bet · GR01TU10 · 2004-05-27 00:00:00 — Motionsförslag med innebörden att en planeringsram bör avsättasäven för sjöfarten bör därmed inte föranledariksdagen någon åtgärd.Motionsledes har även framförts förslag om att staten bör behandla IT-infrastrukturen och den traditionella fysiska infrastrukturen samlat, isyfte att garantera alla tillgång till den nya tekniken då denna är enviktig förutsättning för att skapa livskraft och tillväxt i hela landet.Utskottet instämmer i den grundläggande syn som framkommer i motionerna,att utbyggnaden av en väl fungerande IT-infrastruktur är avgörande förSveriges möjlighet att kunna behålla och utveckla sin ledande ställningpå IT-området. är det viktigt att den pågående utbyggnaden gerföretag och hushåll i hela landet möjlighet att utnyttja den nya tekniken.Enligt utskottets mening bör dock utbyggnaden av IT-infrastrukturen iförsta hand ske i marknadens regi som staten har ett övergripandeansvar att se till att IT-infrastruktur finns tillgänglig i hela landet.Då det finns avgörande skillnader mellan statens roll i uppbyggnaden avtraditionell infrastruktur och av den nya IT-infrastrukturen ser utskottetingen anledning att ta initiativ till en mer samlad behandling av olikatyper av infrastruktur i enlighet med vad som framförts i motionen.Det har även framförts motionsförslag om att skapa ett särskilt anslagför cykelrekreationsleder och om att cykelledsprojekt i den regionala ochnationella planeringsprocessen bör vägas mot vägprojekt. Enligt utskottetsmening har cykeln en given plats i det hållbara resandet. Att cykla kange flera positiva effekter som exempelvis ökad hälsa och ökat välbefinnandeför individen, bättre miljö genom minskade koldioxidutsläpp samt minskaderesekostnader för de enskilda. Utskottet vill vidare framhålla att ensatsning på god infrastruktur för cyklister i högsta grad är enjämställdhetsfråga. Kvinnor reser mer lokalt än män. Kvinnor går och cyklarockså mer . Kvinnors resmönster är mer komplexa än mäns ochomfattar ofta en kombination av cykel och kollektivtrafik. Utskottet serdärför med tillfredsställelse på den nationella strategi som tagits framav samt avsiktsförklaringen med ,cykelorganisationerna och cykelbranschen. Enligt utskottets mening är någonåtgärd från sida dock inte erforderlig.Fysisk planeringFrågan om regleringen av den fysiska planeringen har uppmärksammats i ettantal motioner. Andemeningen i tre av dessa är att dagens regelverk stadgaren planerings- och prövningsprocess som är för lång och omständlig. Ettmotionsförslag har innebörden att man i miljöprövningsprocessen bör utgåfrån ett synsätt där målet är att helheten optimeras, där olika tranportslagutnyttjas och kompletterar varandra, vilket innebär att man imiljöprövningsprocessen inte skall låsa planeringen till ett transportslag i etttidigt skede. Ytterligare ett motionsförslag aktualiserar frågan omanvändning av vid utbyggnaden av infrastruktur.Utskottet ser det som angeläget att förkorta och effektiviseraplaneringsprocessen och instämmer därmed med motionärerna i denna del. Det ärdock även viktigt att möjligheten att uppnå miljömålen inte försvåraseller att allmänhetens rätt till insyn och deltagande åsidosätts.Utskottet ser därför positivt på att regeringen tillsatt två utredningarsom parallellt ser över och lämnar förslag till åtgärder som berör denfysiska planeringsprocessen bl.a. utifrån ovan nämnda utgångspunkter. Denena är och den andra är av plan-och bygglagstiftningen, . har i sittdelbetänkande En effektivare miljöprövning (SOU 2003:124) presenteratförslag som bl.a. rör förfarande och formella krav påmiljökonsekvensbeskrivningaroch anmälningsplikt för mindre vattenverksamheter. I ytterligare ettdelbetänkande (SOU 2004:38) lämnas förslag till alternativprövningsorganisation.Slutbetänkande skall redovisas . PBL-kommitténhar överlämnat delbetänkandet Miljöbedömningar avseende vissa planer ochprogram (2003:70) samt delbetänkandet Kortare insatskedja och ökad samordning- alternativ för plan- och bygglagens prövningsorganisation (2004:40). Ensamlad redovisning kommer att ske i kommitténs slutbetänkande 31 december2004.Med hänvisning till pågående utredningar är utskottet inte berett attvidta något initiativ med anledning av motionsförslag i denna fråga.När det gäller motion 2002/03:N340 (c) om användningen av vidutbyggnad av transportinfrastrukturen anser utskottet att detta är enfråga som i första hand bör avgöras från fall till fall i detaljplaneringenav nya investeringsprojekt. Utskottet är därför inte berett att föreslåatt vidtar någon åtgärd med anledning av motionsförslaget.Sammanfattning av utskottets ställningstagandeSammanfattningsvis anser utskottet att ett förtjänstfullt och angelägetutredningsarbete har bedrivits kring planeringsprocessensutformning och innebörd. Utskottet utgår från att de frågor som uppmärksammatsinom ramarna för detta arbete kan ges en fortsatt behandling i den vidareutvecklingen av infrastrukturplaneringens, bl.a. i syfte att kontinuerligtanpassa infrastrukturplaneringen till förändringar i omvärlden och utifrånde krav som kan ställas på processen. Det gäller bl.a. krav påen väl fungerande mål- och resultatstyrning. Utskottets ställningstagandeinnebär att alla de motionsledes framförda förslag som behandlats i dettaavsnitt avstyrks. Syftet med ett flertal av dessa förslag förutsätts dockhelt eller delvis bli tillgodosett. Även styrelses förslagtill riksdagsbeslut avstyrks, med hänvisning till att utskottet förutsätteratt resultatet av styrelses granskning kommer att beaktasinom ramen för det fortsatta utvecklingsarbetet och att regeringen redovisarresultatet av sina överväganden för riksdagen.Planeringsramarna och långsiktsplanernaUtskottets förslag i korthetEnligt utskottets mening möjliggör regeringens förslag till utökadeplaneringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar en kraftfull moderniseringoch utveckling av transportinfrastrukturen. Utskottet föreslår följaktligenatt godkänner de utökade planeringsramarna med 9,3 miljarderkronor till sammanlagt . Såvitt gäller regeringensredovisning av utfallet av planeringsomgången 2004-2015 anser utskottetatt de av regeringen fastställda långsiktsplanerna och strategierna utgårifrån en god avvägning mellan olika typer av åtgärder, de transportpolitiskadelmålen och samhällsekonomiska bedömningar. Utskottet avstyrker därmedsamtliga i detta avsnitt behandlade motionsförslag.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (fp), 10 (kd) och 11 (c).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens proposition Utökadeplaneringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 (prop. 2003/04:95)där föreslås godkänna att den ekonomiska planeringsramen förinvesteringar i järnvägar för skall vara 107,7 miljarderkronor och för investeringar i nationella stamvägar för perioden 2004-2015skall vara (avsnitt 5). I avsnittet redovisas ävenutfallet av den genomförda planeringsomgången för väg- och järnvägsinfrastrukturför 2004-2015.Vidare behandlar utskottet följande motioner.2002/03:T213 yrkande 2 av (),2002/03:T266 yrkande 2 av m.fl. (m),2002/03:T279 yrkande 2 av (),2002/03:T291 av (),2002/03:T295 yrkande 1 av (),2002/03:T298 yrkandena 14 och 15 av m.fl. (fp),2002/03:T321 yrkandena 1 och 6 av m.fl. (m),2002/03:T371 yrkande 2 av (),2002/03:T466 yrkandena1-4, 7, 8 och 34 av m.fl. (c),2002/03:T496 yrkandena 4-8 av m.fl. (s),2002/03:T532 av (),2002/03:N267 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (fp),2002/03:N302 yrkandena 20 och 21 av och (båda mp),2002/03:N307 yrkande 2 av m.fl. (kd),2002/03:N392 yrkande 6 av m.fl. (kd),2002/03:Bo319 yrkandena 6 och 7 av m.fl. (s),2003/04:T5 av och (),2003/04:T8 yrkandena 1, 2, 5, 7 och 8 av m.fl. (m),2003/04:T13 yrkandena 1, 3 och 4 av m.fl. (fp),2003/04:T14 yrkandena 2 och 4-6 av m.fl. (c),2003/04:T15 yrkande 1 av m.fl. (kd),2003/04:T421 (),2003/04:T515 av och (),2003/04:T530 yrkandena 1 i denna del och 4 av m.fl. (m),2003/04:T549 yrkandena 5-8 av m.fl. (s),2003/04:T562 yrkandena 8 i denna del och 9 av m.fl. (fp),2003/04:T564 yrkandena 13-15 av m.fl. (c),2003/04:N328 yrkande 23 av m.fl. (c),2003/04:N330 av m.fl. (kd) och2003/04:N346 yrkande 7 av m.fl. (kd).BakgrundUnder behandlade utskottet regeringens proposition 2001/02:20Infrastruktur för en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet tillstyrkteregeringens förslag vilket innebär en total planeringsram för perioden2004-2015 på och att den skall användas på följandesätt:87 miljarder kronor för drift och underhåll av statliga vägar,för drift och underhåll av statliga järnvägar,för sektorsuppgifter,för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion av vägar,för investeringar i järnvägar,för nationella väginvesteringar,för regional transportinfrastruktur,för kapitalkostnader i form av räntor och amorteringarför investeringar som finansieras med lån.Utskottet angav som sin mening att regeringens förslag till långsiktigplaneringsram för möjliggör en kraftfull och efterlängtadupprustning av de svenska järnvägs- och vägnäten samt att förslaget innebärett viktigt steg mot ett nytt transportsystem som möter växandebehov av snabba, effektiva och säkra samt miljövänliga transporter.Med utgångspunkt i bl.a. i beslut om långsiktiga planeringsramarhar regeringen och ett antal myndigheter tagit fram nationella åtgärdsplanerför åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen.Investeringar i järnvägsinfrastrukturPlaneringsdirektiven och förslagMed utgångspunkt i beslut om en planeringsram på 100 miljarderkronor för investeringar i järnvägar beslutaderegeringen om planeringsdirektiv för framtagande avförslag till nationell banhållningsplan. Direktiven anger att den nationellabanhållningsplanen skall innefatta följande åtgärder:järnvägstunneln genom ,utbyggnaden av till ett belopp av ,andel av finansieringen av i ,andel av ökad spårkapacitet genom centrala ochelektrifiering av Blekinge kustbana.Banverket fick i uppdrag att planera bidrag för investeringar i rullandemateriel för regional kollektiv persontrafik på järnväg, tunnelbana ochspårväg, upp till ett belopp av . Planeringsramen förjärnvägsinvesteringar, inklusive statsbidrag till rullande materiel blirdärmed 101,5 miljarder kronor.Banverkets förslag till banhållningsplan slutredovisades den 4 augusti2004. Förslaget har remissbehandlats.Regeringens fastställelse av banhållningsplanernaRegeringen beslutade att fastställa den nationellabanhållningsplanen. Regeringens beslut innebar bl.a. följande förändringarjämfört med förslag.Följande investeringsobjekt skall inrymmas i planen:Roslagsbanan, bidrag till planskild korsning med med40 ,Malmö-Staffanstorp-Dalby, enkelspår med under 2010-2015,godstågssatsning varav år 2006och under 2007-2009 ochNorrbotniabanan, etapp 1 med under 2010-2015, medstart 2010.Följande investeringsobjekt skall utgå ur planen:Inlandsbanan, , bärighetshöjningar.Vidare anges att ett antal investeringsobjekt i planen skall ges ändradtidpunkt för genomförande eller ändrad omfattning. I nedanstående tabellredovisas investeringar i den nationella banhållningsplanen.Tabell 1 Investeringar i den nationella banhållningsplanenBana Åtgärd MnkrVästra stambanan Flens bangård 120Västra stambanan 820Västra stambanan Övriga uppgraderingar 235Södra stambanan bangårdsombyggnad 158Södra stambanan Ostlänken etapp 1 2 400Södra stambanan 1 100Södra stambanan 250km/h samt ERTMS 525Södra stambanan , kapacitetsförstärkning 205Södra stambanan Övriga uppgraderingar 320Västkustbanan 5 230Västkustbanan Dubbelspårsutbyggnader 420Västkustbanan Förslöv-Ängelholm 430Västkustbanan Falkenberg 960Västkustbanan 1 245Västkustbanan , etapp 1 360Kust-till-kust-banan Fjärrblockering, bangårdsombyggnader 26Kust-till-kust-banan 95Kust-till-kust-banan Emmaboda-Karlskrona 500Kust-till-kust-banan Fjärrblockering, bangårdsombyggnader 455Kust-till-kust-banan 1 100Ostkustbanan Dubbelspårsutbyggnader 296Ostkustbanan , bangårdsombyggnad 790Ostkustbanan Dubbelspårsetapper Gävle-Uppsala 280Ostkustbanan ERTMS Stockholm-Sundsvall 400Ostkustbanan , bangårdsombyggnader 200Ostkustbanan /1 260Ostkustbanan Övriga uppgraderingar 40Dalabanan Kapacitetsförstärkning 245Stambanan genom övre , ny godsbangård 780Stambanan genom övre Kapacitetsförstärkning 315Stambanan genom övre Övriga uppgraderingar 235Norra stambanan Hastighetsanpassning 207Norra stambanan Övriga uppgraderingar 180Godsstråket genom Bergslagen 287Godsstråket genom Bergslagen 1 100Godsstråket genom Bergslagen Hallsberg-Degerön 2 065Godsstråket genom Bergslagen , förstärktkraftförsörjning 290Godsstråket genom Bergslagen Övriga uppgraderingar 600Bergslagsbanan Fjärrblockering, mötesstationer 185Bergslagsbanan 210Bergslagsbanan Övriga uppgraderingar 600Norge/Vänernbanan Dubbelspår 644Norge/Vänernbanan Dubbelspår 5 100Norge/Vänernbanan , triangelspår 290Norge/Vänernbanan Övriga uppgraderingar 125Värmlandsbanan 330Skånebanan Övriga uppgraderingar 160Jönköpingsbanan 290Jönköpingsbanan Övriga uppgraderingar 110Älvsborgsbanan Övriga uppgraderingar 415Mälarbanan , bangårdsombyggnad 235Svealandsbanan Kapacitetsförstärkning 1 350Svealandsbanan , kraftförsörjning 100Nynäsbanan Kapacitetsförstärkning 520Nynäsbanan Övriga uppgraderingar 15Mittbanan Övriga uppgraderingar 110Malmbanan Kapacitetsförstärkning 210Stockholm Mälartunneln 8 156Stockholm 548Stockholm Plattformsanpassning 260Stockholm Södra infarten 290Stockholm Förstärkt kraftförsörjning 490Stockholm Norra infarten 320Stockholm , snabbspårväg 470Stockholm Sjöstad, snabbspårväg 680Stockholm 315Stockholm , planskild korsning 40Stockholm Övriga uppgraderingar 85Göteborg , elektrifiering 55Göteborg Breddning av midjan, signalställverk 580Göteborg Godstågsviadukten 295Göteborg Kapacitet bangården 820Göteborg Spårvägar 75Göteborg , ny infart 50Malmö 7 000Malmö Fyrspår 585Malmö Personbangård 590Godsstråket genom Fjärrblockering, kapacitetsförstärkning 945Godsstråket genom 120Haparandabanan Nytt enkelspår och upprustning 2 670Botniabanan 13 200Botniabanan Kraftförsörjning, resecentrum 405Norrbotniabanan Etapp 1 3 000Ådalsbanan Uppgradering 3 588Ådalsbanan resecentrum , 68Ådalsbanan STAX 25 364Ådalsbanan Planskildheter 330Piteåbanan Övriga uppgraderingar 72Västerdalsbanan Kapacitetsförstärkning 30Södertälje hamn-Södertälje centrum Dubbelspår 315Stångådalsbanan/Tjustbanan Hastighetshöjande åtgärder 250Bohusbanan Fjärrblockering 220Nässjö/Jönköping-Värnamo-Halmstad 120Blekinge kustbana Elektrifiering 710Malmö-Staffanstorp-Dalby Utbyggnad 100Övriga banor Trafikstyrningssystem 655Inlandsbanan Bärighet, trafikstyrning, drift 610Statsbidrag till regionala spårfordon 4 500Sanering av förorenad mark 400Buller, etapp 2 500Plankorsningssäkerhet 270FUD 800Anpassning av stationer för funktionshindrade m.m. 800Marknadsåtgärder 700Anslutning till kombiterminaler och industriområden 1 100Bärighet och lastprofil 1 752Godstågssatsning 400Utbyte av el- och teleanläggningar 3 460Detektorer 175MobiSIR, etapp 5 225Teleinvesteringar, övrigt 1 550Tidigareläggningar 2002-2004 2 580Övrigt 1 780Summa 107 741Regeringen anger i propositionen att beslutet om den nationellabanhållningsplanen innebär en kraftfull satsning på förbättrad infrastrukturför järnvägen. Järnvägsnätet kommer att fortsätta att anpassas för högrehastigheter. Förutsättningarna för regional järnvägstrafik förbättrasgenom spårinvesteringar i befolkningstäta områden samt statsbidrag tillspårfordon. Godstrafiken kan effektiviseras genom spårinvesteringar i destora godstransportkorridorerna, ökad axellast och anpassad lastprofilsamt förbättrade anslutningar till kombiterminaler och industriområden.Åtgärder i den nordiska triangeln har getts särskilt hög prioritet eftersomde är angelägna för tillväxten i landet.Regeringens förslagDen totala kostnaden för de av regeringen utpekade projektenberäknas till , dvs. 6,2 miljarder högre än den avriksdagen beslutade planeringsramen. Regeringen föreslår därför att denekonomiska planeringsramen för för investeringar ijärnvägar skall vara . Planeringsramen för investeringari järnvägar utökas därmed med . Regeringen anger somskäl till förslaget att regeringen vid en samlad bedömning av Banverketsplanförslag funnit att flera viktiga och ur transportpolitisk utgångspunktväl motiverade förslag till investeringar inte kunnat inrymmas i denplaneringsram som anvisat och att planeringsramen därmed börutökas.Investeringar i väginfrastrukturPlaneringsdirektiven och förslagMed utgångspunkt i beslut om en planeringsram på 39 miljarderkronor för nationella väginvesteringar beslutaderegeringen om direktiv att upprätta en nationellväghållningsplan. Direktiven innebar bl.a. att den nationella väghållningsplanenskulle innefatta följande åtgärder:E 18 mellan och i ,i , under förutsättning att regional medfinansieringmed kan erhållas,E 18 mellan Adolfsberg och Lekhyttan i län.Vägverket överlämnade sitt förslag till nationellväghållningsplan.Regeringens fastställelse av väghållningsplanernaRegeringen beslutade att fastställa den nationellaväghållningsplanen. Regeringens beslut till plan innebär följandeförändringar jämfört med förslag.Följande åtgärder utgår från ,Förbi Vid Ludvika.Följande åtgärder tillförs planen och skall genomföras (byggstart ) ochE 20 genom (byggstart ).Vidare anges att ett antal åtgärder skall prioriteras på annat sätt än iVägverkets förslag. I nedanstående tabell redovisas investeringar i dennationella väghållningsplanen.Tabell 2 Investeringar i den nationella väghållningsplanenVäg Åtgärd MnkrE 4 Förbi 100E 4 Trafikplats 30E 4 750E 4 Syd 100E 4 185E 4 Boviken-N 100E 4 , etapp 1 65E 4 50E 4 325E 4 Förbi 690E 4 Tekniska system väginformatik 45E 4 185E 4 Uppsala-Mehedeby 2 680E 4 Ö-vik/38E 4 Förbifart 70E 6 310E 6 Trafikplats Spillepengen 50E 6 Trafikplats 55E 6 715E 6 1 040E 6 Vik-Värmlandsbro 765E 6 Värmlandsbro-Hogdal 580E 6 Tekniska system, väginformatik 60E 6 Torp-Håby 1 040E 6 Tpl Torp-Kurödsvägen 42E 6.21 Inlandsgatan-Vindragareg. 220E 6.21 Vindragaregatan-V Ringömotet 225E 12 80E 12 55E 12/E4 etapp 1 425E 12/E4 etapp 2 60E 14 230E 14 Pilgrimstad-Lockne 130E 18 120E 18 230E 18 Lekhyttan-Adolfsberg 680E 18 750E 18 2 240E 18 Planskildhet vid 15E 18 150E 18 Trpl Stäket 37E 20 Partillemotet 75E 20 Trpl Bodarna 25E 20 215E 20 Förbi 550E 20 305E 20 3 900E 20 Härad-Grundbro () 190E 22 Trafikplats Södra 55E 22 Trafikplats Råby 55E 22 Hurva-Rolsberga 130E 22 Förbifart Fogdarp 110E 22 Förbifart 115E 22 Sätaröd-Vä 380E 22 140E 22 100E 22 Sölve-Stensnäs 530E 22 310E 22 Genom 115E 22 170E 22 Söderleden i 70E 22 Förbi 50E 22 Förbi 65E 22 Trafikplats m.m. 33E 65 Svedala-Börringe 17525 Trafikplats Norremark 4025 15026 Halmstad-Oskarsström 7026 6031 Förbi 22540 Slambymotet 5040 66540 1 00040 Haga-Ljungarum 23044 Båberg-Väne-Ryr 31045 RV 45 11545 2 50045 Rengsjön-Älvros 7048 11048 53550 Skänninge-Norrsten 8050 Genom 76055 Östra förbifarten 39067 27070 Förbi Sala 320Ts-pott 4 900miljö 3 000mindre objekt 850FUD 600Tidigareläggningar 2002-2004 2 225Besparingskrav -1 000Summa 42 105Regeringen anger i propositionen att beslutet om den nationellaväghållningsplanen innebär en fortsatt utbyggnad av vägnätet med åtgärder somvisar på en god avvägning mellan det transportpolitiska målet omsamhällsekonomisk effektivitet och långsiktig hållbarhet samt de olika delmåleni transportpolitiken. Vidare anges att åtgärder i den nordiska triangelnhar getts särskilt hög prioritet eftersom de är angelägna för tillväxteni landet.Regeringens förslagDen totala kostnaden för de av regeringen utpekade projektenberäknas till , dvs. 3,1 miljarder högre än den avriksdagen beslutade planeringsramen. Regeringen föreslår därför att denekonomiska planeringsramen för för investeringar inationella stamvägar skall vara . Regeringen angersom skäl till förslaget att regeringen vid en samlad bedömning av Vägverketsplanförslag funnit att flera viktiga och ur transportpolitisk utgångspunktväl motiverade förslag till investeringar inte kunnat inrymmas i denplaneringsram som anvisat och att planeringsramen därmed börutökas.Drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturMed utgångspunkt i beslut om en planeringsram på 38 miljarderkronor för drift och underhåll av statliga järnvägar under perioden2004-2015 beslutade regeringen att skulle upprättaen strategi för drift och underhåll. förslag till strategiutgår från en indelning av järnvägsnätet i åtta banklasser, utifrån antaltåg på banan och godsmängden. Inom varje banklass anges sedan mål för hurmycket funktionsstörningar, tågförseningsminuter och hastighetsnedsättningarsom tillåts.Vägledande i arbetet med att ta fram förslag till åtgärder har varit:Målet om en säker trafik.Antalet störningstillfällen för godstrafik på de mest drabbadejärnvägssträckornaskall minst halveras jämfört med år 1996.Kvaliteten i järnvägstransportsystemet skall förbättras, tågförseningarpå järnvägsnätet skall minska.Effektiviteten i underhållet av det statliga järnvägsnätet skall öka.Banans tillstånd skall motiveras av aktuell trafik.Strategin bygger på följande prioriteringar.Åtgärder med syfte att bibehålla säkerheten kommer i första hand.Underhåll och högt prioriterade utbyten koncentreras till stråk med högtrafikvolym - höga kundkrav.Lågprioriterade stråk underhålls vid behov, vilket kan medföra försämrattekniskt tillstånd och fler tågförseningar.Planerade åtgärder för redovisas i nedanstående tabell.Utöver detta tillkommer driftsåtgärder.Tabell 3 Underhållsåtgärder i järnvägsnätetÅtgärdAvhjälpande och förebyggande underhåll 19 000Utbyte spår 4 600Utbyte spårväxlar 1 800Utbyte och upprustning broar 1 300Utbyte trummor 200Utbyte elanläggningar 3 100Utbyte signalanläggningar 1 800Övriga utbyten 2 800Banverket anser att tågförseningar orsakade av infrastrukturen skall minskamed och att detta kräver en större ram fördrift och underhåll.VTI konstaterar i sin granskning av förslag att det av Banverketformulerade målet att mängden infrastrukturrelaterade tågförseningar skallminska inte har motiverats och att något underlag för bedömningeninte finns tillgängligt. VTI delar bedömningen att bör fokuserasin verksamhet mot insatser som minskar mängden förseningar. Om dettainnebär att just en halvering av de förseningar som förorsakas avinfrastrukturen är en lämplig nivå kan VTI varken förkasta eller belägga.Särskilt betänkligt torde det dessutom vara att det finns en betydandeosäkerhet om hur stor del av förseningarna som egentligen förorsakas avoperatörer respektive infrastrukturhållare.Banverket gör vidare bedömningen att ytterligare tilldrift och underhåll leder till att de infrastrukturrelaterade tågförseningarnaunder perioden kan minska i stället för de man räknar medatt uppnå med den beslutade nivån. VTI har i sin genomgång inte funnitnågot underlag som understöder denna slutsats. VTI har inte heller funnitnågot underlag som stöder att sådana behov baseras på samhällsekonomiskaresonemang. har i sitt remissvar över VTI:s granskning angettatt det med nuvarande kunskap inte är möjligt att samhällsekonomisktvärdera de effekter som uppnås om ramen utökas med ytterligare 8 miljarderkronor. Det finns flera förklaringar till det utökade behovet av drifts-och underhållsmedel än att minska tågförseningarna, bl.a. utökadanläggningsmängd, större trafikvolym samt försämrat tekniskt tillstånd.Banverketanser att strategin medför en tydlig prioritering av underhåll och utbytenpå högtrafikerade banor och en nedprioritering av motsvarande på lågtrafikeradebanor.Regeringens bedömningRegeringen gör bedömningen att strategi för drift och underhållav det statliga järnvägsnätet innebär en ur transportpolitiskt perspektivgod avvägning mellan olika typer av åtgärder. Anvisade resurser bör kunnasäkerställa järnvägsnätets beständighet. Fördelningen av drifts- ochunderhållsmedlen på olika typer av banor bör inte betraktas som låst utanBanverket bör utifrån ett samhällsekonomiskt synsätt fördela anslagenmellan olika banklasser.Drift och underhåll av vägarMed utgångspunkt i beslut om en planeringsram på 87 miljarderkronor för drift och underhåll av statliga vägar under perioden 2004-2015beslutade regeringen att skulle upprätta enstrategi för bärighet, drift och underhåll.