bet · GR01KRU5 · 2004-02-12 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner somväckts vid 2001/02, 2002/03 och 2003/04 årsriksmöten.Motionerna gäller roll ochfrågan om en uppdelning av folkbildningsanslaget påsärskilda anslag för folkhögskolor respektivestudieförbund. I några motioner tas upp frågor somgäller bevarande av folkbildningens oberoendeställning och särart. Folkbildningens ekonomiskasituation tas upp i andra motioner, som bl.a. rörkommunernas och landstingens minskande bidrag.Frågor om bidragsfördelning och inrättande avutbildning inom folkbildningen berörs i motioner ompunktskriftsutbildning, teckenspråksutbildning,utbildning av teckenspråkstolkar, kvalificeradmusikutbildning, kompletterande svenskundervisningför invandrare och värnande av de nationellaminoriteternas kultur och språk inom folkbildningen.En rad motioner behandlar frågor om samordningen ochfinansieringen av amatörkulturorganisationernas ochstudieförbundens verksamhet.Samliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns sex reservationer och fyrasärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutFolkbildningsrådets roll och uppdelning avfolkbildningsanslaget1. roll och uppdelningav folkbildningsanslagetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236yrkande 4 i denna del och 2003/04:Kr209 yrkande 4i denna del.Reservation 1 (m)Folkbildningens oberoende, särart m.m.2. Folkbildningens oberoende, särart m.m.Riksdagen avslår motionerna 2001/02:Ub29yrkandena 1 och 3, 2001/02:Ub30 yrkande 13 och 2003/04:Kr329 yrkande 1.Folkbildningens ekonomiska situation3. Statens, landstingens och kommunernasansvar för finansieringen avfolkbildningenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr233 och2003/04:Kr273.4. Konsekvenser av kommuners minskade ellerslopade bidrag till folkbildningenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr336yrkande 15 och 2003/04:Kr326 yrkande 14.5. Folkhögskolors och studieförbunds behovav resursförstärkningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr283yrkande 1, 2003/04:Kr326 yrkande 19 och2003/04:Kr330 yrkande 1.Reservation 2 (c)Utbildningsutbud inom folkbildningen6. Bidrag till punktskriftsutbildning vidfolkhögskolaRiksdagen avslår motion 2002/03:K334 yrkande 1.7. Utbildning till teckenspråkstolkRiksdagen avslår motion 2002/03:Ub366.8. Stödet till teckenspråksutbildningRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr346.9. Kvalificerad musikutbildning vidfolkhögskolaRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr364.10. Kompletterande svenskundervisning förinvandrareRiksdagen avslår motion 2002/03:A271 yrkande 2.11. Minoritetsspråk och minoriteters kulturinom folkbildningenRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande18.Reservation 3 (fp, c)Studieförbunden och amatörkulturensorganisationer12. Samordning av statligt bidrag tillstudieförbunds ochamatörkulturorganisationers verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236yrkandena 4 i denna del och 5, 2002/03:Kr366yrkande 3, 2003/04:Kr209 yrkandena 4 i denna deloch 5, 2003/04:Kr274 och 2003/04:Kr329 yrkande 9.Reservation 4 (m)Reservation 5 (kd)13. Ett särskilt anslag tillamatörkulturorganisationernas verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr336yrkande 14, 2003/04:Kr287 och 2003/04:Kr326yrkandena 20 och 21.Reservation 6 (c)14. Statligt bidrag till AmatörkulturenssamrådsgruppRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr288 yrkandena1 och 2.Stockholm den 12 februari 2004På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet:Lennart Kollmats (fp), (), LarsWegendal (s), (), (),(), (), NikosPapadopoulos (s), (),(), i (s), (), iHisings (s), (), MatildaErnkrans (s), () och ().BakgrundVåren 1991 beslutade efter förslag i 1991års folkbildningsproposition (prop. 1990/91:82, bet.1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358) om nyabestämmelser för statsbidragen till folkbildningen,dvs. till studieförbund och folkhögskolor. Dettainnebar en markant ändrad ansvarsfördelning mellanstaten och folkbildningen, där staten endastfastställer syften med bidragsgivningen ochfolkbildningens anordnare själva lägger fast målenför verksamheten. Dessa syften kompletterades efterförslag folkbildningsproposition (prop.1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258).Denna ansvarsfördelning ger folkbildningen ettlångtgående mandat att själv avgöra hur statensbidrag skall användas och fastställa kriterier förfördelningen av statsbidraget mellan folkbildningensolika aktörer.Enligt 2 § förordningen (1991:977, 2 § ändradgenom 1998:973) om statsbidrag till folkbildningenskall statens stöd till folkbildningen ha till syfteatt1. främja en verksamhet som gör det möjligt förkvinnor och män att påverka sin livssituation ochsom skapar engagemang för att delta isamhällsutvecklingen,2. stärka och utveckla demokratin och3. bredda kulturintresset i samhället, ökadelaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande.Vidare skall verksamhet som syftar till att utjämnautbildningsklyftor och höja utbildningsnivån isamhället prioriteras liksom verksamhet som riktarsig till utbildningsmässigt, socialt och kulturelltmissgynnade personer. Personer med utländskbakgrund, deltagare med funktionshinder ocharbetslösa utgör särskilt viktiga målgrupper förstatens stöd.Utgångspunkten 1991 och1998 var att stödet till folkbildningen skall syftatill att bevara och utveckla folkbildningensegenvärde, nämligen friheten, frivilligheten,idéstyrningen och självständigheten (prop.1997/98:115 s. 5-6).Enligt 1 och 3 §§ statsbidragsförordningen skallfrågor om statsbidrag till folkhögskolor ochstudieförbund prövas av (FBR, denideella förening som bildats för ändamålet avFolkbildningsförbundet, ochRörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, ).Rådet fastställer kriterierna förstatsbidragsfördelningen. Efter en rapport år 1999från (1999:44Folkbildning - styrning och kontroll) ändrade FBRbidragskriterierna för studieförbunden.Den ordning med målstyrning och ändradansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen ifråga om statsbidraget, som infördes genom 1991 årsriksdagsbeslut, förutsatte att den statligt stöddaverksamheten skulle utvärderas av både staten ochfolkbildningen själv. Enligt 3 § förordningen omstatsbidrag till folkbildningen skallFolkbildningsrådet kontinuerligt följa upp ochutvärdera verksamheten i förhållande till syftenamed statsbidraget och de villkor för statsbidrag somföreskrivits.Vid 1997/tog regeringen - utan attlägga fram några förslag för - ifolkbildningspropositionen (prop. 1997/98:115 s.32-45) upp några centrala områden därfolkbildningsarbetet enligt regeringens bedömningskulle kunna få stor betydelse församhällsutvecklingen. Till dessa områden hörde ensatsning på kultur och bildning i bred bemärkelseinklusive naturvetenskap och teknik. Vidare ansågregeringen att folkbildningen borde spela en viktigroll för att förverkliga kulturpolitiken bl.a. genomatt den når ut till orter som saknar andrakulturinstitutioner och till grupper som inte fårdel av samhällets övriga kulturutbud och att den ären mötesplats mellan kulturarbetare och amatörer.Folkbildningen borde enligt regeringens meningfortsätta sina ansträngningar för att undanröjastudiehinder och tillgodose utbildningsbehov förmänniskor med funktionshinder. Folkbildningen bordeockså ta på sig viktiga uppgifter på IT-området.Vidare ansåg regeringen att folkbildningen bordefortsätta sina ansträngningar, särskilt istorstädernas ytterområden, att genom kultur- ochbildningsarbete underlätta en integration mellaninvandrare och svenskar. Slutligen bordefolkbildningen enligt regeringens uppfattningfortsätta sina ansträngningar att bidra tillkunskapsutveckling hos alla medborgare kring frågorom en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.Regeringens årliga resultatredovisning ochresultatbedömning avseende folkbildningen återfinnsi budgetpropositionen under utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (senast i prop.2003/04:1 utg.omr. 16 s. 102-103 och 106).Utredningar m.m.Riksdagens beslut om bl.a. komplettering avsyftena med statsbidraget föregicks av enutvärdering genom en särskild statlig utredning(benämnd SUFO). Utredningen avgav ett antaldelbetänkanden inom olika områden, Folkbildning ochvuxenstudier (SOU 1995:141), Cirkelsamhället (SOU1996:47), Värden i folkhögskolevärlden (SOU1996:75), Kunskapssyn och samhällsnytta ihantverkscirklar och hantverksutövande (SOU1996:122) och Folkbildningens institutioner (SOU1996:127), samt ett slutbetänkande, Folkbildningen -en utvärdering (SOU 1996:159).Riksrevisionsverket () lämnade på regeringensuppdrag en rapport (1999:44Folkbildning - styrning och kontroll) omfolkbildningen. RRV pekade bl.a. påFolkbildningsrådets dubbla roller att dels bevakastatens intressen, dels bevaka de egna medlemmarnasintressen. RRV framhöll att styrningen kunde varaolika på olika nivåer inom folkbildningen. RRVanförde också att rådets bidragskriterier i hög gradvar inriktade på kvantitet i stället för kvalitet.År 2001 tillkallade regeringen en särskildutredare för att genomföra den andra statligautvärderingen av folkbildningen efter reformen år1991, benämnd SUFO 2 (dir. 2001:74). Utredaren harhittills avgivit utvärderingsrapporter i fyradelbetänkanden, nämligen Folkbildningens särart?Offentlighet, forskning och folkbildaressjälvförståelse (SOU 2003:94), Folkbildning ochintegration. Folkbildning ochfunktionshinder (SOU 2003:108), Deltagaresupplevelse av folkbildningen. Det här borde alla fåpröva. Existens och folkbildning (SOU 2003:112) ochFyra rapporter om folkbildning. Vem "styr" folkbildningen? (SOU 2003:125).Ytterligare ett delbetänkande med sex rapporterkommer att publiceras. Utredaren skall redovisaresultaten av sitt arbete i en samlad bedömning den15 mars 2004.Ytterligare en utredare har tillkallats för att -som ett komplement till den statliga utredningenSUFO 2 - belysa folkbildningen ur icke-deltagarensperspektiv (dir. 2003:6). Utredaren skallåskådliggöra vilka grupper som inte deltar ifolkbildningen och pröva i vilken utsträckning detfinns önskemål som folkbildningen skulle kunnatillgodose. Uppdraget skall redovisas den 15 april2004.Folkbildningsrådet () har fått regeringensuppdrag att tillsammans med berörda aktörer och medstor öppenhet utarbeta ett samlat dokument omfolkbildningens framtida roll och uppgifter.Rapporter från rådslag, konferenser och seminarierhar sänts in till FBR, som sammanställt dem. Efterremiss av sammanställningen skall FBR överlämna sittdokument till regeringen i mars 2004.Företrädare för har den 27 januari2004 informerat utskottet om sin verksamhet ochplanering. Bland de ärenden som kommer att behandlasunder finns ett om regeringens styrning,kontroll och uppföljning när det gällerbidragsgivningen till folkbildningen och idrotten,där de som har myndighetsuppdraget att fördelamedlen är de ideella organisationernaFolkbildningsrådet och Riksidrottsförbundet.2003/04KrU5Utskottets övervägandenFolkbildningsrådets roll och uppdelning avfolkbildningsanslagetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag omFolkbildningsrådets roll och uppdelning avfolkbildningsanslaget, jämför reservation 1(m).MotionernaI motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 4 i denna deloch 2003/04:Kr209 (m) yrkande 4 i denna del anförsatt det blir alltmer irrelevant att ha ett gemensamtanslag för bidrag till folkhögskolorna ochstudieförbunden. När detta samband är upphävt börstatens uppdrag till att fördelastatsbidragen till folkhögskolorna ochstudieförbunden avskaffas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlatmotionsyrkanden om att föra över statsbidraget tillfolkhögskolorna till utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning och bibehålla bidraget tillstudieförbunden under ett folkbildningsanslag inomutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid (senast i bet. 2003/04:KrU1 s. 105-106). förslag har avslagit förslagen.Utskottet avstyrker i enlighet med sitt tidigareställningstagande de nu aktuella yrkandena omdelning av folkbildningsanslaget och avstyrker ävenförslaget att inte längre skallfördela medlen till folkhögskolorna ochstudieförbunden.Utskottet påminner om att den pågåendeutvärderingen inom SUFO 2 kommer att beröra frågorom dubbla roller sommyndighetsutövare och intresseföreträdare.Utvärderingen skall belysa om och i så fall hurdetta påverkat rådets myndighetsutövande roll ochfunktion. Utvärderaren skall redovisa en samladbedömning av de genomförda utvärderingarna den 15mars 2004. kommer ocksåfolkbildningens egen rapport om folkbildningensframtid, grundad på diskussioner i olika former påcentral, regional och lokal nivå, att överlämnastill regeringen.Riksdagen bör med hänvisning till det anfördaavslå motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 4 i dennadel och 2003/04:Kr209 (m) yrkande 4 i denna del.Folkbildningens oberoende, särart m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag omfolkbildningens oberoende, särart m.m.MotionernaI motionerna 2001/02:Ub29 (fp) yrkandena 1 och 3,2001/02:Ub30 (fp) yrkande 13 och 2003/04:Kr329 (kd)yrkande 1 föreslås att skall göratillkännagivanden för regeringen om folkbildningensmål, oberoende och särart. Det framhålls i denförstnämnda motionen att folkbildningens praktiskaverksamhet och genuina folkbildaruppdrag bör kunnahävdas och stärkas. Stödet till folkbildningen börfå en sådan utformning att folkhögskolornas särart ifråga om pedagogik, storleken på deltagargruppernaoch framför allt internatboendet bör uppmuntras ochstärkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inledningsvis redovisat hur riksdagensbeslut påverkade ansvarsfördelningen mellanstaten och folkbildningen när det gäller detstatliga stödet. Staten fastställer syftena medbidraget, medan folkbildningens anordnare självalägger fast målen för verksamheten.I direktiven för utvärderingen inom SUFO 2redovisas vissa förändringar av folkbildningensverksamhet efter 1991. Sedan det övrigaskolväsendet närmat sig folkbildningens arbetssättm.m. togs restriktionen för folkbildningen bort, sominnebar att folkbildningen tydligt skulle skilja sigfrån utbildningen inom det offentliga skolväsendetoch högskolan. Folkbildningen skulle därefter självansvara för att den statsbidragsstödda utbildningenpräglas av folkbildningens kännetecken. Vidareredovisas att folkbildningen fått särskilda medel avarbetsmarknadspolitiska skäl och att den externtfinansierade utbildningen ökat. Mot denna bakgrundskall utvärderingen belysa om och i så fall påvilket sätt den externt finansierade verksamhetenpåverkat den ideologiska kärnan inom folkbildningeni dess strävan att vara opåverkad av kommersiellaintressen.På utvärderarens uppdrag har flera särskildautvärderingsrapporter utarbetats, bl.a. tre samladei betänkandet Folkbildningens särart? Offentlighet,forskning och folkbildares självförståelse (SOU2003:94). Författarna framhåller att de trerapporterna i betänkandet alla är självständigabelysningar av särartsbegreppets innebörder ochmöjliga tolkningar. Det gemensamma syftet har varitatt föra diskussionen om svensk folkbildning vidaregenom att söka problematisera begreppet särart.Betänkandet kommer att ingå i underlaget för densamlade bedömning som utvärderaren skall redovisaden 15 mars 2004.Folkbildningsrådet har sänt ut på remiss ensammanställning av de rapporter som kommit in frånfolkbildningens projekt . Ett av de teman somredovisas i sammanställningen avser folkbildningensformer och särart. överlämnarsitt samlade dokument till regeringen i mars 2004.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2001/02:Ub29 (fp) yrkandena 1och 3, 2001/02:Ub30 (fp) yrkande 13 och2003/04:Kr329 (kd) yrkande 1.Folkbildningens ekonomiska situationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- statens, landstingens och kommunernasansvar för finansieringen av folkbildningen,- konsekvenser av kommuners slopande avbidrag till folkbildningen och- folkhögskolors och studieförbunds behov avresursförstärkning, jämför reservation 2(c).MotionernaFrågor som rör folkbildningens ekonomiska situationtas upp i sex motioner. Flera av dem utgår från detförhållandet att kommunernas och landstingens bidragminskat under senare år.Enligt motion 2002/03:Kr233 (s) bör riksdagenuttala att det behövs en bättre samverkan mellanstaten, landstingen och kommunerna. Staten bör varamera aktiv i sin kommunikation medLandstingsförbundet och , när detgäller syftet med stödet till folkbildningen.Även i motion 2003/04:Kr273 (v) tas frågan omstatens kommunikation med kommunerna och landstingenupp. Motionärerna påminner om att regeringen ibudgetpropositionen för uttalade attfolkbildningen är ett nationellt ansvar för såvälstaten som kommuner och landsting och att enfungerande folkbildning är en förutsättning för attmedborgare oavsett bostadsort skall få en höjdbildningsnivå och därigenom skapa förutsättningarför framsteg och utveckling i hela landet.Folkbildningspropositionerna åren 1991 och 1998utgick från att även kommuner och landsting har ettansvar för finansieringen av folkbildningen.Motionärerna påpekar att kommuner och landstingunder har minskat sina bidrag. Deföreslår att regeringen skall tillsätta enarbetsgrupp med representanter för alla berördaparter med syfte att få till stånd en dialog medkommuner och landsting om hur det nationellaansvaret för folkbildningen skall tas och fördelas.I motionerna 2002/03:Kr336 (c) yrkande 15 och2003/04:Kr326 (c) yrkande 14 begärs att ett utökatuppdrag skall lämnas till SUFO 2. Detta uppdragskall gälla vilka konsekvenserna blir för kommunersfolkbildning, när deras grannkommuner drar ned ellerslopar sina bidrag och deltagare söker sig överkommungränserna.Statens och landstingens bidrag tillfolkhögskolorna har enligt motion 2003/04:Kr326 (c)inte följt kostnads- och löneutvecklingen.Folkhögskolornas svårigheter att finansiera sinverksamhet påtalas även i motion 2003/04:Kr283 (fp).I motionerna anförs att behoven av socialt stöd hoseleverna ökar. Folkhögskolorna arbetar i ökandeutsträckning med deltagare från de prioriterademålgrupperna korttidsutbildade, invandrare ochfunktionshindrade. Om folkhögskolorna inte harresurser för att kunna möta de studerandes behov ochkrav kan de inte längre bedriva ett kvalitativt gottfolkbildningsarbete. Enligt motion 2003/04:Kr283(fp) yrkande 1 bör ett snabbt beslut om olikaåtgärder därför tas när pågående utredningaravslutats. I motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande 19begärs att folkhögskolornas verksamhet, mot den imotionen redovisade bakgrunden, måste prioriterasekonomiskt.I motion 2003/04:Kr330 (fp) exemplifierasfolkbildningens betydelse för demokratin, för demsom inte fått en gedigen gymnasie- ellerhögskoleutbildning och för dem som är arbetslösa.Vidare framhåller motionärerna folkbildningensförmåga att erbjuda mötesplatser i detmultikulturella samhället. Mot denna bakgrundföreslår motionärerna att skalltillkännage för regeringen vikten av förbättradeekonomiska villkor för folkhögskolorna ochstudieförbunden (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeI direktiven för folkbildningsutvärderingen SUFO 2konstaterade regeringen att bidragen tillfolkbildningen från kommuner och landsting harminskat kraftigt och attFolkbildningsrådets rapport i frågan visat att fyrakommuner inte lämnade några bidrag tillstudieförbunden. En utveckling där fler kommunerinte lämnar bidrag kan leda till brist på lokalverksamhet och svårighet att bibehålla ett lokaltnätverk, vilket enligt regeringens uppfattning kanfå allvarliga konsekvenser. Regeringen framhållerdock att staten varken kan eller bör ersätta dettabortfall av bidrag från kommuner och landsting.Utvärderingen inom SUFO 2 bör belysa konsekvensernaav denna utveckling för folkbildningens möjligheteratt nå sina mål.I det senaste delbetänkandet från SUFO 2, nämligenFyra rapporter om folkbildning (SOU 2003:125), ingåren rapport benämnd Särdrag kostar - en studie omfolkhögskolornas ekonomiska förhållanden. Även enrapport om studieförbundens ekonomi kommer attsammanställas.Både slutbetänkandet från SUFO 2 ochFolkbildningsrådets rapport om folkbildningensframtida roll och uppgifter lämnas till regeringen imars 2004.Utskottet, som delar motionärernas syn på behovetav dialog mellan dem som bidrar till att finansierafolkbildningen, anser att det är nödvändigt attavvakta resultatet från remissen av det kommandeslutbetänkandet från SUFO 2, innan frågan om hurstatens, landstingens och kommunernas finansieringav folkbildningen diskuteras. fårtillfälle att ta del av regeringensställningstaganden i frågan när en propositionsenare framläggs.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetbifall till motionerna 2002/03:Kr233 (s) och2003/04:Kr273 (v) om samverkan mellan staten,landstingen och kommunerna, när det gällerfolkbildningens finansiering.Som utskottet redovisat har SUFO 2 ett uppdrag närdet gäller finansieringen av folkbildningen ochkonsekvenserna av de minskade bidragen frånlandsting och kommuner för folkbildningensmöjligheter att nå sina mål för verksamheten.Eftersom resultaten av utvärderingen skall läggasfram är det inte realistiskt att begäraen komplettering av uppdraget. Utskottet utgår frånatt många aspekter på de minskade bidragen kommeratt lämnas i en bred remiss av slutbetänkandet.Utskottet förutsätter att regeringen medutgångspunkt i utvärderingen, remissvaren ochFolkbildningsrådets kommande rapport överväger omdet behövs några särskilda undersökningar avdelfrågor som inte blivit tillräckligt belysta. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /03:Kr336 (c) yrkande 15 och2003/04:Kr326 (c) yrkande 14.Utskottet anser att inte bör uttala sig omde framtida resursbehoven hos folkhögskolor ochstudieförbund, eftersom resultaten ännu interedovisats från den statliga utvärderingen och frånfolkbildningens arbete med framtidsfrågorna.Ställningstaganden till den årliga statligabidragsgivningen får göras i det ordinariebudgetarbetet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr283 (fp)yrkande 1, 2003/04:Kr326 (c) yrkande 19 och2003/04:Kr330 (fp) yrkande 1.Utbildningsutbud inom folkbildningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- bidrag till punktskriftsutbildning vidfolkhögskola,- utbildning till teckenspråkstolk,- stödet till teckenspråksutbildning,- kvalificerad musikutbildning vidfolkhögskola,- kompletterande svenskundervisning förinvandrare och- minoritetsspråk och minoriteters kulturinom folkbildningen, jämför reservation 3(fp, c).MotionernaI motion 2002/03:K334 (m) yrkande 1 hemställs attriksdagen skall tillkännage för regeringen att detbehövs ett permanent statsbidrag till denpunktskriftsutbildning som bedrivs vid . Utbildningen avser dem som blivitsynskadade vid vuxen ålder. Utbildningen harbedrivits med ett treårigt bidrag från Allmännaarvsfonden . Motionären framhåller attom de som blivit synskadade vid vuxen ålder inte fårtillgång till punktskriftsutbildning blir defunktionella analfabeter.Enligt motion 2002/03:Ub366 (m) måste utbildningenför teckenspråkstolkar byggas ut för atthörselskadade skall kunna påbörja och genomförahögre studier som de antagits till. Motionärernaanför att om de på grund av brist på tolkar inte kanpåbörja studierna, måste detta betraktas som sådandiskriminering av funktionshindrade som behandlas ihögskolelagen (1992:1434).Tolk- och översättarinstitutet () vidStockholms universitet fördelar ett särskilt stöd,utöver ordinarie folkbildningsbidrag, tillfolkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning,tolkutbildning för döva, dövblinda och vuxendövasamt teckenspråkslärarutbildning. I motion2003/04:Kr346 (s) anförs att TÖI numera ger sådantstöd till teckenspråksutbildning endast om enfolkhögskola har både teckenspråksutbildning ochutbildning av teckenspråkstolkar. Motionärerna begäratt särskilt stöd till teckenspråksutbildning skallkunna ges även till folkhögskola som inte hartolkutbildning.Folkbildningsrådet, som fördelar det statligabidraget till folkbildningen, gav tidigare ett extrabidrag till kvalificerad musikutbildning vidfolkhögskola.