bet · GS01FIU7 · 2004-10-12 00:00:00 — Motionerna Fi44 (fp) yrkande 6, Fi46 (m) yrkande 4 ochFi47 (c) yrkandena 3 och 4 avstyrks.Regleringsbidrag och regleringsavgiftUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att regleringsbidrag ochregleringsavgift införs dels för ekonomiska regleringar mellan statenoch kommunsektorn, dels för att kunna upprätthålla de fastställdautjämningsnivåerna i inkomstutjämningen.PropositionenRegeringens förslag till förändringar i nuvarande statsbidrags- ochutjämningssystem innebär att det generella statsbidraget kommer attupphöra. Behovet av att påverka kommunsektorns samhällsekonomiska utrymmekvarstår dock liksom behovet av att kunna ta hänsyn till det statsfinansiellaläget. Den kommunala finansieringsprincipen måste också kunna hanteras.När det generella bidraget till kommunsektorn upphör måste ett nyttinstrument för ekonomiska regleringar och för att påverka det ekonomiskautrymmet för kommunsektorn skapas.Med den föreslagna bidragskonstruktionen kommer utgifterna förinkomstutjämningsbidraget att öka i takt med tillväxten i det kommunalaskatteunderlaget. För att minska risken för att de offentliga finansernaskonjunkturkänslighet förstärks och att stabiliteten iplaneringsförutsättningarnaför kommuner och landsting försämras föreslår regeringen att regleringsbidragoch regleringsavgifter införs som nya instrument i de ekonomiskarelationerna mellan staten och kommunsektorn. När summan av statens utgifterför inkomstutjämningsbidrag, kostnadsutjämningsbidrag, strukturbidragoch införandebidrag, minskad med summan av statens inkomster avinkomstutjämningsavgifter och kostnadsutjämningsavgifter, är lägre än statensanslag för bidragen bör skillnaden fördelas som regleringsbidrag tillkommuner respektive till landsting. När summan av statens utgifter förinkomstutjämningsbidrag, kostnadsutjämningsbidrag, strukturbidrag ochinförandebidrag, minskad med summan av statens inkomster avinkomstutjämningsavgifter och kostnadsutjämningsavgifter, däremot är högre änstatens anslag för bidragen bör skillnaden betalas av kommuner respektivelandsting i form av en regleringsavgift. Regleringsbidrag respektiveregleringsavgift bör bestämmas till ett enhetligt belopp per invånarei samtliga kommuner. Motsvarande förhållande bör gälla för landstingen.Det innebär att beloppen för kommunerna respektive för landstingenblir olika.De föreslagna regleringsavgifterna och regleringsbidragen kommer såledesatt kunna användas som instrument för ekonomiska regleringar mellanstaten och kommunsektorn. Regleringsavgiften och regleringsbidraget kandärvid användas för att påverka den totala ramen för bidrag till kommuneroch landsting och hantera den ökning av utgifterna för inkomstutjämningsbidragetsom beror på tillväxt i det kommunala skatteunderlaget. Regeringenföreslår att ska bestämma storleken på den sammantagnaregleringen för kommuner respektive landsting. bör nivåjusteringenav underskott respektive överskott i utjämningen enligt lagen (1993:387)om stöd och service till vissa funktionshindrade görasgenom regleringsavgiften/regleringsbidraget för kommunerna.Regeringen aviserar vidare att den avser att föreslå att nivånpå regleringsavgiften/regleringsbidraget fastställs så att ettstatsfinansiellt neutralt utfall uppnås mellan staten och kommunsektorn.MotionenFolkpartiet liberalerna delar i motion Fi44 Utjämningskommitténs ochregeringens bedömning att en indexering av systemet inte bör ske.Vidgningar eller minskningar av systemets omfattning bör i stället bestämmasgenom direkta politiska beslut.Utskottets ställningstagandeInom ramen för dagens system sker ekonomiska regleringar till följd avexempelvis en förändrad fördelning av uppgifter mellan staten ochkommunerna genom justeringar av de generella statsbidragen. Kommunsektornsekonomiska situation och bedömningar av dess samhällsekonomiska utrymmeutgör också underlag vid regeringens och ställningstagandentill storleken på det generella statsbidraget för kommuner och landsting.Finansutskottet konstaterar att med den föreslagna konstruktionen avutjämningssystemet upphör det generella statsbidraget till kommunsektorn.Därmed uppstår behov av ett nytt instrument för att genomföra ekonomiskaregleringar och påverka det ekonomiska utrymmet för kommunsektorn. Deav regeringen föreslagna regleringsbidragen och regleringsavgifternauppfyller enligt utskottets mening kraven på ett nytt instrument i deekonomiska relationerna mellan staten och kommunsektorn. Genom dessaregleringsposter skapas möjlighet att med hjälp av direkta politiskabeslut påverka den totala ramen för bidrag till kommuner ochlandsting så att den offentliga sektorns konjunkturkänslighet inteförstärks. På så sätt kan stabiliteten i planeringsförutsättningarna förkommuner och landsting värnas.Vidare har utskottet inga invändningar mot förslaget att överskottrespektive underskott i utjämningen av kommunernas kostnader för stödoch service till vissa funktionshindrade ska justerasgenom regleringsavgiften/regleringsbidraget för kommunerna.Med det anförda tillstyrker finansutskottet propositionens förslag idenna del.Administration och uppföljning av utjämningssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag beträffande administration avutjämningssystemet. Utskottet instämmer också i regeringens bedömningbeträffande uppföljning av utjämningssystemet. Förslaget i motionenavstyrks.PropositionenRegeringen bedömer att, i likhet med vad som gäller , utjämningssystemetbör administreras av och . Beslutom inkomstutjämningsavgift, inkomstutjämningsbidrag ochregleringsavgiftens/regleringsbidragets storlek kan fattas först i januari månadunder utjämningsåret. Samma förhållande gäller även bidrag och avgifteri kostnadsutjämningen, strukturbidrag, införandebidrag samt dennivåjustering som kan bli aktuell för att reglera eventuella underskotteller överskott i kostnadsutjämningssystemet för LSS-verksamhet. Detinnebär att regeringen i budgetpropositionen endast kommer att kunnaange en prognos för utvecklingen av inkomstutjämningsavgifterna,inkomstutjämningsbidragen och regleringsavgifterna/regleringsbidragen.Beslut om regleringsavgift/regleringsbidrag bör därför enligt förslageti propositionen fattas av i samband med att verket under utjämningsåret fattar beslut om övriga bidrag och avgifterför varje kommun och landsting.De av regeringen föreslagna förändringarna av statsbidrags- ochutjämningssystemet innebär således inga större förändringar för de berördamyndigheterna. De årliga beräkningarna i utjämningssystemet föreslåsregleras i förordning och genomföras av Statistiska centralbyrån.Skatteverkets beslut föreslås, som , få överklagas hos regeringen.Det förhållandet att regeringen föreslår en ny lag beträffande detkommunala utjämningssystemet föranleder en följdändring i en hänvisningi lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m.m.Därutöver gör regeringen bedömningen att det finns behov av en löpandeuppföljning och utvärdering av systemet, vilka bör utföras av en permanentuppföljningsorganisation. Propositionen innehåller en kortfattadförteckning över organisationens tänkta uppgifter.Det löpande uppföljningsarbetet kan organiseras inom ,i kommittéform eller i en myndighet. Regeringen aviserar att den avseratt återkomma till frågan om i vilken form en fortsatt uppföljning börske. Då avser regeringen att också ta ställning till om en parlamentarisktsammansatt referensgrupp ska följa det löpande uppföljningsarbetet. Meromfattande utredningar av det kommunala utjämningssystemet bör dock,enligt regeringens mening, såsom lämpligen ske i en tidsbegränsadparlamentarisk kommitté.Regeringen understryker att det är viktigt att såväl regeringen ochriksdagen som kommuner, landsting och medborgare har tillgång tillrelevant information om den kommunala verksamhetens resultat. Därför ärdet angeläget att utveckla uppföljningen. Frågan bereds vidare inomRegeringskansliet.MotionenFolkpartiet liberalerna anser i motion Fi44 att det inte finns någotbehov av en permanent uppföljningsorganisation för utjämningssystemet.Denna skulle enligt motionärerna endast cementera det nuvarande systemetmed dess fel och brister och bli en ytterligare påtryckningsgrupp förnya inslag och komplikationer i systemet. I stället bör ett arbete meden genomgripande reform av det kommunala utjämningssystemet omedelbartinledas. Regeringens förslag i denna fråga avslås av motionärerna(yrkande 7).Utskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens bedömning att administrationen av detnya utjämningssystemet även i fortsättningen ska genomföras av Statistiskacentralbyrån och enligt samma principer som gäller i dag.Utskottet anser också, i likhet med regeringen, att det är angelägetatt utveckla en löpande uppföljning och utvärdering av systemet. Däremotdelar utskottet inte motionärernas uppfattning att en permanentuppföljningsorganisation endast skulle cementera det nuvarande systemet ochbli en ytterligare påtryckningsgrupp för nya inslag och komplikationeri systemet. Tvärtom skulle en sådan permanent organisation, enligtutskottets mening, försäkra en regelbunden utvärdering och sammanställningav relevant information om den kommunala verksamhetens resultat ochutveckling. Därför förutsätter utskottet att regeringen återkommertill frågan om i vilken form en fortsatt uppföljning av det nya systemetbör ske.Med det anförda och mot bakgrund av vad utskottet tidigare i dettabetänkandet framhållit om fortsatt uppföljningsarbete avseende detkommunala utjämningssystemet tillstyrker utskottet propositionens förslagi denna del och avstyrker motion Fi44 (fp) yrkande 7.Lagförslagen i övrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om kommunalekonomiskutjämning och lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan myndighets utdebitering av skatt m.m.Utskottets ställningstagandePropositionens förslag har kommenterats och tillstyrkts av utskottetunder respektive avsnitt. Med beaktande av vad utskottet ovan anförttillstyrker utskottet de i propositionen framlagda lagförslagen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Utgångspunkter för ett nytt utjämningssystem, punkt 1 (m, kd)av (), (), () och LarsLindén (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utgångspunkter för ett nytt kommunaltutjämningssystem. Därmed bifaller motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkande 5,2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 3,2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkande 1 i denna deloch2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkandena 1 och2,bifaller delvis motionerna2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 1 och2003/04:Fi47 av m.fl. (c) yrkandena 1, 2 och5 samtavslår proposition 2003/04:155 i denna del.StällningstagandeVi anser att det kommunala utjämningssystemet måste förändras för attstödja välstånd. För att kunna möta de långsiktiga utmaningarna inomvården, skolan och omsorgen och för att lösa de omedelbara problemen iett stort antal kommuner krävs att ett nytt utjämningssystem baseras påtydliga ansvarsförhållanden mellan staten och kommunerna.Utjämningssystemet bör ge kommuner och landsting likvärdiga förutsättningaratt bedriva kärnverksamheterna oberoende av skattekraft och opåverkbarastrukturella kostnader. Här har staten ett ansvar för att alla kommuneroch landsting ges rimliga förutsättningar att klara sina åligganden.Systemet ska förena en utjämning med stimulans för tillväxtoch förnyelse. Därför är det angeläget att de ekonomiska relationernamellan staten och kommunerna utformas med respekt för den kommunalasjälvstyrelsen. Utjämningssystemet måste dessutom vara begripligt ochdemokratiskt förankrat hos medborgare och i kommunsektorn. Endast undersådana förhållanden kan incitament skapas för kommunerna att bidra tillökad ekonomisk tillväxt, främja effektivitet och stimulera till ökadvalfrihet för medborgarna.Vad vi anfört om utgångspunkter för ett system för ekonomisk utjämningmellan landets kommuner och landsting bör som sin mening geregeringen till känna. Därmed bifaller motionerna Fi33 (m)yrkande 5, Fi36 (kd) yrkande 3, Fi45 (kd) yrkande 1 i denna del ochFi46 (m) yrkandena 1 och 2, bifaller delvis motionerna Fi44 (fp) yrkande1 och Fi47 (c) yrkandena 1, 2 och 5 och avslår propositionens förslagi denna del.2. Utgångspunkter för ett nytt utjämningssystem, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utgångspunkter för ett nytt kommunaltutjämningssystem. Därmed bifaller motion2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 1,bifaller delvis motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkande 5,2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 3,2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkande 1 i denna del,2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkandena 1 och2 samt2003/04:Fi47 av m.fl. (c) yrkandena 1, 2 och5 samtavslår proposition 2003/04:155 i denna del.StällningstagandeVi konstaterar att regeringens proposition om det kommunala utjämningssystemetpå inget sätt ger något klart svar på alla de frågor som den kommunalautjämningen har väckt. Det står klart att detnuvarande utjämningssystemet måste reformeras. Det bör ge kommuner ochlandsting likvärdiga förutsättningar att bedriva kärnverksamheterna.Systemet ska också stimulera, och inte avskräcka, kommuner att startatillväxtfrämjande åtgärder som att bygga bostäder. Inkomst- ochkostnadsutjämningen bör ses och analyseras tillsammans. Antalet faktorer ikostnadsutjämningen ska reduceras och vara hänförliga till kommunalaansvarsområden. Åldersfördelning, glest boende och socioekonomiskaförhållanden är de främsta faktorer som man bör ta hänsyn till. Regionalaskillnader i kostnadsnivå, främst lönenivåer, måste också beaktas.Vi finner att regeringens förslag till förändringar i utjämningssystemetinte motsvarar den av oss efterfrågade inriktningen. Därför föreslår viatt en mer grundläggande reformering av systemet utreds med ambitionenatt kunna sjösättas . Målet för arbetet med en framtidaomläggning ska vara att utjämningen sker genom statens försorg. Eftereventuella tillkommande förändringar i huvudmannaskap och finansieringav verksamheterna kan återstående behov av skatteväxling mellan statoch kommunsektor avgöras så att ett sådant statligt utjämningssystemska kunna verka med bibehållna krav på tydlighet och genomskinlighet.Vianser att ska begära att regeringen återkommer medett förslag till ett nytt kommunalt utjämningssystem enligt de riktlinjersom presenteras i motion. Därmed tillstyrker vi motionFi44 (fp) yrkande 1, bifaller delvis motionerna Fi33 (m) yrkande 5,Fi36 (kd) yrkande 3, Fi45 (kd) yrkande 1 i denna del, Fi46 (m) yrkandena1 och 2 och Fi47 (c) yrkandena 1, 2 och 5 samt avstyrker propositionensförslag i denna del.3. Utgångspunkter för ett nytt utjämningssystem, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utgångspunkter för ett nytt utjämningssystem.Därmed bifaller motion2003/04:Fi47 av m.fl. (c) yrkandena 1, 2 och5,bifaller delvis motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkande 5,2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 3,2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 1,2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkande 1 i denna deloch2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkandena 1 och2 samtavslår proposition 2003/04:155 i denna del.StällningstagandeJag anser att ett långsiktigt hållbart kommunalt utjämningssystem måsteförena tre principer i enlighet med vad som beskrivs i Centerpartietsmotion. Det måste respektera och garantera det kommunala självstyret.Samtidigt ska alla kommuner i landet få likartade förutsättningar föratt kunna upprätthålla en skälig servicenivå genom bl.a. kompensationför endast strukturella skillnader. Därutöver ska det finnas incitamentför ekonomisk tillväxt och ökad skattekraft.Regeringens förslag till kommunalt utjämningssystem påverkar enligt minuppfattning det kommunala självstyret i negativ riktning. Förslagetminskar kraftigt incitamenten för ekonomisk tillväxt och återinförnegativa marginaleffekter. Jag kan också konstatera att förslaget inteheller kommer att leda till att de nu utsatta regionerna får märkbartbättre ekonomiska förutsättningar. Regeringens förslag klarar varkenatt hantera de speciella förutsättningar som finns i glest befolkadeeller i tätt befolkade delar av vårt land. Propositionens förslag löseringa problem utan skapar i stället nya och bryter dessutom mot de treprinciper som sätter upp för ett kommunalt utjämningssystem.Därför anser jag att regeringens proposition ska avslås och frågan omreformerat kommunalt utjämningssystem ska utredas på nytt. En ny utredningbör få i uppdrag att utarbeta ett förslag till ett långsiktigt hållbartutjämningssystem utifrån de ovan beskrivna principerna. Ett nytt kommunaltutjämningssystem bör således respektera det kommunala självstyret ochsäkerställa att kommunerna kan erbjuda en grundläggande servicenivå.Systemet ska förena en utjämning med stimulans för tillväxtoch förnyelse. Utjämningssystemet måste dessutom vara begripligt ochdemokratiskt förankrat hos medborgare och i kommunsektorn.Jag anser att som sin mening ska tillkännage för regeringenvad jag har anfört om utgångspunkterna för ett nytt kommunaltutjämningssystem. Detta innebär att bifaller motion Fi47 (c) yrkandena1, 2 och 5, bifaller delvis motionerna Fi33 (m) yrkande 5, Fi36 (kd)yrkande 3, Fi44 (fp) yrkande 1, Fi45 (kd) yrkande 1 i denna del ochFi46 (m) yrkandena 1 och 2 och avslår propositionens förslag.4. Ett nytt system för inkomstutjämning, punkt 2 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förändringar i det kommunalainkomstutjämningssystemet.Därmed bifaller motion2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkandena 3 och5 samtavslår proposition 2003/04:155 i denna del och motionerna2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 2 och2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i dennadel och 2.StällningstagandeVi anser att de grundläggande problemen i dagens inkomstutjämningssysteminte kan lösas genom de förslag som regeringen nu förelägger riksdagen.Vi ser därför behov av genomgripande förändringar av utjämningssystemetför att stödja - inte motverka - välstånd. För att komma till rätta mednågra av de mest snedvridande och tillväxtfientliga inslagen i dagenssystem och i det av regeringen föreslagna systemet bör emellertid ettantal förändringar beslutas redan i dag.Incitamenten till tillväxtfrämjande åtgärder måste stärkas. En kommuneller ett landsting vars invånare och politiker strävar efter och lyckasatt förbättra exempelvis sysselsättningen lokalt ska inte straffas meden i stort sett 100-procentig marginaleffekt, vilken uppstår i det avregeringen föreslagna systemet. Vi förordar att bidragen till respektiveavgifterna från kommuner och landsting vilkas relativa skattekraft växerfryses. På så sätt kommer kommunerna att få behålla hela den relativatillväxten i skattekraft.Vidare anser vi att den nivå på skattekraften där utjämningsavgiftenbörjar debiteras är för låg. Dessutom är kommunernas marginalskatt påskattekraft som överskrider gränsen för utjämningsavgift skadligt hög.Både gränsen för utjämningsavgiften och marginalskatten hämmar tillväxtoch är skadliga för svensk ekonomi. Det kan därtill ifrågasättas omavgifter som utformas i likhet med dagens utjämningsavgifter över huvudtaget är förenliga med regeringsformens lydelse. Under alla omständigheterär det enligt vår mening rimligt att kommuner med mycket hög skattekraftbidrar till att utjämna skillnaderna i landet. Vi föreslår därför, iavvaktan på ett nytt, grundligt reformerat utjämningssystem, att gränsenför utjämningsavgift höjs till för landsting, så att den hamnarpå samma nivå som för primärkommuner. ska utjämningsavgiftensättas till av den egna skattesatsen för både primärkommuner ochlandsting. På så sätt mildras något de skadliga effekter som regeringensförslag ger upphov till. Genom att avgiften beräknas utifrån den egnaskattesatsen skapas dessutom ett incitament att hålla en låg skattesats.Vad vi anfört om förändringar i det kommunala utjämningssystemet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifallerriksdagen motion Fi46 (m) yrkandena 3 och 5 och avslår propositionensförslag i denna del samt motionerna Fi44 (fp) yrkande 2 och Fi45 (kd)yrkandena 1 i denna del och 2.5. Ett nytt system för inkomstutjämning, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förändringar i det kommunalainkomstutjämningssystemet.Därmed bifaller motion2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 2 ochavslår proposition 2003/04:155 i denna del och motionerna2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i dennadel och 2 samt2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkandena 3 och5.StällningstagandeVi delar Ekonomiska rådets åsikt att det finns skäl för en inkomstutjämningdå den dämpar tendenser till skadlig konkurrens. Men de negativa aspekternaav en inkomstutjämning måste också beaktas. Inkomstutjämningen minskarincitamenten till skattekonkurrens men innebär också att kommunalaåtgärder som ökar arbetsutbudet leder till transfereringar till andrakommuner. Vid alltför hög inkomstutjämning finns en uppenbar risk attåtgärder som skulle öka arbetsutbudet aldrig kommer till stånd.Inkomstutjämningen bör således inte vara 100-procentig.Vidare vill vi, i likhet med , påpeka att den okänslighetför de negativa effekter av stigande kommunalskatter som ett långtgåendeutjämningssystem skapar också har negativa effekter på statsbudgeten.Detta genom att stigande kommunalskatter som dämpar arbetsutbudet ävenminskar basen för statlig skatt. Den 95-procentiga utjämningen är sånära en fullständig utjämning att det skulle krävas förhållandevisextrema empiriska resultat för att motivera en så hög nivå. Några sådanaresultat har dock inte presenterats av regeringen eller någon annaninstans.Vi finner mot denna bakgrund att en utjämning på så hög nivå inte ärrimlig och föreslår att kompensationsgraden för kommunerna sätts tillsamma nivå för kommunerna som för landstingen, dvs. Genom ensänkning av kompensationsgraden kan omfattningen av systemet hållas neremed 2,4 miljarder kronor.Vi anser att bör besluta att för kommuner ska den länsvisaskattesatsen fastställas utifrån av medelskattesatsen för kommunernai landet 2003 korrigerad per län för de skatteväxlingar som skett mellankommuner och landsting . Därmed tillstyrker vi motion Fi44(fp) yrkande 2 och avstyrker propositionens förslag i denna del samtmotionerna Fi45 (kd) yrkandena 1 i denna del och 2 och Fi46 (m) yrkandena3 och 5.6. Ett nytt system för inkomstutjämning, punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förändringar i det kommunalainkomstutjämningssystemet.Därmed bifaller motion2003/04:Fi45 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i dennadel och 2 samtavslår proposition 2003/04:155 i denna del och motionerna2003/04:Fi44 av m.fl. (fp) yrkande 2 och2003/04:Fi46 av m.fl. (m) yrkandena 3 och5.StällningstagandeKristdemokraterna har länge drivit kravet att utjämningen av ekonomiskaresurser mellan kommuner ska vara en statlig uppgift och ett statligtfinansieringsansvar.