bet · GS01MJU2 · 2004-11-30 00:00:00 — Det ärdärför angeläget att fiskeripolitikens effekter och olika styrmedelseffektivitet analyseras.I SLI:s verksamhet är det särskilt angeläget med analyser av samhällsekonomiskakonsekvenser inför olika ställningstaganden på livsmedelsområdet ochdet veterinära området samt med uppbyggnad av fiskeriekonomisk kompetens.Utskottet instämmer i att det därför finns ett behov av att dessaområden prioriteras och att en kontinuitet och permanent kompetens inomden egna organisationen för flera av SLI:s centrala områden bör bibehållas.Under åren 2003 och 2004 fick SLI från Fiskeriverketför uppbyggnad av fiskeriekonomisk kompetens. börenligt utskottets uppfattning motsvarande belopp om permanenttillföras SLI:s anslag och användas för fiskeriekonomiska analyser påSLI.Utskottet, som finner regeringens förslag om medelstilldelning väl avvägt,tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna2004/05:MJ473 (m) yrkande 4 och 2004/05:MJ525 (c) yrkande 2 i de delar deberör anslaget 43:13 Livsmedelsekonomiska institutet.43:14 LivsmedelsstatistikUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning ochavstyrker ett förslag (fp) om en sänkning av anslaget.PropositionenAnslaget disponeras av för statistik inom jordbruksområdetinklusive kostnader för en statistisk årsbok inom jordbruks- ochlivsmedelsområdet samt sammanställningar av statistik i senare led ilivsmedelskedjan. I anslaget ingår även framtagandet av statistik överprisutvecklingen i konsument- och producentled på jordbruksprodukter.Regeringen föreslår att anslaget engångsvis sänks med föratt finansiera åtgärder under anslaget 45:1 på utgiftsområde1.Regeringen föreslår att anvisas för år 2005.MotionenFolkpartiet liberalerna anför i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 36delvis att anslaget för insamlande av statistiskauppgifter på livsmedelsområdet bör minskas med . Enligtmotionärerna bör dessa frågor ligga under Livsmedelsverket.Utskottets ställningstagandeEnligt årsredovisningen för producerar och publicerar Jordbruksverketjordbruks- och livsmedelsstatistik i enlighet med vad som föreskrivs iförordning (2001:100) om den officiella statistiken och i skall ta fram en statistisk årsbok inom jordbruks- ochlivsmedelsområdet, producera och publicera statistik rörande konsumtionoch prisutveckling i konsument- och producentled för jordbruksproduktersamt ta fram jordbruks- och livsmedelsstatistik som beslutsunderlag.Jordbruksverket skall även analysera utvecklingen inom sektorn.Jordbruksverket skall göra en översiktlig sammanställning övervilken statistik som har producerats och kostnaderna för de olikastatistikprodukterna.I förordning om den officiella statistiken anges att Jordbruksverketinom statistikområdet Jord- och skogsbruk, fiske är ansvarig myndighetför statistikgrenarna jordbrukets struktur, jordbrukets produktion,sysselsättning inom jordbruket, jordbrukets ekonomi och prisutvecklingi jordbruket. Inom vart och ett av dessa områden finns en eller flerastatistikprodukter, för vilka det publiceras årliga, månatliga ellerintermittenta Statistiska Meddelanden på webbplats.Utöver detta översänds månatlig, årlig eller intermittent statistiktill EU:s statistikmyndighet . Denna statistik regleras avdirektiv, förordningar, beslut eller s.k. gentlemen''''''''''''''''s agreement. skall även analysera utvecklingen inomsektorn. Detta görs främst genom att verket publicerar utredningsrapporter.Vidare deltar i internationellt samarbete avseendejordbruks- och landsbygdsstatistik. Av resultatredovisning för år 2003framgår att av kostnaderna för jordbruks- och livsmedelsstatistik var281 kostnader för ren livsmedelsstatistik, i detta fall för des.k. Utöver detta fanns kostnader på 188 000kr för bearbetning av utrikeshandelsstatistiken, som till viss del berörlivsmedelsområdet.Enligt uppgift från har konsumtionsberäkningarna sedanmånga år genomförts av (och dess föregångare )och avses belysa livsmedelskonsumtionen i uppdelat på ett stortantal varugrupper. Någon liknande sammanhållen statistik överlivsmedelskonsumtionen görs inte av andra organisationer eller institut.Jordbruksverkets konsumtionsberäkningar efterfrågas av organisationeroch institut inom livsmedelsområdet som använder denna statistik i sinverksamhet. Utskottet delar motionärernas uppfattning om behovet att imöjligaste mån minimera insamling av data från företag och har inhämtatfrån att verket för denna statistik använder i huvudsakredan befintliga statistikuppgifter. Exempel på detta är utrikeshandels-och produktionsstatistik från samt mjölk- och slaktstatistik frånJordbruksverket. Dessa områden utgörs av statistik som enligt Jordbruksverketkrävs av EU och som tas fram även om inte konsumtionsberäkningar genomförs.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag om medelstilldelningunder anslaget och avstyrker därmed motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande36 delvis.43:15 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad frånEG-budgetenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslaget.43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker därmedmotionsyrkanden om en sänkning av anslaget (m), stöd till resurscentrum försmåskalig livsmedelsförädling (c) och exportfrämjande åtgärder (kd).PropositionenAnslaget disponeras för att främja exporten av svenska livsmedel samtför andra åtgärder inom livsmedelsområdet, med särskild tonvikt påregional utveckling av livsmedelsförädling. Regeringen föreslår att anvisas för år 2005.MotionernaEnligt motion 2004/05:MJ379 (c) behövs ett fast årligt stöd till Eldrimner,som är ett resurscentrum för småskalig livsmedelsförädling. Det ärviktigt att Eldrimner får möjlighet att arbeta långsiktigt med att stödjautvecklingen av den småskaliga, hantverksmässiga livsmedelsförädlingen.Enligt Moderata samlingspartiets motion 2004/05:MJ473 (m) yrkande 4delvis bör anslaget minskas med . Investeringar bör ske påmarknadsmässiga grunder, annars riskerar man att medel satsas påverksamheter utan egen livskraft.Kristdemokraterna anför i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 33 attSverige nu likt andra EU-länder bör satsa ordentligt med nationella medelför att stötta marknadsföringen av svenska livsmedel. Kristdemokraternastår därför bakom regeringens förslag om satsningar inom livsmedelsområdetför att främja exporten av svenska livsmedel och regional utveckling avlivsmedelsförädling.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat att Eldrimner Resurscentrum för småskaliglivsmedelsförädling är resultatet av ett mångårigt utvecklingsarbete vidLänsstyrelsen i . har länsstyrelseni projektform drivit verksamheten med ett resurscentrum för småskaliglivsmedelsförädling i Ås utanför Östersund.Genom beslut uppdrog regeringen åt iJämtlands län att bedriva projektverksamhet iform av ett resurscentrum för småskalig livsmedelsproduktion. Syftetmed verksamheten skall vara att, genom olika åtgärder som stimulerartill nystart och utveckling av företag som bedriver småskaliglivsmedelsförädling, främja en regional utveckling. beviljadesför verksamhet för detta ändamål för åren 2004 och2005. skall lämna en slutlig rapporttill () över genomförandet avprojektet inklusive en redovisning av hur medlen använts.Genom beslut uppdrog regeringen åt Livsmedelsverketoch att tillsammans lämna förslag till åtgärderför att främja och underlätta för lantbruks- och/eller landsbygdsföretagareatt utveckla sina företag med ekonomiskt bärkraftig, småskaliglivsmedelsförädling samt för redan etablerade landsbygdsföretag inom densmåskaliga livsmedelsförädlingen att bibehålla och öka antalet sysselsatta.Myndigheterna skall också lämna förslag till hur och av vilka aktörersådana åtgärder kan vidtas eller verksamhet bedrivas på ett effektivtsätt. Uppdraget skall redovisas gemensamt senast den 31 januari 2005.Uppdraget är en vidareutveckling av det uppdrag SLV fick av regeringenår och skall inte i första hand behandla problem och hinder avseenderegelverket utan i stället inriktas på aspekter som företagsekonomiskaförutsättningar samt behov och metoder för rådgivning, utbildning ochkunskapsförmedling. I beslutet anges att sedan medlemskapet i EU svenska varuexporten av livsmedel varit mycket framgångsrik och dettorde finnas ett utrymme för tillväxt inom denna näring.Utskottet välkomnar att anslaget för förstärks med 10 000 000kr för projekt rörande nationella och regionala resurscentrum försmåskalig livsmedelsförädling. Utskottet gör ingen annan bedömning änregeringen av det beräknade medelsbehovet på anslaget och avstyrkerdärmed motionerna 2004/05:MJ379 (c), 2004/05:MJ473 (m) yrkande 4 och2004/05:MJ497 (kd) yrkande 33 i de delar de berör det aktuella anslaget.43:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.Utskottets beslut i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslaget.LandsbygdspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens analys av resultatet av vidtagnaåtgärder inom politikområdet. Utskottet avstyrker motionsförslag om attinrätta ett nytt anslag, Avbytartjänst (kd).PropositionenOmfattning m.m.Politikområdet omfattar verksamhet för en hållbar utveckling av landsbygden.Åtgärderna är i stor utsträckning riktade till lantbruksföretag menockså till andra företag på landsbygden. Avgränsningen följer i huvudsakrådets förordning (EG) nr 1257/1999 av om stöd frånEuropeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruk (EUGFJ) tillutveckling av landsbygden samt åtgärder som syftar till att underlättagenomförandet av denna. Politikområdet omfattar också försöks- ochutvecklingsverksamhet inom ramen för olika nationella handlingsprogramför jordbrukets miljöpåverkan. I politikområdet ingår även nationelltstöd för att upprätthålla jordbruksproduktionen i norra omfattar verksamhet vid och länsstyrelserna.Målet är en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling avlandsbygden. Målet omfattar en hållbar livsmedelsproduktion, sysselsättningpå landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthålligtillväxt. Vidare skall jordbrukets natur- och kulturvärden värnas omsamt jordbrukets negativa miljöpåverkan minimeras i syfte att bidratill att de nationella miljökvalitetsmålen uppnås inom engeneration.Riksrevisionen bedömer att årsredovisning iallt väsentligt är rättvisande inom ramen för politikområdet.Politikens inriktningRegeringen beslutade att tillsätta en utredning medparlamentarisk medverkan med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategiför den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Denna strategiskall ta ett samlat grepp om politiken och utgå från målet om en ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. Med de areellanäringarna som bas är strategin tänkt att skapa förutsättningar förökad tillväxt och ett mer mångsidigt företagande på landsbygden.Resultatbedömning, analys m.m.Större delen av verksamheten inom politikområdet bedrivs inom ramen förfleråriga program, framför allt miljö- och landsbygdsprogrammet menäven Mål 1- och Leader+programmen. Inom varje program finns fastställdaoperativa mål för de åtgärder som ingår i programmen. De operativa målenför insatserna inom politikområdet har i de flesta fall uppnåtts ellerförväntas uppnås. Regeringens samlade bedömning är att resultaten avinsatserna i stort varit goda och i överensstämmelse med de uppställdamålen. Därigenom bedömer regeringen att de offentliga insatserna bidrartill en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling avlandsbygden.I november 2003 överlämnades till regeringen betänkandet Levandekulturlandskap - en halvtidsutvärdering av Miljö- och landsbygdsprogrammet(SOU 2003:105). Utredningen drog slutsatsen att programmet i huvudsakfungerat väl och att det har bidragit till uppfyllelsen av mål påsamtliga nivåer i programmet även om undantag finns som t.ex. anläggningav våtmarker. Programmet har enligt utredningen på ett påtagligt sättockså bidragit till uppfyllelsen av de övergripande miljökvalitetsmålenEtt rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. Avseende ekonomisk ochsocial utveckling på landsbygden drogs slutsatsen att programmet harbidragit till uppfyllelsen av flera av målen men att bilden är merotydlig och att ytterligare analyser behövs. Administrationen av programmetbedöms i stort sett ha fungerat tillfredsställande.Utredningen har också utvärderat jordbruksåtgärderna i Mål 1 och drarslutsatsen att måluppfyllelsen överlag är hög, dock delvis beroende pålågt satta resultatmål. Vidare föreligger stora skillnader mellan kust-respektive inlandsområdena. För Mål 1-programmen har även genomförtsseparata halvtidsutvärderingar. Av dessa framgår att det har varit svårtatt integrera strukturåtgärderna på jordbruksområdet med åtgärder inomandra insatsområden.Åtgärden Främja anpassning och utveckling av landsbygden har enligtutvärderarna en tydligare koppling till övriga Mål 1-åtgärder. Måletför den ekologiska produktionen är att den ekologiskt odlade arealenbör fördubblas (till ) till 2005 och att den ekologiskaanimalieproduktionen bör öka. av antalet mjölkkor och slaktdjur av nöt ochlamm bör finnas i ekologisk produktion till 2005. är avåkerarealen i ekologiskt odlad dock med stora regionala skillnader.Måluppfyllelsen förväntas bli god även om målet inte uppnås helt. Föranimalieproduktionen är målet redan uppnått.Utgiftsutveckling inom politikområdet LandsbygdspolitikMiljoner kronorUtfall2003 Budget20041 Prognos2004 Förslag2005 Beräknat2006Beräknat20073898,7 4 049,4 3 015,0 4 114,0 4 710,5 4 227,51Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition(bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband medbudgetpropositionen för år 2005.MotionenKristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkandena 32 och46 i berörd del att anvisas till ett nytt anslag för stödtill avbytartjänster. Det är enligt motionärerna rimligt att ocksåjordbrukare skall kunna vara lediga från sitt arbete utan att de drabbashårt ekonomiskt.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att en allmän utgångspunkt för målet och insatsernainom politikområdet bör vara att de skall medverka till en positivutveckling av en väl fungerande landsbygd som är ekonomiskt livskraftigoch som har höga natur- och kulturvärden. För att utveckla och bevaraen livskraftig landsbygd krävs förutsättningar för en integrerad utvecklingav jordbruket och övriga sektorer.Som regeringen anför bör åtgärder inom politikområdet ha som syfte attstärka jordbrukets positiva miljöeffekter och minimera dess negativamiljöeffekter samt förbättra landsbygdens konkurrenskraft genom attunderlätta en nödvändig anpassning av jordbrukssektorn till nyaförutsättningar och företagande på landsbygden. Åtgärderna tar hänsyn tillde skilda produktionsförutsättningar som råder i olika delar av landet,och samma möjligheter till utveckling för kvinnor och män skall främjas.Utskottet har ingen erinran mot redovisningen av politikens inriktningeller mot resultatbedömningen. Utskottet har tidigare redovisat fastställde ramen för utgiftsområde 23till 14 för . Utskottet finner att de imotion 2004/05:MJ497 (kd) yrkandena 32 och 46 delvis framställda kravenpå ytterligare utgifter på ett nytt anslag inte ryms inom den av riksdagenbeslutade ramen. Motionen avstyrks i berörd del.44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 44:2 Från EG-budgetenfinansierade åtgärder för landsbygdens miljö och strukturUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning ochavstyrker förslag om en höjning av anslaget (fp, kd, c) ochsänkning av anslaget (m). Utskottet tillstyrker även regeringens förslagtill bemyndigande.PropositionenAnslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur används föratt finansiera strukturstöd och miljöersättningar med anknytning tilljordbruket. Miljöersättningar riktade mot jordbruket, stöd till mindregynnade områden, kompetensutveckling, startstöd till yngre jordbrukare,stöd till investeringar i jordbruksföretag, stöd till bearbetning ochsaluföring av jordbruksprodukter samt åtgärder för landsbygdens utvecklingfinansieras under anslaget. Åtgärderna återfinns inom ramen för Sverigesmiljö- och landsbygdsprogram och två Mål 1-program. Frånanslaget utbetalas även ersättningar för löpande åtaganden från dentidigare programperioden. Under anslaget finansieras det nationella stödettill jordbruket i norra . Anslaget används även för att finansieraett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighetmed rådets förordning (EEG nr 1251/99) om upprättande av ett stödsystemför vissa jordbruksgrödor. Under förutsättning att EU-kommissionengodkänner det svenska förslaget till ändring av miljö- och landsbygdsprogrammetsom skickades in , kommer fortsatt anläggningsstöd förenergiskog att finansieras inom ramen för detta program fr.o.m.2005.Mål 1-programmen har från EU-budgeten tilldelats ytterligare ca 35 000 000kr genom den s.k. resultatreserven. De ytterligaremedlen från EU:s budget motsvaras av anslagsförändringar under anslaget44:2. Nationell medfinansiering av de ytterligare EU-medlen kommer itillämpliga delar att ske inom ramen för anslaget 44:1. Regeringensavsikt är att följa de beslutade programmen inklusive till EU-kommissionenöverlämnade förslag till förändringar av programmen, i syfte att nå dei programmen fastställda målen.Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformersom bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detta innebäratt staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte rymsinom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringenföreslår därför att regeringen bemyndigas att , i fråga omramanslaget 44:1, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter på högst , högst år2007, högst , högst och högst61 därefter.Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 44:1för år 2005.Under anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdensmiljö och struktur har anvisats medel motsvarande EU:s finansieringför de av tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytningtill jordbruket samt Leader+programmet. Huvuddelen av åtgärderna somfinansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på flerårigaförpliktelser om utbetalningar. Detsamma gäller åtgärder inom ramen förstrukturfondsprogrammen i Mål 1 och Leader+. Detta innebär att statenåtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen förde av anvisade anslagsmedlen. Regeringen föreslårdärför att regeringen bemyndigas att , i fråga om ramanslaget44:2, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifterpå högst , högst , högst75 , högst och högst 61 853 000kr därefter.Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget för år2005.MotionernaI motion 2004/05:MJ467 (kd) anförs att budgetramarna för insatser föratt upprätthålla värdefulla ängar och hagar till nytta för artrikedomeninom såväl växt- som djurvärlden är otillräckliga.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2004/05:MJ473 (m) yrkande 4delvis att anslaget 44:1 minskas med . Anslaget bör inteutökas utöver vad som motiveras av förändringen i den gemensammajordbrukspolitiken. Motionärerna motsätter sig att medel från skatterna påväxtnäring och bekämpningsmedel först tas in för att sedan användastill offentliga bidrag.Anslaget 44:1 bör enligt liberalernas motion 2004/05:MJ508(fp) yrkande 36 delvis förstärkas med . De miljösatsningarsom görs bland landets konventionella brukare har enligt motionärernaen mycket stor betydelse. Miljöåtgärder bör vägas samman i miljö- ochlandsbygdsprogrammen, och satsningar bör göras där man får mesta möjligamiljönytta.Centerpartiet föreslår i motion 2004/05:MJ525 (c) yrkande 2 delvis attanslaget 44:1 förstärks med . Detta anslag bör användastill bl.a. återskapande av våtmarker samt för utsatta områden (LessFavoured Areas) som , skärgården och sydsvenska höglandet föratt stärka dessa områdens konkurrenskraft.Utskottets ställningstagandeUnder anslaget 44:1 har anvisats medel för de av tillämpademiljö- och strukturstöden med anknytning till jordbruket samt detnationella stödet till jordbruket i norra . Som regeringen anförsker återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel förnärvarande under anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel ochbekämpningsmedel m.m. kommer miljö- och landsbygdsprogrammet,att förstärkas genom s.k. modulering, dvs. överföring av EU-medel frånproduktionsstöd till miljö- och landsbygdsprogrammet, med utbetalningförst . Den nationella medfinansieringen av EU-medlen sker genomen återföring av skatten på handelsgödsel. Storleken på den nationellamedfinansieringen är osäker men beräknas preliminärt uppgå till ca och ca . Enligt regeringen böråterföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel fr.o.m.år 2007 ske under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö ochstruktur.En ny programperiod för Miljö- och landsbygdsprogrammet inleds år 2007.Omfattningen av programmet går inte att fastställa,bl.a. då medelsfördelningen mellan EU:s medlemsländer inte är klarlagd.Som regeringen anför under anslaget 44:2 har tilldelats ca 169miljoner euro från Jordbruksfondens garantisektion för finansiering avmiljö- och landsbygdsprogrammet för garantisektionens budgetår 2004/05.Till miljö- och landsbygdprogrammet har tillförts ytterligare medeltill följd av s.k. modulering. Beloppet uppgår till ca 14 miljoner euroår 2005.Vid beräkning av de finansiella ramarna för Mål 1- och Leader+programmenunder skall, enligt förordning (1999:710) omvalutakurs vid stöd från , kursen och 50 öreper euro användas. Det råder en betydandedifferens mellan denna kurs och den verkliga kursen. Det är även differensmellan kurs i förordning och av regeringen prognostiserad kurs. Regeringenavser därför att anpassa kursen i förordningen och därmednivån på anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur i budgetpropositionen förår 2006. Som regeringen anför möjliggörs härmed ett ökat återflöde frånEU.Som regeringen anför (prop. 2004/05:1 utg.omr. 23 s. 94) innebär beslutetom en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (rådets förordning(EG) nr 1782/2003) ett ökat fokus på åtgärder som syftar till en hållbarutveckling av landsbygden. behandlade regeringensskrivelse om genomförande av EU:s jordbrukspolitik i (skr.2003/04:137, bet. 2003/04:MJU22, rskr. 2003/04:282). Utskottet redovisadesamma överväganden som regeringen vad gäller tillämpningen av EU:s nyajordbrukspolitik. Nuvarande miljö- och landsbygdsprogram skall förstärkasunder resterande del av , bl.a. genom s.k.modulering (överföring av EU-medel från produktionsstöd till miljö- ochlandsbygdsprogrammet). Utskottet instämde i att programmet bör förstärkasmed genom tillförsel av medel från moduleringoch en återföring av handelsgödselskatt. Av dessa medel används drygt100 för att stimulera den grovfoderbaseradeanimalieproduktionen genom en höjning av kompensationsbidraget till vall ochbetesmark i de mindre gynnade områdena. Miljöersättningen till betesmarkeroch slåtterängar utökas med genom att grundersättningenhöjs med ca per hektar som särskilda insatser genomförsför att ytterligare stimulera skötsel av slåtterängar. För att bidratill att miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödningoch Giftfri miljö skall kunna uppnås införs en miljöersättning tillvallodling utanför de mindre gynnade områdena till en kostnad av 100miljoner kronor. Ytterligare satsas för attbl.a. stimulera investeringar inom områdena djurvälfärd och småskaliglivsmedelsförädling samt för införandet av det obligatoriska systemetför jordbruksrådgivning.Som anförs i budgetpropositionen gäller förstärkningen av miljö- ochlandsbygdsprogrammet fr.o.m. med utbetalning förstår .