bet · GR01JUU16 · 2004-03-16 00:00:00 — Enligt vår mening måste regeringen därföromgående se över bestämmelserna om upplopp respektive våldsamt upplopp.Vidare måste skyddet för demokratin och enskildas fri- och rättigheterförstärkas ytterligare. Detta kan t.ex. ske genom att en nystraffskärpningsgrundsom tar sikte på brottslighet som hotar demokratiska värden införs i 29 kap.2 § samt genom att straffen för dem som genom våld ellerhot inskränker enskildas yttrandefrihet i samband med demonstrationerskärps.Det får ankomma på regeringen att tillsätta en utredning som ser överdessa frågor och återkomma till med erforderliga lagförslag.Det anförda innebär att vi ställer oss bakom motionerna 2003/04:Ju292 och2003/04:Ju362 i här berörda delar. Motion 2003/04:Ju243 bör däremot avslås.2. Ökad rättstrygghet för homosexuella m.fl., punkt 2 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ökad rättstrygghet för homosexuella m.fl. Därmedbifaller motion 2003/04:Ju391 yrkande 8 och avslår motionerna2003/04:Ju356 yrkandena 1 och 3-5, 2003/04:Ju414, 2003/04:Ju415, 2003/04:L350yrkande 12 och 2003/04:So568 yrkande 15.StällningstagandeVi anser att brottet förolämpning skall falla under allmänt åtal. I dagåtalar en åklagare för förolämpning om det anses påkallat ur allmänsynpunkt och om brottet avser anspelning på någons ras, hudfärg, nationellaeller etniska ursprung, trosbekännelse eller homosexuella läggning. Enligtvår mening måste det emellertid vara straffbart även att anspela på någonskön eller sexuella vandel. Därigenom markerar vi t.ex. att det inte äracceptabelt att kalla kvinnor för hora.Det får ankomma på regeringen att till återkomma med ett lagförslagsom tillgodoser vad vi nu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakom motion 2003/04:Ju391 i nuberörd del. Övriga motionsyrkanden bör avslås på de skäl majoriteten haranfört.3. Ökad rättstrygghet för homosexuella m.fl., punkt 2 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ökad rättstrygghet för homosexuella m.fl. Därmedbifaller motion 2003/04:L350 yrkande 12 och avslår motionerna2003/04:Ju356 yrkandena 1 och 3-5, 2003/04:Ju391 yrkande 8, 2003/04:Ju414,2003/04:Ju415 och 2003/04:So568 yrkande 15.StällningstagandeTrots att attityderna till homosexuella, bisexuella och transpersonergenerellt sett har förbättrats i samhället förefaller det inte som omvåldet mot dessa grupper har minskat. Enligt vår mening måste de rättsvårdandemyndigheterna ta detta våld på större allvar. Det finns t.ex. rättsfallsom tyder på att brott mot homosexuella, bisexuella och transpersoner medideologiskt syfte inte har medfört skärpta straff. Detta är inte acceptabelt.En rättstillämpning som innebär att alla är lika inför lagen måstesäkerställas. Regeringen bör därför ges i uppdrag att vidta erforderligaåtgärder för att tillgodose vad vi nu anfört.Detta innebär att vi ställer oss bakom motion 2003/04:L350 i nu berörddel. Övriga yrkanden bör avslås på de skäl majoriteten har anfört.4. Hedersbrott, punkt 3 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om hedersbrott. Därmed bifaller motion2003/04:Ju479 yrkande 5 och avslår motion 2003/04:Ju356 yrkande 9.StällningstagandeMånga flickor och kvinnor lever under ständiga hot från den egna familjendå de inte lever upp till kraven från familjemedlemmar med starkt patriarkalavärderingar. Inom det svenska rättssystemet är det klarlagt att religionoch kultur inte utgör någon förmildrande omständighet vid våld mot kvinnor.Detta är emellertid inte tillräckligt. Enligt vår mening bör regeringenges i uppdrag att tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheternaatt införa s.k. hedersmotiv som en försvårande omständighet bland övrigastraffskärpningsgrunder i 29 kap. 2 § brottsbalken.Det anförda innebär att vi ställer oss bakom motion 2003/04:Ju479 i nuberörd del. Motion 2003/04:Ju356 bör däremot inte föranleda någon åtgärd.5. Misshandel mot barn m.m., punkt 5 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om misshandel mot barn m.m. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2003/04:Ju349 yrkandena 4 och 5 och 2003/04:Ju451 yrkande5 och avslår motion 2003/04:Ub271 yrkande 20.StällningstagandeEnligt vår mening bör det införas ett särskilt barmisshandelsbrott ibrottsbalken. De lagtekniska svårigheter som föreligger får inte hindra ensådan angelägen utveckling. Vidare måste straffskalorna för misshandel avbarn ändras. Det tillägg som gjorts i straffskärpningsgrundernai 29 kap. 2 § är inte tillräckligt. För att signalera viktenav att denna typ av våldsbrott skall bestraffas hårdare än vad som skeri dag bör minimistraffet för grov barmisshandel uppgå till fängelse.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ett lagförslagsom tillgodoser vad vi nu anfört.Detta innebär att vi ställer oss bakom motionerna 2003/04:Ju349 och2003/04:Ju451 i här berörda delar. Motion 2003/04:Ub271 bör däremot inteföranleda någon åtgärd.6. Borgenärsbrott, punkt 7 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om borgenärsbrott. Därmed bifaller motion2003/04:Ju227.StällningstagandeDen ekonomiska brottsligheten i omsätter stora ekonomiska värdenoch är ofta kopplad till annan kriminell verksamhet. För att effektivtkunna bekämpa denna brottslighet krävs en lagstiftning som är transparentoch har tydliga bedömningsgrunder. Stora delar av den brottslighet somförekommer i näringsverksamhet bedöms enligt bestämmelserna i 11 kap.brottsbalken. I den översyn som har gjorts av detta kapitel och iefterföljande utredning rörande bl.a. bokföringsbrotten har förslag lagtsfram som skulle kunna öka möjligheterna till en mer effektiv bekämpningav den ekonomiska brottsligheten. Dessa förslag har emellertid, trots attlång tid har förflutit, ännu inte resulterat i någon ny lagstiftning.Detta är mycket otillfredsställande. Enligt vår uppfattning bör regeringendärför ges i uppdrag att påskynda den pågående beredningen och snaraståterkomma till med förslag till erforderliga lagändringar.7. Skadegörelse m.m., punkt 8 (m, fp, c)av (), (), (), JohanLinander (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skadegörelse m.m. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2003/04:Ju315 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Ju331 och2003/04:MJ403 yrkande 2 och avslår motion 2003/04:Ju270.StällningstagandeDjurhållningen i uppfyller högt ställda krav. Trots det finns detdjurrättsaktivister som har bestämt sig för att djurägarna agerar fel föratt de i en fullt laglig näringsverksamhet håller djur. Främst är detpälsdjursnäringen som har drabbats av angrepp, men även företag som arbetarmed t.ex. fjäderfä och äggproduktion har drabbats. Detta är oacceptabelt.De brott som djurrättsaktivisterna begår utgör ett stort hot både motdemokratin och mot näringsfriheten. En strategi bör tas fram för att ökaskyddet för pälsdjursfarmare och andra näringsidkare som bedriverdjurhållning, bl.a. måste påföljderna för de brott som djurrättsaktivisternabegår ses över och straffskärpningar övervägas.Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vad vinu anfört.Detta innebär att vi ställer oss bakom motionerna 2003/04:Ju315, 2003/04:Ju331och 2003/04:MJ403 i här berörda delar. Motion 2003/04:Ju270 bör däremotavslås.8. Ekologiskt nödvärn och samvetsvägran, punkt 10 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ekologiskt nödvärn och samvetsvägran. Därmedbifaller motion 2003/04:Ju275 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDe allmänna grunderna för ansvarsfrihet i 24 kap. börkompletteras så att ett försök att avvärja ett pågående eller överhängandeingrepp i känsliga naturområden, t.ex. genom att kedja fast sig vid ettträd, omfattas av bestämmelserna om nödvärn. Nödvärnsrätten skall givetvisinte omfatta våld mot människor eller djur, inte heller skadegörelse avannans egendom.Vidare bör det införas bestämmelser som gör det möjligt för en enskildatt vägra att uträtta vissa arbetsuppgifter, t.ex. sådana uppgifter somkan skada känsliga naturmiljöer eller sådana som direkt eller indirektkan främja rasistiska organisationers verksamhet, utan att detta fårkonsekvenser för den enskilde.Det får ankomma på regeringen att utreda frågan och återkomma till riksdagenmed ett lagförslag som tillgodoser vad jag nu anfört.9. Rattfylleri m.m., punkt 12 (m, fp, kd, c)av (), (), (), TorkildStrandberg (fp), (), () och HilleviEngström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rattfylleri m.m. Därmed bifaller delvismotionerna 2003/04:Ju222, 2003/04:Ju254, 2003/04:Ju258, 2003/04:Ju349yrkande 16 och 2003/04:So345 yrkande 20 och avslår motionerna 2003/04:Ju281yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Ju306.StällningstagandeI takt med att alkoholkonsumtionen ökar och narkotikasituationen i landetförvärras ökar också antalet rattfylleribrott. Framför allt gäller dettadrograttfylleriet som enligt polis och åklagare utgör ett allt störreproblem. Kraftfulla åtgärder måste därför vidtas för att förebygga ochbekämpa sådana brott.Enligt vår mening är det hög tid att se över och skärpa lagstiftningenvad gäller brott som begås av alkohol- och narkotikapåverkade förare.Bland annat bör man överväga att straffbelägga s.k. eftersupning samtändra beviskraven och höja straffen för drograttfylleri. Man bör också seöver och höja straffen för dem som kör rattfulla med vållande till annansdöd som följd. I det sammanhanget bör uppsåtsfrågan prövas.För att förebygga nya brott är det också viktigt att den som döms förrattfylleri kan erbjudas en väg ut ur sitt brottsliga beteende. När detgäller rattfylleri beror återfallen normalt sett på att rattfylleristenhar alkoholproblem. Möjligheterna att döma personer som återfaller i grovtrattfylleri till behandling bör därför utvidgas.Det får ankomma på regeringen att se till att den tillsatta utredningenbedrivs skyndsamt och redovisas senast vid i direktiven angiven tidpunktsamt att vad vi nu anfört beaktas inom ramen för denna.Detta innebär att vi ställer oss bakom motionerna 2003/04:Ju222, 2003/04:Ju254,2003/04:Ju258, 2003/04:Ju349 och 2003/04:So345 i här behandlade delar.Motionerna 2003/04:Ju281 och 2003/04:Ju306 bör avslås på de skäl majoritetenhar anfört.10. Narkotikabrott, punkt 14 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om narkotikabrott. Därmed bifaller motion2003/04:So414 yrkandena 7 och 8 och bifaller delvis motion 2003/04:Ju224.StällningstagandeNarkotikamissbruk är ett stort samhällsproblem, inte minst med hänsyntill de stora sociala problem det orsakar. Därtill kommer att det inomnarkotikahanteringen finns enorma vinster att göra, vilket medför attnarkotikabrottslingarna profiterar hänsynslöst på andra människors beroendeoch olycka. I detta perspektiv - och med hänsyn till det allmännarättsmedvetandet - är de straff som döms ut inte alltid tillräckliga.Vi anser därför att en översyn bör göras av straffskalorna för narkotikabrott.För att ge en tydlig signal om en strängare syn bör straffmaximum förringa narkotikabrott höjas från fängelse till fängelse ett år.Härigenom ges domstolarna också möjlighet att döma till exempelvisskyddstillsyn med särskild föreskrift om drogfrihet och regelbundna drogtester.Slutligen anser vi det motiverat att införa livstidsstraff för grovanarkotikabrott.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ettlagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört.11. Narkotikabrott, punkt 14 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om narkotikabrott. Därmed bifaller motion2003/04:So414 yrkande 8 och avslår motionerna 2003/04:Ju224 och 2003/04:So414yrkande 7.StällningstagandeNarkotikamissbruk är ett stort samhällsproblem och orsakar stora socialaproblem. Mot den bakgrunden finns det enligt vår mening anledning att seöver straffskalan för ringa narkotikabrott. För att ge domstolarna ökatutrymme att för ringa narkotikabrott döma till annan påföljd än böter, t.ex. skyddstillsyn i förening med föreskrift om drogfrihet och regelbundnadrogtester, bör straffmaximum för sådana brott höjas från fängelse sexmånader till fängelse ett år.Det får ankomma på regeringen att återkomma till medett lagförslag som tillgodoser detta önskemål.Det anförda innebär att vi ställer oss bakom motion 2003/04:So414 i härberörd del. Övriga motionsyrkanden bör avslås på de skäl majoriteten haranfört.12. Åtalspreskription, punkt 16 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åtalspreskription. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:Ju411 yrkande 8 och 2003/04:Ju430, bifaller delvismotion 2003/04:Ju401 och avslår motionerna 2003/04:Ju232 och 2003/04:Ju343.StällningstagandeÅklagarväsendet hinner inte med att utreda alla anmälningar ommiljöbrott. Detta leder bl.a. till att många miljöbrott preskriberas ochatt den som har begått brottet följaktligen går fri. Enligt min mening ärdetta inte acceptabelt. Situationen kräver en snabb lösning. Jag anserdärför att preskriptionstiderna för miljöbrott skall förlängas.Vidare anser jag att det bör övervägas att ta bort möjligheterna tillpreskription för brott där fängelse ingår i straffskalan.Den nya DNA-tekniken gör det möjligt för polisen att lösa t.ex. mordfalldär man har misslyckats med att knyta mördaren till dåden. Attdenne då skulle kunna gå fri på grund av preskription är enligt min meningstötande.Det får ankomma på regeringen att se över dessa frågor och återkommatill med erforderliga lagförslag.Det anförda innebär att jag ställer mig bakom motionerna 2003/04:Ju401,2003/04:Ju411 och 2003/04:Ju430 i här berörda delar. Övriga motionsyrkandenbör avslås.13. Åtalspreskription, punkt 16 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åtalspreskription. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Ju401, bifaller delvis motion 2003/04:Ju411 yrkande 8 ochavslår motionerna 2003/04:Ju232, 2003/04:Ju343 och 2003/04:Ju430.StällningstagandeAtt utreda brott mot kan ta på grund avärendenas komplexitet. Till detta kommer att rättsväsendet harkapacitetsbrister,vilket gör att dessa brott inte kan prioriteras i tillräckligt hög grad.Sammantaget innebär det anförda långa handläggningstider som medför hamnar i tidsnöd när det gäller delgivning. Enligt min mening bör detdärför övervägas att förlänga preskriptionstiderna för miljöbrott.Det får ankomma på regeringen att göra en översyn av de aktuella bestämmelsernaoch återkomma till i frågan.Det anförda innebär att jag ställer mig bakom motionerna 2003/04:Ju401och 2003/04:Ju411 i här berörda delar. Övriga motionsyrkanden bör avslås.14. Påföljdspreskription, punkt 17 (m, fp, c)av (), (), (), JohanLinander (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om påföljdspreskription. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Ju246.StällningstagandeVarje år rymmer ett antal intagna från sina fängelsestraff. I många fallhandlar det om personer som har begått grova brott och dömts tillförhållandevis långa fängelsestraff. För det fall rymlingen inte grips elleråterkommer frivilligt inträder preskription , vilket innebäratt han eller hon genom rymningen kan undgå att avtjäna en del av sittfängelsestraff. Detta är enligt vår åsikt både stötande och orimligt.Bestämmelserna om påföljdspreskription bör därför ses över och ersättasmed en ny ordning.Det får ankomma på regeringen att utreda frågan och återkomma till riksdagenmed erforderliga lagförslag.15. Ett reformerat straffsystem m.m., punkt 18 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett reformerat straffsystem m.m. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Ju247, 2003/04:Ju292 yrkandena 1, 10 och15-17, 2003/04:Ju370 yrkandena 2 och 3 och 2003/04:Ju391 yrkandena 4 och5 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Ju349 yrkandena 13 och 14 och2003/04:Ju425 yrkande 11 i denna del.StällningstagandeVi anser att och regeringen måste anlägga en ny syn påkriminalpolitiken. Enligt vår mening måste samhället sluta att tolerera våldoch brott och i stället utgå från allmänhetens rätt till trygghet. Samhälletsreaktioner mot brott skall kännetecknas av tydlighet, proportionalitetoch medkänsla för såväl brottsoffrens som gärningsmännens livssituation.Ett tydligt mål med påföljdssystemet måste vara att påverka den dömdeatt bryta sin kriminalitet och komma till rätta med de orsaker som liggerbakom denna.Enligt vår uppfattning uppvisar det svenska påföljdssystemet en rad brister.De fastlagda straffskalorna i kombination med bestämmelserna förpåföljdsbestämning och straffmätning har lett till en domstolspraxis som intesällan strider mot medborgarnas uppfattning om lämpliga straffnivåer. Föratt komma till rätta med de brister som finns och åstadkomma ett merproportionerligt påföljdssystem anser vi att en rad åtgärder börvidtas.Straffen för grov brottslighet måste skärpas. Vi föreslår därför attstraffskalorna för bl.a. rån och grov misshandel justeras uppåt på så sättatt straffminimum höjs från ett till . Vidare måste misshandel avnärstående bestraffas hårdare. Enligt vår mening skall samhällstjänstinte kunna komma i fråga i dessa fall. Misshandel av närstående bör normaltföranleda fängelsestraff.Härutöver krävs det att bestämmelserna om s.k. mängdrabatt ändras. Enligtvår mening skall varje brott avspeglas i straffet på ett klarare sätt änvad som sker . Återfall i brottslighet av samma art och svårhet måstepå ett tydligt sätt leda till straffskärpningar. Särskilt gäller dettapersoner som gång på gång återfaller i allvarlig våldsbrottslighet. Vianser därför att det bör införas en ordning som innebär att den dömdeskall erhålla det maximala straff som kan följa på brottet när han ellerhon återfaller i likartad grov vålds- eller sexualbrottslighet för tredjegången, om inte särskilda skäl talar däremot.Vidare måste bestämmelserna om villkorlig frigivning ses över och ändras.Enligt vår mening bör utgångspunkten vara att utdömda fängelsestraffskall avtjänas. Om en intagen skall kunna bli villkorligt frigiven eftertvå tredjedelar av strafftiden skall avgöras av domstol efter en prövningav omständigheterna i det enskilda fallet. Avgörande bör härvid vara delshur den intagne har skött sig , dels hänsyn tilleventuella brottsoffers behov av skydd.Det får ankomma på regeringen att till återkomma med lagförslagsom tillgodoser vad vi nu anfört.16. Ett reformerat straffsystem m.m., punkt 18 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett reformerat straffsystem m.m. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Ju425 yrkande 11 i denna del, bifaller delvismotion 2003/04:Ju349 yrkande 14 och avslår motionerna 2003/04:Ju247,2003/04:Ju292 yrkandena 1, 10 och 15-17, 2003/04:Ju349 yrkande 13,2003/04:Ju370 yrkandena 2 och 3 och 2003/04:Ju391 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeEn begränsad grupp personer står för en mycket stor andel av brottsligheten.Mot den bakgrunden kan det te sig stötande för allmänheten attåterfallsförbrytare i vissa fall får en betydande straffrabatt eller slipperåtal för mindre förseelser. Enligt vår mening bör i stället brottslingarsom vid upprepade tillfällen återfaller i likartad brottslighet successivtoch systematiskt ådömas allt längre straff.Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett förslagsom tillgodoser vad vi nu anfört.Detta innebär att vi ställer oss bakom motionerna 2003/04:Ju349 och2003/04:Ju425 i här berörda delar. Vi är däremot inte beredda att ställaoss bakom de förslag som förordas i övriga motioner.17. Ett reformerat straffsystem m.m., punkt 18 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett reformerat straffsystem m.m. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Ju349 yrkandena 13 och 14, bifaller delvis motion2003/04:Ju425 yrkande 11 i denna del och avslår motionerna 2003/04:Ju247,2003/04:Ju292 yrkandena 1, 10 och 15-17, 2003/04:Ju370 yrkandena 2 och3 och 2003/04:Ju391 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeEnligt min mening är det viktigt att det i lagstiftningen klart markerasatt det inte är acceptabelt med återupprepad brottslighet. Jag anser därföratt det på ett tydligare sätt skall framgå av att det är attse som en försvårande omständighet när en brottsling vid upprepade tillfällenåterfaller i likartad brottslighet. Vidare anser jag att man skall seallvarligare på t.ex. grova våldsbrott. Straffskalornas miniminivåer försådana brott och annan grov brottslighet bör därför ses över och höjas.Detfår ankomma på regeringen att till återkomma med ett lagförslagsom tillgodoser vad jag nu anfört.Detta innebär att jag ställer mig bakom motionerna 2003/04:Ju349 och2003/04:Ju425 i här berörda delar. Jag är däremot inte beredd att ställamig bakom de förslag som förordas i övriga motioner.18. Halvtidsfrigivning för förstagångsförbrytare, punkt 19 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om halvtidsfrigivning för förstagångsförbrytare.Därmed bifaller motion 2003/04:Ju357 yrkande 6 och bifallerdelvis motion 2003/04:Ju434.StällningstagandeVänsterpartiet var emot avskaffandet av halvtidsfrigivningen. Inte någonstansi världen har det visat sig att hårda fängelsestraff har någon effekt påbrottsutvecklingen. Däremot finns det forskning som visar på att långafängelsestraff minskar möjligheterna för de intagna att återanpassa sigtill samhället. Enligt min uppfattning måste alla människor, även om dehar begått brott, ges en möjlighet att rehabiliteras och integreras isamhället igen. Särskilt viktigt är det att bryta de förstagångsdömdaskriminella bana.