bet · GS01KRU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Därmed skullefolkhögskolorna på ett mer naturligtsätt ingå i det svenskautbildningssystemet (yrkande 6). Imotion Kr349 (m) föreslår de att dennaöverföring från utgiftsområde 17 tillutgiftsområde 16 ska uppgå till 900miljoner kronor. föreslås enbesparing på påden återstående delen av anslaget, somavser bidraget till studieförbunden.Sammantaget föreslår såledesmotionärerna en minskning av anslag25:1 Bidrag till folkbildningen med (yrkandena 1 och3).Folkpartiet liberalerna föreslår imotion Kr368 en ökning av bidragettill folkhögskolorna med 31 miljonerkronor. Anslaget bör således räknasupp med detta belopp i förhållandetill regeringens förslag. Motionärernamotiverar förslaget med attfolkhögskolornas roll bör uppvärderasoch resurserna för undervisningenförstärkas så att den fortsattautvecklingen av deras speciellapedagogiska former inte blireftersatt. Under en rad år har mycketlitet hänt med anslagen tillfolkhögskolorna. Fler och flersignaler hörs om att resurserna intelängre räcker till för att nå de högtuppställda målen i de former som ärfolkhögskolornas särskilda styrka(yrkandena 30 och 42).I motion Kr389 föreslårCenterpartiet att anslaget ska öka medtotalt . Av beloppetär avsedda förfolkbildningen och resterande 20miljoner kronor för amatörkulturen,som är i behov av ett egetorganisationsstöd. I motiveringen tillförslaget anför motionärerna att deönskar behålla den starkafolkbildningstradition som vi har iSverige, vilket kräver att det finnsgoda förutsättningar för att erbjudamötesplatser där människor kan mötas.Förväntningarna på folkhögskolor ochstudieförbund är höga och växer.Samtidigt söker sig alltfler människortill folkbildningens verksamhet. Detblir - menar motionärerna - svårt attupprätthålla kvaliteten i verksamhetenoch att möta de nya behov som ständigtuppstår. Ett liknande förslag framförmotionärerna även i yrkande 3 i motionKr354 (c). Även syftet bakom motionUb275 (c) är att folkbildningen skatillföras resurser för att klaraexisterande behov (yrkande 10).UtskottetUtskottet erinrar om att flera olikautvärderingar och rapporter omfolkbildningen överlämnats tillregeringen . Detgäller den andra statligautvärderingen av folkbildningen,benämnd SUFO 2, som under våren 2004överlämnade sitt slutbetänkandeFolkbildning i brytningstid (SOU2004:30). på regeringensuppdrag redovisat folkbildningens egensyn på sin framtida roll i rapportenFolkbildningens framsyn. En särskildutredare har undersökt vilka gruppersom inte deltar i folkbildningen ibetänkandet Vem får vara med? (SOU2004:51). Slutligen har Riksrevisionentill regeringen överlämnat rapportenOffentlig förvaltning i privat regi -statsbidrag till idrottsrörelsen ochfolkbildningen. Enligt vad utskottethar inhämtat väntas denna rapportockså ligga till grund för enframställning som Riksrevisionensstyrelse har för avsikt att lämna tillriksdagen senare denna höst. De fyrarapporterna bereds iRegeringskansliet.Utskottet kommer i ett senareavsnitt i detta betänkande att taställning till motionsförslag som rörde framtida resursbehoven hosfolkhögskolor och studieförbund.Utskottet har liksom vid fleratidigare tillfällen uppfattningen attmedelsanvisningen till folkbildningeninte bör delas upp mellan tvåutgiftsområden (jfr senast bet.2003/04:KrU1 s. 106). Utskottetställer sig således bakom regeringensförslag till medelsanvisning underdetta anslag och avvisarmotionsförslagen.Bidrag till vissa handikappåtgärderinom folkbildningen (25:2)Under anslaget anvisas medel tillStatens (Sisus) för vissahandikappåtgärder inom folkbildningen.De övergripande målen för Sisusverksamhet är att förbättraförutsättningarna för utbildning ochstudier för personer medfunktionshinder.Vidare anslås medel till () vidStockholms universitet, som ansvararför fördelningen av statsbidrag tillfolkhögskoleförlagdteckenspråksutbildning, utbildning avtolkar för döva, dövblinda ochvuxendöva samtteckenspråkslärarutbildning. Dessautbildningar ska planeras i samverkanmed berörda handikapporganisationer.Även utgifter för bidrag tillSynskadades av studiematerial försynskadade och dövblinda finansierasfrån anslaget.PropositionenI propositionen redovisas att 2,6 miljonerkronor omfördelades från detta anslagtill anslag 25:3 Bidrag tillkontakttolkutbildning för 2004.Regeringen föreslår att omfördelningenåterställs ianslagsberäkningen. Mot bakgrund avovanstående föreslår regeringen attriksdagen anvisar ett obetecknatanslag om för 2005.UtskottetUtskottet biträder förslaget i propositionen.Bidrag till kontakttolkutbildning(25:3)Anslaget disponeras av Kammarkollegietsom utbetalar medlen tillstudieförbund och folkhögskolor enligtsärskilt beslut av vid Stockholmsuniversitet (TÖI).PropositionenRegeringen, som bedömer att behovet avkvalificerade tolkar är mycket stort,beslutade atttillkalla en utredning om utbildningav kontakttolkar (dir. 2004:101). Iavvaktan på utredningens förslagberäknas anslaget ligga på enoförändrad nivå. omfördeladesfrån anslag 25:2 Bidrag till vissahandikappåtgärder inom folkbildningen2,till detta anslag.Denna omfördelning föreslås bliåterställd . Regeringenföreslår att ska anvisa ettobetecknat anslag om 10,1 miljonerkronor för 2005.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Kr389 en ökningav anslaget med3 utöver regeringensförslag.UtskottetUtredningen om utbildning av kontakttolkar skaredovisa sitt uppdrag senast den 3januari 2005. I likhet med regeringenanser utskottet att resultatet avutredningens arbete inte skaföregripas. Utskottet kan således inteställa sig bakom motionsförslaget somsyftar till en ökning av anslaget förnästa budgetår. I likhet medregeringen anser utskottet attanslagsnivån bör uppgå till10,1 miljoner kronor.3.2.6 Politikområde 26Forskningspolitik underutgiftsområde 17Statens ljud- och bildarkiv (26:1)Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) hartill uppgift att samla in, bevara ochtillhandahålla den del av medieutbudeti som offentliggörs i form avljud och rörliga bilder. Målet medverksamheten är att förbättrainformationsförsörjningen inomforskningen och öka tillgänglighetentill svenskt ljud och rörliga bilder.PropositionenSedan SLBA inrättades 1979 har mycket storabestånd insamlats till myndigheten.Därtill kommer en mycket snabb tekniskutveckling på medieområdet somförändrar förutsättningarna förmyndighetens verksamhet i grunden.SLBA för ett aktivt utvecklingsarbeteför att möta utvecklingen. Bland annatnämner regeringen projektet , som innebär att journal- ochkortfilmer ur förts övertill digitala filer.Regeringen ser positivt påmyndighetens strävanden att på etteffektivt sätt omhänderta ochtillhandahålla material samt hittametoder för att använda ny teknik isin verksamhet. Av budgetpropositionenframgår att regeringen vid sidan avförvaltningsanslaget tillförmyndigheten för2004 och avser tillföra myndigheten 2miljoner kronor för att SLBAska kunna möta ökade kostnader för detnödvändiga utvecklingsarbetet.Resursförstärkningen finansieras frånutgiftsområde 16 anslag 26:11Särskilda utgifter förforskningsändamål.Av propositionen framgår vidare attden pris- och löneomräkning som gjortsav anslaget är negativ och innebär attanslaget minskas med drygt 1,1miljoner kronor. Någon förklaring tillminskningen ges inte i propositionen.Sammantaget föreslår regeringen att40,ska anvisas underanslaget för 2005.UtskottetUtskottet biträder regeringens förslag.3.2.7 Politikområde 2 Finansiellasystem och tillsyn underutgiftsområde 17Anslaget till Lotteriinspektionen(2:1)Lotteriinspektionen ärtillsynsmyndighet på spel- ochlotteriområdet. Myndighetens uppgifteromfattar bl.a. tillståndsgivning ochtypgodkännande samt övergripandetillsyn och kontroll av spelmarknaden.Verksamheten avser bl.a. åtgärder föratt motverka illegalt spel, utfärdandeav förelägganden samt yttranden tilldomstol. Lotteriinspektionen ansvararäven för utbildning och informationbl.a. till handläggare hoslänsstyrelser och kommuner.Inspektionen ska också informeraregeringen om utvecklingen påspelmarknaden såväl nationellt sominternationellt. Regeringensredovisning av tillsynen avspelmarknaden återfinns ibudgetpropositionen underutgiftsområde 2 (s. 105-107).Under 2004 finansieras inspektionensverksamhet från anslaget 2:1 med 41,7miljoner kronor. redovisasintäkter för statsbudgeten genomavgifter om drygt 31 miljoner kronor.Målet för inspektionen är att det skaråda balans mellan statens intäkteroch kostnader. täcks dockkostnaderna såsom redovisats endastdelvis med avgifter.Lotteriinspektionen har redovisat ettförslag till författningsförändringari syfte att uppnå fullkostnadstäckning för myndighetensverksamhet genom avgifter. Regeringen harvidare tillsatt en utredning som bl.a.ska se över Lotteriinspektionensframtida roll.PropositionenRegeringen föreslår att på ramanslaget för 2005anvisas 42,2 miljoner kronor.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelstilldelning underanslaget.3.3 Utskottets samladeställningstagande tillbudgetalternativenVad utskottet här har framhållit medanledning av beräkningen av anslagenför 2005 inom utgiftsområde 17 innebärsammanfattningsvis att utskottettillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning, dvs. punkt 17 ipropositionen. Utskottet tillstyrkerockså regeringens förslag i punkt 5 ipropositionen som innebär att dettidsbegränsade nationella uppdragetinom området formgivning och designska upphöra.De i detta sammanhang behandlademotionsförslagen avstyrks. Det gällerföljande motioner:Moderata samlingspartiets motioner- Kr1 av m.fl.(m), yrkande 11,-- Kr233 av m.fl.(m), yrkandena 5, 6, 10, 12 och 13,-- Kr349 av m.fl.(m), yrkandena 1 och 3 samt-- 2003/04:MJ65 av m.fl. (m), yrkande 10.-Folkpartiet liberalernas motioner· Kr364 av m.fl.(fp), yrkande 5 samt·· Kr368 av m.fl. (fp),yrkandena 5-9, 11, 13, 14, 17,19-25, 30, 32, 33, 35, 37, 39 och 42·liksom de båda enskilda motioner avfolkpartistiska ledamöter som föreslårlösningar som också ingår i partietsbudgetalternativ, nämligen- Kr369 av m.fl. (fp),yrkandena 5 och 7 samt-- N409 av m.fl.(fp), yrkande 7.-Kristdemokraternas motioner- Kr358 av . (kd), yrkandena 10, 12, 13, 15och 16-- Kr361 av . (kd), yrkandena 4 och 13,-- Kr362 av . (kd), yrkandena 1, 5, 9-12 och14,-- Kr363 av . (kd), yrkande 8 samt-- N407 av . (kd), yrkande 8.-Centerpartiets motionerI. Kr249 av ochBirgitta (),II.III. Kr300 av ochSven (),IV.V. Kr354 av m.fl.(c), yrkandena 3, 7 och 9,VI.VII. Kr389 av m.fl.(c)VIII.IX. Ub275 av m.fl. (c),yrkande 10 samtX.XI. 2003/04:Kr326 av . (c), yrkande 16.XII.Dessu[9]tom avstyrker utskottet deenskilda motio[10]nerna- Kr343 av (),yrkandena 1-3 samt-- Kr352 av och (fp).-**FOOTNOTES**[8]:ande frågor rörande tremuseers hyror, date[9]:rad den 2 november 2004.Förordning (2003:56) om tjänste[10]:pension och tjänstegrupplivförsäkringför vissa arbetstagare med icke-statlig an4 Stöd vid sidan avstatsbudgeten för 20054.1 Radio- och TV-frågor4.1.1 BakgrundVåren 2001 beslutade attgodkänna regeringens förslag omvillkor[11] och riktlinjer för en nysändningstillståndsperiod för (), () och (). Tillståndsperioden avsåg tidenden t.o.m. den 31december 2005.Efter beslut av våren 1997meddelade regeringen de förstatillstånden till TV-s[12]ändningar meddigital teknik i juni 1998.Sändningarna kom i gång successivtunder 1999 och beslutade att deanaloga sändningarna ska ha upphörttill den 1 februari 2008.Vidare beslutade våren2004 i enlighet med regeringensförslag att de digitalamarksändningarna av SVT:s och UR:sprogram ska få samma räckvidd somföretagens analoga marksändningar. Detinnebär att av befolkningenkommer att kunna ta emot programmen isina fasta bostäder från februarimånad 2008.Övergången till digital marksändtelevision medför särskilda krav påtelevisionen i allmänhetens tjänst.För att utjämna kostnaderna över tidenför SVT och UR under enövergångsperiod har ett särskiltdistributionskonto inrättats förkostnader för TV-distribution.Regeringen tillsatte enparlamentarisk kommitté (Ku 2003:01)som fått i uppdrag att utifrån en bredomvärldsanalys ta fram ett underlag omde villkor som ska gälla för radio ochTV i allmänhetens tjänst efternuvarande tillståndsperiod, dvs.fr.o.m. 2006 (dir. 2003:119).Vidare har regeringen gett ensärskild utredare (2003:02) iuppdrag att ta fram underlagbeträffande vissa frågor omfinansieringen av verksamheten inomradio och TV i allmänhetens tjänst(dir. 2003:120). Utredaren ska främstbehandla frågor om avgiftsskyldighetoch uppbörd av TV-avgiften,medelstilldelning tillprogramföretagen samt skattepliktenligt mervärdesskattelagen(1994:200).**FOOTNOTES**[11]:ställning. Dennaförordning ger vissaarbetstagare med icke-statliganställning[12]: rätt till bl.a. statligpension.Betänkande 2003/04:KrU7 Teater,dans och mus4.1.2 Höjning av TV-avgiftenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att TV-avgiften ska höjasmed till 1 920 kronorför helår fr.o.m. den 1 januari2005. Två motionsförslagavstyrks.Jämför reservation 4 (m, fp).PropositionenI proposition 2000/01:94 Radio och TV iallmänhetens tjänst 2002-2005 angavregeringen att den räknade med att TV-avgiften skulle komma att behöva höjasäven för attrundradiokontot skulle komma i balansunder tillståndsperioden. Ibudgetpropositionen föreslårregeringen att TV-avgiften ska höjasmed till perhelår fr.o.m. den 1 januari 2005.Regeringen redovisar att detackumulerade resultatet förrundradiokontot vid utgången av 2003uppgick till ett underskott på 219miljoner kronor. Den föreslagnahöjningen innebär en nödvändigförstärkning av rundradiokontot föratt förbättra kontots resultat.Regeringens förslag om TV-avgiftenförutsätter en ändring i lagen(1989:41) om TV-avgift.MotionernaI två motioner yrkas att regeringens förslagtill ändring av TV-avgiften ska avslåsav riksdagen.Moderata samlingspartiet avvisar imotion Kr349 förslag till höjning avTV-avgiften (yrkande 2).Även liberalerna anseratt förslaget ska avslås. I motionKr366 hävdar motionärerna att det ärotidsenligt att betala en avgift förinnehav av TV-mottagare, bl.a.eftersom det numera går att se TV-program på datorn (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser nu liksom tidigare att det ärangeläget att rundradiokontot är ibalans . Föratt uppnå denna balans är detnödvändigt att förstärkarundradiokontot genom den föreslagnaavgiftshöjningen. Utskottettillstyrker därför att en höjning ienlighet med regeringens förslagträder i kraft den 1 januari 2005.Därmed anser utskottet att riksdagenska godkänna regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1989:41) omTV-avgift. Regeringens lagförslagfinns i bilaga 2. Motionerna Kr349 (m)yrkande 2 och Kr366 (fp) yrkande 1avstyrks således.4.1.3 Programföretagens ochGranskningsnämndens finansieringUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att SR, SVToch UR tillsammans tilldelas6 frånrundradiokontot som finansieringav verksamheten . Likasåtillstyrker utskottet attstatsbudgetens inkomstsidatillförs frånrundradiokontot somdelfinansiering avGranskningsnämndens verksamhet.PropositionenFör 2005 föreslås att de tre public service-företagen ska tilldelas6 021, frånrundradiokontot. Av den samlademedelsberäkningen utgör 200 miljonerkronor reformmedel. I enlighet medriksdagens beslut har denordinarie medelstilldelningen tillprogramföretagen räknats upp iförhållande till 2004.Den s.k. fördelningsnyckeln bör,menar regeringen, bibehållasoförändrad, vilket innebär att av desamlade medlen fördelas (57,) till SVT, (37,) tillSR och (4,)till UR.En förutsättning för att den årligaprisuppräkningen ska betalas fullt utär enligt beslut våren 2001att TV-avgiftsskolket minskas med 25miljoner kronor . Om skolketminskar med ett lägre belopp skaprisuppräkningen reduceras medskillnaden mellan 25 miljoner kronoroch detta belopp. En eventuelljustering görs när avgiftsintäkternaför 2003 är kända. Programföretagenhar till regeringen redovisat attskolket har minskat med sammanlagt 85miljoner kronor ,vilket med god marginal överträffar dekrav som ställts. Ingen justering avprisuppräkningen föreslås därför.Vidare anför regeringen att anslagettill ochTV enligt beslut skafinansieras delvis över statsbudgeten,delvis med medel från rundradiokontotsom anvisas till statsbudgetensinkomstsida. Regeringens förslag tillmedelstilldelning och under utgiftsområde 1 anslag27:5 ochTV. Nämndens totala anslag för 2005föreslås uppgå till 9,7 miljonerkronor. Av beloppet ska enligtregeringens förslag 6,5 miljonerkronor anvisas från rundradiokontottill statsbudgetens inkomstsida förnämndens räkning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har då det gäller medelsberäkningentill programföretagen inte något atterinra mot förslagen i propositionen.Riksdagen bör således godkänna vadregeringen föreslår om medelsberäkningför 2005 för , SVT och UR.Utskottet tillstyrker ocksåregeringens förslag att skagodkänna medelstilldelningen för 2005från rundradiokontot tillstatsbudgetens inkomstsida och Distributionskonto förfinansiering av ökade kostnaderf[13]ör TV-distributionUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att 421,8miljoner kronor överförs frånrundradiokontot tilldistributionskontot. Vidaretillstyrker utskottet att SVT ochUR tillsammans tillförs 591,8miljoner kronor fråndistributionskontot. För atttäcka underskottet pådistributionskontot gesregeringen rätt att låna ettmotsvarande belopp iRiksgäldskontoret.PropositionenRiksdagen har beslutat att ett särskiltdistributionskonto för finansiering avkostnader för TV-distribution skainrättas. Bakgrunden är attdistributionskostnaderna förtelevisionen i allmänhetens tjänstunder tillståndsperioden kommer attvara höga på grund av attdistributionen sker parallellt medbåde äldre analog och ny digitalsändningsteknik. Tilldistributionskontot förs medel frånrundradiokontot som motsvararkostnaderna för SVT:s och UR:s analogadistribution. Från distributionskontotförs medel till programföretagen sommotsvarar kostnaderna för TV-distribution via både analoga ochdigitala marksändningar för SVT ochUR. Det successivt ökande underskottpå distributionskontot som uppkommerunder uppbyggnadsskedet täcks genomlån i . När TV-sändningarna i det analoga marknätetupphör ska betalningarna frånrundradiokontot tilldistributionskontot fortsätta tilldess att underskottet är avvecklat.Regeringen föreslår att 421,8miljoner kronor ska föras frånrundradiokontot tilldistributionskontot. Vidare föreslåsatt SVT ska anvisas högst 567,4miljoner kronor och UR högst 24,4miljoner kronor fråndistributionskontot för 2005.Regeringen föreslår även att riksdagenska bemyndiga regeringen att beslutaom lån i för attfinansiera underskottet pådistributionskontot intillett belopp av 1 285 miljoner kronor.Regeringen bedömer nämligen att detackumulerade underskottet för 2005kommer att uppgå till högst dettabelopp.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker att 421,79miljoner kronor ska föras frånrundradiokontot tilldistributionskontot samt att SVT skaanvisas högst 567,4 miljoner kronoroch UR högst fråndistributionskontot fördistributionskostnader.Vidare tillstyrker utskottetregeringens förslag att skabemyndiga regeringen att för 2005besluta om lån i föratt täcka underskott pådistributionskontot för finansieringav kostnader för TV-distributionintill ett belopp av 1 285 miljonerkronor.4.1.5 Förlängning avtillståndsperiodenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår atttillståndsperioden för , SVToch UR ska förlängas tillutgången av 2006.PropositionenRegeringen anför att nuvarande tillståndsperiodför public service-företagen sträckersig till slutet av2005. Arbetet med att utarbetariktlinjer för nästa tillståndsperiodhar därför påbörjats. Som redovisats idet föregående beslutade regeringen ioktober 2003 att tillsätta tvåutredningar, dels en särskild utredaremed uppdrag att analysera vissafinansiella frågor (dir. 2003:120),dels en parlamentarisk kommitté meduppdrag att ta fram ett underlag om devillkor som ska gälla för radio och TVi allmänhetens tjänst (dir. 2003:119).De två utredningarna har begärtförlängd utredningstid till slutet avdecember 2004 respektive slutet avjanuari 2005, vilket regeringenbeviljade . Som enkonsekvens av att utredningstidernaförlängts föreslår regeringen att denuvarande sändningstillstånden för ,SVT och UR förlängs med oförändradetillståndsvillkor tillutgången av 2006.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att invända motförslaget att tillståndsperioden förde tre programföretagen med till utgången av2006. Utskottet föreslår att riksdagengodkänner förslaget.4.1.6 Motionsförslag om ändradeller avskaffad TV-avgiftUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrkermotionsförslag om att TV-avgiftenska avskaffas eller görasfrivillig.Jämför reservation 5 (m).MotionernaI fyra motioner lämnas förslag som syftar tillatt systemet med TV-avgift ska ändraseller avskaffas.I den under föregående riksmöteväckta motionen 2003/04:K444 anförModerata samlingspartiet att deeftersträvar ett modernt publicservice-tänkande, där public service -i stället för att ses som någotkonkurrerande - ska betraktas som endel i det samlade programutbudet.Offentlig finansiering ska användasför program och verksamheter somkompletterar och bidrar tillprogramutbudet i dess helhet. Vidarebör delar av programföretagenprivatiseras. Med en modern definitionav public service upphör motiven fören särskild TV-avgift, menarmotionärerna, som därmed föreslår attavgiftsfinansieringen ska upphöra(yrkande 3).Motionärerna bakom motion Kr390 (fp)menar att det finns många argument motTV-avgiften. Det viktigaste argumentetär sannolikt att den som inte villutnyttja public service-kanalerna ändåtvingas att betala en avgift, om haninnehar en TV-mottagare.Motionsförslaget syftar till attsystemet med TV-avgift ska avskaffas.Även motionärerna bakom motion Kr339(fp) föreslår att TV-avgiften skaavskaffas. I stället bör - menarmotionärerna - radio och TVfinansieras via skattsedeln.Slutligen föreslås i motion2003/04:Kr208 (m) från föregåenderiksmöte att TV-avgiften ska varafrivillig och att den som inte vill sepå SVT:s program ska slippa att betalaTV-avgift.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att samtliga nu aktuellayrkanden avser en kommandetillståndsperiod. Utskottet erinrar isammanhanget om att en särskildutredare (2003:02) har i uppdragatt utreda vissa frågor avseendefinansiering m.m. av radio och TV iallmänhetens tjänst. Enligtregeringens direktiv ska utredarenbl.a. se över reglerna föravgiftsskyldighet i syfte att anpassadem till den tekniska utveckling somhar skett. Det sägs uttryckligen idirektiven att det inte är aktuelltatt vidta åtgärder som exempelvisskulle innebära att programföretagensäljs eller finansieras genomreklamintäkter. Inte heller finns detenligt direktiven några skäl för attinföra ett system som skulle innebäraatt public service-företagen övergårtill att finansieras överstatsbudgeten (dir. 2003:120).Enligt utskottets uppfattning är detav största betydelse attfinansieringsformen garanterar publicservice-företagens oberoende, någotsom också understryks i direktiventill den särskilde utredaren. Mot denbakgrunden kan utskottet konstateraatt systemet med TV-avgift har storafördelar.