bet · GS01NU1 · 2004-11-25 00:00:00 — 2003/04:100, bet.2003/04: FiU21).Regeringen beräknar anslaget för till 23,8miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Fastighetsmäklarnämnden (40:4)ansvarar för registrering avoch tillsyn över fastighetsmäklare enligtfastighetsmäklarlagen (1995:400) ochfastighetsmäklarförordningen (1995:1028), dvs.prövning av att den som registreras somfastighetsmäklare har relevant utbildning, ärlämplig och uppfyller uppställda formella krav samtäven i övrigt iakttar god fastighetsmäklarsed.Nämnden skall även föra talan i domstol samt spridainformation om god fastighetsmäklarsed.Fastighetsmäklarnämnden tillfördes engångsvis på tilläggsbudget ekonomiskavårproposition för sitt nya ansvar förhyresförmedlare i enlighet med lagen (2003:456) omändring i fastighetsmäklarlagen (1995:400). Motbakgrund av att den nya lagen började gälla den 1oktober 2003 och att arbetet med registrering av ochtillsyn över hyresförmedlarna kommit i gång med fullkraft först har nämnden ett stortanslagssparande på . Frånden omfattas fastighetsmäklarna avden nya penningtvättslagen (prop. 2003/04:156). Detkommer att innebära utökade arbetsuppgifter förFastighetsmäklarnämnden. har antaletansökningar om registrering ökat. Mot bakgrund avatt högskoleutbildningen för fastighetsmäklare ärattraktiv förväntas antalet ansökningar öka även iframtiden.Regeringen beräknar anslaget för till 9,5miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Åtgärder på konsumentområdet (40:5)PropositionenAnslaget avser fasta bidrag och projektstöd tilllokala och nationella projekt som på olika sättfrämjar en god konsumentpolitik. till de svenska konsumentorganisationernaSveriges Konsumentråd, Konsumenter iSamverkan, Nationella centrumet förkonsumentvetenskap och ävenorganisationen beräknar anslaget för till 17,6miljoner kronor.MotionernaI motion 2004/05:N373 (m) föreslås en minskning avanslaget med 8,8 miljoner kronor.Anslaget bör fasas ut - det finns inget skäl attstaten ger speciella bidrag till enskildaföreningar, anför motionärerna. De avvisar därförockså utökningen av anslaget för stöd tillorganisationen höjning av anslaget med 10 miljoner kronorföreslås i motion 2004/05: N413 (fp). Det höjdaanslaget skall dock fasas över till de olikaorganisationerna på konsumentområdet, sägermotionärerna och hänvisar till vad som anförs iFolkpartiets konsumentmotion.Bidrag till miljömärkning av produkter (40:6)PropositionenAnslaget avser bidrag för att utveckla, informera omoch marknadsföra miljömärkningskriterier förkonsumentvaror. Bidraget är ställt till , och medlen utbetalas viaKammarkollegiet.Regeringen beräknar anslaget för till 4,4miljoner kronor.MotionernaI motion 2004/05:N373 (m) föreslås en minskning avanslaget med 2,2 miljoner kronor.Anslaget bör fasas ut, anser motionärerna. De menaratt miljömärkning är ett led i företagensmarknadsföring och inte bör vara föremål försärskilda statliga insatser.En höjning av anslaget med 2 miljoner kronorföreslås i motion 2004/05: N393 (kd).Kristdemokraterna anser att den verksamhet som SISMiljömärkning ansvarar för när det gäller attutveckla och informera om miljömärkning avkonsumentvaror är en angelägen uppgift, sägs det imotionen. Partiet har dessutom krävt attverksamheten också skall innefatta en utveckling avrättvise- och jämställdhetsmärkning avkonsumentprodukter, erinrar motionärerna om ochföreslår att skall anvisas förjämställdhetsmärkning.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet tar först upp frågan om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. Därefter behandlas etti propositionen begärt godkännande avseendeförbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 NäringslivUtskottets syn på näringspolitikens inriktningligger, som tidigare nämnts, i linje med den somredovisas i budgetpropositionen och med vad som haröverenskommits i överläggningar mellan regeringen,och . Regeringens förslagtill anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv ärberäknat med utgångspunkt i den inriktning avnäringspolitiken som redovisas ibudgetpropositionen. Utskottet ställer sig bakom denav regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 24Näringsliv och som fattat beslutom. Utskottet kommenterar i det följande vissa av dehär aktuella anslagen. I den tidigare redovisningenhar under berörda rubriker lämnats vissakompletterande uppgifter, till vilka utskottethänvisar.Beträffande turistfrämjande, där det lagts framförslag i en motion om ökade medel vad gällermarknadsföringen av som turistland, medandet i två andra motioner föreslagits minskade medel,vill utskottet erinra om att regeringen har aviseratatt en proposition om främjande för ökad tillväxtinom turistnäringen skall lämnas till idecember 2004.När det gäller , som föreslås fåökade medel i fyra motioner, kan noteras attanslaget höjdes för med 2 miljoner kronormot bakgrund av de ökade arbetsuppgifter som verketfick till följd av de ändringar i konkurrenslagen(1993:20) som beslöt om medsyfte att effektivisera kartellbekämpningen.Utskottet vill också erinra om att anslagetdessförinnan nivåhöjdes med 5 miljoner kronorfr.o.m. Det bör vidare framhållas attKonkurrensverkets möjligheter att ta egna initiativför att spåra, utreda och bevisa skadligakonkurrensbegränsningar har ökat. Detta beror del på att verkets resurser inte längre i likastor utsträckning som tidigare tas i anspråk för renärendehantering; konkurrenslagen har varit ikraft och marknadens aktörer hardärmed bättre kunskap om lagen och inte längre sammabehov som tidigare av att få olika frågor prövade.Även beslut med anledning avproposition 2003/04:80 om moderniseradkonkurrensövervakning innebär att det hosKonkurrensverket kommer att frigöras resurser, vilkakan användas för övervakning och bekämpning avallvarliga konkurrensstörningar (bet. 2003/04:NU13).I anslutning till verksamhetnoterar utskottet att två av de partier som vill ökaanslaget (38:16) till samtidigtvill minska anslaget (40:2) till Konsumentverket.Enligt utskottets uppfattning är medvetna och aktivakonsumenter en betydelsefull faktor för att uppnå enmer effektiv och sund konkurrens. Detta innebär attden verksamhet som bedriver ärviktig för strävandena att uppnå ett ökatkonkurrenstryck på olika marknader. Det finns ocksåmotioner i vilka en sammanslagning avKonkurrensverket och förespråkas.Som tidigare nämnts togs denna fråga upp iregeringsförklaringen . 2003 sades dock att frågan hade analyseratsinom och att slutsatsen var attsynergierna inte är så stora att de motiverar ensammanslagning. Däremot bör det samarbete som redanexisterar mellan myndigheterna i frågor där dettagynnar konsumentintresset förtydligas, ansågregeringen, en ståndpunkt som utskottet delar.Frågan om inriktningen av rymdverksamheten berörsi en motion, varvid det efterfrågas attRymdstyrelsen skall kunna inrikta verksamheten ävenmot , särskilt Förentastaterna. Som tidigare redovisats finns det dockenligt inget som hindrar attRymdstyrelsen riktar verksamhet även mot . Skrivningen i Rymdstyrelsensinstruktion vad gäller internationellt samarbetespecificerar inte vilka länder Rymdstyrelsen skallsamarbeta med. Samarbete med icke-europeiska länder,bl.a. , förekommer också enligtuppgift.I fyra motioner förordas att anslaget (38:19) föromstrukturering och genomlysning av statligt ägdaföretag skall slopas. Anslaget är avsett bl.a. föratt finansiera kostnader i samband med förvaltningav företagen. Enligt utskottets mening är detviktigt att den förmögenhetsmassa som de statligtägda företagen utgör och som ytterst tillhör svenskafolket förvaltas på ett professionellt och effektivtsätt. Utskottet anser också att åtgärder för attförbättra genomlysningen av statligt ägda företag ärmycket angelägna.Beträffande anslaget (38:2) tillnäringslivsutveckling vill utskottet något beröra enfråga som aktualiserats i motion 2004/05:N367 (fp)och som rör basfinansiering av verksamheten SIQ). Utskottethar inte ändrat uppfattning beträffande SIQ:sverksamhet utan anser att den typ av verksamhet somSIQ bedriver är viktig ur ett näringspolitisktperspektiv. Likaså menar utskottet att formen förverksamheten, som karakteriseras av att företag,organisationer och förvaltningar samverkar, har eneffektiv utformning. Som redovisats ärNäringsdepartementets avsikt att medel till SIQframöver skall förmedlas av via anslagetNäringslivsutveckling m.m. och att detta på någotsätt skall anges i Nuteks regleringsbrev.Ett nytt anslag avsett för mätning av företagensadministrativa börda föreslås i en motion. Somtidigare redovisats har regeringen aviserat att enskrivelse med handlingsprogram för minskadadministrativ börda för företagen skall lämnas tillriksdagen . Vidare har Riksrevisionennyligen presenterat en granskning av arbetet medregelförenklingar för företag (RiR 2004:23).Riksrevisionens styrelse har fattat ettpreliminärt beslut om att en framställning senareskall lämnas till . Utskottet planerar attbehandla regeringens aviserade skrivelse och deneventuella framställningen från i ettbetänkande våren 2005.Inom utgiftsområdet föreslås ett nytt anslag äveni en annan motion. Det gäller sanering av statligmark, varvid geologiska undersökning (SGU)föreslås få ett särskilt anslag för ändamålet. Somtidigare redovisats deltar SGU redan för närvarandei det aktuella arbetet, som finansieras via anslagfrån utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.Samarbetet med fungerar väl enligtvad utskottet erfarit.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2005inom utgiftsområde 24 Näringsliv (se bilaga 3).Likaså tillstyrks de övriga här aktuella förslagentill riksdagsbeslut som lagts fram ibudgetpropositionen. Samtliga behandlademotionsyrkanden avstyrks.Förbättrad kapitalstruktur i statligt ägdaföretagI det föregående (s. 67) har lämnats en utförligredovisning av tidigare beslut i fråganom förbättrad kapitalstruktur i statligt ägdaföretag, till vilken utskottet nu hänvisar. Ikorthet innebär besluten att har ansettatt det finns goda skäl att skapa en ordning somunderlättar kapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären genom att tillämpaspecialdestination. Staten bör kunna agera på sammasätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag tillvissa dotterbolag och finansiera detta med medelfrån andra dotterbolag. har understrukitatt systemet skall ges en sådan form att riksdagensinflytande på ett rimligt sätt garanteras och attriksdagen ges möjlighet att på ett korrekt sättutöva finansmakten. Av detta skäl skall riksdagenbesluta om kapitaltillskott i varje enskilt fall.Vidare får underskott inte uppkomma på kontot, dvs.någon kredit skall inte vara knuten till kontot. mån kapitaltillskott behövs och de inte kanfinansieras med tillgängliga medel på kontot börtillskottet i stället tillskjutas genom att medelanvisas över statsbudgeten via anslaget (38:20)Kapitalinsatser i statliga bolag.Utskottet ser inget skäl till att nuskulle ändra sina tidigare ståndpunkter. Därmedanser utskottet att skall godkänna attregeringen får vidta åtgärder för enförbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företagenligt de villkor som redovisas i propositionen.Motionerna 2004/05:N373 (m), 2004/05:Fi232 (fp) och2004/05:N393 (kd) avstyrks härmed i berörda delar.Bolagsverkets publiceringskravUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkandenrörande kravet på att kungöra iPost- och vad som införs iaktiebolagsregistret och den därtill koppladefrågan om finansieringen av . Utskottet står fast vidtidigare ställningstaganden och hänvisar aviserad proposition under år 2005.BakgrundRiksdagen beslöt , på förslag av ettenhälligt utskott, om ett förnyat tillkännagivandetill regeringen i frågan rörande kravet på Patent-och registreringsverket (PRV) att kungöra i (PoIT) vad som införs iaktiebolagsregistret (bet. 2002/03:NU1). Hösten 2001hade , på förslag även då av ett enhälligtutskott, gjort ett tillkännagivande om PRV (bet.2001/02:NU1). anmodade då regeringen attskyndsamt finna en lösning så att kravet på PRV attkungöra i PoIT vad som införs i aktiebolagsregistretkan slopas. Enligt utskottets mening är dettapubliceringskrav ineffektivt och kostnadskrävande.Utskottet redovisade sakförhållandet, som innebäratt det enligt aktiebolagslagen (1975:1385) krävsatt PRV skall kungöra vad som införs iaktiebolagsregistret i PoIT. PRV har i ställetförordat att uppgifterna skall kungöras elektronisktvia Internet i en s.k. elektronisk tidning. I ochmed ombildningen av PRV har detnybildade övertagit ansvaret för denberörda publiceringen.Hösten 2003 behandlade utskottet frågan ompubliceringskravet på nytt mot bakgrund av tvåmotioner. I sitt ställningstagande (bet.2003/04:NU1) erinrade utskottet om att , påutskottets förslag, gjorttillkännagivanden rörande en förändring av PRV:spubliceringskrav. Detta krav är ineffektivt ochkostnadskrävande, anförde utskottet. I slutändan ärdet företagen som får bära kostnaderna. Vägledandeför utskottets ställningstaganden attpubliceringskravet bör förändras har varit omsorgenom framför allt småföretagen och att dessa inteskall belastas av kostnader i större utsträckning änvad som är nödvändigt, noterade utskottet och fanninte någon anledning att ändra sittställningstagande i detta avseende. När det gälldedet praktiska genomförandet av en förändring hadeutskottet fått information från företrädare förJustitiedepartementet om beredningsläget. Enförändring för med sig ett antal problem, främströrande finansieringen av ordbok.En tankeskiss för en möjlig lösning hade redovisatsför utskottet. Utskottet tog inte ställning i saktill den skisserade lösningen men konstaterade attdet pågick en aktiv beredning i Regeringskanslietmed inriktning att en proposition skulle kunnalämnas till . Med hänvisningtill det anförda avstyrkte utskottet de båda dåaktuella motionerna. följde utskottet.MotionernaI motion 2004/05:N362 (fp, m, kd, c) föreslås etttillkännagivande av om att ökatillgängligheten av kungörelser samt säkra enfortsatt framtida utgivning av PoIT. SvenskaAkademien och , som på uppdrag avSvenska ger ut PoIT, har i en skrivelsetill regeringen framfört att de är villiga att åtasig att publicera en kostnadsfri elektronisk versionav PoIT, som den tryckta versionen avtidningen fortsätter att publiceras, sägermotionärerna. Förslaget innebär också enomfördelning av kostnaderna för kungörelser så attBolagsverket får en budgetlättnad på 6,4 miljonerkronor. Regeringen och bör inleda endiskussion med om hur PoIT kanutvecklas i enlighet med det skisserade förslaget,anför motionärerna. De påpekar att idepartementspromemorian Elektroniskt kungörande (Ds2003:42) anförs såväl kostnadsskäl somtillgänglighetsskäl för att övergå till elektroniskpublicering i regi. Huvuddragen iSvenska förslag jämförs i motionen, underrubrikerna Tillgänglighet, Tillförlitlighet,Arkivering och Kostnadsbesparing, med rådandeförhållanden och med vad som skulle blikonsekvenserna om det i departementspromemorianskisserade förslaget genomfördes.Regeringen bör till lämnaförslag om en långsiktig finansiering av utgivningenav , anförs det i motion2004/05:Kr368 (fp). En nationell institution av storbetydelse är och dess verksamhet,där i synnerhet finansieringen av utgivningen avAkademiens ordbok är ett överhängande problem, sägermotionärerna. De påpekar att sedan beslutet om attlägga ned PoIT fattades har frågan beretts inomRegeringskansliet och anser att frågan om denlångsiktiga finansieringen av ordbokens utgivning numåste få en lösning.Vissa kompletterande uppgifterRegeringskansliet () gavsommaren 2004 rättschef i uppdragatt utreda och lämna förslag till en ny ordning förkungörelser som tillgodoser följande villkor:- Kungörelser som sker i PoIT skallpubliceras elektroniskt på en webbplats viaInternet.- Datasäkerheten för webbplatsen skall varatillfredsställande.- Publicerade kungörelser skall arkiveras på ettsätt som motsvarar nu gällande arkivering.- Kungörelsesystemet skall medföra enkostnadsbesparing för annonsörer på webbplatsen.- Kungörelsesystemet skall inte leda tillutgiftsökningar för staten.Utredaren skall undersöka om det finns några andra,statsfinansiellt neutrala, sätt att finansierautgivningen av (). Omså inte skulle vara fallet bör det nyakungörelsesystemet utformas så att det så långtmöjligt kan finansiera arbetet med . Utredarenskall särskilt undersöka om ärberedd att upplåta utgivningsrättigheterna för PoITtill . I sammanhanget måste beaktas attdet mellan och Förlagför närvarande finns ett avtalsförhållande omutgivningsrätten till PoIT. Hänsyn måste därför tastill eventuella kostnader som kan vara förknippademed att ett sådant avtalsförhållande löses upp. Inomramen för uppdraget kan det bli aktuellt att föraförhandlingar med , och . Utredaren får också, ilämplig utsträckning, undersöka andra lösningar somuppfyller de ovan angivna villkoren.I promemorian med utredningsuppdraget sägs, underrubriken för ett uppdrag, att mot denbakgrund som har tecknats i ett föregående avsnittfinns det anledning att överväga om det går attgenomföra en något annorlunda lösning än den somvåren 2003 hade föreslagits idepartementspromemorian Elektroniskt kungörande (Ds2003:42). Till de intressen som ett nyttkungörelsesystem bör tillgodose hör inte minstintresset av effektivitet och tillgänglighet, sägsdet i uppdraget. I departements-promemoriankonstaterades att läsbarheten och överskådlighetenskulle öka om kungörelserna sker elektroniskt. Somhar konstaterats i departementspromemorian ärallmänhetens tillgång till Internet dessutom så godatt en övergång till elektroniska kungörelser intekan anses försämra kungörelsernas tillgänglighet. Enannan viktig aspekt är att det nyakungörelsesystemet måste vara kostnadseffektivt ochleda till besparingar för företagen. Redan enövergång till ett elektroniskt kungörelsesystemmedför en betydande kostnadsbesparing jämfört meddet nuvarande systemet. Slutligen är det angelägetatt frågan om finansieringen av arbetet med fåren lösning i samband med att en reform avkungörelsesystemet genomförs, sägs det iutredningsuppdraget. I den delen kan det noteras attockså en reform som innebär att en viss del avannonsintäkterna för en elektroniskkungörelsetidning går till arbetet med kommeratt kunna leda till besparingar för ochövriga annonsörer.En tänkbar ordning är att kungörelser även ifortsättningen sker i PoIT, att tidningen emellertidframdeles ges ut som en elektronisk tidning samt attstaten och överenskommer attAkademien skall upplåta rätten att ge ut PoIT tillBolagsverket mot en ersättning som, helt ellerdelvis, motsvarar de årliga kostnaderna förutgivningen av , sägs det vidare iutredningsuppdraget. En sådan lösning som den nuangivna aktualiserar ett antal frågor. Det måsteexempelvis analyseras om och i så fall på vilketsätt kan upplåta utgivningsrättenför kungörelserna till . Det måste ocksåövervägas om en elektronisk webbplats fortfarandekan bära namnet Post- och . Härtillkommer frågan om vad befintligaavtal med får för konsekvenser förden skisserade lösningen. Även andra, liknandelösningar är tänkbara.Uppdraget skall redovisas . Därefterplaneras, enligt uppgift från ,remissbehandling, lagrådsremiss och en propositiontill under år 2005.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har, som redovisats, på utskottets förslagvid två tillfällen gjort tillkännagivanden rörandeen förändring av det publiceringskrav som tidigarelåg på PRV och som åvilar . Dettakrav är ineffektivt och kostnadskrävande. Islutändan är det företagen som får bära kostnaderna.Vägledande för utskottets ställningstaganden attpubliceringskravet bör förändras har varit omsorgenom framför allt småföretagen och att dessa inteskall belastas av kostnader i större utsträckning änvad som är nödvändigt. Utskottet finner inte någonanledning att ändra sitt ställningstagande i dettaavseende.När utskottet behandlade frågan hösten 2003aviserades en proposition till underhösten 2004. Som framgått av den tidigareredovisningen har tidsplanen dock förskjutits, såatt en proposition nu i stället kan förväntas kommaunder år 2005.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet de här aktuella motionsyrkandena.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Näringspolitikens inriktning (punkt 1)av Per (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2004/05:Sf365 yrkande14, 2004/05:N210, 2004/05:N241 yrkande 8,2004/05:N242 yrkande 6, 2004/05:N260, 2004/05:N284yrkande 1, 2004/05:N393 yrkandena 1-3 och 31,2004/05:N398 yrkandena 2 och 5, 2004/05:N400 yrkande1 och 2004/05: N401 yrkande 4.StällningstagandeVår syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas i de häraktuella motionerna från företrädare för Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och . Ettframgångsrikt företagande är den absolut viktigasteförutsättningen för välstånd. Utan ett livskraftigtnäringsliv och ett gott företagsklimat är detomöjligt att skapa tillräckliga resurser för enfungerande sjukvård, en bra skola och en värdigäldreomsorg. Det måste bli enklare att starta ochdriva företag. Globalisering, liberalisering ochinformationsteknikens snabba utveckling öppnarenorma möjligheter för dem som förstår att göra sigattraktiva genom att skapa ett internationelltkonkurrenskraftigt klimat för arbete ochföretagande. Inte bara de svenska företagen utan ihögsta grad som land befinner sig därmed ien knivskarp konkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste formas så attSverige klarar av att tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar.Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet ipolitiken är helt avgörande för framtidaposition. Tillkomsten av jobb bygger på en tillväxtbland de små och medelstora företagen.Statens roll i näringspolitiken skall främst varaatt sätta ramar för och övervaka spelreglerna påmarknaden, ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättningar förlångsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domaresom spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar integörs på ett optimalt sätt i de företag som har debästa förutsättningarna.Negativa attityder till småföretagande har underlång tid påverkat företagsstrukturen. Villkoren förföretagande har anpassats till storföretagen, vilketi förlängningen lett till en bristande mångfald avmedelstora, växande företag, något som finns i mångaandra länder. Av cirka en halv miljonföretag är den överväldigande majoritetenenmansföretag, och av företagen har fler än20 anställda. har färre små och medelstoraföretag i förhållande till sin befolkning än någotannat jämförbart land. Den svenskanäringslivsstrukturen domineras av ett litet antalgamla och stora företag. Bland de 50 störstaföretagen har inget startats , och överhälften startades före !Framväxt av nya företag inom tjänste- ochservicesektorerna har effektivt hindrats genom denoffentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol.I detta sammanhang kan noteras att framväxt avkvinnors företagande hindras av det politiskamotståndet mot privata alternativ inom de yrken därkvinnor traditionellt sett har erfarenhet ochkompetens. För att främja kvinnors företagande bördet således ske en uppbrytning av offentligamonopol. Världens största offentliga sektor harvidare krävt världens högsta skatter, vilketytterligare har bromsat tillkomst av företag ochtillväxt. Den arbetsintensiva privata tjänstesektornsom fungerat som sysselsättningsmotor i exempelvisFörenta staterna har utvecklats betydligtlångsammare i Sverige.Inom ramen för har enarbetsgrupp, med beteckningen TillväxtregionSverige: arbetsmarknads- och näringspolitik förjobb, entreprenörskap och tillväxt i hela landet,getts i uppdrag att utreda hur företagsamheten skallstimuleras i .