bet · GR01SOU7 · 2004-03-09 00:00:00 — Fleroch fler förskrivare anger sin förskrivarkod pårecepten. Från framfördes attdet saknas anledning att inskrida mednågra lagstiftningsåtgärder. Utredningen deladedenna uppfattning.Socialminister uttalade i ettfrågesvar att regeringen avseratt återkomma med en proposition med utgångspunkt ibetänkandet under våren 2004.Socialstyrelsen har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i samråd medLäkemedelsverket undersöka om generisk substitutionmedfört några patientsäkerhetsproblem samt, om så ärfallet, lämna förslag till åtgärder för att minskadessa problem. Uppdraget skall redovisas senast den31 augusti 2004.Från Landstingsförbundet har inhämtats att systemet medarbetsplatskoder har fallit mycket väl ut. Såvällandstingen som apoteken upplever att det fungerarmycket bra. Vid en undersökning som gjordes straxefter införandet av arbetsplatskoder hösten 2002framkom att landstingen tillämpade olika system medgruppkoder eller individuella koder för pensioneradeoch andra läkare utan vårdavtal med samtför s.k. fritidsförskrivningar.Våren 2003 beslutade i fyraärenden rörande subvention av läkemedel mot erektildysfunktion (ED). När det gällde Viagra och Cialis,som tillhandahålls i tablettform, avslogsansökningarna. Nämnden anförde att ED har enrelativt låg angelägenhetsgrad inomprioriteringsgrupp II och att graden av lidande föralla de individer som drabbas av ED inte är så storatt det kan anses att gruppen som helhet har storavårdbehov i förhållande till många andrapatientgrupper. Nämnden fann att det inte fannsgrund för att besluta om generell subventionering avViagra. Nämnden övervägde vidare om det fannsmöjligheter att förena ett beslut om subvention medsådana villkor som leder till att läkemedlen endastsubventioneras för dem som lider av svåra former avED, där det kan vara mer angeläget med medicinskbehandling och där man kan räkna med att läkemedlenär rimligt kostnadseffektiva. Nämnden ansåg sig inteförfoga över sådana villkor.Beträffande läkemedlen Bondil och att bifalla ansökningarna omsubvention och fastställande av pris. Nämnden ansågatt subventionering av läkemedel vid ED kanmotiveras i de fall läkemedlet främst kommer tillanvändning vid svårare former av ED. Nämnden bedömdeatt de båda nämnda läkemedlen, på grund av sin formför medicinering, väsentligen skulle komma attanvändas för att behandla patienter som lider av desvåraste formerna av ED. Av samma skäl var detenligt nämnden orealistiskt att räkna med någonutbredd användning av medlen för andrapatientgrupper. Med hänsyn till att målgruppen förläkemedlen således i huvudsak är män med de svårasteformerna av ED fann nämnden motiverat att låtaläkemedlen ingå i läkemedelsförmånerna (generellsubventionering).Besluten rörande Viagra och Cialis har överklagatstill länsrätten.Utskottets ställningstagandeFör ställde sig utskottet bakomförslaget till ny ordning för det offentligasubventionssystemet för läkemedel. Utskottet togockså ställning för inrättandet avLäkemedelsförmånsnämnden. Det nya regelsystemetinnefattar bl.a. vissa i lag uppställda kriterierför att ett läkemedel skall kunna ingå iläkemedelsförmånerna samt bestämmelser om utbyte avläkemedel på apotek. Den nya ordningen har enbartvarit i kraft , och utskottet utgårfrån att regeringen, såsom aviserades i proposition2001/02:63, framöver kommer att göra en utvärderingav förmånssystemet. För övrigt kan konstateras attSocialstyrelsen har i uppdrag att undersöka omgenerisk substitution medfört någrapatientsäkerhetsproblem samt attLäkemedelsförmånsnämndens beslut att avslå ansökanom subvention av Viagra har överklagats tilllänsrätten. Utskottet finner ingen anledning att nuändra sin inställning i frågan omläkemedelsförmånerna och avstyrker därmed motionerna2002/03:So281 (m) yrkandena 35 och 8, 2003/04:So248(fp) yrkandena 1 och 2, 2003/04:So386 (m) yrkande 5och 2003/04:So470 (kd) yrkandena 13.I flera motioner framförs kritik mot kravet påarbetsplatskod för att ett förskrivet läkemedelskall omfattas av läkemedelsförmånerna. erfarit har landstingen, genom olikamodeller, lyckats få det nya systemet att fungeramycket väl. Enligt utskottet saknas därför skäl tillnågot initiativ från sida i frågan omarbetsplatskoder. Såvitt gäller förskrivarkodervidhåller utskottet att dessa tills vidare bör varafrivilliga. Motionerna 2002/03:So281 (m) yrkandena 6och 13, 2002/03:So437 (fp) yrkande 13, 2002/03:So443(c) yrkande 33, 2002/03:So509 (kd) yrkande 22,2003/04:So513 (fp) yrkande 12 och 2003/04:So640 (kd)yrkande 26 avstyrks.Läkemedelsförskrivning ochläkemedelsanvändningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att på olikasätt åstadkomma en säkrare och mer rationellförskrivning och användning av läkemedel.Motionerna rör bl.a. läkemedelsregister,läkemedelsprofiler och läkemedelsgenomgångar,läkemedelskommittéernas betydelse, inskränktförskrivningsrätt, forskning, läkaresinformationsskyldighet samt biverkningar.Utskottet hänvisar i huvudsak till pågåendearbete på området.Jämför reservationerna 9 (fp), 10 (c), 11(fp), 12 (fp), 13 (v, mp), 14 (v, mp) och 15(mp).MotionerI motion 2003/04:So513 av m.fl.(fp) yrkas att begär att regeringen läggerfram förslag om förskrivning av läkemedel som ärriskabla vad gäller narkomani och läkemedelsmissbruk(yrkande 13). Motionärerna anser attförskrivningsrätten för sådana läkemedel börbegränsas. I motionen begärs även etttillkännagivande om över- och feldosering avläkemedel (yrkande 14). Mot bakgrund av det lidandesom felanvändning av läkemedel förorsakarpatienterna, de ökande läkemedelskostnaderna ochkostnaderna för konsekvenserna av felbehandlingen ärdet enligt motionärerna nödvändigt med en nationellhandlingsplan för att åstadkomma en optimalläkemedelsanvändning. Detta kan underlättas medläkemedelslistor, som visar läkaren vilka andraförskrivningar som har gjorts.Likalydande yrkanden framställs i motion2002/03:So437 av m.fl. (fp)(yrkandena 17 och 18).I motion 2003/04:So572 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om felanvändning av läkemedel ivården av äldre (yrkande 1).Ett liknande yrkande finns i motion 2002/03:So358av m.fl. (fp) (yrkande 12).I motion 2003/04:So291 av ()begärs ett tillkännagivande om införande avläkemedelslistor inom äldrevården. Motionären anföratt regeringen bör lägga fram lagförslag somkan råda bot på svårigheterna att upprättaläkemedelslistor för användning inom äldrevården.I motion 2003/04:So494 av samma motionär begärstillkännagivanden dels om att systematiskaläkemedelsgenomgångar bör införas i äldrevården(yrkande 1), dels om att regeringen bör geSocialstyrelsen i uppdrag att ta fram en modell förvad läkemedelsgenomgångarna skall innehålla och hurde skall genomföras (yrkande 2).I motion 2002/03:So437 av m.fl.begärs ett tillkännagivande om forskningen omläkemedel (yrkande 16). Motionärerna påpekar att deti betänkandet Den nya läkemedelsförmånen (SOU2000:86) föreslogs ett ekonomiskt tillskott förläkemedelsforskning.I motion 2003/04:So640 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande omläkemedelskommittéernas betydelse (yrkande 25).Motionärerna anser att kommittéernas arbete ävenfortsättningsvis måste tillåtas spela sin roll förlandstingens kontroll över läkemedelshanteringen.Det begärs även ett tillkännagivande omläkemedelsprofiler (yrkande 27). För en bättreuppföljning av enskilda patientersläkemedelskonsumtion krävs det enligt motionärernaaktiva läkemedelsgenomgångar, kompletterade med s.k.läkemedelsprofiler där dokumentation samlas ompatientens läkemedelsbehandling. Motionärerna anseratt regeringen bör ge tydliga riktlinjer ochpresentera en plan för framtagandet av ett systemför läkemedelsprofiler.I motion 2002/03:So509 av m.fl. (kd)framställs identiska yrkanden (yrkandena 21 och 23).I motion 2003/04:So313 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om en handlingsplan föratt motverka missbruk av förskrivna läkemedel(yrkande 2). Vidare begärs ett tillkännagivande omförskrivarens skyldigheter vid förskrivning avsmärtstillande och beroendeframkallande läkemedel(yrkande 3). En ny studie från Riksförsäkringsverketvisar att få läkare varnar för riskerna att bliberoende av smärtstillande eller lugnande läkemedeloch av sömnmedel. Enligt motionärerna börSocialstyrelsen ges i uppdrag att utforma riktlinjerför obligatorisk skriftlig och muntlig informationtill patienter som förskrivs de aktuella läkemedlen.Läkarna bör också bli skyldiga att aktivt följa uppförskrivningarna på individnivå.I motion 2002/03:So403 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att geSocialstyrelsen i uppdrag att ta fram enhandlingsplan för att öka följsamheten avrekommendationer för läkemedelsanvändning (yrkande2). Bland annat är det ett stort antal patienter somfår två eller flera neuroleptikapreparat trots attdet rekommenderade är endast ett.I motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)yrkas att hos regeringen begär förslag omett åtgärdspaket för att motverka felanvändning avläkemedel (yrkande 14). Motionärerna anser bl.a. attsamarbetet mellan vårdpersonal och apotekspersonalbehöver stärkas. Det behövs ett åtgärdspaket för hurman tillsammans med landstingen kan uppnå eneffektiv och säker läkemedelsanvändning förkonsumenterna.Samma yrkande återfinns i motion 2002/03:So443 avKenneth m.fl. (c) (yrkande 27).I motion 2003/04:So456 av och () begärs ett tillkännagivande om bättre kontrollav förskrivning av läkemedel (yrkande 1).I motion 2002/03:So321 av () begärs etttillkännagivande om att missbruk av förskrivning ärså allvarligt att en översyn bör göras av nuvaranderegelverk när det gäller indragning ellerbegränsning av förskrivningsrätten.Några motioner rör biverkningar m.m.I motion 2002/03:So403 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att Läkemedelsverketbör ges i uppdrag att utveckla en strategi för attöka rapporteringen av läkemedelsbiverkningar(yrkande 4). Rapporterna bör sammanställas årligenutifrån kön och ålder.I motion 2002/03:So490 av ochBirgitta () begärs ett tillkännagivande omatt klargöra ansvarsfrågorna angående rapporteringav läkemedelsbiverkningar (yrkande 1). Enligtmotionärerna bör det klargöras vem eller vilka somskall inrapportera biverkningar.I motion 2002/03:So349 av () yrkasatt begär att regeringen tillsätter enutredning för att kartlägga användningen av andrafärgämnen och tillsatser i läkemedel (yrkande 3).Flera motioner rör frågor om läkemedelsregister i olika former.I motion 2002/03:So490 av ochBirgitta () begärs ett tillkännagivande omatt sekretessreglerna bör omprövas så attbehandlande läkare kan använda apotekens patientkortsom personlig läkemedelsjournal (yrkande 3).Motionärerna anser det viktigt att behandlandeläkare får tillgång till uppgifter om de läkemedelsom andra läkare förskrivit för en patient.I motion 2003/04:So367 av ochAgneta () begärs ett tillkännagivande omregistrering av läkemedelsinköp. Motionärerna anseratt bör föra ett register över uthämtadereceptförskrivna läkemedel, vilket skulle medverkatill en säkrare och effektivareläkemedelsanvändning.I motion 2003/04:So506 av () begärsett tillkännagivande om att ett centraltläkemedelsregister bör upprättas där uppgifter omutskrivna läkemedel samkörs för varje patient ochkan användas av läkare i samband med utskrivning avnya mediciner (yrkande 1). Motionären begär även etttillkännagivande om att detta register börsekretessbeläggas och att berörda läkare bör åläggastystnadsplikt enligt samma modell som gäller försjukjournaler inom vården (yrkande 2).Även i motion 2002/03:So289 av () begärs ett tillkännagivande om tillskapadeav ett läkemedelsregister.I motion 2002/03:So487 av ochCarin () begärs ett tillkännagivande ombehovet av att inrätta ett individbaserat registerför läkemedelsförskrivning.Tidigare behandling och pågående arbete m.m.I betänkande 2001/02:SoU10 behandlade utskottetmotionsyrkanden bl.a. om åtgärder mot felanvändningav läkemedel (s. 43 f.). Utskottet anförde bl.a. attdet delade regeringens bedömning att uppföljning avläkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning ärav stor betydelse särskilt ur folkhälsosynpunkt.Vidare delade utskottet regeringens uppfattning attlandstingen, mot bakgrund av att de åtagit sig ettmed staten gemensamt ansvar förläkemedelskostnaderna inom läkemedelsförmånerna, harett berättigat krav på möjligheter att följa uppläkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning.Utskottet såg med tillfredsställelse på attregeringen avsåg att uppdra åt en särskild utredareatt utarbeta förslag till ett förbättrat regelverkrörande uppföljning av läkemedelsförskrivning ochläkemedelsanvändning samt avstyrkte motionerna i denmån de inte ansågs tillgodosedda (res. c resp. fp).Under avsnittet om läkemedelsgenomgångar m.m. (s.38 f.) påpekade utskottet att det är vanligtförekommande att patienter behandlas med mångaläkemedel , inte minst i de särskildaboendeformerna för äldre i kommunerna. Utskottetansåg därför i likhet med regeringen att det ärangeläget att läkemedelsgenomgångar genomförs ifråga om patienter som behandlas med mångaläkemedel. När det gällde ett motionsyrkande omläkemedelsprofiler instämde utskottet i regeringensuppfattning att sjukvårdshuvudmännen i samråd medApoteket bör vidta förberedelser för att införaläkemedelsprofiler för patienter som behandlas medflera olika läkemedel. Några ytterligare riktlinjeri detta avseende ansåg inte utskottet erforderliga.Motionen avstyrktes (res. kd).Utskottet delade slutligen bedömningen i en motionom att forskning om läkemedel i användning på olikasätt bör stimuleras. Utskottet såg positivt på detinom ramen för Äldrecentrum pågåendeforskningsprojektet kring äldresläkemedelsanvändning och avstyrkte motionen (res.fp).I proposition 2001/02:63 De nya läkemedelsförmånernaövervägde regeringen frågan huruvida läkarnas friaförskrivningsrätt bör bibehållas eller om den börinskränkas (s. 61 f.). Regeringen bedömde attinskränkningar i förskrivningsrätten skulle ledatill ett antal negativa konsekvenser inom hälso- ochsjukvården som på olika sätt skulle drabba denenskilde patienten, t.ex. genom ett ökatremitteringsbehov och en ökad rundvandring i vården.Väntetiden till vissa läkare skulle bli längre ochtillgängligheten till vården, särskilt i glesbygd,skulle begränsas. Regeringen vägde i sammanhangetockså in att föreslogs fåmöjlighet att besluta att ett läkemedel endast skallsubventioneras inom förmånerna om det harförskrivits av vissa läkare med specialistkompetens.Sammantaget ansåg regeringen att nackdelarna med enformell inskränkning av den fria förskrivningsrättenövervägde de vinster som kan göras.Den i föregående avsnitt nämnda Utredningen omuppföljning inom läkemedelsområdet, som aviserades iproposition 2001/02:63, redovisar i sitt betänkande(SOU 2003:52) försök medläkemedelsprofiler på vissa apotek samt projekt inomolika landsting för att åstadkomma gemensammaläkemedelslistor och patientjournaler för fleraskilda vårdgivare. I avvaktan på en eventuellutveckling mot ett system med en nationellpatientjournal föreslår utredningen att det skallinrättas ett register en läkemedelsförteckning över de förskrivna läkemedel som en patient/kundhämtar ut på apotek. Förteckningen skall föras avApoteket . Registreringen skall omfatta denenskilde patientens namn och personnummer samtuppgifter om det förskrivna läkemedlet.Registreringen föreslås ske utan patientenssärskilda medgivande. Däremot skall tillgång tilluppgifterna om patienten göras beroende avpatientens samtycke. Syftet är att åstadkomma ensäker framtida läkemedelsförskrivning för denenskilde.Utredningen ställer sig också positiv till att detinrättas ett nationellt läkemedelsregister av sammatyp som nuvarande hälsodataregister. Registretskall, utan krav på den enskildes samtycke,innehålla individbaserade uppgifter omläkemedelsuttag vid apoteken. Syftet är attmöjliggöra värdefull forskning på läkemedelsområdetoch ytterst förbättra för den enskilde patienten attfå bästa möjliga och säkra vård och behandling.Däremot anser utredningen inte att det börinrättas ett läkemedelsregister i varje landsting.Samhällsintresset väger enligt utredningen inte såtungt att den enskilde bör tåla det intrång iintegriteten som en registrering utan samtyckeskulle innebära.Såsom tidigare nämnts planerar regeringen attlämna en proposition med anledning av förslagenunder våren 2004.Genom en ändring i lagen (1996:1156) omreceptregister fick den 1 juli 2002möjlighet att använda receptregistret för sintillsyn över förskrivning av narkotiska läkemedel.Alla recept som avser narkotiska läkemedel måstevara försedda med en förskrivarkod som identifierarvilken läkare som har förskrivit läkemedlet.I det avlämnade betänkandetPatientskadelagen och läkemedelsförsäkringen enöversyn (SOU 2004:12) konstateras sammanfattningsvisatt försäkringssystemen för behandlings- ochläkemedelsskador enligt patientskadelagen och denfrivilliga läkemedelsförsäkringen i stort settfungerar väl. I några hänseenden föreslås dockförbättringar av patientskyddet. Bland annatrekommenderas att den frivilligaläkemedelsförsäkringen utvidgas så att den kommer ibättre samklang med patientskadelagen.Biverkningsregistret förs av Läkemedelsverket.Enligt 10 § föreskrifter (2001:12)om säkerhetsövervakning av läkemedel skall den sombedriver verksamhet inom hälso- och sjukvården tillLäkemedelsverket rapportera samtligaallvarliga och/eller oförutsedda biverkningar samtsådana biverkningar som synes öka i frekvens.Rapporteringen kan även ske via Läkemedelsverketsregionala biverkningscentrum.Läkemedelsverket har tagit initiativ till enenmansutredning om biverkningsfrågor. I november2003 presenterade utredaren en rad förslag tillförbättrad bevakning av läkemedelsbiverkningar (dnr2159:2003/68846). Förslagen handlar bl.a. om attmöjliggöra elektronisk rapportering, att nya grupperinom sjukvården skall få rapportera biverkningar,att journalföringen även skall innefattaläkemedelsbehandlingen samt att en radikaltförbättrad undervisning om läkemedelsbiverkningarskall införas på grund- och vidareutbildningsnivåför läkare och sjuksköterskor. Förslag om samarbetemed , ochLandstingsförbundet läggs också fram. Vidareföreslås att en gemensam policy förbiverkningsfrågor utarbetas.Förslagen bereds av Läkemedelsverket.Läkemedelskommittéerna, som finns i varje landsting,har som övergripande mål att verka för en säker ochkostnadseffektiv läkemedelsanvändning baserad påkunskap och beprövad erfarenhet.Socialstyrelsen har haft regeringens uppdrag atttillsammans med följa uppläkemedelskommittéernas arbete med att säkrakvaliteten och kostnadseffektiviteten iläkemedelsanvändningen. I en nyligen publiceradrapport konstateras bl.a. attläkemedelsförskrivningen har blivit säkrare och merkostnadseffektiv sedan lagen (1996:1157) omläkemedelskommittéer trädde i kraft . Enligtrapporten har kommittéerna höga ambitioner vadgäller säkerhet och kvalitet men förefaller hittillsha prioriterat aktiviteter som gällerkostnadseffektivitet. En av slutsatserna i rapportenär att huvudmännen behöver ta ett tydligthelhetsansvar för innehållet i och inriktningen påförskrivarnas fortbildning om läkemedel och gekommittéerna det stöd som krävs för att bedrivaeffektivt kvalitetsarbete på läkemedelsområdet.Metodutvecklingen avseende kvalitet iläkemedelsanvändning samt uppföljningsmetoder börintensifieras och samordnas. Det är angeläget attarbetet med att utveckla och använda tydliga ochaccepterade kvalitetsindikatorer för användning avläkemedel fortsätter.Apoteket inledde ett pilotprojekt medläkemedelsprofiler i samarbete med 11 apotek ilandet. Läkemedelsprofilen fungerar som enelektronisk loggbok, där information lagras påApoteket och sedan finns tillgänglig för kund,farmaceut och behandlande läkare ellersjuksköterska. Kunden bestämmer själv vem som skallha tillgång till uppgifterna. Med kundens samtyckelagras uppgifter om de läkemedel som hon eller hananvänder men även information om allergier,graviditet, svårigheter att öppna förpackningar m.m.kan läggas in i profilen. avslutadessommaren men har övergått i driftsfas vid deapotek som ingick i projektet. planerarenligt uppgift att utvidga verksamhetenmed läkemedelsprofiler till att omfatta mellan 50och 60 apotek.Socialstyrelsen har i en rapport tagit framIndikatorer för utvärdering av kvaliteten i äldresläkemedelsterapi. De föreslagna indikatorerna kananvändas av läkemedelskommittéer vid uppföljning avförskrivningsmönster eller för att följa kvalitetenpå landstingsnivå och nationell nivå. Indikatorernakan också användas vid lokala uppföljningar, t.ex.läkemedelsgenomgångar i olika boendeformer föräldre. För den förskrivande läkaren kan de fungerasom stöd i valet av lämplig läkemedelsbehandlingsamt användas för att följa det egnaförskrivningsmönstret.I en nyligen publicerad lägesbeskrivning, Vård ochomsorg om äldre lägesrapport konstaterarSocialstyrelsen att det på flera håll pågår ettframgångsrikt lokalt utvecklingsarbete mot en bättreäldreomsorg, bl.a. när det gällerläkemedelsanvändningen.Såsom nämnts ovan har iregleringsbrevet för fått i uppdragatt i samråd med undersöka omgenerisk substitution medfört någrapatientsäkerhetsproblem samt, om så är fallet, lämnaförslag till åtgärder för att minska dessa problem.Uppdraget skall redovisas senast den 31 augusti2004.I regleringsbrevet ges även iuppdrag att följa upp och utvärderaläkemedelsanvändningen inom äldreområdet. BedömerSocialstyrelsen att det finns brister i denna skallförslag till åtgärder för att avhjälpa bristernalämnas. Uppdraget skall redovisas senast den 31december 2004.Ett nationellt organ för IT-strategiska frågor ivården, , bildades . Carelinkarbetar på uppdrag av sjukvårdshuvudmän ochvårdgivare för att få till stånd en gemensaminfrastruktur för IT i hälso- och sjukvården. ingår ,, ochSocialstyrelsen. Enligt Dagmaröverenskommelsen förår är parterna eniga om att avsätta tillIT-utveckling i hälso- och sjukvården. Dessa medelkommer att användas av för att utvecklagemensamma kravspecifikationer på nationell nivåinom exempelvis områdena patientjournaler ochläkemedelsförskrivning.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser mycket positivt på den utveckling sompågår när det gäller att åstadkomma en säkrare ochmer rationell användning och förskrivning avläkemedel. Förbättrade möjligheter att följa uppläkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning ärenligt utskottet av stor betydelse, främst för attgarantera patientsäkerhet och kvalitet i hälso- ochsjukvården men även för att de samlade resurserna påområdet skall kunna användas så effektivt sommöjligt. Utskottet kan härvid konstatera attregeringen kommer att presentera enproposition med utgångspunkt i förslagen frånUtredningen om uppföljning inom läkemedelsområdet.Utredningen föreslog bl.a. att det inrättas ettregister, en läkemedelsförteckning, över deläkemedel som en patient hämtar ut på apotek samtatt det skapas ett forskningsregister på nationellnivå.Utskottet vill i sammanhanget också åter betonaläkemedelskommittéernas betydelse för en godläkemedelshantering och konstaterar attSocialstyrelsen i en nyligen gjord uppföljningpåpekar huvudmännens ansvar för att ge kommittéernadet stöd som krävs för att bedriva ett effektivtkvalitetsarbete.Utskottet vidhåller att det är angeläget attläkemedelsgenomgångar genomförs i fråga om patientersom behandlas med många läkemedel, vilket är vanligtförekommande inte minst i de kommunala särskildaboendeformerna för äldre. När det särskilt gälleräldres läkemedelskonsumtion har Socialstyrelsennyligen tagit fram indikatorer för utvärdering avkvaliteten i äldres läkemedelsterapi, vilka bl.a.kan användas vid läkemedelsgenomgångar och fungerasom stöd för den förskrivande läkaren.Socialstyrelsen har också i uppdrag att följa uppoch utvärdera läkemedelsanvändningen inomäldreområdet.