bet · GR01MJU8 · 2004-02-12 00:00:00 — EU-prioriteringar för att nå miljömålen SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2003/04:9 EU-prioriteringarför att nå miljömålen samt tre följdmotioner med 40 yrkanden. I betänkandetbehandlas också 34 yrkanden från allmänna motionstiden och 2003.Samtliga motionsyrkanden avstyrks, framför allt med hänvisning tillregeringens skrivelse. I betänkandet finns 26 reservationer och fyra särskildayttranden.I skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar för när detgäller prioriteringar för svenska insatser inom EU:s miljöarbete motbakgrund av de svenska miljökvalitetsmålen. Erfarenheter från åtta årsEU-medlemskap och det svenska ordförandeskapet i EU har visat att etttidigt målinriktat agerande är en tillgång. Arbetsformerna utvecklasständigt i EU, bl.a. genom den hittills största utvidgningen av unionen,och ett målinriktat agerande bedöms bli ännu viktigare.Sverige har agerat kraftfullt inom EU för att lyfta upp miljöfrågorna påsamma höga nivå som ekonomisk och social utveckling. För att uppnå miljömålenär det viktigt att påverka politiken inom andra sektorer såsom jordbruk,fiske och transporter. Regeringen lägger därför en fortsatt hög prioritetvid för hållbar utveckling och Cardiffprocessen för integrationav miljöfrågor i unionens olika politikområden.I skrivelsen redovisas EU-arbetets betydelse för att uppnå vart och ettav de 15 svenska miljökvalitetsmålen med delmål. Mot den bakgrunden finnerregeringen att insatser inom följande områden skall prioriteras:klimat samt försurning och övriga luftföroreningsfrågor,kemikaliefrågorna inklusive bekämpningsmedel samt resurs- och avfallsfrågornainom ramen för hållbara konsumtions- och produktionsmönster,en hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av biologiskmångfald,miljöfrågor.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. EU:s miljöreglerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U323 yrkande 14, 2003/04:MJ10 yrkande10, 2003/04:MJ11 yrkande 4, 2003/04:MJ12 yrkande 2 och 2003/04:MJ365yrkande 3.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp, kd, c, mp)2. MiljögarantinRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ11 yrkande 5.3. Allmänhetens deltagandeRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ12 yrkande 1.4. Internationellt samarbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K416 yrkande 39 i denna del,2003/04:MJ10 yrkandena 1 i denna del och 12, 2003/04:MJ11 yrkande 15 i dennadel och 2003/04:MJ472 yrkande 2 i denna del.5. Europeiska investeringsbankenRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ11 yrkande 15 i denna del.6. Miljöprövning vid exportkrediterRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ10 yrkande 13.Reservation 3 (kd)7. Prioriterade områden i EU-arbetetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ10 yrkande 1 i denna del, 2003/04:MJ411yrkande 1 och 2003/04:MJ474 yrkande 28.Reservation 4 (kd)Reservation 5 (v)Reservation 6 (c)8. Hållbar utveckling och sektorsintegrationRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U324 yrkande 11, 2002/03:MJ428 yrkande51 och 2003/04:MJ11 yrkande 1.Reservation 7 (c)9. Utsläppsberäkningar för koldioxidRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ11 yrkande 2 och 2003/04:MJ401yrkande 20 i denna del.Reservation 8 (mp)10. SänkorRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ12 yrkande 3.11. Handel med utsläppsrätterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K419 yrkande 13 i denna del,2003/04:MJ12 yrkande 9 och 2003/04:MJ401 yrkandena 19 och 20, båda i dennadel.Reservation 9 (fp, kd)12. Transportsektorns miljöpåverkanRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ10 yrkande 2 och 2003/04:MJ12yrkande 4.Reservation 10 (fp)Reservation 11 (kd)13. Avgas- och bränslefrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:T468 yrkande 2 och 2003/04:MJ234yrkande 1.Reservation 12 (kd)14. Miljöklassning av fordonRiksdagen avslår motion 2003/04:T564 yrkande 21.15. EU:s kemikaliearbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K419 yrkande 13 i denna del,2003/04:MJ10 yrkande 3, 2003/04:MJ12 yrkande 6, 2003/04:MJ236 yrkandena 5-8,2003/04:MJ365 yrkande 4, 2003/04:MJ400 yrkande 14 och 2003/04:MJ472yrkande 25.Reservation 13 (kd, c)16. SubstitutionsprincipenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ11 yrkande 7, 2003/04:MJ236 yrkande2 och 2003/04:MJ365 yrkande 6.Reservation 14 (v, mp)17. Särskilt farliga ämnenRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ236 yrkandena 3, 4 och 9.18. PermetrinRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ11 yrkande 6.19. Konventionen om kontroll av skadliga påväxthindrande systemRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ10 yrkande 5.20. Kärnsäkerhet och strålskyddRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K416 yrkande 39 i denna del och2003/04:K419 yrkande 13 i denna del.21. SellafieldRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ459.22. Bevarande av den miljönRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ10 yrkande 4, 2003/04:MJ12 yrkande7, 2003/04:MJ284 yrkande 1, 2003/04:MJ334 yrkandena 2 och 5 och 2003/04:MJ472yrkande 2 i denna del.Reservation 15 (fp, kd, c, mp)23. EU:s skogsbruksstrategiRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ12 yrkande 5.24. Ett rikt odlingslandskapRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ10 yrkande 6.Reservation 16 (kd)25. Genmodifierade organismerRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ10 yrkande 1 i denna del.26. EU:s avfallsdefinitionRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ460.27. Lagstiftning och tillämpning av EU-rättenRiksdagen avslår motion 2002/03:U324 yrkande 12.28. Ekonomiska styrmedelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K416 yrkande 39 i denna del,2003/04:K419 yrkande 13 i denna del, 2003/04:MJ10 yrkande 8, 2003/04:MJ11yrkandena 8-10, 2003/04:MJ12 yrkande 8 och 2003/04:MJ401 yrkandena 19 och20, båda i denna del.Reservation 17 (fp, kd)Reservation 18 (mp)29. Internalisering av miljökostnadernaRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ10 yrkande 9 i denna del.Reservation 19 (kd)30. Gränskorrigerade koldioxidavgifterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ11 yrkande 3 och 2003/04:MJ401yrkande 19 i denna del.Reservation 20 (mp)31. Offentlig upphandlingRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ10 yrkandena 7, 9 i denna del och11 och 2003/04:MJ11 yrkande 12.Reservation 21 (kd)Reservation 22 (mp)32. Miljöskadliga subventionerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ11 yrkande 11 och 2003/04:MJ401yrkande 19 i denna del.33. EU:s strukturfonderRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ12 yrkande 10.34. Forskning och utvecklingRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K416 yrkande 39 i denna del,2003/04:MJ10 yrkande 14 och 2003/04:MJ11 yrkande 14.Reservation 23 (v, mp)35. EU:s miljöledningssystemRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ10 yrkande 15 och 2003/04:MJ11yrkande 13.Reservation 24 (kd)36. MiljömärkningRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ282.Reservation 25 (kd)37. Europeiska miljöbyrånRiksdagen avslår motion 2002/03:U324 yrkande 10.Reservation 26 (mp)38. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2003/04:9 till handlingarna.Stockholm den 12 februari 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), RuneBerglund (s), (), (), (), (), (), (), JanAndersson (c), (), (), ChristinNilsson (s), () och ().Redogörelse för ärendetBakgrundRegeringens övergripande miljöpolitiska mål är att till nästa generationlämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta.I propositionen (prop. 1997/98:145) Svenska miljömål föreslog regeringen15 miljökvalitetsmål. Dessa, vilka i bred enighet antagit, görden ekologiska dimensionen i begreppet hållbar utveckling tydlig.Miljömålsstrukturen utgör också en viktig utgångspunkt för miljöarbetei EU.I november 2001 antog regeringens förslag till delmål, åtgärderoch strategier för att nå miljökvalitetsmålen. senare antogriksdagen även delmål för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan(prop. 2001/02:55). I regeringens proposition (prop. 2002/03:117) Ettsamhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp som beslutades av regeringeni föreslås ytterligare två delmål för miljökvalitetsmålet Godbebyggd miljö.Mot bakgrund av att de 15 miljökvalitetsmålen med delmål var fastställdaansåg regeringen att det fanns anledning att se över de prioriteringarsom antagit för miljöarbetet inom EU. Regeringen beslutade därförden att uppdra åt att efter samråd medberörda myndigheter analysera vilka frågor har anledning attsärskilt bevaka och att söka påverka i EU därför att de har betydelse föruppnåendet av de svenska miljökvalitetsmålen. lämnadeden sin redovisning av regeringsuppdraget.Skrivelsens huvudsakliga innehållSyftet med skrivelsen är att för redovisa regeringens bedömningarnär det gäller prioriteringar för svenska insatser inom EU:s miljöarbetemot bakgrund av de svenska miljökvalitetsmålen. Erfarenheter från åttaårs EU-medlemskap och det svenska ordförandeskapet i EU har visat att etttidigt målinriktat agerande är en tillgång. Arbetsformerna utvecklasständigt i EU, bl.a. genom den hittills största utvidgningen av unionen,och ett målinriktat agerande bedöms bli ännu viktigare. Genom att aktivtdriva miljöfrågor inom EU verkar inte bara för den svenska miljönutan för hela unionens. I samband med utvidgningen kommer detta också attgälla de nya medlemsländernas miljö. Tillsammans med övriga EU-länder kanSverige också driva på det regionala och globala miljöarbetet. EU samordnarsina ståndpunkter inom ramen för internationella förhandlingar.Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Sverigehar agerat kraftfullt inom EU för att lyfta upp miljöfrågorna på sammahöga nivå som ekonomisk och social utveckling. För att uppnå miljömålenär det viktigt att påverka politiken inom andra sektorer såsom jordbruk,fiske och transporter. Regeringen lägger därför en fortsatt hög prioritetvid för hållbar utveckling och Cardiffprocessen för integrationav miljöfrågor i unionens olika politikområden.I skrivelsen redovisar regeringen betydelse för att uppnåvart och ett av de 15 svenska miljökvalitetsmålen med delmål. Mot denbakgrunden finner regeringen att insatser inom följande områden skallprioriteras:klimat samt försurning och övriga luftföroreningsfrågor,kemikaliefrågorna inklusive bekämpningsmedel samt resurs- och avfallsfrågornainom ramen för hållbara konsumtions- och produktionsmönster,en hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av biologiskmångfald,miljöfrågor.Slutligen redovisar regeringen ett antal verktyg för att genomföraprioriteringarna: lagstiftning och tillämpning av , ekonomiskastyrmedel, offentlig upphandling, avveckling av stöd som påverkar miljöni negativ riktning, EU:s fonder, forskning och utveckling, informationoch miljöledning samt rapportering och utvärdering.Utskottets övervägandenUtgångspunkter för det svenska EU-arbetetAllmänna förutsättningar för miljöarbetet i EUUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett flertal motionsyrkanden (m, kd, fp, mp) om EU:smiljöregler, inklusive miljögarantin, bl.a. med hänvisning till vad somanförs i skrivelsen. Ett motionsyrkande (fp) om allmänhetens delaktighetvad gäller miljöarbetet avstyrks bl.a. mot bakgrund av pågående arbeteför att efterleva konventionen om tillgång till information, allmänhetensdeltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning imiljöfrågor.MotionernaI motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 10 framhålls möjligheten för medlemsländeratt ha strängare miljöregler än vad EU:s lagstiftning kräver. I motion2003/04:MJ12 (fp) yrkande 2 framförs motsvarande krav på att de EU-reglersom påverkar miljöområdet i huvudsak skall vara minimiregler och attenskilda länder därmed skall kunna ha striktare nationella regler än vadEU föreskriver. Enligt motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 4 och 2003/04:MJ365(mp) yrkande 3 skall harmoniserade regler i EU vara minimiregler så attenskilda EU-länder skall kunna införa strängare regler. Motionärerna anseratt de krav som ställs på avvikelser från harmoniseraderegler - att nationella regler skall vara grundade på nya vetenskapligabelägg - strider mot försiktighetsprincipen. Även varuregler som inte iförsta hand avser miljöegenskaper kan få miljökonsekvenser och bör därförvara utformade som minimiregler. Betydelsen av att EU ger medlemsstaternaen möjlighet och en viktig roll att motverka miljöföroreningar övergränserna betonas i motion 2002/03:U323 (m). bör därför verka fören ökad harmonisering av miljöreglerna i EU (yrkande 14).Enligt motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 5 bör pröva miljögarantingenom att notifiera nationella förbud till EU. bör också verkaför införandet av en verklig miljögaranti som ger medlemsländerna rättatt gå före med högre miljökrav. Paragraf 95 i har införtsi princip oförändrad i det konstitutionella fördraget. De undantagsmöjlighetersom finns är fortfarande kraftigt kringskurna.Motionärerna bakom motion 2003/04:MJ12 (fp) anser att allmänhetensdelaktighet vad gäller miljöarbetet bör fördjupas (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeSom framhålls i skrivelsen innebär minimidirektiv att medlemsstaterna harmöjlighet att anta strängare regler än de som anges i direktiven. Eftersomflertalet rättsakter på miljöområdet är minimidirektiv finns det möjlighetertill mer långtgående åtgärder i syfte att nå de svenska miljökvalitetsmålen.Sådana åtgärder måste utformas i enlighet med de principer och den praxissom gäller inom EU. Därutöver kan medlemsländerna med ekonomiska ochmarknadsmässiga styrmedel främja produkter som är miljömässigt bättre änEU:s minimikrav. I de fall en rättsakt kräver en fullständig harmoniseringpå ett område innebär det i princip att den gemensamma kravnivå somföreskrivs måste genomföras i alla medlemsstater. Den rättsliga grunden fördetta slag av direktiv är artiklarna 94 och 95 i EG-fördraget som syftartill upprättandet av den inre marknaden med dess krav på fri rörlighetför varor och tjänster. I artikel 95 i EG-fördraget finns den s.k.miljögarantin som under vissa förutsättningar ger en medlemsstat möjlighetatt behålla eller införa strängare regler än de som angetts i ett direktiv.Om nya regler skall införas gäller att de nationella reglerna skall varagrundade på nya vetenskapliga belägg. De skall vara nödvändiga för attlösa ett problem som är specifikt för medlemsstaten i fråga och som haruppkommit efter beslutet om harmonisering. Utskottet instämmer i regeringensbedömning att dessa begränsningar ställer stora krav på ett enskilt landsgrundarbete för att driva på arbetet inom EU, t.ex. på det av Sverigeprioriterade kemikalieområdet. Utskottet anser att det är angeläget attregeringen - inom ramen för den s.k. regeringskonferensen om EU:s framtidakonstitutionella fördrag - fortsätter att verka aktivt för förbättringari fördraget när det gäller tillämpningen av försiktighetsprincipen och enintroduktion i fördraget av den s.k. substitutionsprincipen. Dessa principerbör beaktas vid harmonisering och vid tillämpning av harmoniseradebestämmelser. Det sistnämnda avser särskilt den s.k. miljögarantin. tidigare anfört får bestämmelserna i fördraget inte leda tillatt medlemsstaterna måste sänka sina miljökrav (bet. 2003/04:MJU2y). Vidarehar utskottet i annat sammanhang bl.a. konstaterat att genommedlemskapet i EU är bundet av den rättsordning som gäller förEuropeiska gemenskapen (EG). EG:s direktiv kan kräva en fullständigharmonisering av medlemsstaternas nationella regler men kan också ange endastde minimikrav som måste garanteras (s.k. minimidirektiv). Att rättsaktenkräver en fullständig harmonisering på ett område innebär i princip attden gemensamma kravnivå som föreskrivs måste genomföras i alla medlemsstater.Utskottet framhöll därvid att det är svårt att bedöma hur långt miljögarantini praktiken sträcker sig, då någon praxis ännu inte vuxit fram, och attförslagen om miljöbestämmelserna i konventets tredje del i huvudsaköverensstämmer med bestämmelserna i nuvarande fördrag. Vidare betonadesbetydelsen av att enskilda länder är pådrivande och goda föredömen (bet.2001/02:MJU3 s. 31). Avslutningsvis instämmer utskottet i vad regeringenanför i skrivelsen om att bör utnyttja den s.k. miljögarantin iartikel 95 i EG-fördraget när förutsättningarna för att införa strängarenationella åtgärder anses vara för handen i syfte att försöka flytta framEU:s positioner när det gäller miljöanpassning av kemikalieanvändning.Det anförda tillgodoser enligt utskottet i allt väsentligt syftet medmotionerna 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 10, 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 4,2003/04:MJ12 (fp) yrkande 2, 2003/04:MJ365 (mp) yrkande 3 samt 2002/03:U323(m) yrkande 14. Motionerna kan därmed lämnas utan vidare åtgärd i berördadelar.Utskottet avstyrker även motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 5 i den mån deninte kan anses tillgodosedd med det anförda.Konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande ibeslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, den s.k. Århuskonventionen, fastställer vissa grundläggande bestämmelser omallmänhetens delaktighet i miljöfrågor och arbetet för att se till attmiljölagstiftningen följs. Konventionen innehåller tre pelare som var ochen ger allmänheten vissa rättigheter: den första pelaren gäller tillgångentill miljöinformation, den andra pelaren deltagandet i beslutsprocesseroch den tredje pelaren tillgången till rättslig prövning. Gemenskapen ochsamtliga medlemsstater undertecknade konventionen 1998. Anpassningen berörgemenskapslagstiftning såväl som medlemsstaternas nationella lagstiftning.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 2003/04:MJ12 (fp) yrkande1 om att allmänhetens delaktighet vad gäller miljöarbetet bör fördjupas.I samband med behandlingen av skrivelsen om Europeiska konventet om EU:sframtid konstaterade utskottet att konventionen har som syfte att se tillatt allmänheten har tillgång till fakta om miljön och medel att påverkamyndigheters beslut som har inverkan på miljön (2003/04:MJ2y). När detgäller gemenskapslagstiftning riktad till medlemsstaterna antog gemenskapenunder två direktiv: ett om allmänhetens tillgång till miljöinformationsamt ett om allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer ochprogram avseende miljön. lade kommissionen fram treytterligare förslag: ett direktiv om tillgång till rättslig prövning, enförordning om Århuskonventionens tillämpning på gemenskapens institutioneroch organ samt ett beslut om Europeiska gemenskapens ingående av konventionen.De nya rättsakterna syftar till att både EG och medlemsstaterna skallfullfölja åtagandena enligt konventionen och kunna ratificera den. Utskottethar inhämtat att behovet av lagstiftning eller andra åtgärder före ensvensk ratificering av konventionen utreds . Med det anfördaföreslås att motion 2003/04:MJ12 (fp) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd.Det internationella perspektivetUtskottets förslag i korthetEtt antal motionsyrkanden (fp, kd) avstyrks bl.a. mot bakgrund av vad somanförs i skrivelsen om internationellt miljösamarbete. Vidare avstyrkerutskottet ett motionsyrkande (mp) om EU:s biståndsverksamhet mot bakgrundav vad anför i betänkande 2003/04:UU3 politik för globalutveckling. Ett motionsyrkande (mp) om Europeiska investeringsbanken (EIB)avstyrks med hänvisning till regeringens agerande för att påverka bankensverksamhet. Slutligen avstyrker utskottet ett motionsyrkande (kd) ommiljöprövning vid exportkrediter från medlemsländerna med hänvisning tillOECD:s riktlinjer angående miljöhänsyn vid statsstödd exportfinansiering.MotionernaI motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 1 (delvis) framhålls att bevarandet avett rikt odlingslandskap skall vara ett område där insatser särskiltprioriteras inom EU-arbetet. Det är viktigt att inom EU arbeta för attöppna marknaden för exportvaror, inte minst jordbruksprodukteroch råvaror. Enligt motionärerna är det viktigt att avveckla de handelsstörandesubventionerna inom jordbruket, framför allt exportstöd. Inom WTO måsteSverige och EU ställa mer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskravsom ställs på svenskt och europeiskt jordbruk. motion2003/04:MJ472 (fp) yrkande 2 (delvis) framhåller betydelsen av internationellmiljösamverkan. Enligt motionärerna är det av yttersta vikt att Sverigeaktivt stöder internationell miljösamverkan och att detta också avspeglarsig i aktiv handling. Bindande internationella överenskommelser påmiljöområdet måste vidareutvecklas, liksom kunskaps- och tekniköverföring.En uppgörelse förordas inom WTO om avreglering av och med slopade skyddstullar och fritt marknadstillträde förexportörer från fattiga länder. Försurningen skadar mark och vatten varförinternationella överenskommelser krävs för att minska utsläppen.Kristdemokraterna uppmärksammar i motion 2003/04:K416 (kd) yrkande 39 (delvis)behovet av att EU intar ledarrollen i arbetet för en global hållbarutveckling. Miljösamarbetet över nationsgränserna är en av EU:s viktigasteuppgifter, anser partiet. Som en av världens rikaste regioner har Europaett globalt ansvar för en hållbar utveckling. bör inta ledarrolleni kampen mot bl.a. växthuseffekten. Vidare understryks EU har en viktiguppgift i att se till att omsätta internationella miljökonventioner ihandling i dialogen med . Enligt motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande12 bör EU genom handel och bistånd underlätta omställningen till miljömässigthållbara tekniker, i synnerhet energisystem, i tredje världen. Motion2003/04:MJ11 (mp) yrkande 15 (delvis) tar upp EU:s biståndsverksamhet.Enligt motionärerna bör verka för att en större del av biståndetkanaliseras dit behoven är störst i stället för att i hög grad gå tillforna kolonialstater.Enligt motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 15 (delvis) bör aktivtverka för att förbättra EIB:s (EU:s bank) verksamhet när det gällermiljöhänsyn, öppenhet och folkligt deltagande i beslutsfattandet.Motion 2003/04:MJ10 (kd) tar upp miljöprövning vid exportkrediter frånmedlemsländerna. Många länder i väst bidrar till en ohållbar utvecklingi genom de nationella exportkreditnämnderna som ger finansielltstöd till investeringar i utvecklingsländer. Det förekommer att tekniksom är skadlig för miljön exporteras. EU bör kräva att en obligatoriskmiljöprövning måste föregå alla beslut om statliga exportkrediter (yrkande13).Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför i skrivelsen har miljöpolitiken inom unionen storbetydelse inte bara för miljö utan även för det svenska agerandetinternationellt. Betydelsen av samverkan i olika ländergrupperingar ökari internationella sammanhang. Tillsammans med övriga EU-länder kan Sverigedriva på det globala och regionala miljöarbetet. Inom internationellamiljökonventioner är EU:s agerande av stor vikt. Genom samordning kan EUbli en stark aktör i förhandlingarna. Ett tydligt exempel är klimatkonventionenoch Kyotoprotokollet där EU:s agerande har varit avgörande. Vidare böruppmärksammas att det vid världstoppmötet i beslutadesatt ett internationellt tioårigt ramverk av program för hållbar konsumtionoch produktion skall utvecklas. Utskottet utgår från att fortsätteratt vara pådrivande för att EU skall ta en ledande roll i utvecklandetoch genomförandet av ramverket. Stöd för renare produktion, kapacitetsuppbyggnadoch teknikutbyte med utvecklingsländer och övergångsekonomier bör prioriteras.Dessutom bör, som anförs i skrivelsen, förutsättningar skapas och hinderundanröjas i de internationella handelsregelverken avseende miljöprodukteroch miljömärkning. Att bekämpa fattigdom är nödvändigt för att uppnå enhållbar utveckling, inte minst för de minst utvecklade länderna. Enbetydande samsyn råder om att kampen mot fattigdomen är en gemensaminternationell utmaning. EG tillsammans med medlemsstaterna är för närvarandevärldens största finansiär av utvecklingssamarbete.I samband med behandling av propositionen om politikför global utveckling (bet. 2003/04:UU3, skr. 2003/04:112) konstateradesatt en hållbar utveckling är ett uttalat mål för WTO. Regelverketinom WTO liksom multilaterala konventioner på miljöområdet och det socialaområdet är viktiga delar av det internationella regelverk som ochEU har att leva upp till. Vidare framhölls att dessa regler inte får spelasut mot varandra, utan att de bör användas i samverkan för att stärkamiljöhänsynen, skyddet för de mänskliga rättigheterna och frihandeln ivärlden.