bet · GS01NU4 · 2004-11-09 00:00:00 — SammanfattningUtskottet har inget att erinra mot 2004 årsredogörelse för företag med statligt ägande, vilkenhar överlämnats till med regeringensskrivelse /04:120. Skrivelsen bör därmed läggastill handlingarna.Samtliga motionsyrkanden i betänkandet avstyrks.Yrkandena gäller synen på statligt ägande av företagoch försäljning av statliga företag, statensägarutövning samt bolagsledningarnas löner ochersättningar. När det gäller försäljning sägerutskottet att det i vissa fall kan vara motiveratmed försäljning av del av eller hela det statligaägandet i ett bolag. Den ordning som för närvarandegäller och som innebär att regeringen - i det fallden inte redan har beslutsmöjlighet - lägger framförslag till om försäljning, anserutskottet vara ändamålsenlig. I en reservation (m,fp, kd, c) begärs en plan för försäljning avstatliga företag och en redovisning av syftet meddet statliga ägandet för respektive bolag. I tvåandra reservationer (fp; kd) begärs att enkommission för en översyn av statliga bolagsagerande skall tillsättas respektive att enutredning skall tillkallas rörande företag medsamhällsintressen.I fråga om statens ägarutövning erinrar utskottetom pågående arbete inom avseendemålformuleringar, styrning, etiska och miljömässigariktlinjer, insyn och revision, strävan mot öppenägarförvaltning, m.m. Andra uppfattningar redovisasi reservationer (m, fp, kd, c) respektive (kd).Beträffande bolagsledningarnas löner ochersättningar hänvisar utskottet till de nyariktlinjer som regeringen beslöt om . Itre reservationer (m, c; fp; kd) begärs ytterligareåtgärder i frågan.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Regeringens skrivelse och synen påstatligt ägandeRiksdagen lägger regeringens skrivelse2003/04:120 till handlingarna och avslårmotionerna 2003/04:N21 yrkandena 1-3 och 5,2003/04:N22 yrkandena 1, 2 och 4, det sistnämndai denna del, 2003/04:N23 yrkandena 1 och 2,2003/04:N24 yrkandena 1, 2 och 4-6, 2004/05:Fi232yrkande 14, 2004/05:T459 yrkande 13, 2004/05:T464yrkande 12, 2004/05:N249 yrkande 5, 2004/05:N256yrkandena 1, 12-14 och 16, 2004/05:N310 yrkandena1-4, 2004/05:N393 yrkande 30, 2004/05:N413yrkande 11 och 2004/05:N431 yrkandena 1 och 3.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Kommission för en översyn av statligabolags agerandeRiksdagen avslår motion 2004/05:N431 yrkande 2.Reservation 2 (m, kd, c) - motiv.Reservation 3 (fp)3. Företag med samhällsintressen och vissaspeciella företagRiksdagen avslår motion 2004/05:N256 yrkandena15, 17, 19, 20 och 22.Reservation 4 (m, fp, c) - motiv.Reservation 5 (kd)4. Generellt om statens ägarutövningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N21yrkandena 4, 6 och 7, 2003/04:N22 yrkandena 3 och4, båda i denna del, 2003/04:N24 yrkande 3,2004/05:N256 yrkandena 2 och 6-9 och 2004/05:N440yrkandena 1 och 2.Reservation 6 (m, fp, kd, c)5. Vissa speciella frågor rörande statensägarutövningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:So357yrkande 3 och 2004/05: N256 yrkandena 3-5.Reservation 7 (m, fp, c) - motiv.Reservation 8 (kd)6. Bolagsledningarnas löner ochersättningarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N21yrkandena 8-10, 2003/04: N22 yrkande 3 i dennadel, 2004/05:N211, 2004/05:N256 yrkandena 10 och11 och 2004/05:N440 yrkandena 3 och 4.Reservation 9 (m, c)Reservation 10 (fp)Reservation 11 (kd)den 9 november 2004På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per (), (),(), (), SylviaLindgren (s), (), (),(), (), UllaLöfgren (m), (), YvonneÅngström (fp), (), (), () och ().2004/05NU4Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlasdels regeringens skrivelse 2003/04:120 med 2004års redogörelse för företag med statligt ägande,dels 4 motioner som väckts med anledning avskrivelsen,dels 12 motioner från allmänna motionstiden.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga regeringens skrivelse omstatliga företag till handlingarna ochsamtidigt avslå ett antal motionsyrkandenrörande bl.a. försäljning av statligaföretag, statens ägarutövning ochbolagsledningarnas löner och ersättningar.Utskottet redovisar sin syn på statligtägande. När det gäller statens ägarutövningerinrar utskottet om pågående arbete inomRegeringskansliet avseende målformuleringar,styrning, etiska och miljömässiga riktlinjer,insyn och revision, strävan mot öppenägarförvaltning, m.m. Beträffandebolagsledningarnas löner och ersättningarhänvisar utskottet till de nya riktlinjer somregeringen beslöt om . Jämförreservationerna 1 och 6 (m, fp, kd, c), 2 (m,kd, c), 3 och 10 (fp), 4 och 7 (m, fp, c), 5,8 och 11 (kd) samt 9 (m, c).Skrivelsen om statliga företagInledningI skrivelse 2003/04:120 lämnar regeringen sin årligaredogörelse för förvaltningen av statensföretagsägande samt för verksamheten i företagen medstatligt ägande och i affärsverken. I redogörelsenbeskrivs utvecklingen i fråga om förvaltningen avstatens företagsägande och fram t.o.m.april 2004. I redovisningen ingår dels aktiebolagvars aktier förvaltas av departementen, dels deaffärsdrivande verken ,och svenska kraftnät.Systemet med årliga redogörelser från regeringenbaseras på ett beslut av (prop.1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Från och med år 1999utger regeringen också en mer lättillgänglig versionav skrivelsen. I regeringens redogörelse redovisasmer fullständiga resultat- och balansräkningar. Isammanställningarna följer Regeringskanslietsedvanliga regler rörande redovisningsinformation.Sedan år 2001 redovisas även en konsoliderad balans-och resultaträkning. Redovisningen ger en bild avstatens samlade företagsengagemang och de totalavärdena i denna företagssfär.I avsnittet om ägarförvaltningredovisas principerna för ägarstyrningen och statensägarpolitik. Uppgifter om miljö- ochjämställdhetsarbete och mångfald samt andel kvinnoroch män i styrelsen ingår iredovisningen. I ägarpolicyn redovisas synen påbolagsstämmor i de statliga företagen. Enredovisning över Regeringskanslietsförvaltningskostnader avseende bl.a. departementensinterna kostnader och köpta tjänster återfinns ocksåi det nämnda avsnittet.I avsnittet om den statliga företagssfären finnsuppgifter om de viktigaste orsakerna bakomresultatutvecklingen i denna sfär. I densiffermässiga presentationen och i analysen av denstatliga företagssfären samt i avsnittet medföretagspresentationerna har företagen delats upp itvå huvudgrupper, nämligen företag som verkar undermarknadsmässiga villkor och krav och företag som harsärskilda samhällsintressen. Uppdelningen avses geunderlag för en mer rättvisande bild, somanalysen av såväl hela portföljen som de enskildaföretagens resultat och måluppfyllelse underlättas.I syfte att tydliggöra bakgrunden och därmed ävensyftet till att staten äger deenskilda bolagen inleds varje företagspresentationmed en ingress som ger en översiktlig bild avbolagets historik och verksamhet. Som ett komplementlämnas propositionsförteckningar för respektivebolag i en särskild förteckning. Härigenom skallläsaren ges en bild av de ursprungliga motiven förstatens ägande i de riksdagsbeslut som ligger tillgrund för bolagens verksamhet. För bolag med fler äntio anställda och där statens ägarandel överstiger20 % lämnas uppgift om personalens sjukfrånvaro. Iföretagspresentationen finns också uppgift omstyrelser som utsetts på bolagsstämmorna eller genomregeringsbeslut och våren 2004.Olika förbättringar och förtydliganden har gjortsi den nu aktuella redogörelsen. I avsnittet omstatens ägarpolitik har förtroendefrågan lyfts fram,genom redovisning av krav som ställs på att statligabolag bör ha en dokumenterad etisk policy ochtydligt kommunicera sina värdegrunder. Vissa andraförtydliganden görs, t.ex. om rekommenderadetidsgränser för hur länge ledamöter bör sitta i enstyrelse och om information som skall vara offentligi samband med bolagsstämmor. En redogörelse lämnasäven av hur många av de statliga bolagen sompublicerat delårsrapporter och årsredovisningar påsina hemsidor. En översikt över sjukfrånvaron påaggregerad nivå kompletterar den redovisning somlämnas på respektive företagspresentation. Andranyheter är att arvoden avseende ledamöter ochordförande redovisas under respektiveföretagspresentation. Där redovisas även huruvidabolaget har en etisk policy och andelen kvinnor iledningsgruppen. En namnförteckning avseendebolagsstämmovalda ledamöter ocharbetstagarrepresentanter redovisas, med informationom tid för inval i styrelse, födelseår ochtitel/sysselsättning. Informationen om ramverket förregeringens ägarförvaltning har utökats och omfattarnu korta redogörelser för aktiebolagslagen,konkurrenslagstiftning, m.m., i syfte att ge en bildav de regler som kringgärdar ägarförvaltningen.Regeringens ägarförvaltningDen svenska staten är störstaföretagsägare. förvaltas 57företag, koncerner eller affärsverk, varav 43 ägshelt och 14 tillsammans med andra. Totalt är ca 200000 personer anställda i dessa företag. Staten ärden störste ägaren på Stockholmsbörsen.Regeringen har värdeskapande som övergripande mål.Näringsdepartementet bedömer att det sammanlagdavärdet av de förvaltade bolagen uppgår till 350-380miljarder kronor. Statens ägarroll och förvaltningär komplex, eftersom staten äger företag inomverksamheter som spänner från gruvindustri ochfastigheter till opera och spel.Ägarförvaltningens uppdrag formuleras som attRegeringskansliet har i uppdrag att aktivt följa ochförvalta statens tillgångar så att värdeutvecklingenblir den bästa möjliga och att - i de fall det äraktuellt - de särskilda samhällsintressena infrias.Uppföljning och utvärdering sker genom såvälekonomiska analyser och branschanalyser som genomstyrelsearbete och dialog med styrelsens ordförande.I de fall bolagen har särskilda mål, förutomekonomiskt värdeskapande, följs dessa mål uppsärskilt. Inom ägarförvaltningens uppdrag ryms ävenatt utveckla och implementera regeringens ägarpolicyoch de verktyg som står till ägarens disposition.Regeringens förvaltningsmandat för de statligaföretagen innebär att statens medel och dess övrigatillgångar står till regeringens disposition enligtregeringsformen (9 kap. 8 §). skallfastställa grunderna - i den omfattning som behövs -för förvaltningen av statens egendom och förfogandetöver den (RF 9 kap. 9 §). Detta förvaltningsmandatinnebär att regeringen skall höra vidväsentliga ändringar av statliga företagsinriktning, nedgång i ägandet, kapitaltillskott,vissa typer av bolagisering samt för försäljningaroch köp av aktier. I lagen (1996:1059) omstatsbudgeten anges att regeringen får sälja statensaktier i bolag där staten äger mindre än hälften avrösterna eller andelarna om inte beslutatannat. Regeringen får däremot inte utan riksdagensgodkännande minska statens ägarandel i företag därstaten har hälften eller mer än hälften av rösternaför samtliga aktier eller andelar. Riksdagsbeslutkrävs inte för extrautdelningar, eftersom det ingåri den normala förvaltningen. Det krävs inte hellerriksdagsbeslut avseende förvärv, avyttringar ellernedläggningar som företag genomför inom denverksamhetsinriktning som beslutat.Statsministern har givit näringsministern ansvar ifrågor som gäller statens företagsägande och somställer krav på en enhetlig ägarpolitik eller avserstyrelsenomineringar.Under rubriken kapitalstruktur istatliga bolag redogörs för beslut våren2003 och regeringens förslag i frågan.Innehållet i beslut rörande en förbättradkapitalstruktur i statliga bolag redovisas ibetänkandet i avsnittet om vissa kompletterandeuppgifter.När det gäller organisation erinras i skrivelsenom att näringsministern har det övergripandeansvaret i frågor som ställer krav på enhetligägarpolitik eller avser styrelsenomineringar.Regeringen har fr.o.m. årsskiftet 2002/03 samlatresurser och kompetens för förvaltningen av detstatliga ägandet inom en särskild ägarenhet påNäringsdepartementet. Denna enhet ansvarar förmerparten av de statligt ägda företag som förvaltasav . Sammantaget förvaltarNäringsdepartementet 39 företag (varav 25 arbetarunder marknadsmässiga krav), 3 affärsverk och 1avvecklingsbolag. För 14 företag ligger ansvaret förförvaltningen på andra departement, nämligen Finans-, Jordbruks-, Kultur-, Miljö-, Social-, Utbildnings-och Utrikesdepartementen. De internaförvaltningskostnaderna hos dessa departement bestårfrämst av lönekostnader. De interna kostnaderna förNäringsdepartementets enhet för statligt ägandeomfattar löpande kostnader för t.ex. löner, resoroch kontorsmaterial. Köpta tjänster innefattarfrämst konsultarvoden inom finansiell, ekonomisk ochjuridisk rådgivning och framtagande avverksamhetsberättelser och kvartalsrapporter förföretag med statligt ägande. Statensförvaltningskostnad för företag med statligt ägandeunder uppgick till 36,2 (51,2002), varav 18,8 (28,4) miljoner kronoravsåg externt köpta tjänster.Under rubriken verktyg påpekas attstatliga aktiebolag, liksom privatägda bolag,regleras genom aktiebolagslagen (1975:1385). Detfinns alltså inte några särregler i aktiebolagslagenför statliga bolag. Enligt lagen skallbolagsordningen ange bolagets allmänna inriktning.De statliga bolagens verksamhet styrs främst avriksdagsbeslut och andra bestämmelser förverksamheten som kan finnas i lag eller i avtalmellan staten och bolaget. Bolag verksamma inom visssektor regleras av särskild sektorslagsstiftning,t.ex. postlagen (1993:1684). De statliga företagenlyder med få undantag under samma lagar somprivatägda bolag - förutom den nyssnämndaaktiebolagslagen t.ex. konkurrenslagen (1993:20),bokföringslagen (1999:1078) och insiderstrafflagen(2000:1086). Vad gäller konkurrensregler finns i EG-fördraget bestämmelser för statligt stöd, med syfteatt förhindra att en medlemsstat snedvriderkonkurrensen genom stöd som stärker den inhemskaindustrins konkurrenskraft till nackdel för företagi annan medlemsstat. Vid insatser av ägarkapital istatliga företag som verkar på konkurrensutsattamarknader anger att den s.k.marknadsekonomiska investerarprincipen skalltillämpas. Normalt är denna princip uppfylld om detkapitaltillskott som lämnats görs på villkor ochunder förutsättningar som skulle ha accepterats ävenför en privat investerare. Om medlemsstaten vidtidpunkten för tillskottet bedömer att insatsenlångsiktigt kan ge tillräcklig avkastning utgör detinte olagligt statsstöd. Enligt EG:s regelverkgäller för företag som uppnår viss omsättning per åroch som mottar statliga tillskott särskilda reglerför redovisning för att skall fåinsyn. Öppen redovisning skall gälla avseende vilkamedel som tillförts och hur de används. Krav påsärredovisning finns också för verksamhet som drivsav bl.a. monopolbolag, eller andra företag isärställning, när bolaget även bedriverkonkurrensutsatt verksamhet. Dessa regler återfinnsi det s.k. transparensdirektivet som avses bliinfört i svensk lagstiftning år 2005.Under huvudrubriken redogörregeringen för sin inställning i frågor som rörförvaltningen avseende de helägda statliga företagenunder fem delrubriker, nämligen Styrelsen,Bolagsledning, Revisorer, och öppenhetsamt Företagen som en del i samhället. Regeringenavser även att i samråd med övriga ägare verka föratt dessa principer tillämpas i delägda företag. Närdet gäller styrelsen sägs att regeringens mål är attstyrelserna skall ha hög kompetens, anpassad tillrespektive företags verksamhet, situation ochframtida utmaningar. Varje nominering skall utgåfrån kompetensbehovet i respektive företagsstyrelse. utses ca 40-60 nyastyrelseledamöter av bolagsstämmorna i de statligtägda företagen. Ledamöter i statligt ägda aktiebolaghar samma oinskränkta ansvar enligt aktiebolagslagensom ledamöter i privatägda företag. Styrelsensuppgifter är enligt lagen (8 kap. 3 §) att svaraför företagets organisation och förvaltningen avföretagets angelägenheter. Styrelsen skall se tillatt organisationen är utformad så att bokföringen,medelsförvaltningen och företagets ekonomiskasituation i övrigt kontrolleras på ett betryggandesätt. Varje styrelseledamot skall ha kapacitet attgöra självständiga bedömningar av företagetsverksamhet. är oftast direktföreträtt i bolagets styrelse. Sammansättningen avstyrelserna skall ske så att en balans uppnåsavseende kompetens, bakgrund, ålder och kön.Regeringens mål är en jämn fördelning mellan män ochkvinnor. Ett delmål har varit att andelen kvinnorskulle vara , ett mål somuppnåddes . Andelen kvinnor varfortsatt /04 och den 4 maj2004. I de av staten helägda företagen var andelenkvinnor . Direkt ägarrepresentation i styrelseninnebär bl.a. att statens krav på en god insyn iverksamheten tillgodoses. Enligt aktiebolagslagen (8kap. 5 §) skall styrelsen fastställa enskriftlig arbetsordning. Med syfte att främjatydlighet och enhetlighet i ansvars- ochinformationsfrågor och arbetsuppdelning mellan vdoch styrelsen har utarbetat ettförslag till stöd för styrelserna vid upprättandeoch revidering av arbetsordningar och för styrelsensutvärdering.Det är styrelsens ordförande som skalltillförsäkra att styrelsearbetet håller en högkvalitet. Regeringen ställer följande krav på enstyrelseordförande: ha förmåga att ledastyrelsearbetet; ha en fortlöpande dialog iägarfrågor med respektive departementsföreträdare;föra bolagets talan i frågor av övergripandekaraktär; redogöra för vd:s anställningsvillkor påbolagsstämman; tillse att styrelsen utvärderar sittarbete; försäkra sig om att nyvalda ledamöter får engrundlig introduktionsutbildning; försäkra sig omatt styrelsen har kunskap om regeringens ägarpolicyoch övriga riktlinjer; rapportera i årsredovisningenom styrelsens och ledningens tillämpning avregeringens policy och riktlinjer. För att uppnåeffektiva styrelser bör dessa inte vara för stora -normalt 6-8 ledamöter. bestod styrelserna iföretag med statligt ägande av i genomsnitt 7,6ledamöter inklusive suppleanter. Styrelsernasstorlek varierar från 4 till 10 ledamöter.Regeringens avsikt är att endast ha ordinarieledamöter i styrelserna, om inte särskilda skälkräver annat. Det övergripande ansvaret förstyrelsenomineringarna ligger hos näringsministernsom även har ett förordnande enligt regeringsformen(7 kap. 5 §) avseende styrelsenomineringar i bolagsom förvaltas av andra departement inomRegeringskansliet, vilket innebär attnäringsministern ansvarar för styrelsenomineringar isamtliga förvaltade bolag oavsett omförvaltaransvaret har lagts på annat departement änNäringsdepartementet. Styrelseledamöter skall somregel utses i taget. En ledamot bör inteingå i samma styrelse än , ochledamöternas ålder bör inte överstiga 70 år.Medelåldern för ledamöterna är 49 årför kvinnor och för män. I genomsnitt harkvinnor arbetat i och män i istyrelsen. Styrelsenomineringar i börsnoteradeföretag där staten är delägare skall ske i samrådmed övriga huvudägare i en nomineringskommitté. I denoterade bolag där staten är en väsentlig delägarebör minst en ledamot av nomineringskommitténrepresentera staten. förslagbör publiceras före bolagsstämman, ochkommitténs ledamöter skall vara närvarande påstämman för att kunna motivera valet av deföreslagna personerna. börbestå av 3-5 ledamöter, och majoriteten skallrepresentera huvudägarna. böräven föreslå styrelsearvoden. Styrelsens arvodenbestäms av bolagsstämman. Historiskt harstyrelsearvodena i statligt ägda företag varitrelativt låga i jämförelse med privatägda företagmed lika stor omsättning och antal anställda. Föratt öka genomlysningen redovisas i skrivelsen enöversikt över arvodesnivåer i de statligt ägdaföretagen. Kommittéer kan inrättas när det finns ettsärskilt behov eller för att effektiviserastyrelsearbetet, varvid de skall ha en skriftligarbetsordning, godkänd av styrelsen. kan tillsättas för att öka insynenoch kontrollen av företagets redovisning, ekonomiskarapportering och riskhantering. kan inrättas för att beredafrågor avseende ersättningspolicy,anställningsvillkor till ledande befattningshavare,etc.När det gäller bolagsledning sägs attverkställande direktören tillsätts och entledigas avstyrelsen. Vd bör inte sitta i styrelsen, ochregeringen väljer därför inte in nytillsatta vd:ar istyrelsen. Enligt aktiebolagslagen (8 kap. 3 §)skall styrelsen i skriftlig instruktion till vd angearbetsfördelningen mellan styrelsen och vd.Regeringen beslöt om nya riktlinjerför anställningsvillkor och incitamentsprogram.Företagens styrelser skall vid beslut omanställningsvillkor ta ställning tillföretagsledarens totala ersättning inklusivepensionsvillkor och övriga förmåner. Regeringenförordar avgiftsbestämda pensionslösningar. Löneroch övriga förmåner till personer i företagsledandeoch därmed jämförlig ställning i statliga företagskall vara konkurrenskraftiga men inte löneledande iförhållande till jämförbara företag.Näringsutskottet beslöt att hosRiksdagens revisorer begära en ny utvärdering avbonus- och pensionsförmåner hos företagsledningar istatliga företag. I revisorers rapport imars 2003 konstaterades bl.a. att de flestaföretagen följer regeringens riktlinjer. Enligtregeringen bör statligt ägda företag normalt undvikaincitamentsprogram. I de särskilda fallincitamentsprogram beslutas bör programmet omfattaall anställd personal i företaget utom koncernchefeneller verkställande direktören. Särskildaincitaments program som enbart riktas till personeri företagsledande ställning skall inte införas. I desärskilda fall då styrelsen beslutar omincitamentsprogram skall det finnas en direktkoppling mellan de mål som skall ligga till grundför belöningen i incitamentsprogrammet ochföretagets övergripande verksamhetsmål.Beträffande revisorer sägs att deras uppdrag, somär att oberoende granska styrelsens och denverkställande direktörens förvaltning samtföretagets årsredovisning och bokföring, är avcentral betydelse för staten som ägare. Ansvaret förval av revisorer för företag med statligt ägandeligger hos ägaren. Revisorer väljs enligtaktiebolagslagen på mandatperioder . Fördet fall omval av revisorer övervägs utvärderasalltid revisorernas arbete. Det är lämpligt attstyrelsen och revisorerna träffas minst två gångerper år för att diskutera redovisningen,förvaltningen och riskhanteringen i företagen.Revisorerna bör även utvärdera hur företagsledningaroch styrelser lever upp till regeringens riktlinjeravseende extern rapportering ochanställningsvillkor. Med hänvisning tillrevisorslagen (2001:883) och det ansvar som åläggsrevisorerna är det lämpligt att styrelsen bildar sigen egen uppfattning om revisorernas oberoende.Styrelsen bör bevaka de friståenderådgivningsuppdrag som revisorerna kan få avföretagsledningen och därvid ta del av debedömningar som revisorerna gör i enlighet medrevisorslagens analysmodell. I de fall andrakonsulttjänster utgör en betydande andel avrevisorernas ersättning bör detta förhållandeförklaras och motiveras i noten som redogör förersättningar till revisorer. kan inomramen för sin effektivitetsrevision granska sådanverksamhet som staten bedriver i form av aktiebolag,under förutsättning att verksamheten är reglerad ilag eller i annan författning eller att staten harett bestämmande inflytande över verksamheten.Riksrevisionen kan även förordna revisorer att deltai den årliga revisionen, vilket innebär attRiksrevisionen tillsammans med övriga revisorergranskar företagen i enlighet med aktiebolagslagensbestämmelser om revision.När det gäller frågan om information och öppenhetsägs att det rör sig om en demokratifråga attstatligt ägda företag har en öppen och professionellinformationsgivning, eftersom företagen ytterst ägsav svenska folket. Regeringen anser därför att dessaföretag skall vara minst lika genomlysta sombörsnoterade företag. Regeringen beslöt i mars 2002om riktlinjer för extern ekonomisk rapportering. Detär styrelsernas ansvar att tillse att företagen,utöver gällande redovisningslagstiftning och godredovisningssed, presenterar årsredovisning,delårsrapporter och bokslutskommuniké enligt derekommendationer som anges i Stockholmsbörsensnoteringsavtal med bilagor. Det finns en ambitionatt de statligt ägda bolagen skall lämnabokslutskommuniké före varje årfr.o.m.