bet · GS01FIU7 · 2004-10-12 00:00:00 — Det förslag till förändringar i inkomstutjämningssystemetsom regeringen nu presenterar ser jag, i detta avseende, som ett stegi rätt riktning. Men eftersom 15 kommuner och 1 landsting (Stockholmsläns) får fortsätta att betala in till systemet för andra kommunersräkning står grundläggande kritik mot systemet kvar.Det är fortfarande tveksamt om systemet stämmer överens med grundlagenssyfte - att kommuner och landsting endast får ta ut skatt för "skötselnav sina uppgifter".En konsekvens av grundlagens intention och ståndpunkten att systemethelt och hållet bör vara statligt, är att ingen kommun eller någotlandsting ska betala in till systemet för att finansiera andra kommunerseller landstings bidrag. Inriktningen måste därför vara att på sikthöja garantinivån och/eller sänka den s.k. kompensationsgraden förkommuner och landsting som ligger över den garanterade skattekraften såatt utjämningssystemet blir helt och hållet statligt finansierat. Dettaska enligt min mening ske genom att staten successivt skjuter till pengartill systemet så att inte kommuner med lägre skattekraft får sämreförutsättningar. Endast med ett helt och hållet statligt finansieratsystem kan grundlagens bestämmelse i 1 kap. 7 § regeringsformen ansesvara uppfylld.På sikt finns det också skäl att rent generellt utreda vilken s.k.kompensationsgrad som ska gälla för alla kommuner och landsting med enegen skattekraft som är lägre än den garanterade. Dagens nivå på ,som enligt propositionens förslag ska fortsätta att gälla, ger i ochför sig en långtgående utjämning. Men den innebär också att även dessakommuner och landsting har mycket små incitament att bedriva en bättretillväxtpolitik. En eventuell förändring av den generella kompensationsgradenförutsätter enligt min mening att staten skjuter till medel så att ingakommuner eller landsting med låg skattekraft förlorar på detta. Dennafråga bör utredas i syfte att öka systemets legitimitet och stärkaincitamenten till en egen tillväxtpolitik i landets samtliga kommuneroch landsting.Jag anser att regeringen som sin mening ska tillkännage för regeringenvad jag har anfört om förändringar i det kommunala inkomstutjämningssystemet.Därmed bifaller motion Fi45 (kd) yrkandena 1 i denna del och2 och avslår propositionens förslag i denna del samt motionerna Fi44(fp) yrkande 2 och Fi46 (m) yrkandena 3 och 5.7. Verksamheter och kostnadsslag i kostnadsutjämningen, punkt 3 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om behovet av att utreda hur man i kostnadsutjämningenkan ta hänsyn till kostnader för psykiatrin och missbrukarvården. Därmedbifaller motion2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkande 6 ochavslår proposition 2003/04:155 i denna del och motionerna2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkandena 3 och 4samt2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkande 3.StällningstagandeEnligt vår mening är det angeläget att överväga att i kostnadsutjämningssystemetför landstingen se över utjämningen för kostnadsskillnader inom psykiatrinoch missbrukarvården. Skälet till detta är att det finns betydandestrukturella kostnadsskillnader inom dessa områden. Exempelvis harSocialstyrelsen i en inventering av psykiatrin uppskattat att andelenpsykiskt funktionshindrade i är mellan och 40 %högre än rikets genomsnitt. Psykisk ohälsa är en vanligare diagnos vidlångtidssjukskrivning i detta län än i övriga riket. Det leder tillhögre kostnader i motsvarande omfattning men med den av regeringenföreslagna modellen, som endast tar hänsyn till slutenvård, missgynnasde landsting som eftersträvat öppenvård.Vi noterar att i folkhälsorapporten också framkommer att de som prövatnarkotika i blir fler. ökar koncentrationen avtungt missbruk till storstäder. Detsamma gäller antalet personer i öppenberoendevård. Det ökande bruket av narkotika leder till störrenarkotikaproblem och medför ökande krav på såväl förebyggande som behandlandeinsatser från sida.Hälso- och sjukvårdsmodellen utgår från faktisk konsumtion av slutenvårdi vissa vårdtunga grupper, snarare än från behovet av vård. Konsekvensenblir att modellen uppvisar låg förklaringsgrad och är instabil, då deninte lyckas skilja mellan strukturell kostnad och självvald servicenivå.Modellen missgynnar därmed landsting som omprövar och förnyar verksamheten.Ett landsting som är framgångsrikt i att vårda patienter i öppenvårdeller som via ett framgångsrikt preventivt arbete får en låg incidensmissgynnas i systemet.Mot denna bakgrund anser vi att ska begära att regeringenlåter utreda hur man i kostnadsutjämningen kan ta hänsyn till kostnaderför psykiatrin och missbrukarvården. Därmed tillstyrker vi motion Fi46(m) yrkande 6 och avstyrker propositionens förslag i denna del samtmotionerna Fi44 (fp) yrkandena 3 och 4 och Fi45 (kd) yrkande 3.8. Verksamheter och kostnadsslag i kostnadsutjämningen, punkt 3 (fp)avKarin () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om vilka verksamheter och kostnadsslag som skaingå i kostnadsutjämningen. Därmed bifaller motion2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkandena 3 och 4samtavslår proposition 2003/04:155 i denna del och motionerna2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkande 3 och2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkande 6.StällningstagandeVi anser att en betydande förenkling av kostnadsutjämningssystemet kanuppnås genom att begränsa utjämningen till ett fåtal faktorer somåldersstruktur, boendestruktur och sociala förhållanden. Därmed skulleman kunna koncentrera utjämningen till lätt avläsbara och kontrollerbarafaktorer - till skillnad från dagens kostnadsutjämningssystem somegentligen utgör ett mer komplicerat sätt att ta hänsyn till sammahuvudfaktorer. Med en renodling av hänsynstagandena till demografi samtsocial och regional struktur skulle tydligheten i systemet öka avsevärt.Därför förordar vi att en sådan reformering bör utredas och föreslåsmed sikte att införas från 2006.På kort sikt ser vi däremot behov av att förbättra kostnadsutjämningssystemetsfunktionssätt när det gäller ersättningar för faktorkostnader. Enkostnadsutjämning som lämnar faktorkostnaderna utanför är enligt vår meningoacceptabel. Argumentet att kommuner och landsting som stora arbetsgivarekan påverka lönenivåerna är för oss inget hållbart argument. Eftersomlönerna oftast bestäms regionvis bör det lönekostnadsindex som skullekunna användas vid kostnadsutjämningen avse en hel arbetsmarknadsregion.Även om en kommun eller ett landsting till en del kan påverka lönenivåninom det egna området kan kommunen inte i någon högre grad bestämmalönen i en hel arbetsmarknadsregion.Genom att inte beakta lönekostnadsskillnaderna inom ramen förkostnadsutjämningssystemet negligeras dessutom viktiga jämställdhetssträvanden.I de landsting och kommuner där det finns en medveten politisk strävanatt skapa förutsättningar för en breddad arbetsmarknad för kvinnor medbl.a. flera arbetsgivare är det naturligt att lönekostnaderna blir någothögre. Dessa strävanden motverkas genom att lönekostnadsskillnader intebeaktas i utjämningen. Mot denna bakgrund anser vi att regeringensförslag till förändringar i kostnadsutjämningssystemet bör kompletterasfrån med en modell där regionens allmänna lönekostnadsnivåför ett urval yrkesgrupper vägs in.Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Därmed bifaller motion Fi44 (fp) yrkandena 3 och 4 och avslårpropositionens förslag i denna del samt motionerna Fi45 (kd) yrkande 3och Fi46 (m) yrkande 6.9. Verksamheter och kostnadsslag i kostnadsutjämningen, punkt 3 (kd)avLars ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att utreda frågan om hur skillnaderi strukturella lönekostnader kan införas i kostnadsutjämningssystemet.Därmed bifaller motion2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkande 3,bifaller delvis motion2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 4 ochavslår proposition 2003/04:155 i denna del och motionerna2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 3 och2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkande 6.StällningstagandeJag anser att strukturella lönekostnadsskillnader ska ingå ikostnadsutjämningen för att den ska bli rättvis. Om utjämningen inte tar hänsyntill högre lönekostnader i framför allt tillväxtområden, kommerskatteuttaget i dessa områden att höjas för att finansiera både de högrelönekostnaderna och de bidrag som i förekommande fall ska betalas tillandra kommuner eller landsting. Detta innebär i sin tur att tillväxtenhämmas i de ledande områdena, och därmed även i övriga landet närefterfrågan från dessa områden sjunker. Utjämningen för lönekostnadsskillnadernamåste dock vara opåverkbar för kommunerna. En möjlig lösning skulledärför kunna vara att koppla utjämningen till en viss andel av lönelägeti den privata sektorn i den aktuella arbetsmarknadsregionen.Regeringen anser enligt den aktuella propositionen att "löneutvecklingeni kommuner och landsting bör bli föremål för fortsatt utredning för ska kunna bedöma om och i så fall hur stor del av skillnader ilönenivåer som kan anses vara strukturellt betingade". Det är enligt minmening angeläget att detta utredningsarbete skyndsamt startas.Vad jag anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Därmed bifaller motion Fi45 (kd) yrkande 3, bifaller delvismotion Fi44 (fp) yrkande 4 och avslår propositionens förslag i dennadel samt motionerna Fi44 (fp) yrkande 3 och Fi46 (m) yrkande 6.10. Strukturbidrag, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om strukturbidrag till kommuner och landstingvid sidan av det ordinarie utjämningssystemet. Därmed bifaller riksdagenmotion2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 5 ochavslår proposition 2003/04:155 i denna del.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att hålla den egentliga regionalpolitikenutanför den kommunala utjämningen. Utjämningssystemet ska enligt vårmening endast beakta skillnader som avser kommunala områden. Därför bördet av regeringen föreslagna strukturbidraget inte införas, utan utgåsåsom en integrerad del av regionalpolitiska överväganden. Vi motsätteross även regeringens förslag att blanda samman det regionalpolitiskastrukturbidraget med de övergångsbidrag som ska överbrygga genomförandetav de nya reglerna för utjämningssystemet.Vad vi anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Detta innebär att bifaller motion Fi44 (fp) yrkande 5 ochavstyrker propositionens förslag i denna del.11. Införandebidrag, punkt 5 (fp)av () och ().- Under förutsättning av bifall till reservation 2. -Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om införandebidrag. Därmed bifaller motion2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 6 ochavslår proposition 2003/04:155 i denna del och motionerna2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkande 4 och2003/04:Fi47 av m.fl. (c) yrkandena 3 och 4.StällningstagandeVi anser att det kommunala utjämningssystemet bör genomgå en djupgåendeförändring med sikte på att sjösätta ett reformerat system redan 2006.De betydande förändringar som enligt vår mening behöver göras i systemetkräver tid för utredning, analys och införande. Ett införande av ettväsentligt annorlunda utjämningssystem i enlighet med vad vi förordarska dock självfallet ske än , då den övergångstidsom ligger i regeringens förslag har löpt ut. En förkortad införandetidförhindrar att övergångsregler lagras ovanpå varandra utan att någotsystem någonsin hinner att genomföras. Därmed blir utjämningssystemet,till skillnad från , mindre ogenomträngligt och lättare att förståför andra än en begränsad grupp experter.Mot denna bakgrund förordar vi att genomslaget av nu föreliggandeförändringar bör begränsas genom införandebidrag i en takt av fulltgenomförande . Därmed tillstyrker vi motion Fi44 (fp) yrkande 6och avstyrker propositionens förslag i denna del samt motionerna Fi46(m) yrkande 4 och Fi47 (c) yrkandena 3 och 4.Särskilt yttrandeInförandebidrag, punkt 5 (c)() anför:Jag anser att ett långsiktigt hållbart kommunalt utjämningssystem måsteförena tre principer i enlighet med vad som beskrivs i Centerpartietsmotion. Det måste respektera och garantera det kommunala självstyret.Samtidigt ska alla kommuner i landet få likartade förutsättningar föratt kunna upprätthålla en skälig servicenivå genom bl.a. kompensationför endast strukturella skillnader. Därutöver ska det finnas incitamentför ekonomisk tillväxt och ökad skattekraft.Regeringens proposition om ändringar i det kommunala utjämningssystemetlever inte upp till de tre grundläggande principer för utjämningssystemetsom förespråkar. Tills ett bättre förslag kan föreläggasriksdagen bör de mest överhängande problemen åtgärdas i det befintligasystemet.Det nuvarande systemets införanderegler löper ut första januari 2005.Om detta tillåts ske kommer framför allt och delarav norra att utsättas för orimliga kostnadsökningar. Därföranser jag att den enda rimliga lösningen på kort sikt är att frysa denuvarande införandereglerna på befintliga nivåer.Samtidigt noterar jag att av kommunerna får det sämre närregeringens nya föreslagna kommunutjämningssystem får verka fullt ut.Varför detta system är att föredra framför det nuvarande med frystainföranderegler är minst sagt oklart. En frysning av de nuvarandeinförandereglerna i enlighet med förslag innebär i ställetatt systemet tillförs , vilket ger klara fördelarför de flesta kommungrupper. Enligt min mening bör staten finansiera defrysta införandereglerna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2003/04:155 Ändringar i det kommunala utjämningssystemet:Riksdagenantar regeringens förslag tilllag om kommunalekonomisk utjämning,lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt, m.m.Följdmotioner2003/04:Fi44 av m.fl. (fp):1. begär att regeringen återkommer med ett förslagtill kommunalt utjämningssystem enligt de riktlinjer som anförs imotionen.2. beslutar att för kommuner skall den länsvisa skattesatsenfastställas utifrån av medelskattesatsen för kommunerna i landet2003 korrigerad per län för de skatteväxlingar som skett mellan kommuneroch landsting fr.o.m. 1991.3. begär att regeringen återkommer med ett förslagdär ingående faktorer i kostnadsutjämningen begränsas till ålder ochsociala och regionala faktorer.4. begär att regeringen återkommer med ett förslagdär lönekostnadsskillnader beaktas inom de sociala och regionala faktorernai kostnadsutjämningen.5. avslår regeringens förslag om strukturbidrag.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om införandebidrag.7. avslår regeringens förslag om ett permanentuppföljningsorgan.2003/04:Fi45 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i motionen om ett helt statligt finansierat utjämningssystem.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i motionen om den s.k. kompensationsgraden.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i motionen om att utreda frågan om hur skillnader istrukturella lönekostnader kan införas i kostnadsutjämningssystemet.2003/04:Fi46 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet att genomföra genomgripande förändringar avde ekonomiska relationerna mellan staten och kommunerna. (Avsnitt 4)2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om principer för ett system för ekonomisk utjämning mellanlandets kommuner. (Avsnitt 5)3. beslutar att primärkommuner och landsting med relativtväxande skattekraft alltid skall få behålla denna i enlighet med vadsom anförs i motionen. (Avsnitt 6.1)4. bifaller regeringens förslag till utformning avinföranderegler, vilket innebär att ingen primärkommun och inget landstingmed i motionen angivna förslag skall kunna förlora mer än vad som angesi propositionen. (Avsnitt 6.5)5. beslutar att den nivå från vilken utjämningsavgifttas ut fastställs till av rikets medelskattekraft för såvälkommuner som landsting, varvid avgiften skall vara av egen skattesats. (Avsnitt 6.3)6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet att utreda hur man i kostnadsutjämningen börta hänsyn till kostnader för psykiatrin och missbrukarvården. (Avsnitt6.4)2003/04:Fi47 av m.fl. (c):1. avslår regeringens proposition 2003/04:155 Ändringari det kommunala utjämningssystemet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om principerna för ett framtida hållbart kommunaltutjämningssystem.3. beslutar att frysa införandereglerna i dagensutjämningssystem på befintliga nivåer.4. beslutar att de frysta införandereglerna skallfinansieras av staten.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om tillsättandet av en ny utredning för det kommunalautjämningssystemet.Bilaga 2Regeringens lagförslag