bet · GS01KRU2 · 2004-11-16 00:00:00 — I likhet med regeringen kan kulturutskotteturskilja fyra perspektiv som, trots att de inte pånågot enkelt sätt kan formuleras i mätbara mål, börutgöra viktiga utgångspunkter för utformningen avall offentlig verksamhet för ungdomar, nämligenresursperspektivet, rättighetsperspektivet,självständighetsperspektivet samtmångfaldsperspektivet.Som regeringen anför i propositionen bör dennationella ungdomspolitiken dels generera ochförmedla sådan kunskap om ungdomars livssituationsom inte kommer fram genom sektorsspecifikauppföljningar, dels samordna insatserna mellanberörda politikområden.Kulturutskottet tillstyrker således de avregeringen föreslagna övergripande målen ochhuvudområden för ungdomspolitiken (punkt 2 ipropositionen) och avstyrker motionerna2003/04:Kr232 (m) yrkande 1, 2003/04:Kr361 (kd)yrkande 11, Kr1 (m) yrkande 1, Kr2 (fp) yrkandena 3och 4, Kr3 (kd) yrkandena 2, 5 och 6 samt Kr4 (c)yrkandena 1 och 3.I övriga här behandlade motionsyrkanden omövergripande frågor framhålls familjens betydelseoch betydelsen av trygga uppväxtmiljöer, behovet avimmateriell välfärd, vikten av att den ideellasektorn och den statliga ungdomspolitiken medverkartill att grundvärderingar som demokrati, solidaritetoch människovärde överförs till kommandegenerationer samt vikten av offentligt stöd tillungdomars kulturella aktiviteter ochfritidssysselsättningar. Enligt kulturutskottetsmening är dessa påpekanden väl förenliga med vad somläggs fram i propositionen under de olikahuvudområdena.Med hänsyn härtill anser kulturutskottet att någotuttalande från sida inte är nödvändigt.Motionerna Kr2 (fp) yrkande 21, Kr3 (kd) yrkandena1, 3, 4 och 25 avstyrks därmed.Uppföljning, analys ochkunskapsinhämtning (prop. avsnitt 7)förslag i korthetKulturutskottet delar regeringens bedömningoch avstyrker i detta sammanhang behandlatmotionsförslag.Jämför reservation 9 (fp).Uppföljning och analys av mål, huvudområden ochåtgärder (7.1)PropositionenRegeringen gör bedömningen att uppföljningen avungdomars levnadsvillkor främst bör ske inomrespektive politikområde. För varjepolitikområdesmål av betydelse för ungdomarsverkliga tillgång till välfärd och makt bör detfinnas en eller flera mätbara indikatorer som följsupp regelbundet.En bred analys av utvecklingen av ungdomarslevnadsvillkor inom hela eller delar av etthuvudområde bör vidare genomföras regelbundet.Redovisningen av de åtgärder som staten vidtar föratt uppnå målen bör förbättras.MotionenMotionärerna bakom motion Kr2 (fp) framhåller attdet råder stora skillnader i förutsättningar förungdomar på grund av etnisk bakgrund, kön, sexuellläggning och handikapp. Enligt motionärerna måste enförändring ske (yrkande 6).Kulturutskottets ställningstagandeStatskontoret har gjort bedömningen att detnuvarande systemet för uppföljning av delmålen intepå ett tillfredsställande sätt kunnat ge enhelhetsbild av ungdomars situation och att det harvarit svårt att identifiera vilka åtgärder sommålstyrningssystemet givit upphov till.Med instämmande i denna bedömning serkulturutskottet positivt på regeringens förslag omändrade rutiner vad gäller uppföljning av mål,huvudområden och åtgärder. Om uppföljningen kopplastill respektive politikområde får man en bättrehelhetsbild av ungdomspolitiken. En sådan kopplinggör dessutom uppföljningen enklare och mer effektiv.För att göra uppföljningar möjliga är det somregeringen anför nödvändigt att mätbara indikatorerkopplas till målen. Det blir därför viktigt atthitta indikatorer som särskilt fångar upp och berörungdomar. Dessa bör enligt kulturutskottets meningvara tydliga och lätt avläsbara samt redovisas somtidsserier för att ge en bild av utvecklingen övertiden.Som anförs i motion Kr2 (fp) och i propositionenkan levnadsvillkoren för ungdomar skilja sig åtberoende på kön, etnicitet, kulturell ellersocioekonomisk bakgrund, ålder, bostadsort, sexuellläggning och eventuella funktionshinder.Kulturutskottet anser i likhet med regeringen attuppföljningssystemet bör syfta till att belysaskillnader i utvecklingen av ungdomarslevnadsvillkor med utgångspunkt i sådana faktorer.Härigenom skapas ett bra underlag för att bedömavilka åtgärder som behöver sättas in för att stöttade olika grupperna.Med hänsyn till det anförda anser kulturutskottetatt något uttalande från sida inte ärnödvändigt. Motion Kr2 (fp) yrkande 6 avstyrksdärmed.Regelbundna attityd- och värderingsstudier(7.2)PropositionenRegeringen gör bedömningen att det regelbundet fram information om hur ungdomar upplever sintillgång till välfärd och makt. Även förändringar avungdomars uppfattning av vad som utgör viktigaaspekter av välfärd och makt bör enligt regeringenbelysas.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet har samma uppfattning som regeringenoch anser att den angivna informationen är viktigoch kan bli ett värdefullt kunskapsunderlag för dennationella ungdomspolitiken.Förbättrad ungdomsstatistik (7.3)PropositionenRegeringen gör bedömningen att behovet av ochmöjligheterna till att skapa en samlad statistik förbättre uppföljningar och internationella jämförelserav utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor bör sesöver.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet delar regeringens bedömning och villframhålla vikten av att statistikinhämtningenutvecklas ytterligare, bl.a. genom bättresamordning.Utvärdering av den nationella ungdomspolitiken(7.4)PropositionenRegeringen gör bedömningen att sambandet mellan mål,insatser och utfall inom den nationellaungdomspolitiken bör utvärderas regelbundet ochredovisas till riksdagen.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet delar regeringens bedömning ochanser att kan vara ett lagomintervall. vill också understrykaatt analysen och redovisningen av den nationellaungdomspolitiken bör utformas med hänsyn tillungdomars synpunkter på vad som utgör viktigafrågeställningar.Ungdomsforskning (prop. avsnitt 8)Kunskapsutbyte mellan ungdomsforskare ochpraktiker (8.2)PropositionenRegeringen gör bedömningen att kunskapsutbyte mellanungdomsforskare och praktiker bör ske merkontinuerligt. Behovet av och förutsättningarna föratt utveckla ett sådant kunskapsutbyte bör vidareanalyseras.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet delar regeringens bedömning och serpositivt på ett kunskapsutbyte av angivet slag.En referensgrupp med ungdomsforskare (8.3)PropositionenRegeringen gör bedömningen att en referensgrupp sombestår av ungdomsforskare från olika områden ochdiscipliner bör knytas till . Dessaforskare bör enligt regeringen bidra med kunskapernär det gäller myndighetens arbete med fördjupadanalys av utvecklingen av ungdomarslevnadsförhållanden. Referensgruppen bör ocksåfungera som bas för ett nationellt nätverk ikontakter med ungdomsforskningsnätverk från andraländer.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet välkomnar att en referensgrupp knytstill och ser det som ett steg moten mer kunskapsbaserad ungdomspolitik.Ungdomspolitik i kommunerna (prop.avsnitt 9)förslag i korthetKulturutskottet delar regeringens bedömningoch avstyrker i detta sammanhang behandlatmotionsförslag.Jämför reservation 10 (c).Sektorsövergripande ungdomspolitik i kommunerna(9.1)PropositionenRegeringen gör bedömningen att kommunernas arbetemed en sektorsövergripande, kunskapsbaseradungdomspolitik med hög grad av ungdomsmedverkan börutvecklas ytterligare.MotionenI motion 2003/04:Kr284 (c) föreslås Ungdomsstyrelsenfå i uppdrag att påverka kommunerna till attutarbeta konkreta planer för högre prioritering avungdomars kultur (yrkande 2).Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet ser positivt på regeringens ambitionatt bidra till att utveckla kommunernas arbete medungdomspolitiken ytterligare.Ungdomsstyrelsen har tidigare haft särskildaarvsfondspengar för att stödja ungas kultur.Regeringen har avsatt urAllmänna arvsfonden för en ny satsning förutveckling av barn- och ungdomskultur. Regeringensambition är att avsättasammanlagt för ändamålet.Beloppet ska i sin helhet administreras av Allmännaarvsfonden.Med hänsyn till regeringens avsikter att utvecklakommunernas arbete med ungdomspolitiken ytterligareoch ta i anspråk Allmänna arvsfondens pengar tillbarn- och ungdomskultur får motionen ansestillgodosedd. avstyrker därmedmotion 2003/04:Kr284 (c) yrkande 2.Kommunerna och det ungdomspolitiska samarbetetinom Europeiska unionenPropositionenRegeringen gör bedömningen att informationen om degemensamma ungdomspolitiska mål som EU beslutat ombör utvecklas. Målens inverkan på ungdomspolitikenpå nivå bör analyseras.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet delar regeringens bedömning.Ungdomsstyrelsens verksamhet (prop.avsnitt 10)PropositionenRegeringen gör bedömningen att börverka för att målen för den nationellaungdomspolitiken uppfylls. Ungdomsstyrelsenshuvuduppgifter bör därmed vara att ansvara för att det finns sektorsövergripande ochaktuell kunskap om utvecklingen för ungdomarslevnadsvillkor lokalt och nationellt, öka nationella aktörers förutsättningar att bidratill att den nationella ungdomspolitikens måluppnås, öka kommunernas förutsättningar att utveckla enkunskapsbaserad sektorsövergripande kommunalungdomspolitik med hög grad av ungdomsinflytandesamt att stärka ungdomars interkulturella förståelse samtdelaktighet och deltagande i samhället.Kulturutskottets ställningstagandeGenom regeringens bedömningar i propositionenförstärks roll. Kulturutskottetställer sig bakom denna förstärkning och dehuvuduppgifter som regeringen presenterar förUngdomsstyrelsen.Ungdomsstyrelsens bidragsgivningKulturutskottets förslag i korthetKulturutskottet avstyrker motionsförslag ombidragsgivning till generationsövergripandeverksamhet, politiska ungdomsförbund m.m.Jämför reservationerna 11 (m, kd, c), 12(fp),13 (c) och 14 (kd).MotionernaGenerationsövergripande verksamhetEnligt motionärerna bakom motionerna Kr3 (kd)yrkande 24, 2003/04:Kr329 (kd) yrkande 6,2003/04:Kr361 (kd) yrkande 1, Kr358 (kd) yrkande 4,2003/04:Kr284 (c) yrkande 5, Kr297 (mp) yrkande 3och 2003/04:Kr288 (mp) yrkande 3, bör formerna förekonomiskt stöd till generationsövergripandeungdomsverksamhet ses över och omarbetas så attdenna verksamhet inte diskrimineras. Stödsystemetbör enligt motionärerna inte förhindra verksamhetmed blandade åldrar.Politiska ungdomsförbundI motionerna 2003/04:Kr314 (fp) yrkande 1 och Kr351(fp) yrkande 1 anser motionärerna att reglerna förstatsbidrag till de politiska ungdomsförbunden skaändras. Enligt yrkande 2 i samma motioner bör ettnytt bidragssystem införas som baseras på partiernasmandat i jämte ett grundbidrag.ÖvrigtI motion 2003/04:Kr284 (c) påpekar motionärerna attde två största bidragsgivarna till ung kultur i dagär och Allmänna arvsfonden.Åtskilliga miljoner delas enligt motionärerna varjeår ut till olika ungdomsprojekt. Men ungdomarna fårinte själva vara med och bestämma över projektensinnehåll. Ungdomarnas egna önskemål och idéer tasinte till vara. Enligt motionärerna bör regeringenfå i uppdrag att göra en översyn av Ungdomsstyrelsenoch Allmänna arvsfonden vad gäller bidragssystem förung kultur (yrkande 4).Ungdomsstyrelsen bör enligt motion 2003/04:Kr361(kd) stödja ungdomsorganisationers reguljärainternationella verksamhet, dvs. deras möjlighetertill globalt arbete genom kontakt medsysterorganisationer i andra länder och arbete inomsina internationaler (yrkande 3).Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet har tidigare behandlatmotionsyrkanden rörande stöd tillgenerationsövergripande verksamheter, senast ibetänkande 2002/03:KrU5. När beslöt omde nya bidragsreglerna för ungdomsorganisationernabehandlades också motionsyrkanden om regler som meragenerellt skulle göra stöd tillgenerationsövergripande verksamhet möjlig.Kulturutskottet fann dock att ett sådant systembl.a. skulle innebära många praktiskaavgränsningsproblem och även kräva ett ökat anslag.Någon lösning på dessa problem fanns enligtkulturutskottet inte i de då aktuella motionerna.Kulturutskottet uttalade vidare att det är viktigtatt ungdomarna själva har ett ansvar för sinaorganisationers verksamhet och att de inte blirvuxenstyrda. Det skulle enligt kulturutskottet varaungdomarnas egna intressen och behov som skullestyra verksamheten. Ungdomarna skulle inte erbjudasverksamhet som har valts för dem av vuxna. I sambandmed beslutet om de nya bidragsreglerna påmindekulturutskottet också om att degenerationsövergripande organisationer som genomdispens fått bidrag tidigare även fortsättningsvisavsågs kunna söka dispens.Kulturutskottet är inte av någon annan uppfattningnu och avstyrker därför motionerna 2003/04:Kr284 (c)yrkande 5, 2003/04:Kr288 (mp) yrkande 3,2003/04:Kr329 (kd) yrkande 6, 2003/04:Kr361 (kd)yrkande 1, Kr3 (kd) yrkande 24, Kr297 (mp) yrkande 3samt Kr358 (kd) yrkande 4.När det gäller motionsyrkandena rörande statsbidragtill politiska ungdomsförbud vill kulturutskotteterinra om att även frågan härom tidigare behandlatsav kulturutskottet (bet. 2002/03:KrU5). I detärendet yttrade sig . Bådautskotten ansåg då att en ordning där storleken påbidraget skulle göras beroende av ett partis antalriksdagsmandat skulle innebära att huvudtankarna igällande system frångicks. Det var enligt bådautskotten omfattningen av organisationens egenverksamhet som skulle avgöra bidragets storlek.Kulturutskottet uttalade vidare att det i motionenföreslagna systemet också skulle strida mot andan imålen för ungdomspolitiken som innebär betoning avungdomars självständighet och möjlighet tillinflytande och delaktighet. Motionsyrkandenaavstyrktes och godkände betänkandet.Kulturutskottet står bakom dessa tankegångar även och avstyrker därför motionerna 2003/04:Kr314(fp) yrkandena 1 och 2 samt Kr351 (fp) yrkandena 1och 2.Beträffande motionsyrkandet rörande en översyn avUngdomsstyrelsens och Allmänna arvsfondensbidragssystem för ung kultur har kulturutskottetinhämtat att tidigare haftarvsfondspengar som gått till kulturprojekt förungdomar. Enligt har ungdomarnasjälva stått för projekten och därmed bestämt överinnehållet. I den nu pågående satsningen förutveckling av barn- och ungdomskultur med medel frånAllmänna arvsfonden anför arvsfonden att ett avkraven för att erhålla medel från arvsfonden är attungdomar är delaktiga och anser att projektet ärangeläget och därför bör genomföras. Med beaktandehärav anser kulturutskottet att en översyn av det avmotionärerna angivna skälet inte är motiverad.Kulturutskottet avstyrker därför motion2003/04:Kr284 (c) yrkande 4.Vad gäller motionsyrkandet om att stödjaungdomsorganisationers reguljära internationellaverksamhet bör erinras om att kulturutskottetbehandlade liknande motionsyrkanden (bet.2002/03:KrU5). angav då attkulturutskottet inte ansåg att det fanns utrymmeinom det ordinarie bidraget tillungdomsorganisationerna för att avsätta särskildamedel för ungdomsorganisationernas samarbete medsysterorganisationer i andra länder. är av sammauppfattning och avstyrker motion 2003/04:Kr361(kd) yrkande 3.Internationellt samarbete (prop.avsnitt 11)Övergripande strategi för det internationellasamarbetet (11.1)förslag i korthetKulturutskottet delar regeringens bedömningoch avstyrker i detta sammanhang behandlademotionsförslag.Jämför reservationerna 15(m) och 16 (fp, kd).PropositionenRegeringen gör bedömningen att det internationellaungdomspolitiska samarbetet bör utgå från dennationella ungdomspolitikens mål och synsätt.Samordning och samverkan mellan olikainternationella organisationer bör främjas liksomutbyte av erfarenheter och kunskapsutveckling.Sverige bör enligt regeringen även i fortsättningenverka för att1. ungdomspolitikens sektorsövergripande karaktärtydliggörs i det internationella arbetet,2.3. ungdomar tas till vara som en resurs i detinternationella samarbetet,4.5. ungdomars eget internationella samarbete stärksoch att6.7. särskild prioritet ges åt ungdomar som harbegränsade möjligheter att skaffa siginternationell erfarenhet.8.MotionernaMotionärerna bakom motion 2003/04:Kr232 (m) anseratt politiska ungdoms- och kulturfrågor i förstahand är nationella och inte bör hanteras av EU. Detär endast när ungdomsprogrammen syftar till att ökarörligheten och underlätta för ungdomar att studera,bo och arbeta i ett annat EU-land som enligtmotionärerna frågorna bör behandlas på EU-nivå(yrkande 2).I motion 2003/04:Kr361 (kd) framhåller motionärernaatt ungdomar är en viktig resurs i detinternationella utvecklingsarbetet och att derasroll bör stärkas i det arbetet (yrkande 2).Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet anser i likhet med regeringen ochmotionärerna bakom motion 2003/04:Kr361 (kd) yrkande2 att ungdomar är en viktig resurs i detinternationella utvecklingssamarbetet och att derasroll bör stärkas. Något uttalande från riksdagenssida härom är inte påkallat. Genom detinternationella samarbetet utbyter den svenskaregeringen erfarenheter och goda exempel med andraländer. Detta ger ett bredare perspektiv och enbättre helhetssyn i det ungdomspolitiska arbetet,vilket bidrar till mer välgrundade beslut i dennationella ungdomspolitiken. Den begränsning av detinternationella samarbetet som förordas i motion2003/04:Kr232 (m) yrkande 2 kan kulturutskottet inteställa sig bakom. Med hänsyn till det anfördaavstyrker kulturutskottet motionerna 2003/04:Kr232(m) yrkande 2 och 2003/04:Kr361 (kd) yrkande 2.Ungdomspolitiskt handlingsprogram(prop. avsnitt 12)Insatser för att ge fler ungdomar möjlighettill en bra utbildning (12.2)förslag i korthetKulturutskottet delar regeringens bedömningoch avstyrker de i detta sammanhangbehandlade motionsförslagen.Jämför reservationerna 17 (m) och 18 (m, fp).Strategiska utvecklingsinsatser i syfte attstärka skolor i segregerade områden (12.2.1)PropositionenRegeringen gör bedömningen att strategiska insatserbör genomföras för att stärka utbildningsvillkoren ide skolor i segregerade områden som har störst behovav utvecklingsresurser och i skolor där behovet avmotsvarande strategiska insatser är särskilt stort.Regeringen har givit Myndigheten förskolutveckling i uppdrag att under de närmaste årenarbeta för en förbättrad förskole- och skolsituationi segregerade områden. Myndigheten har angivit främst avser att arbeta med utvecklingsdialoger,nätverksskapande och andra former för spridande avkunskap. Utöver detta redovisar regeringen ibudgetpropositionen sin avsikt att avsättasärskilda medel, sammanlagt , fördetta ändamål . Medlen ska iförsta hand användas till strategiska insatser påskol- och kommunnivå. Myndigheten för skolutvecklingkommer att få regeringens uppdrag att ta fram enplan för hur strategiska överenskommelser omanvändning av pengarna ska kunna träffas medkommuner och andra aktörer.MotionenI motion Kr1 (m) framhåller motionärerna att det ärorimligt att tilldela Myndigheten för skolutveckling225 utan att närmare precisera vadmedlen ska användas till (yrkande 4).I samma motion understryker motionärerna denbetydelse som friskolorna har haft för utvecklingenav nya pedagogiker inom hela skolvärlden och för attbryta upp segregation (yrkande 6).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet, som yttrat sig i dettaärende (2004/05:UbU1y), föreslår attKulturutskottet avstyrker motion Kr1 (m) yrkande4 och anför följande.Utbildningsutskottet välkomnar regeringensförslag om att stärka utbildningsvillkoren förskolor i vissa segregerade områden. I dettaarbete är det viktigt att ha en väl genomtänktstrategi för att sådana insatser skall varaverkningsfulla och också att ekonomiska medelfinns för sådana strategiska insatser på skol-och kommunnivå.Utbildningsutskottet delar uppfattningen att demedel som regeringen avser att föreslå för 2006och 2007 bör administreras av Myndigheten förskolutveckling som genom sitt generella uppdragatt arbeta för en förbättrad förskole- ochskolsituation i segregerade områden är denmyndighet som är bäst lämpad för detta. Genom detuppdrag till myndigheten att ta fram en plan förstrategiska överenskommelser som regeringenaviserat kommer det att bli tydligt hur medlenkommer att användas. Utskottet utgår från attsatsningarna kommer att utvärderas.Kulturutskottets ställningstagandeI många kommuner finns boendeområden som ärekonomiskt svaga och präglade av social eller etnisksegregation. En sådan miljö kan medföra en ökad riskför att barn och ungdomar hamnar i ett långvarigtutanförskap i samhället. Skolan, såväl kommunalaskolor som friskolor, fyller i detta sammanhang enviktig funktion och är en viktig mötesplats för attdessa barn och ungdomar ska utvecklas i rättriktning. ser därför i likhet medutbildningsutskottet positivt på attutbildningsvillkoren stärks för skolor i vissasegregerade områden.Kulturutskottet delar vidare utbildningsutskottetsuppfattning att den plan för strategiskaöverenskommelser som ska tas fram kommer atttydliggöra hur Myndigheten för skolutveckling kommeratt använda medlen.Mot bakgrund av det anförda avstyrkerkulturutskottet motion Kr1 (m) yrkandena 4 rörandestrategiska utvecklingsinsatser i syfte att stärkaskolor i segregerade områden och yrkande 6 i sammamotion rörande friskolor och segregation.Stärkt elevinflytande i skolan (12.2.2)förslag i korthetKulturutskottet delar regeringens bedömningoch avstyrker de i detta sammanhangbehandlade motionsförslagen.Jämför reservationerna 19 (m) och 20 (kd, c).PropositionenRegeringen gör den bedömningen att elevernasmöjligheter till inflytande i skolan bör utvecklasoch förbättras. Följande åtgärder är enligtregeringen angelägna i syfte att stärka elevernasinflytande i skolan. Rektorns ansvar för att främja och utveckla ettaktivt elevinflytande bör förtydligas. Rektor bör ansvara för att eleverna fårinformation om rätten till inflytande och omhuvuddragen i de bestämmelser som styrutbildningen. bör få i uppdrag att se överkursplanerna för de samhällsorienterande ämnena igrundskolan så att kunskaper om och ett aktivtarbete med lokal demokrati både på skol- ochkommunnivå lyfts fram. Myndigheten för skolutveckling bör få i uppdragatt genomföra insatser för att stödja ochinspirera arbetet med att öka både det vardagligaoch det formaliserade inflytandet för elever ochföräldrar i skolorna. I varje skola bör det finnas en organisation förarbetet med inflytandefrågorna, där exempelvisett eller flera inflytanderåd kan ingå. Elevers rätt till extra undervisning på grund avuppdrag att företräda andra elever bör stärkas. Möjligheten att tillsätta lokala styrelser, somfunnits i en försöksverksamhet, bör göraspermanent.Regeringen avser att återkomma med förslag tillriksdagen om hur arbetet med elevinflytande börorganiseras.MotionernaMotionärerna bakom motion Kr1 (m) anser attelevinflytandet i första hand ska vara direkt ochpersonligt, men i sammanhang där så är påkallatockså vara en del av en större elevdemokrati. Eleverska delta i utformningen av den individuellakunskapsplanen samt i största möjliga mån få väljaskola, lärare och kurser tillsammans med sinaföräldrar (yrkande 7).Motionärerna bakom motion Kr3 (kd) anser att enlagstadgad miniminivå för elevinflytande bör införasbåde vad gäller omfattning och på vilket sättinflytande utövas. Vidare måste enligt motionärernaskolledare, lärare och övrig personal mer änhittills ge eleverna möjlighet att utöva sinarättigheter och öva sig i demokratisktbeslutsfattande. Motionärerna anser att regeringenbör återkomma med konkreta förslag (yrkande18).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottetavstyrker motionsyrkandena och anför följande.Utbildningsutskottet har vid ett flertaltillfällen uttalat sig till fördel för ökatelevinflytande i skolan. Utskottet har senastbehandlat dessa frågor i betänkandena2003/04:UbU12 (s. 34-36) och 2003/04:UbU13 (s.32). De förslag till åtgärder som presenteras avregeringen i den nu aktuella propositionen kommerenligt utskottet att ge möjlighet att utvecklaoch förbättra elevernas möjligheter att påverkasin skolsituation och delta i den demokratiskaprocessen i skolan.