 yrkande 13.Reservation 5 (mp)5. Omprövning av vattendomarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ498 yrkande 31 och 2004/05:Bo260yrkandena 1 och 2.Reservation 6 (kd, c)Reservation 7 (v, mp)6. MuddringRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo289.7. Åtgärder till förmån för fiskeRiksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ333 yrkande 3, 2004/05:MJ500yrkandena 41 och 44 samt 2004/05:Bo227.Reservation 8 (fp, kd, c)8. Yrkesfiskarnas processuella ställningRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ495 yrkande 5.Reservation 9 (c)9. Gemensamma frågor för vattenkraft och vindkraftRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo282 yrkandena 1 och 2.10. RiksintressenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T335 yrkande 4 och 2004/05:MJ498yrkande 28.Reservation 10 (kd, c)11. NationalstadsparkenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Bo273 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:Bo279 yrkandena 1-4.Reservation 11 (c)Reservation 12 (mp)12. Nya nationalstadsparkerRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ469.Stockholm den 23 november 2004På bostadsutskottets vägnarRagnwi MarcelindFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), de (),(), (), (), PeterDanielsson (m), (), (), (), (), (), (), HelenaHillar (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottet förslag som riksdagsledamöternaväckt angående naturresursfrågor och vattenrätt 2004.Motionerna har efter mönster sorterats in under rubrikernaVindkraft (med underrubrikerna Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad,Ansvaret för uttjänta vindkraftverk samt Krav respektive Tillståndsprövningavseende vindkraftsutbyggnad), Vattenrätt (med underrubrikerna Omprövningav vattendomar m.m., Muddring, Åtgärder till förmån för fiske ochYrkesfiskarnas processuella ställning) samt Riksintressen ochNationalstadsparker(med underrubrikerna och Nya nationalstadsparker).Under en ny rubrik Gemensamma frågor för vattenkraft och vindkraft harförts två nya motionsförslag som behandlar generella frågor omtillståndsprövning och lokalisering av kraftproduktion.Utskottet har med anledning av motionerna angående nationalstadsparkenuppvaktats av företrädare för Världsnaturfonden, för Ekoparken.Utskottets övervägandenVindkraftInledningFrågor som i olika avseenden avser vindkraften har varitföremål för en rad utredningsinsatser av skilda slag. En relativtomfattande redovisning av detta utredningsarbete har gjorts av utskotteti betänkandena /02:BoU11 och 2002/03:BoU3 (daterade april respektivenovember 2002). Kompletterande upplysningar har dessutom lämnats ifebruari i betänkande 2003/04:BoU4.Utredningsarbetet kan sägas huvudsakligen ha varit inriktat på attundersöka vilka områden som är lämpligast för lokalisering av störrevindkraftsanläggningar. Arbetet har bedrivits framför allt vid de fyramyndigheterna , , ochRiksantikvarieämbetet.Nedan redovisas under respektive rubrik bl.a. vissa, i förhållande tillden tidigare lämnade redovisningen, nya uppgifter.Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnadUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om lokaliseringsfrågor avseendevindkraftsutbyggnad. Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (c) samt särskildayttrandena 1 (fp) och 2 (kd).MotionernaMotion Bo276 (kd) yrkandena 1 och 2 innehåller förslag om att områdenav riksintresse för vindkraftsutbyggnad bör pekas ut och att störrevindkraftsanläggningar bör lokaliseras till områden med en utbyggdinfrastruktur för eldistribution. I motion MJ494 (kd) yrkande 4 framhållermotionärerna vikten av att yrkesfiskets intressen beaktas vid planeringenav havsbaserade vindkraftverk. Förslagsställarna i motion MJ495 (c)yrkande 4 framhåller vikten av forskning om miljökonsekvensanalyser avhavsbaserad vindkraft. Slutligen anser motionärerna bakom motion N390(m) yrkande 9 att vindkraften inte bör främjas genom att man hävdar attvissa områden är riksintressen.Utskottets ställningstagandeFlera av motionsförslagen avser vindkraftens ställning och utpekandetav områden av riksintresse för vindkraftsutbyggnaden.Miljöbalken behandlar riksintressen i framför allt kapitlen 3 och 4.Riksintressen enligt 4 kap. är lokaliserade och avgränsade av riksdagen.Motsvarande intressen enligt 3 kap. måste däremot helt och hålletlokaliseras och avgränsas med tillämpning av de principer som gällerenligt PBL i fråga om samspelet och rollfördelningen mellan staten ochkommunerna. I första hand skall sådana frågor lösas inom ramen föröversiktsplaner. Riksintressen enligt såväl 3 som 4 kap. MB skall angessärskilt i översiktsplanen (4 kap. 1 § PBL). Det ankommer på vissamyndigheter att efter samråd med inom sitt ansvarsområde lämnauppgifter till länsstyrelserna om områden som de bedömer vara avriksintresse enligt 3 kap. MB. ansvarar i dettasammanhang för områden av riksintresse för energiproduktion ochenergidistribution, vilka anges i 3 kap. 8 § MB (2 § förordningen [1998:896]om hushållning med mark- och vattenområden m.m.).Som utskottet även har konstaterat kan ställningstagandentill vilka områden som bör utpekas vara av riksintresse för vindkraftsutbyggnadsägas ha varit ett övergripande mål för detutredningsarbete m.m. som har bedrivits på området. En stor mängdutredningsinsatser har bedömts vara nödvändiga för väl grundadeställningstaganden. Insatserna har avsett bl.a. miljömässiga,kulturmiljömässiga,militära och elsystemsmässiga förutsättningar för olika områden.Det är mot den bakgrunden tillfredsställande att kunna konstatera attStatens energimyndighet () pekat ut områdenav riksintresse för vindkraftsutbyggnad i enlighet med bestämmelsernai 3 kap. 8 § MB.Här kan även nämnas att till regeringen har redovisatsin slutrapport angående övergripande förutsättningar för storskaligutbyggnad av vindkraft i havs- och fjällområden. har redovisaten slutrapport till regeringen angående förutsättningar för storskaligutbyggnad av vindkraft i havs- och fjällområden. Rapporterna harremissbehandlats och bereds inom . Försvarsmaktenslutredovisade ett uppdrag om vindkraftens effekter påmilitära övervaknings- och kommunikationssystem m.m. Naturvårdsverkethar till regeringen redovisat Plan för inventering av marinanaturtyper på utsjöbankar (Dnr 301-388-03/Nv). Verket har därefter fåtti uppdrag att genomföra planen och lämna en redovisning av de gjordainventeringarna . Slutligen kan nämnas att Riksantikvarieämbetethar studerat vindkraftens inverkan på kulturmiljön och lämnat en rapporthärom till regeringen.Försvarsmaktens, och uppdrag avslutadesi med ett uppdrag till länsstyrelserna om att redovisaplaneringsunderlag för utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar.Länsstyrelserna skall redovisa resultaten av arbetet för landområden senastden och för havsområden senast den 1 april 2006.Utskottet ser med intresse fram mot länsstyrelsernas kommande redovisningarav dessa uppdrag.Som redan har framgått ser utskottet positivt på att områden avriksintresse för vindkraftsutbyggnaden nu har pekats ut. Utskottet kansåledes inte biträda det moderata förslaget.De utgångspunkter som motionärerna bakom övriga motionsförslag lyfterfram torde delas av så gott som alla. Det är således av stor vikt attdet vid ställningstaganden till ansökningar om tillstånd till havsbaseradvindkraft finns tillfredsställande utredningar om miljökonsekvensernaatt tillgå så att bl.a. effekterna för fisket, vilket efterlyses i enav motionerna, kan bedömas. Detta har också kommit till uttryck ilagstiftningen. Således skall normalt en miljökonsekvensbeskrivning ingåi en ansökan om tillstånd enligt 9 och 11 kap. MB samt finnas vidtillåtlighetsprövning enligt 17 kap. MB (se 6 kap. 1 § MB), dvs. i falldå tillstånd enligt söks för uppförande av vindkraftverk.Det motionärerna efterlyser torde därför enligt utskottets mening iallt väsentligt redan vara uppnått.Utskottet avstyrker motionsförslagen.Krav avseende vindkraftsutbyggnad m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen omansvaret för uttjänta vindkraftverk, jämför reservation 3 (m, fp)ochkrav avseende vindkraftsutbyggnad m.m., jämför reservation 4 (m,fp).Ansvaret för uttjänta vindkraftverkMotionernaTvå motioner innehåller förslag som tar sikte på ansvaret för uttjäntavindkraftverk. Det är motion N390 (m) yrkande 8 i vilken man förespråkaren utredning om ansvaret för nedmontering och bortforsling av uttjäntavindkraftverk. Motionärerna anför att en rimlig utgångspunkt kunde varaatt tillståndsmyndigheten villkorar uppförandet av vindkraftverk medatt säkerhet ställs av den sökande för kostnaderna för nedmontering ochbortforsling. Även i den andra motionen, Bo269 (s), förespråkas attekonomiska garantier för nedmonteringen ställs innan etableringen kanpåbörjas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare pekat på att regeringen i mars år 2001tillåtlighetsprövade en gruppstation för vindkraft på Lillgrund i ,kommun. Regeringen, som har att pröva tillåtlighetsfrågan beträffandevissa större vindkraftsanläggningar, lämnade tillstånd och föreskrevsom villkor att sökandebolaget skulle ställa säkerhet för erforderligakostnader i samband med en nedläggning, inkluderande rivningskostnader.Prövningen gjordes enligt naturresurslagen. ger regeringenmöjligheter att föreskriva motsvarande villkor (17 kap. 7 § MB). Ävenövriga prövningsmyndigheter har möjlighet att villkora tillståndsbeslut.De kan bl.a. föreskriva att säkerhet skall ställas för kostnaderna föråterställningsåtgärder som verksamheten kan föranleda (16 kap. 3 § MB).Härigenom ges således möjligheter för prövningsmyndigheterna att vidtillståndsgivningen ställa sådana villkor som motionärerna tordeeftersträva. Utskottet har även erfarit att möjligheterna att ställa dessavillkor utnyttjas och förutsätter att regeringen, som bl.a. i sambandmed sin tillåtlighetsprövning kommer i kontakt med problematiken, följerfrågan och tar de initiativ som eventuellt skulle behövas.Motionerna avstyrks.Krav avseende vindkraftsutbyggnadMotionernaI motion Bo276 (kd) yrkande 3 föreslår motionärerna att framtidautbyggnadsområden för vindkraft och områden fria från vindkraft skallmarkeras på kartorna i översiktsplaneringen, att utbyggnader bör samordnasmellan berörda kommuner och att boende skall vara med i planeringenfrån början. Motion N348 (m) yrkandena 6-8 innehåller förslag om miljö-och detaljplaneprövning vid vindkraftsetablering, respektavstånd mellanbebyggelse och vindkraft samt särskild gränsvärdenorm för buller frånvindkraftverk. I motion N390 (m) yrkandena 3-5 framhåller motionärernavikten av närboendes och lokala näringsidkares möjligheter till påverkanpå vindkraftsutbyggnaden liksom närboendes inflytande över minimiavstånd.De förespråkar även, såsom i den föregående motionen, särskildgränsvärdenorm för buller från vindkraftverk.Utskottets ställningstagandeUtskottet anförde innevarande år vid behandlingen avmotionsförslag liknande de som tas upp i motionerna (bet. 2003/04:BoU4)bl.a. att det naturligtvis är viktigt att tillkomsten av vindkraftverkföregås av prövningar där olika intressen kommer till tals. Utskottetpekade mot den bakgrunden på att har gett ut en handbok -Planering och prövning av vindkraftsanläggningar - angående frågor ometablering av vindkraftverk på land. I handboken behandlas på ett ellerannat sätt samtliga de frågor som tas upp i de ovan nämnda motionerna.Bland annat redovisas att kommuner i översiktsplan eller vindkraftspolicykan ange vad som är rimliga avstånd mellan bostads-/fritidsbebyggelseoch en vindkraftsanläggning. Dessa avstånd anges vara lämpliga attbestämma efter lokala förutsättningar, rådande värden, verkens ochanläggningens storlek och efter att ha inhämtat medborgarnas uppfattning.Uppfattningen om rimligt avstånd har enligt handboken ökatmed verkens storlek. De visuella frågorna anses numera vara en väsentligutgångspunkt för bedömningen. Rimligt minsta avstånd bedöms kunna vara500 till 1 000 m. innehåller även ett flertal kommunala exempelpå hur frågorna har hanterats. Bland annat redovisas Vindkraftpå södra - tillägg till översiktsplanen Vision 2010.Där har kommunen angett avstånds-kriterier/riktlinjer för boendemiljönenligt följande:Avståndet mellan boende och vindkraftverk bör i normalfallet vara 1 000m.Byggnadsnämnden kan i speciella fall utifrån buller, ljus, topografiskaförhållanden och väderstreck överväga en flexibel skyddszon om 500-1000 m.Avståndet mellan nya verk eller vindkraftsparker skall vara minst 3 km.Detta avstånd gäller inte för gårdsverken.Andra kommuner uppges ha minsta avstånd från 250 m och uppåt. Vissakommuner skiljer mellan avstånd till enstaka bostad och till samladbebyggelse.Liksom vid behandlingen under förra kan utskottet även nukonstatera att de frågor som aktualiseras i motionerna är sådana somlämpligen hanteras på samma sätt som andra planfrågor eller bygglovsfrågor.Det innebär att kommunerna bör ha ett väsentligt inflytande, bl.a.genom sitt planmonopol. bör det finnas ett visst utrymme förstatlig kontroll, t.ex. vid kollisioner med riksintressen ellermiljökvalitetsnormer. Vidare bör frågorna kunna komma under domstolsprövning,t.ex. vid överklagande av bygglov.Mot denna bakgrund finner utskottet sammanfattningsvis inte tillräckligaskäl för att gå något av motionsförslagen till mötes.Tillståndsprövning avseende vindkraftsutbyggnadUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslaget om tillståndsprövning avseendevindkraftsutbyggnad. Jämför reservation 5 (mp).MotionenI motion N307 (mp) yrkande 13 föreslår motionärerna tillsättande av envindkraftsutredning för att ge förslag på åtgärder för att påskyndautbyggnaden av vindkraft, bl.a. genom en snabbare, enklare och merförutsägbar prövning.Utskottets ställningstagandeSåväl som har haft regeringsuppdragsom berör den frågeställning som motionärerna tar upp. Naturvårdsverkethar på eget initiativ gjort en översyn av olika verksamheters tillstånds-respektive anmälningsplikt som resulterat i rapporten eller intepröva som lämnades till . I rapportenföreslås att ca 1 350 verksamheter blir anmälningspliktiga i ställetför tillståndspliktiga. Rapporten har remitterats. Beredning av ärendetsfortsatta hantering pågår.Miljöbalkskommittén lämnade betänkandet En effektivaremiljöprövning (SOU 2003:124). I betänkandet lämnar man förslag som ärinriktade på prövningens första skeden, från den första myndighetskontaktentill beslut i första instans. Förslagen gäller bl.a. förfarandet föratt ta fram miljökonsekvensbeskrivningar, prövningen vid ändringar ochutbyggnader av befintliga miljöfarliga verksamheter, anmälningsplikt istället för tillståndsplikt för vissa vattenverksamheter, prövningen avtäkter samt regeringens tillåtlighetsprövning av vissa verksamheter.Betänkandet har remissbehandlats. Beredning pågår och beslut om propositionär planerat till januari 2005.Angående prövningsorganisationen har de två kommittéerna lämnatdelbetänkandena Alternativ för prövningsorganisation -(SOU 2004:38) respektive Kortare instanskedja och ökadsamordning - (SOU 2004:40). Betänkandena har remissbehandlatsoch bereds inom Regeringskansliet.Utskottet vill inte föregripa den inom pågåendeberedningen och avstyrker därför förslagen i mp-motionen.VattenrättOmprövning av vattendomarUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om omprövning av vattendomar. Jämförreservationerna 6 (kd, c) och 7 (v, mp).MotionernaI motion MJ498 (kd) yrkande 31 förespråkar motionärerna en översyn avmöjligheterna att ompröva vattendomar. Och i motion Bo260 (v) yrkandena1 och 2 förespråkar motionärerna omprövning av vattendomar till förmånför fiskar respektive andra viktiga naturvårds- och miljöintressen.Utskottets ställningstagandeI frågan om möjligheterna att ompröva äldre vattendomar har utskottettidigare (se bl.a. bet. 2001/02:BoU11) konstaterat att man naturligtvisanser det vara betydelsefullt att gamla vattendomar kan omprövas samtatt omprövningsmöjligheterna bör ha en väl avvägd utformning. Utskottethar inte funnit skäl att ifrågasätta den nuvarande regleringen avförutsättningarna för omprövning. Utskottet har särskilt framhållit attdet är av stor betydelse att staten kan begära omprövning i de fall därdet är önskvärt och möjligt och pekat på att Kammarkollegiet,och länsstyrelserna har sådan rätt. Motionsförslag angåendeomprövning mot bakgrund av översvämningar har avstyrkts av utskottet,se bl.a. betänkande 2002/03:BoU3, med hänvisning till vad Miljöbalkskommitténfunnit i ett delbetänkande (SOU 2002:50). I sammanfattningen av betänkandetsäger kommittén bl.a. att det generellt sett inte är genom omprövningav vattendomar som översvämningsproblemen kan mildras. Utredningenföreslår därför inga ändringar av omprövningsreglerna. Slutsatsen är istället att vi måste vara beredda på att översvämningar kommer attinträffa. För att mildra verkningarna av dem förefaller det enligtutredningen mer ändamålsenligt med ökad hänsyn till översvämningsriskenvid den fysiska planeringen och en utbyggd verksamhet med älv- ochsamordningsgrupper.Vid utskottets behandling under förra av förslag angåendeomprövning av vattendomar erfor utskottet från bl.a.att utreder olika alternativ för hur prövningsorganisationenbör se ut. Frågan är vid och har stor betydelse för hur prövningen avvattenverksamheter, inklusive omprövning av villkor, skall gå till. Motbakgrund av vad skulle komma fram till avsåg regeringenatt återkomma till frågan om prövningsordningen i stort och då ocksåtill frågan om omprövning av vattendomar. Efter det principbetänkandeom prövningsorganisationen som skulle lämna mars/avsåg regeringen att i tilläggsdirektivtill kommittén ge anvisningar för den fortsatta utredningen.Utskottet har erfarit att ambitionen är att tilläggsdirektiv skallvara klara innan årsskiftet 2004/2005. Utskottet förutsätter atttilläggsdirektiven kommer att bli klara och vill inteföregripa dessa överväganden. Motionsförslagen avstyrks.MuddringUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslaget om muddring.MotionenI motion Bo289 (m) förespråkar motionärerna en översyn av miljöbalkensbestämmelser om muddring i småbåtshamnar.Utskottets ställningstagandeFör vattenverksamhet (bl.a. muddring) krävs enligt huvudregeln tillståndenligt 11 kap. MB. Ansökningar om tillstånd för muddring handläggs avmiljödomstolarna som första instans. Miljödomstolens tillståndsprövningavser bl.a. om fördelarna från allmän och enskild synpunkt av företagetöverväger kostnaderna samt skadorna och olägenheterna av det. Det kanäven noteras att dumpning är förbjudet enligt 15 kap. 31 § MB. Dispensfrån förbudet kan sökas hos . Vidare kan nämnas atttippning eller deponering av muddermassor närmast är att hänföra tillmiljöfarlig verksamhet som prövas enligt 9 kap. MB.Liksom motionärerna anser bostadsutskottet att kostnaderna för muddringbör vara rimliga och inte onödigt höga. Frågorna förtjänar att på olikasätt uppmärksammas. Utskottet saknar underlag för att för sin del kunnakonstatera att gällande regelverk för tillstånd till muddring skulle hasådana brister att nu bör ta initiativ till förändringar. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet förslaget.Åtgärder till förmån för fiskeUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om åtgärder till förmån för fiske.Jämför reservation 8 (fp, kd, c).MotionernaI ett flertal motioner lämnas förslag som syftar till att förbättrafiskens miljö. Sålunda förespråkar motionärerna bakom motion MJ333 (m)yrkande 3 att ålens livsmiljö skall restaureras. Motion MJ500 (kd)innehåller förslag om planering för vattenbruk (yrkande 41) och förslagom åtgärder för vandringsfisk (yrkande 44). Motionärerna vill bl.a. attkommunerna i sina översiktsplaner skall ange områden lämpliga förfiskodling och förespråkar att de utbyggda älvarna förses med erforderligalaxtrappor och vandringsvägar för ål. Slutligen finns i motion Bo227(s) förslag om fisktrappor och vandringsvägar för fisk.Utskottets ställningstagandeUtskottet framhöll vid behandlingen av liknande frågor under förrariksmötet (bet. 2003/04:BoU4) att man i betänkande 2002/03:BoU3 bl.a.ansett att det bör finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Enligt utskottetfanns det anledning att se över frågan om hur behovet av förbiflöden ibefintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och som en del i detta hurändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget.Utskottet fann i samma betänkande att en sådan översyn skulle kunnagöras i samband med beredningen av de frågor som Miljöbalkskommitténtar upp i avsnitt 7.4.1 i betänkande SOU 2002:50 och förutsatte attregeringen utan särskilt tillkännagivande i frågan tar de initiativ somkan krävas. Utskottet tillade även att man kommer att följa frågornashantering och uteslöt inte möjligheten att i annat sammanhang aktualiseradem på nytt.Vid behandlingen av frågorna under förra hade regeringen iproposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk anförtbeträffande målen för en nationell politik för kust- och insjöfisketsamt för fritidsfisket och vattenbruket bl.a. att en ekologiskt hållbarförvaltning av fiskresurserna inom ramen för de av fastställdamiljökvalitetsmålen skall bidra till att återskapa och bevara denbiologiska mångfalden samt bidra till utvecklingen av ett livskraftigt,ekologiskt hållbart och därmed miljöanpassat fiske. Regeringen redovisadevidare att vattenbruk bör integreras bättre i kommunernas översiktsplaneroch aviserade att man hade för avsikt att ge i uppdrag atttillsammans med berörda myndigheter utarbeta nya riktlinjer för kommunernasvattenplanering. Detta kommer enligt regeringens bedömning även attkunna utgöra ett underlag för de framtida vattenmyndigheternas arbete.Vidare anförde regeringen angående bl.a. befintliga vattendomar följande.Arbetet med miljökvalitetsmålen har bl.a. visat att det finnsförutsättningar för att delvis ersätta kompensationsutsättningarna av laxoch öring med åtgärder som förbättrar den naturliga produktionen i deutbyggda älvarna. Regeringen angav att man hade för avsikt att uppdraåt Kammarkollegiet och att i samverkan med Naturvårdsverketutreda möjligheter och konsekvenser av en sådan inriktning påkompensationsåtgärder för befintliga och kommande vattendomar. Vidare attFiskeriverkets forskning har visat att långvarig odling av laxfisk ledertill genetiska förändringar i bestånden som bl.a. gör dessa beståndmindre konkurrenskraftiga. Regeringen ansåg det därför vara väsentligtatt sådana bestånd kontinuerligt kan förstärkas med vild fisk på sådantsätt som gjorts i bl.a. . borde därför enligtregeringens mening undersöka möjligheterna att, för bestånd av laxfiskberoende av kontinuerlig utsättning, skapa mindre, lokala självreproducerandelaxbestånd som kan utnyttjas för att bevara beståndens naturliga karaktär.Fiskeriverket fick i regleringsbrev i uppdrag att i samverkanmed berörda myndigheter utreda möjligheter och konsekvenser av enförändrad inriktning på kompensationsåtgärder avseende fiske i nuvarandeoch kommande vattendomar.