bet · GR01NU11 · 2004-03-30 00:00:00 — Myndigheten skall redovisauppdraget i december 2004.Med anledning av vad som anförs i motion 2003/04:N395 (s) bör det samarbetesom bedrivs inom Nordel nämnas. Nordel är ett samarbetsorgan för desystemansvariga företagen i , , , och Sverige.Målsättningen är att skapa förutsättningar för och vidareutveckla eneffektiv och harmoniserad nordisk elmarknad. Samarbetet omfattar i huvudsakföljande områden.Systemutveckling och nätdimensioneringsregler.Systemdrift, driftsäkerhet, leveranssäkerhet och informationsutbyte.Principer för prissättning av nät- och systemtjänster.Internationellt samarbete.Upprätthålla och utveckla kontakter med organisationer och myndigheter,särskilt i och Europa.Utarbeta och sprida neutral information om det nordiska elsystemet ochelmarknaden.De nordiska elbranschföreningarna beslöt vid ett möte i september 2003att etablera ett gemensamt organ - Nordenergi med syfte att arbeta för envidareutveckling av den nordiska elmarknaden i ett europeiskt perspektiv.ÖstersjöländernaEnergiministrarna i regionen kring (, , ,, , , , , , och )beslöt tillsammans med att formaliseraenergisamarbetet i regionen genom inrättandet av (Baltic Sea Region ). Året innan hade ett beslut fattatsom att verka för att skulle bli ett försöksområde förKyotoprotokollets flexibla mekanism för gemensamt genomförande (JointImplementation). Samarbetet inom BASREC omfattar förutom klimatfrågoräven samarbete kring el- och gasmarknaderna, energieffektivisering ochbioenergiutveckling.Europeiskt samarbeteInom EU pågår ett arbete med att integrera de europeiska el- ochnaturgasmarknaderna. presenterade sittmeddelandeom fullbordande av den inre marknaden för energi (KOM/2001/125). I juni2003 antogs elmarknadsdirektivet (2003/54/EG) ochnaturgasmarknadsdirektivet(2003/55/EG) samt förordningen om gränsöverskridande handel med el (EG nr1228/2003). Elmarknadsdirektivet innehåller bl.a. slutdatum för enfullständig öppning av elmarknaderna i EU, skärpta krav när det gällersystemoperatörers och distributörers oberoende från elhandels- ochelproduktionsverksamhet, krav på oberoende tillsynsmyndighet, icke-diskriminerandetillgång till nätet samt rapporteringskrav beträffande försörjningstrygghetoch tillhandahållande av allmännyttiga tjänster. Naturgasmarknadsdirektivetomfattar motsvarande för naturgas. Förordningen om gränsöverskridandehandel med el innehåller regler för hantering av systemoperatörernaskostnader vid gränsöverskridande handel med el för att få bortdiskriminerandegränstariffer. Vidare innehåller förordningen principer för fördelning avkapacitet vid s.k. flaskhalsar vid överföring av el. Medlemsstaterna skallsenast ha genomfört direktiven i nationell rätt, medundantag för öppnandet av elmarknaden för hushållskunder som får skjutasupp till den 1 juli 2007.Ett samarbete mellan de europeiska systemoperatörerna sker genomorganisationenETSO (Operators). Här arbetar man för attfinna ett mer harmoniserat regelverk för att främja utvecklingen av dengemensamma europeiska elmarknaden.Utskottets ställningstagandeSedan omregleringen av elmarknaden har handel med el över Sverigesgränser ökat, vilket har lett till ett effektivare utnyttjande av resurser.Den svenska elmarknaden integreras alltmer med övriga nordiska länderselmarknader, och arbetet inom EU lägger även grunden för en ökadintegrationmed elmarknaderna på kontinenten.Målet för den gemensamma europeiska elmarknaden är en fri handel med eloch att elföretag kan driva verksamhet i vilket EU-land de vill. Ettviktigt steg på vägen togs då elmarknadsdirektivet ochförordningen om gränsöverskridande handel med el antogs. Inom de europeiskasystemoperatörernas samarbetsorgan (ETSO) pågår även ett arbete med attskapa bättre förutsättningar för gränsöverskridande handel med el. Detenergipolitiska samarbetet med är inriktat på att utveckladet rättsliga och administrativa regelverket för att underlätta enintegrering av energimarknaderna.Ett aktivt arbete från svensk sida när det gäller att åstadkommainternationellsamordning kring såväl regelverk som skatter och avgifter för produktion,distribution och handel med el ser utskottet som en prioriterad uppgift.Utskottet delar således den allmänna uppfattning som framförs i motion2003/04:N279 (v) om vikten av internationell samordning. villutskottet peka på det arbete som utförs och som i det föregåenderedovisats. Det bedrivs ett omfattande samordningsarbete vad gällerintegrering av elmarknaderna inom EU, runt samt inom ramen förNordiska ministerrådets arbete. Mot denna bakgrund finner utskottet detinte påkallat med ett uttalande i sak från sida.Utskottet delar däremot inte den åsikt som framförs i motion 2003/04:N395(s) när det gäller behovet av att bilda ett gemensamt nordisktstamnätsbolag.Enligt utskottets uppfattning bör detta fortsatt vara en nationellangelägenhet. Utskottet vill i sammanhanget dock betona vikten av detarbetesom sker inom för att vidareutveckla en effektivoch harmoniserad elmarknad i . Därtill vill utskottet uttrycka sittgillande när det gäller de åtgärder vidtagit isyfte att öka det nordiska samarbetet ytterligare.Med det anförda avstyrker utskottet de här aktuella motionerna.Konkurrensen inom fjärrvärmesektornUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör konkurrensen inomfjärrvärmesektornmed hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. Jämförreservationerna 6 (m, fp) och 7 (kd).MotionernaVikten av att fjärrvärmenäten öppnas för konkurrens påtalas imotion 2003/04:N358 (m). Prissättningen är fri somfjärrvärmen inte är konkurrensutsatt för dem som är anslutna. Kostnadernaför att byta uppvärmningsform är höga, vilket gör att konsumenterna hamnari händerna på producenterna som i princip har monopol på leveranserna. Dåsåväl överföring av el på nätet som distribution av fjärrvärme utgörnaturliga monopol krävs en effektiv tillsyn av priserna för att marknadenskall fungera. Annars är risken uppenbar att monopolverksamheternasubventionerar den konkurrensutsatta elhandeln. Fjärrvärmemarknadens friaprissättning och bristen på konkurrens är eftertraktad för att kunnagenomföra s.k. korssubventionering, sägs det i motionen. Motionären menaratt det är viktigt att uppmärksamma den situation som fjärrvärmekundernabefinner sig i och snabbt få till stånd en lösning för att avhjälpa denbristande konkurrensen.Konkurrensen inom fjärrvärmesektorn behandlas även i motion 2003/04:N413(kd). Motionärerna betonar att distributionen av hetvatten är ett naturligtmonopol och att konkurrensen från andra uppvärmningsformer är mycketbegränsad. Fjärrvärmekunder har inte några möjligheter att byta leverantörpå grund av priser eller leveransvillkor. Därför bör utredas hurkonsumenternaskall skyddas från oskäliga prishöjningar. Vidare bör möjligheterna attgenomföra ett tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och särredovisning,alternativt krav på att fjärrvärmeverksamheten skall bedrivas i separatjuridisk form, utredas. Att korssubventionering, dvs. att intäkterna frånnätverksamheten används för att subventionera värmepriser, måste förhindrassägs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet har vid upprepade tillfällen hanterat frågan om konkurrens inomfjärrvärmesektorn. Senast behandlade utskottet motionsyrkandenmed förslag till åtgärder på området (bet. 2002/03:NU11). Motionsyrkandenaavstyrktes med hänvisning till den utredning (dir. 2002:160) regeringentillsatt med uppgift att se över konkurrensen inom fjärrvärmesektorn.Utskottet såg ingen anledning att genom ett uttalande föregripa detpågående utredningsarbetet. I en reservation (m, fp) förordades omedelbaraåtgärder för att hejda den negativa utvecklingen. Bland de åtgärder somförslogs kan nämnas skärpt pristillsyn, införande av ett system för s.k.benchmarkingkonkurrens, införande av utökade möjligheter tilltredjepartstillträde, inrättande av en instans för hantering av klagomålförkonsumenter på priser och leveransvillkor och förbättrade möjligheter attutnyttja spillvärme.Våren 2002 behandlade utskottet (bet. 2001/02:NU9) propositionom energimarknader i utveckling (prop. 2001/02:56), vilken bl.a. omfattadefrågor om åtskillnad mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt elverksamhet.Enligt regeringens förslag skulle det införas ett förbud mot gemensamverkställande direktör i ett nätföretag och i ett företag som bedriverproduktion av eller handel med el och mot att flertalet avstyrelseledamöternai ett nätföretag är styrelseledamöter i ett företag som bedriverproduktion av eller handel med el. Utskottet, som avstyrkte regeringensförslag i denna del, framhöll att det bör vara kongruens i regelverkenför å ena sidan nätföretag och företag som bedriver produktion av ochhandel med el och å andra sidan fjärrvärmeföretag och elhandelsföretag.Utskottet föreslog ett tillkännagivande från sida. Riksdagenföljde utskottet.Energimyndigheten har regeringens uppdrag att följa och analyserautvecklingen på värmemarknaderna med avseende på priser,konkurrensförhållanden,bränsleslag, utsläpp av koldioxid och andra miljöfarliga utsläpp frånolika typer av uppvärmning. redovisade myndigheten en rapportom vframgår bl.a. att det finns en betydande prisspridning mellan fjgenoch att prissättningen i ökad grad sker efter alternativauppvärmningsformer.I februari 2003 tillsatte regeringen en utredare (direktör ) med uppdrag (dir. 2002:160) att belysa fjärrvärmenskonkurrenssituation på värmemarknaderna och föreslå åtgärder för att skyddakonsumenterna mot oskälig prissättning på fjärrvärme. Därtill skall bl.a.lämpligheten i att införa tredjepartstillträde på fjärrvärmemarknadenanalyseras. Uppdraget skall slutredovisas . Genomtilläggsdirektiv har utredaren även getts i uppgift att utvärdera behovetavkoncessionsplikt för att bygga och använda rörledningar som utnyttjas förtransport av fjärrvärme (dir. 2003:102) samt, om det bedöms lämpligt,föreslå regler för hur förbikoppling av värmemätare i fjärrvärmesystemetkan beivras (dir. 2003:77).Fjärrvärmeutredningen redovisade ett delbetänkande omtryggare fjärrvärmekunder (2003:115). I betänkandet lämnas förslagtill skärpta regler och tillsyn av särredovisning av fjärrvärmeverksamheti syfte att undvika korssubventionering och prisdiskriminering. Utredningenlämnar bl.a. följande förslag:att det införs en skyldighet för den som bedriver fjärrvärmeverksamhetatt särredovisa denna verksamhet,att elmarknadsverksamhet och fjärrvärmeverksamhet inte skall få bedrivasi samma juridiska person,att en åtskillnad av ledningsfunktioner för styrelseledamöter ochverkställande direktör införs,att de regler om tillsyn som finns i ellagen skall gälla även förfjärrvärmeverksamhet i tillämplig utsträckning och att Statensenergimyndighetblir tillsynsmyndighet.Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inomRegeringskansliet.Näringsminister besvarade en fråga (fr.2003/04:515) av () om vilka åtgärder han avsåg att vidtaför att fjärrvärmeutredningens förslag inte skulle medföra ökade el- ochvärmekostnader för konsumenterna. I sitt svar betonade näringsministernatt utredningens förslag skulle innebära förhållandevis småkostnadsökningar- ca - för företagen, vilket kan jämföras med attfjärrvärmeföretagens intäkter från värmeförsäljning uppgår till nära 20miljarder kronor . Vidare framhöll han att det ingår i utredningensuppdrag att föreslå åtgärder för att skydda konsumenten mot oskäligprissättning på fjärrvärme.Utskottets ställningstagandeSom redovisats utreds konkurrensen inom fjärrvärmesektorn för närvarandeav den av regeringen tillsatta utredningen om fjärrvärme. I december 2003överlämnade utredningen ett delbetänkande till regeringen om tryggarevärmekunder (2003:115), vilket är under beredning inomRegeringskansliet.Utredaren skall avlämna sin slutredovisning senast i september 2004.Utskottet finner inga skäl att genom ett uttalande i linje med vad somföreslås i motionerna föregripa det nu pågående utrednings- ochberedningsarbetet. Därtill motsvarar utredningens uppdrag, enligtutskottetsuppfattning, väl de krav som framförs i motion 2003/04:N413 (kd), varförmotionen kan anses tillgodosedd i denna del.Med detta får nämnda motion anses tillgodosedd i berörd del och denavstyrks därmed. Även motion 2003/04:N358 (m) avstyrks.Energimyndighetens handläggningstiderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå här aktuellt motionsyrkande med hänvisning bl.a. tillpågående beredningsarbete i frågan. Jämför reservation 8 (m, fp, kd).MotionenHandläggningstiderna för koncessionsärenden vid Statens energimyndighetmåste kortas enligt vad som anförs i motion 2003/04:N413 (kd). Myndighetenär tillsynsmyndighet för naturgasmarknaden som öppnades 2000 och det är angeläget att verksamheten fungerartillfredsställande.Därför bör intensifiera arbetet med att utvecklatillsynsmetoder och uppfylla sitt ansvar.Vissa kompletterande uppgifterI trädde en ny naturgaslag (2000:599) i kraft. Den syftartill att öppna naturgasmarknaden för konkurrens genom att bl.a. skilja påhandel och transport av naturgas. I den nya naturgaslagen finnsbestämmelserom tillstånd att bygga och använda naturgasledningar (koncession),särredovisning och ledningsägarens skyldigheter i övrigt samt tillsyn.Energimyndigheten är tillsynsmyndighet och föreskrivande myndighet enligtnaturgaslagen. Det är som skall bereda tillstånd attleverera naturgas (koncessionsärenden), medan regeringen beslutar omkoncession. Vidare har myndigheten regeringens uppdrag att följa ochanalysera utvecklingen på naturgasmarknaden, särskilt avseendestrukturförändringarinom gasanvändning, handel med naturgas och överföringsverksamhet samtprisutvecklingen på gas och transporttjänster. skallårligen till regeringen redovisa resultatet av dessa analyser samt föreslåde ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för attfrämja en vidareutveckling av gasmarknadsreformen.Energimyndigheten har genomfört en översyn av den nuvarandenaturgaslagstiftningeni syfte att föreslå förbättringar av förutsättningarna för en fungerandemarknad. I rapporten om översyn av naturgaslagen (ER 3:2003) harmyndighetenpekat på lagändringar som kan behöva göras på naturgasområdet. De förslagsom myndigheten lämnat gäller införande av koncession förnaturgasdistribution,klarläggande av systemansvar, juridisk separation av nät- ochhandelsföretagsamt nya regler för transport och tredjepartstillträde. När det gällerkoncessionsfrågan är myndighetens förslag att en ny koncession bör införasför naturgasområdet. Koncessionen skall avse sådana ledningar ochledningsnätsom ligger efter mät- och reglerstationer, dvs. för sådana ledningar somtill ett lägre tryck än på transmissionsledningarna transporterar naturgasregionalt och lokalt, och vara avgränsad i förhållande till en viss mät-och reglerstation.Utredningen om en fortsatt utveckling av el- och naturgasmarknaderna (dir.2003:22) skall bl.a. utvärdera naturgasmarknadens funktionssätt ochanalysera om det finns tänkbara förbättringar att göra. I detta sammanhangskall utredaren ta ställning till de bedömningar gör inyssnämnda rapport om översyn av naturgaslagen. Utredaren skall särskiltbeakta behovet av koncession för distributionsledningar samt frågan omsystemansvar. Därtill skall utredaren bedöma konsekvenserna för resursbehovför tillsynen av el- och naturgasmarknaderna av de förslag som läggs fram.Utredningen skall i dessa delar redovisa sina slutsatser senast iseptember2004.Beträffande tillsynen över naturgasmarknaden bör även det uppdragStatskontoret haft nämnas. På uppdrag av regeringen har Statskontoretgenomförten översyn av verksamheten inom ansvarsområde medsärskild fokus på tillsynsuppgifter på energimarknaderna. Uppdragetredovisades i rapporten om effektivare tillsyn överenergimarknaderna(2003:27). Mot bakgrund av den problembild som redovisas i rapportenavseende energimarknaderna och tillsynen lämnar Statskontoret förslag delsom förstärkt tillsyn i sak, dels om en förändrad organisation avtillsynsfunktionen. Bland annat föreslås effektivare utnyttjande avbefintligaregler och förstärkt tillsyn av myndigheten, tillförande av nyamyndighetsuppgifter och ökad samverkan med andra myndigheter. När detgällerförslaget om en ny organisation av tillsynsfunktionen menar tillsynsuppgifterna inte haft en tillräckligt stark ställning inomEnergimyndigheten. Inrättandet av en fristående tillsynsmyndighet skullelämpligen kunna ske genom att dagens myndighet delas upp i två separatamyndigheter, sägs det i rapporten.När det gäller naturgasmarknaden framhåller Statskontoret fem specifikaproblem som de menar bör uppmärksammas. För det första att en stor del avmarknaden är monopolskyddad. För det andra att konkurrensen är begränsadi handelsledet. Vidare pekar de på att svenska naturgaspriser är höga iett europeiskt perspektiv. För det fjärde påtalas svårigheterna för tredjepart att få tillträde. Avslutningsvis framhålls att marknaden i storutsträckning är upplåst av långsiktiga avtal mellan leverantörerna och destora kunderna. Statskontoret föreslår därför att gesi uppdrag att löpande följa prisutvecklingen och avtalstyper för olikakundkategorier.I budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1 utg.omr. 21) meddeladeregeringen sin avsikt att återkomma ekonomiska vårpropositioni frågorna om verksamhet och resursbehov med anledningav uppdraget till Statskontoret.Uppgifter om handläggningstiderna beträffande koncessionsansökningar förnaturgasanläggningar har inhämtats från . Sedan år 1999finns det fyra aktuella fall. inkom med en ansökanavseende en naturgasledning från till . Energimyndighetenlämnade sitt yttrande till ochregeringsbeslutet togs . inkom med enansökanför den svenska delen av en naturgasledning från i tillden svenska sydkusten. lämnade sitt yttrande tillNäringsdepartementet . Något regeringsbeslut är ej fattat.Underår 2003 inkom ytterligare två ansökningar: dels från (tidigare ), dels från . Bådaansökningarna avser en mät- och reglerstation för att möjliggöra överföringav naturgas till . Ingen av dessa ansökningar ärfärdigbereddavid myndigheten.Utskottets ställningstagandeI motion 2003/04:N413 (kd) framhålls bl.a. Energimyndighetenstillsynsuppdragoch att handläggningstiderna för koncessionsärenden måste kortas.Energimyndigheten har att följa och analysera utvecklingen pånaturgasmarknaden,inom överförings- och handelsverksamhet samt i fråga om prisutvecklingenpå gas-, överförings- och lagringstjänster. Därtill skall myndighetenfölja utvecklingen av den europeiska naturgasmarknaden och, i samarbetemed övriga europeiska tillsynsmyndigheter, verka för att likvärdigaförutsättningar skapas för EU:s inre marknad för naturgas. Som redovisatshar Statskontoret på uppdrag av regeringen genomfört en översyn avEnergimyndighetens tillsynsuppgifter på energimarknaderna, däriblandnaturgasmarknaden, och framlagt vissa förslag. De förslag som Statskontoretlämnat bereds inom . Med hänvisning tilldet pågående arbetet menar utskottet att ett riksdagsuttalande kan besparas.Med det anförda avstyrker utskottet nämnda motion i berörd del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Reformering av elmarknaden, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 1. Därmed bifaller motion 2003/04:N303 ochavslår motion 2003/04:N415 yrkande 5.StällningstagandeJag anser att elmarknaden bör reformeras i enlighet med vad som förordasi motion 2003/04:N303 (mp). Den nuvarande ellagstiftningen fyller inteavsedd funktion. Syftet med dagens regelverk är att skapa konkurrens genomatt konsumenterna skall byta mellan olika leverantörer av fysisk el. Dettaär naturligtvis i realiteten en omöjlighet, i och med att elmarknaden ärledningsbunden. Den nuvarande marknaden med leverantörer ochleverantörsbytenär inget annat än en administrativt skapad kuliss.Vid sidan av denna kulissmarknad har även en spotmarknad upprättats förhandel med fysisk el. Det är på spotmarknaden som den faktiska konkurrensenuppstår på elmarknaden, inte i den handel som förekommer enligt regelverket.Bakgrunden är att el produceras och konsumeras ochdärför även måste handlas och prissättas momentant. På spotmarknadenhandlas och prissätts elen , vilket är det närmaste momentanelhandel vi kan komma . Ett annat sätt att uttrycka sig är att man påspotmarknaden handlar och prissätter effekt i form av medeleffekt pertimme (MWh/h eller kWh/h). Denna prisbildning på effekt har en avgörandebetydelse för elmarknadens funktion och förmåga att skapa balans mellanutbud och efterfrågan.Den nuvarande ellagstiftningen skapar dock ett fundamentalt problem vadavser prisbildningen. Dagens elmarknad inbjuder nämligen till att tecknaavtal med fast pris på leveransen av el, oavsett vad priset är på effektvid ett visst tillfälle. Man kan säga att konsumenterna har möjlighet atthandla effekt gratis, vilket innebär att det aldrig kan uppstå någonprisbildning på effekt i konsumentledet. Följden blir att konsumenternasaknar incitament att spara på effekt men även att det saknasmarknadsmässigamöjligheter att ta betalt för investeringar i effektproduktion. Marknadensaknar förmåga att skapa balans mellan utbud och efterfrågan.Problemet blir inte mindre av att passiva lågförbrukande konsumenter pådagens marknad subventionerar aktiva konsumenter som byter leverantör.Konsumenter som förbrukar stora mängder effekt kan på så sätt handla effektgratis till ett förhållandevis lågt energipris. Problemet förvärrasdessutom när marknaden börjar närma sig effektbrist. En ond cirkel uppstårdär effektbrist leder till ökad effektbrist i och med att högreeffektpriserpå spotmarknaden ökar intresset av att handla energi till fast pris. Dennuvarande lagstiftningen låser därmed elmarknaden till en avtalsform somskapar sämre konkurrens, minskad effektivitet, högre elpriser och en ökadrisk för marknadskollaps. Jag har svårt att förstå hur denna marknad kanbeskrivas som väl fungerande.Genom att avskaffa kulissmarknaden öppnas elmarknaden för handel ochprisbildning på effekt i stället för energi. Den fysiska elen handlas medströmbrytaren och det skapar en förståelse av hur elmarknaden faktisktfungerar. Att ansluta sig till nätet är att ansluta sig till handeln ochprisbildningen på spotmarknaden. Att tända en 60-wattslampa är att handla60 watt - dvs. El handlas momentant och per objekt som slås påeller av med strömbrytaren. På en effektmarknad blir det också naturligtatt betala extra för att prisförsäkra effekt. En villaägare kan exempelvisbehöva prisförsäkra 10 kW elvärme mot priser som överstiger /kWhoch för detta betala en begränsad premie. Det stora flertaletlågförbrukandekonsumenter har troligtvis inget behov alls av att köpa prisförsäkringar.Om konsumenterna utgår ifrån sina renodlade elinköp när de väljer om ochhur de skall prisförsäkra sig skapas en marknad där kostnaderna fördelaspå ett rättvist sätt mellan olika elanvändare.En majoritet av utskottets ledamöter tycker att den reform som här förordasskulle innebära en dramatisk förändring av det gällande regelverket. Jagmenar att det är fråga om en förhållandevis liten förändring av regelverketsom ger stora positiva effekter för elmarknaden. Ett av argumenten motreformen är att konsumenterna inte skulle ha möjlighet att bytaelleverantöroch att den därmed inte skulle vara förenlig med EU:s elmarknadsdirektiv.Man kan emellertid konstatera att dagens elleverantörer i realiteteninte kan sälja fysisk el utan endast prisförsäkringar på energi. Enreformerad marknad med betydligt större möjligheter för konsumenterna attfritt välja hur de skall prissäkra sin el borde alltså inte strida motEU:s regelverk. Jag vill även framhålla att de svenska och nordiskaelmarknaderna var bland de första att avregleras och att de i storutsträckningstått modell vid utformningen av .