bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Det visadesig tydligt , bl.a. när konjunkturen kulminerade 1999-2000.Då lades också grunden till de nuvarande problemen. Den tillfälligaökning av statsinkomsterna som högkonjunkturen medförde använde regeringenoch dess stödpartier till permanenta budgetförsvagningar. När konjunkturendenna gång når sin höjdpunkt är det bara överskottet i pensionssystemetsom räddar de offentliga finanserna. Statens egna finanser visar ettstort underskott, och 47 miljarder ,vilket motsvarar av BNP. Det normala vore betydligt starkareoffentliga finanser i nuvarande konjunkturläge. Den expansiva politikenriskerar att leda till en onödig överhettning med stramare penningpolitikoch även finanspolitiska åtstramningsåtgärder som då kommerför sent i konjunkturfasen och gör den följande nedgången onödigt djup.Under perioden har regeringen och dess stödpartier gjort omfattandeåtaganden vars reella innebörd kommer att visa sig med hela sin tyngdnär konjunkturen blir sämre. De åtaganden som gjorts under de två senastemandatperioderna kan uppskattas till ,motsvarande av BNP. Med ledning av vad som hände 2002 kan man antaatt det finns en stor risk att regeringen kommer att göra nya storaåtaganden inför , åtaganden som kommer att tynga svenskekonomi framöver. Det krävs nu en finanspolitik som i stället stärkerstatens finanser.De internationella förutsättningarnaDen internationella konjunkturenDe internationella förutsättningarna för att genomföra reformer kommeratt vara förhållandevis goda. Under förutsättning att inte oljeprisernasoch US-dollarns utveckling kommer att bli mer dramatisk tycks deninternationella tillväxten bli god och världshandeln utvecklas positivt.De goda tillväxtutsikterna gäller både i- och . IMF har redovisaten av de mest optimistiska prognoserna på åratal. Världsekonomin väntasväxa och . Tillväxten i väntasbli ca 6 %.Även nya prognos är optimistisk. BNP-tillväxten iEU15-området återhämtar sig och väntas ligga på 2,2-2,både ochde kommande två åren. I de nya EU-länderna blir tillväxten något högre.Med dessa förutsättningar kommer världshandeln att öka i volym.En av de största riskerna för den ekonomiska utvecklingen ligger i omden nuvarande oron på oljemarknaden skulle bestå och leda till fortsatthöga, eller starkt varierande, oljepriser. I jämförelse med tidigareoljekriser spelar oljan nu en mindre roll i många utvecklade ekonomiersamtidigt som den reella oljeprishöjningen inte är så stark.Återverkningarna på inflationen bör bli förhållandevis begränsade ochdärmed riskerna för kraftiga räntehöjningar förhållandevis små.Ett annat oroselement är obalanserna i den amerikanska ekonomin i formav inhemska sparandeunderskott och ett stort bytesbalansunderskott somskulle kunna leda till ett kraftigt och okontrollerat dollarfall. Detskulle kunna skapa oro på de internationella finansiella marknaderna.Den nedgång i dollarkursen som skett är inte av den omfattningen.En ytterligare bekymmersam faktor är den avsaknad av dynamik som fleraeuropeiska ekonomier uppvisat. Tillväxten i de "gamla" EU-länderna ärsvag, de offentliga finanserna är ansträngda, arbetslösheten hög ochtrots detta tenderar inflationen att stiga. Detta tyder på att denpotentiella tillväxten är låg.Huvudprognosen är dock en relativt god internationell utveckling.Det ger förutsättningar för att de inslag i den ekonomiska politikensom vi förordar och som innebär nödvändiga omställningar lättare kangenomföras. Det är bättre att genomföra förändringar när den inhemskaekonomin får stöd av en god internationell konjunktur.Sverige och EU-samarbetetSvenskt ekonomisk-politiskt beslutsfattande är starkt beroende avutvecklingen inom EU. I hög grad är detta beroende av våra ekonomiskaband till övriga unionsmedlemmar. av vår export går tillden utvidgade unionen medan vi hämtar inte av vår importdärifrån. Utrikeshandeln motsvarar i sig av BNP. Vårt ekonomiskaberoende av unionen genom utrikeshandel, kapitalrörelser, turism ochandra kontakter är stort. Det finns också ett antal bestämmelser somdirekt regleras av EU-författningar och som vi är styrda av. Exempel pådetta är reglerna för offentligt underskott och statsskuld. Därtillkommer den informella process som på olika sätt sätter gränser för vadett enskilt land kan tillåta sig i ekonomisk politik med konsekvenserför övriga länder. Ett led i detta är den s.k. Lissabonprocessen sombeslutades vid ett toppmöte i . Den syftar till attEU ska vara "världens mest konkurrenskraftiga och dynamiskakunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxtmed fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av socialsammanhållning".För detta har ett stort antal indikatorer ställts upp. De spänner överett stort fält och har varierande relevans för målet. Man kan nu konstateraatt det uppställda målet inte kommer att nås. Det finns därför allanledning att reformera processen. Den arbetsgrupp som haft till uppgiftatt granska Lissabonstrategin - - föreslår en koncentrationpå tillväxt- och sysselsättningsmålen samt att medlemsländerna ska taett större ansvar för processen bl.a. genom att utarbeta nationellaprogram. Arbetsgruppen föreslår också bl.a. att övervakningsprocessenska bli tydligare och intensivare. Vi stöder att man reformerar ochkoncentrerar Lissabonprocessen som vi ser positivt på detekonomisk-politiska samarbetet i Europa.De offentliga finansernaEtt viktigt mål för finanspolitiken är att säkerställa att utvecklingenav de offentliga finanserna är uthållig. Endast på detta sätt kan denlångsiktiga välfärdsutvecklingen säkras. Vi anser att den offentligaskuldsättningen måste reduceras framöver.Varje generation har ett moraliskt ansvar att inte skjuta en skuld påkommande generationer. Dagens medborgare bör aldrig bevilja sig förmånersom framtida generationer får betala.Den nuvarande höga skuldsättningen och den offentliga sektorns omfattningmedför att statsbudgeten och ekonomin som helhet blir konjunkturkänslig.Förändringar beträffande ränteläget, såväl nationellt som internationellt,och variationer i valutakurser har en betydande påverkan på den svenskaekonomin, beroende på skuldsättningen.En mindre statsskuld leder därför till mindre sårbarhet för yttreförändringar, och detta i sig leder till ett ökat förtroende för densvenska ekonomin. Genom en lägre skuldkvot ökar beredskapen förkonjunkturpolitiskt motiverade tillfälliga underskott i ett läge därpenningpolitiken inte är tillräcklig.En annan faktor är att statens räntekostnader för statsskulden är en avde största utgiftsposterna i budgeten. Räntekostnaderna tränger undanannan offentlig verksamhet, eller möjligheter till skattesänkningar.Statsskulden kräver att skatter tas in för att finansieraräntekostnader motsvarande av BNP.Vidare kan en hög offentlig skuldsättning ha en negativ effekt på denlångsiktiga produktionsförmågan. En omfattande offentlig upplåningriskerar också att medföra en belastning på sparandet som påverkarinvesteringarna negativt. En hög offentlig upplåning riskerar också attminska trovärdigheten för den samlade ekonomiska politiken.Målet är att den offentliga sektorns bruttoskuld sänks och möjliggörstabila skattesatser på en lägre nivå än . Frågan är hur lågskuldsättning som bör eftersträvas. Två faktorer är viktiga att beakta.Till att börja med bör det finnas en säkerhetsmarginal för att undvikaatt kraftiga konjunkturstörningar medför att skuldsättningen stigertill en nivå där räntebetalningarna gör att skuldsättningen med storsannolikhet blir självförstärkande. Mot bakgrund av erfarenheterunder är vår bedömning att säkerhetsmarginalen börvara sådan att en betydande försvagning av de offentliga finanserna kanske utan att skuldsättningen blir ohållbar.Vidare bör skuldsättningen vara sådan att den är förenlig med hur deoffentliga inkomsterna och utgifterna påverkas av befolkningsstrukturen.Den demografiska utvecklingen är ett starkt argument för att i tidvända underskottsutvecklingen.Vår bedömning är att ett överskottet i det finansiella sparandet förden samlade offentliga sektorn på av BNP den kommandemandatperioden bör kunna leda till att skuldsättningen utvecklas på ettlångsiktigt uthålligt sätt. Den konsoliderade offentliga sektornsbruttoskuldsättning bör reduceras så att den kommer ned till avBNP.Det övergripande ramverket för finanspolitiken påverkas av de regelverksom styr de olika delarna av den offentliga sektorn.Överskotten i den offentliga sektorn ligger framöver helt iålderspensionssystemet. En av fördelarna med det nya pensionssystemetär att det är självständigt. Därmed är det omöjligt att föra över pengartill statsbudgeten. Premiepensionerna är dessutom grundlagsskyddad privategendom. Pensionssystemets tillgångar kan därmed inte användas för andraändamål. För kommunerna gäller ett balanskrav. Förutsättningarna förkommunsektorn ska vara stabila, och man bör därför utgå från attkommunsektorn som helhet ska vara i balans.Givet detta regelverk är det naturligt att det finansiella sparandet istatsfinanserna utgör instrumentet för att upprätthålla målet för detstrukturella sparandet i den offentliga sektorn som helhet.Vår utgångspunkt är att under den kommande mandatperioden bör balans istatens finansiella sparande eftersträvas och därmed upprätthålla ettöverskott i den samlade offentliga sektorn på i genomsnitt överen konjunkturcykel. På grund av de stora underskott som för närvaranderåder i statens finanser anser vi att ett balansmål för statens finansiellasparande måste fasas in successivt.Viktiga politiska uppgifterStatens grundläggande uppgifterEn stats mest grundläggande funktion är att ansvara för medborgaressäkerhet och trygghet. Detta sker dels genom ett rättsväsende som äreffektivt och rättvist, dels genom offentlig finansiering av genuintkollektiva varor, dels genom att säkerställa att det finns vård, omsorgoch utbildning tillgänglig för alla.Problemet vi ser är att dessa grundläggande uppgifter är nedprioriteradeav Vänsterkartellen. Denna kartell säger att den satsar på verksamhet,men detta är inte sant. Pengarna går till bidrag, inte till vård, skolaoch omsorg eller till trygghet för medborgarna.I stora delar av landet saknas det poliser i tjänst, sommisstänkta brottslingar i andra delar av landet går fria på grund avövertidsstopp. Långa vårdköer är legio och förtroendet för sjukvårdenminskar.Vänsterkartellen spenderar nästan påatt låta över en miljon människor i arbetsför ålder försörjas genombidrag och socialförsäkringar. införs ett nytt sjuklönesystemmed ett medfinansieringsansvar, vilket gör det ytterligare kostsamt attanställa personer som riskerar att bli sjuka. Arbetsgivarna kommer attha sällan skådade starka skäl att noga granska varje arbetssökandessjukhistoria. Minsta risk att bli sjuk kommer att tydligt reducera densökandes chans till jobb. Vänsterkartellen förtidspensionerar folk somaldrig förr och permanentar på så sätt utanförskapet för de grupper somi dag är utanför arbetsmarknaden.Vänsterkartellen nedprioriterar vad som är en stats grundläggandeuppgifter till förmån för att säkerställa sitt eget maktinnehav. Miljarderoch åter miljarder satsas i olika stöd och arbetstidsförkortningar medanviktiga strukturreformer sätts på undantag. Vänsterkartellen har fastnati sin egen bidragsfälla. vill satsa på människorsönskan och möjligheter att bidra med eget arbete efter egen förmåga. Vistår för arbetslinjen.FöretagandeBättre förutsättningar för företagandeEn av de viktigare strukturåtgärderna är att föra en politik somunderlättar, inte bromsar, privat företagande.För att ett ökat arbetsutbud ska omsättas i sysselsättning och varaktigtillväxt krävs att det skapas fler jobb i det privata näringslivet.Detta kräver i sin tur att fler nya företag skapas och fler företagväxer i . är tendensen den motsatta - nyföretagandetsjunker och alltfler arbetstillfällen flyttar till länder med bättrevillkor för företagande.Reservation diagram 1. Antal företagare enligt arbetskraftsundersökningarnajanuari 1994-september 2004Källa: SCBVillkoren för företagande måste förbättras. I en alltmer globaliseradvärld är det lätt att flytta produktion mellan länder. De ekonomiskavillkoren för företagande måste vara konkurrenskraftiga jämfört medandra länder. Den internationella utvecklingen tyder på attstrukturomvandlingen går snabbare . För att kunna bibehållalevnadsstandarden och höga löner måste ligga på framkant vad gällerutbildning, utveckling, innovationer och företagarklimat. Detsamma gällerför byråkrati och administration. Enbart administrationen av regler påskatte-, arbetsmarknads- och miljöområdena uppgår till nästan 30 000 krper anställd och år för ett litet företag.Byråkrati och skattevillkor är viktiga liksom väl fungerande infrastruktur,bättre tillgång till kapital och en väl fungerande konkurrenslagstiftning.I den verksamhet som till stor del bedrivs av offentliga monopolär behovet av nya företag stort.En fungerande konkurrens är en förutsättning för att resurser användspå bästa möjliga sätt. Fler och bättre genomförda offentliga upphandlingarskulle också kunna medföra att privat företagsamhet får en större marknad.Lägre skatter på företag och företagandeFåmansbolagsägare drabbas av högre skatt än andra. Därför måstebeskattningen av fåmansbolagsägare ändras.Kapitalbeskattningen måste lindras. Förmögenhetsskatten är en viktiganledning till att kapital flyr landet. är ett av de få ländersom fortfarande har kvar förmögenhetskatt. Den är ett hinder för tillväxtsom bör bort.Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar ökar kraven på avkastning försvenska ägare till svenska aktier, medan utländska ägare av svenskaaktier slipper denna skatt. Det är en anledning till att alltmer avnäringslivet i har utländska ägare. Risken är att huvudkontorflyttar till annat land och följer andra vitala funktionerefter. Dubbelbeskattningen på aktieutdelningar bör påsikt avvecklas.Mindre krångelDet flesta av de förslag till förenklingar som den s.k. småföretagardelegationenpresenterade återstår att genomföra. Regler som intelängre fyller sin funktion måste snabbt mönstras ut. Målet är attföretagarnas kostnader för administration av regelverket ska minska meden fjärdedel.Miljöprövning för att få tillstånd att driva en verksamhet kan i Sverigeta medan företag i andra länder kan erhålla motsvarande tillståndpå några månader. Skillnaden är orimlig. Hantering av tillståndsärendenmåste ske snabbare. måste förändras så att företag intedrabbas av oproportionerliga kostnader eller orimliga straff förbagatellartade förseelser.Bättre konkurrensKonkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn bör identifierasoch avvecklas. De finns både på tjänste- och produktmarknaderna, exempelvisi byggsektorn, läkemedelssektorn och vad gäller finansiella tjänster.Detbör bli lättare att få prövat i domstol om näringsverksamhetstrider mot lagen.Plan- och bygglagen bör ändras så att etablering av konkurrerande handelunderlättas.Det är viktigt att regelförenklingar görs i offentliga upphandlingarunder tröskelvärdena. Det ska bli lättare för små och medelstora företagatt delta. Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindreföretag har en chans att vara med i budgivningen.Upphandlingsreglerna bör ändras så att det klargörs vilka slags miljökravsom får ställas vid offentlig upphandling.Frigör offentlig sektorDe avgörande förbättringarna av konkurrensen kan ske genom att ett antaloffentliga monopol avskaffas och att andra producenter av det som i dagär offentliga tjänster tillåts inom flera områden. Med offentligfinansiering men olika producenter kan den enskilde göra val som bättrefyller hans eller hennes behov.Verksamhet som bedrivs i offentlig sektor kan också hindra sammaverksamhet som bedrivs i annan regi. Det är därför viktigt attkonkurrenshinder förorsakade av verksamhet i offentlig sektor uppmärksammasoch minskas.För att öppna för fler utförare av välfärdstjänster ska det offentligastödet följa individen även inom andra sektorer än utbildning. Därmedskapas grundläggande förutsättningar för nyföretagsamhet i synnerhetför kvinnor.Högre tillväxt genom fler i arbete, ökad produktivitet och stabilainstitutionerTillväxtens byggstenarEn uthållig och starkare ekonomisk tillväxt är en grundförutsättningför att ska kunna nå målet med en ökad välfärd för alla och föratt klara de demografiska utmaningar som vårt land står inför. Denekonomiska politiken måste därför inriktas på att skapa förutsättningarför en högre varaktig, ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbartillväxt. Den ekonomiska tillväxten bestäms av det totala antalet arbetadetimmar och produktivitetsutvecklingen. Därför inriktas våra åtgärdermot att stimulera båda dessa faktorer.Sveriges mest akuta problem är den stora frånvaron bland arbetsföra.Detta skapar inte bara en enorm belastning på de offentliga finansernautan riskerar också varaktigt att sänka den långsiktiga produktionsnivån.Produktivitetstillväxten är förhållandevis god, trotslåga investeringar, vilket delvis sammanhänger med ett bättre utnyttjandeav ny teknologi men också med att regeringens politik mönstrar utbetydande delar av den arbetsföra befolkningen från arbetsmarknaden. Vimenar att vår politik medför både ökad sysselsättning och stigandeinvesteringar. Därmed bör inte den större arbetsstyrkan i sig dämpaproduktivitetstillväxten.Politikerna bär ett stort ansvar för att skapa ett regelverk som främjarbåde ett ökat arbetsutbud och investeringar som ökar produktiviteten.Om statsmakten fortsätter att förhålla sig passiv till de problem somSverige står inför kommer antalet arbetade timmar per invånare att minska.För att motverka och vända den negativa utvecklingen är det heltavgörande att statsmakten skapar en tillväxtvänlig ekonomisk miljö förindivider och företag att verka i. Ett viktigt inslag i vår ekonomiskapolitik är därför sunda offentliga finanser och stabila institutioner.Med institutioner menar vi i detta sammanhang hela det rättsligaregelverket och det finansiella ramverk som beslutas politiskt liksom deskyddsnät som omger medborgarna, men också de informella institutionersom utgörs av fungerande sociala konventioner och en gemensam etik.Mycket återstår att göra innan kvinnor och män har likvärdiga förutsättningaroch villkor att forma sina liv. Stora löneskillnader för likvärdigteller t.o.m. samma arbete finns alltjämt. Arbetsmarknaden är starktkönsuppdelad. Kvinnor är kraftigt underrepresenterade i chefspositioneroch ledande befattningar såväl i privat som offentlig sektor. Attidentifiera och förändra de strukturer som motverkar att kvinnoroch män ges samma villkor är den stora jämställdhetsutmaningen. I dettaavseende kan fyra reformområden identifieras:Ökad mångfald inom bl.a. vård och omsorg genom att fler producenter ocharbetsgivare släpps in på marknaden.Tjänstesektorerna måste få ökade möjligheter att växa både genomavregleringar och minskad skattebörda.Det måste bli lättare att förena livet som förälder med ett aktivtförvärvsarbete.Inkomsttagarnas marginaleffekter måste minskas.Fler i arbete och fler arbetade timmarModeraterna, som bildarAllians för anser att Socialdemokraternas medvetna politik attflytta människor mellan olika statistikkolumner för att kortsiktigt nåvissa politiska mål är helt förkastlig. Denna politik har fått svenskarbetsmarknadsstatistik att se bättre ut än vad den faktiskt är.Oroväckande är att antalet arbetade timmar per invånare har minskatsedan år 2002 och förväntas fortsätta göra det.Många av de problem som regeringen försöker undvika har demografiskaorsaker som politiker inte kan blunda för. De demografiska utmaningarnakombinerade med höga ohälsotal och arbetslöshet riskerar nu att bli enstark påfrestning på den arbetande delen av befolkningen om ingentinggörs. För att arbetsutbudet och antalet arbetade timmar ska öka anserAllians för att det måste bli mer lönsamt att arbeta, genomsänkta inkomstskatter och bättre fungerande bidragssystem.Regler, ersättningsnivåer och skatter ska utformas så att de främjarförvärvsarbete och hälsa. Kraftiga satsningar på en förbättrad rehabiliteringoch en nationell vårdgaranti är viktiga reformer. Sänkt skatt påförvärvsinkomster och skärpningar i bidragssystemen ökar utbytet avförvärvsarbete och gör det mindre lönsamt att varaktigt leva på bidrag ochsocialförsäkringsersättningar. En central del i politiken är att minskade mycket stora s.k. marginaleffekter som drabbar främst de medlägst inkomst.Genom en effektivare arbetsmarknadspolitik kan fler komma i arbetesnabbare.Genom bättre och enklare regler kan invandrare snabbare få en chans attkomma in på arbetsmarknaden.Äldre personer som önskar att få vara kvar på arbetsmarknaden måste fåmöjligheter och förutsättningar för det. Ett av flera förslag är sänktskatt för äldre. Ett annat förslag är att sänka arbetsgivaravgiften föräldre arbetskraft.Med en bättre familjepolitik ökar förutsättningarna för att kombinerafamiljeliv och förvärvsarbete. Därigenom minskar risken för ohälsa somberor på stress.Öka möjligheterna för människor att gå från sjukskrivning till arbeteÖver800 000 personer i arbetsför ålder uteblir från arbetsmarknaden varjedag bara på grund av ohälsa i olika former. Ungefär 120 000 av dessapersoner har varit sjukskrivna . Skillnaderna mellanmäns och kvinnors ställning på arbetsmarknaden återspeglas också isjukskrivningstalen. Av dem som får sjukpenning är inte mindre än 63 %kvinnor. En orsak till detta är kvinnors dubbelarbete, liksomarbetsorganisationen inom den offentliga sektorn.Socialdemokraterna har stått handlingsförlamade medan dennadramatiska utveckling pågått och kommer enligt sina egna beräkningarinte att lyckas uppnå målet om halverat antal sjukpenningdagar till år2008. Även om en viss minskning har skett i antalet sjukpenningdagarfortsätter antalet förtidspensioner (aktivitetsersättning) och de totalakostnaderna för ohälsan att öka. Dessa kostnader tränger undan annanoffentlig verksamhet och gör viktiga skattesänkningar svåra att genomföra.Vi anser att Socialdemokraternas nonchalanta förhållningssätt tillohälsoproblematiken är under all kritik. Det är inte bara ett missbrukav statens finanser utan också en tragik för de individer som inte fårmöjlighet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden.Politiken måste läggas om för att vända utvecklingen:Försäkringskassorna och sjukvården bör få samordna sin verksamhetfinansiellt i hela landet, där så är lämpligt under medverkan även avprimärvården, arbetsförmedlingen och kommunernas socialtjänst.Försäkringskassorna bör också kunna bekosta specialistvård hos olika vårdaktörerför att minska väntetiderna.En nationell vårdgaranti för att korta vårdköer och möjliggöra ensnabbare återgång till arbete efter sjukdom - vård garanteras senast efter det att behovet fastslagits. Den nationella vårdgarantinska omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar.Ett förstärkt rehabiliteringsarbete med sikte på en rehabiliteringsgarantivarigenom en långtidssjukskriven garanteras en individuell rehabiliteringsplaninom av sjukskrivningsperioden.Förbättra förutsättningarna för s.k. arbetsgivarringar där långtidsfrånvarandeges möjligheter att arbetsträna på alternativa arbeten.Reglerna för hur ersättningar ska betalas ut stramas upp.Arbetslinjen stärks genom att bedömningen av arbetsförmåga vid långasjukfall i ett tidigare skede prövas mot hela arbetsmarknaden och genomatt även rehabiliteringsarbetet ges denna inriktning.En dialog tas upp med arbetsmarknadens parter beträffande de avtaladetilläggsförsäkringarnas effekter på sjukfrånvaron.Stärkt utbildning i försäkringsmedicin för läkare.Möjligheterna att genom företagshälsovården bidra till ett minskat antallånga sjukfall bör förbättras.Socialförsäkringarna måste utformas så att arbete och företagande alltidlönar sig för dem som har det valet.Möjligheterna att införa en obligatorisk privat försäkring mot arbetsolyckorbör utredas. Genom en privatisering skulle positiva incitamentför företagen skapas att satsa mer på förebyggande åtgärder.