bet · GR01FiU20 · 2004-01-01 00:00:00 — Vi har från svensk sida fokuserat på det och fått in det i det irländska ordförandeskapets material, som ska lämnas till toppmötet. Det är bland annat idén om att ha någon form av best practice, det vill säga att samla ihop de bästa exemplen på olika områden och sedan försöka marknadsföra dem till andra länder. Jag tror att det är en väldigt nyttig del, även om man inte alltid kan säga att det som fungerar på , i eller i fungerar i alla andra länder. Men man kan söka inspiration av andra på det sättet. I stället för att vi fokuserar på det som är dåligt, låt oss fokusera på det som är bra och lära oss av det. Det är en av de processer som vi har fört in, för att just svara på frågan vad vi kan göra för att öka takten i genomförandet. Slutligen vill jag säga till att när det gäller den äldre arbetskraften är det från svensk synpunkt kanske inte något stort problem att nå de mål som är uppsatta i Lissabonprocessen. Men vi har högre ambitioner än så. Vi tycker att vi på hemmaplan kan ha en nivå. Vi hade gärna sett att EU haft mer ambitiösa målsättningar på det området, men det fanns ett starkt motstånd från de länder som har använt metoden - vilket jag tycker är felaktigt - att fösa bort den äldre arbetskraften från arbetsmarknaden som ett sätt att lösa konjunkturella arbetslöshetskriser. använde konsekvent tidiga pensioneringar som ett sätt att pressa tillbaka arbetslösheten. Det fungerar momentant, men det är ingen långsiktigt bra utveckling. Vi ska gärna ha ännu högre och mer ambitiösa mål för att sysselsätta den äldre arbetskraften - de mål som vi relativt lätt når när det gäller äldre arbetskraft i EU-sammanhang. : Jag tänker ta upp några saker. Jag börjar där finansministern slutade, med den äldre arbetskraften. frågade vad man ska göra, vad det är för skarpa åtgärder som behövs. De är förstås väldigt olika om man jämför olika europeiska länder. Här i finns det en hel del som kan göras. Jag tror att det förslag som har antagit om att man numera har rätt att arbeta kvar tills man fyller är ett förslag som vi, till skillnad från andra fackliga organisationer, har ställt oss väldigt positiva till och tyckt att det har varit en väldigt bra reform för våra medlemmar. Jag tror att man kan göra väldigt mycket som ligger vid sidan av det ni håller på med i , på lönebildningens område. Tittar man på lönekurvorna för äldre arbetstagare i ser man att de är helt platta. De ser ut som, för att citera , EKG-kurvan för en avliden person. Det budskap som äldre arbetskraft får när man inte får någon löneutveckling är förstås att "vi bryr oss inte om dig". Svaret från den äldre arbetskraften blir allt oftare att "då bryr jag mig inte om dig". Arbetsgivare tror väldigt ofta att äldre arbetstagare inte har någon annanstans att gå. skälet till att man inte får någon löneutveckling. Men med det pensionssystem vi har och framför allt det privata pensionssparande som är så utbrett över hela den svenska arbetsmarknaden är det väldigt många som har någonstans att gå, nämligen hem. Däremot finns det en sak som ni i skulle kunna bidra med, och det är att införa ett ordentligt individuellt kompetenssparande, som ger reell kompetensutveckling långt fram i livet. Är det några som skulle ha glädje av detta är det just äldre. kanske man skulle ha stor glädje, både för sig själv och för arbetsmarknaden, av att kunna byta inriktning, byta yrke, byta karriär eller göra någonting nytt av livet. Många äldre arbetstagare, inte minst bland mina medlemsgrupper, älskar sina yrken och tycker väldigt illa om sina arbetsgivare. Det här skulle man kunna göra någonting bra av genom att hjälpa dem att lättare hitta nya arbetsgivare. Det gäller förstås inte här närvarande arbetsgivare. pekar på en mycket öm punkt i den europeiska sysselsättningen, och där verkligen inte hör till de bästa, nämligen vår förmåga att hantera integrationen på arbetsmarknaden. Det är alldeles riktigt - där har vi mycket kvar att göra. Där kan jag självkritiskt betrakta de fackliga organisationerna och arbetsgivarorganisationerna; det finns mycket mer också för oss att göra. Vi har tagit tag i de här frågorna , och det går åt rätt håll. Vi hade till exempel glädjen att kunna använda för att visa ett utbildningspaket som vi har tagit fram för alla arbetsplatser som jag varmt kan rekommendera er också, "Scener ur ett arbetsliv". Syftet är att skapa en diskussion på arbetsplatserna kring attityderna till invandrare, både akademiker och andra. Det är klart att Lissabonprocessen är svåröverskådlig. Också jag har svårt att hålla tungan rätt i mun när det gäller vilka åtgärder som vidtas när, var och hur. Men det ska också i ärlighetens namn sägas om det sätt som vi arbetar politiskt på i . Det är inte alla som kan se skillnad på när utskott ska fatta beslut, när ska göra det, när regeringen ska göra det eller när kommunfullmäktige ska göra det. Till skulle jag vilja säga att i fråga om kvinnor och jämställdhet går det åt rätt håll i , till skillnad från för de äldre, som det tyvärr går åt fel håll för, som siffrorna ser ut. En väldigt viktig fråga är förstås lönediskrimineringen. I finns det två riktigt stora och tunga skäl som förklarar majoriteten av löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Det ena är att kvinnor och män tar olika ansvar för barn och familj, och det är en skillnad som lever kvar hela livet. Det andra riktigt stora skälet är att kvinnor och män väljer olika yrken och olika arbetsgivare som ger olika löner. Det verkar vara så att en hög förvärvsfrekvens bland kvinnor också hänger ihop med en väldigt segregerad arbetsmarknad. När det gäller lönediskrimineringen i de områden i där man fortfarande har låg förvärvsfrekvens bland kvinnor tror jag att ett viktigt medel är att se till att kvinnor kommer in på alla olika sektorer på arbetsmarknaden. Sedan ska vi självfallet jobba med det också i . ställde en fråga om unga människor, när det gäller att det dröjer länge innan de kommer in på arbetsmarknaden. Det är ett problem som vi har uppmärksammat alldeles för lite i . Där ligger mycket av lösningen förstås i hur vi hanterar våra lönebildningssystem - något som man sköter på arbetsmarknaden snarare än i , gudskelov. Där finns det säkert mycket att göra, så att det helt enkelt lönar sig bättre att börja jobba efter en utbildning. Jag tror att ett av skälen till att har längsta utbildningstider är att vi ger lägsta utbildningspremie. Det lönar sig helt enkelt för lite att komma ut efter högskolan. Jag tänkte passa på att säga någonting om övergångsregler, eftersom frågan ställdes. Från har vi gjort den analysen att vi tycker att det är väldigt olyckligt att det införs övergångsregler. Visst finns det en risk, när människor kommer hit för att arbeta, för ett utnyttjande av socialförsäkringssystem som annars inte skulle ha funnits. Det är precis samma sorts risker som uppstår när människor i får barnbidrag eller vad det nu är för bidrag. Den risken finns förstås, och den lever vi med när det gäller dem som redan finns i . Jag är övertygad om att vi kommer att kunna hantera den också när det gäller människor som kommer hit. Den risk som vi talar alldeles för lite om är den risk som uppstår när människor inte söker sig hit till för att arbeta, för dem kommer vi att behöva. Just nu har vi en hög arbetslöshet bland akademiker, men bara fram i tiden kommer vi att vara glada över varje människa som vill komma hit och arbeta. Då borde fokus snarare vara att ska vara det land som folk drömmer om att komma till, inte det land som folk får svårt att komma till. Därför tycker vi från sida att det är väldigt synd att man inför övergångsregler när vi nu äntligen utvidgar EU. Ordföranden: Det finns tre frågeställare kvar, och de kan nu bara rikta sig till . (): Det blir lite tokigt det hela. Efter och svar tyckte jag att det fanns skäl att ta ett varv till kring den frågeställning som tog upp. Det är inget tvivel om att är en gigantisk förändring, som naturligtvis kommer att få en stor inverkan på Lissabonprocessens fortsättning. Finansministern vittnade själv om hur värdefullt det är för oss svenskar att kunna verka, leva, bo och arbeta var vi vill i . Han vittnade också om den entusiasm som han hade mött i de nya länderna, vilkas befolkningar nu ska få samma möjligheter som vi svenskar har. Då finns det förstås, som sade, en oro för hur svenska socialförsäkringssystem kan komma att utnyttjas i den nya situationen. Det som är slående är att regeringens förslag till övergångsregler i den skrivelse som läggs på bord inte alls adresserar de frågorna utan snarare handlar om att återreglera arbetsmarknaden och göra det svårare för människor att komma hit, därför att man ska söka arbetstillstånd hemifrån, det blir svårare att bli näringsidkare, svårare att få F-skattsedel och så vidare. Den fråga som jag då hade tänkt ställa till var förstås hur han ser på regeringens politik i förhållande till Lissabonstrategin och på vilket sätt det är förenligt med den sociala sammanhållning som är en av punkterna. kan jag inte ställa den frågan till honom. I stället väljer jag att ställa frågan till , inte så mycket vad tycker som i vilken utsträckning den här problematiken har varit uppe till diskussion i högnivågrupp. Det har ju skett en markant förskjutning bland de gamla medlemsstaterna under en ganska begränsad tid. (): I högnivågruppen arbetade ni också med rekommendationer till de enskilda länderna. Vi kan notera att ni också har lämnat rekommendationer även till de nya medlemsstaterna. I högnivågruppen rekommenderade ni att man skulle sänka, om jag tolkar engelskan rätt, lönebikostnader för lägre avlönade grupper. Hade ni i arbetsgruppen också någon idé om hur det skulle gå till, någon mer precis diskussion? Ni sade också i högnivågruppen att man skulle stärka samverkan mellan forskning och företag. Ni har i gruppen utvecklat några mer precisa idéer. Har ni haft några kontakter med regeringen? Ni hade ju sex punkter om i högnivågruppen. Har ni haft någon dialog mellan högnivågruppen och regeringen om de sex punkterna? (): tog i sitt anförande upp behovet av bättre governance. Finansministern betonade att de stora länderna också måste öka takten i sitt reformarbete. var det ett möte mellan , och för ett par där man diskuterade just hur man ska sätta fart på tillväxtarbetet i . Den var direkt negativ till detta möte. I ett telegram sade att de här tre gamla galtarna hade bestämt sig för att böka på egen hand ett tag. Jag skulle vilja fråga , utifrån den synpunkt som ni hade i grupp: Finns det inte anledning att vara något mer positiv till att de här tre statscheferna försöker sätta fart på tillväxtarbetet i ? Det säger väl en hel del, får jag svara , om hur fort frågan om övergångsregler har rört sig över . Den diskussionen var över huvud taget inte uppe i Kok-gruppen. Vi slutförde vårt arbete , och då stod den här frågan inte på den europeiska agendan. Vad vi däremot gjorde var att vi förde resonemang kring hur viktigt det är att rörligheten på arbetsmarknader ökar och inte minskar. behöver mer rörlighet och inte mindre - det var ett mantra som vi återkom till. Det vi diskuterade riktigt ordentligt, och som då var en het fråga men som inte är en het fråga, var snarare arbetskraftsinvandring från tredjeländer. Alldeles innan Kok-gruppen kom med sin rapport hade deltagit i en annan högnivågrupp, som tog fram en rapport som handlade just om behovet av arbetskraftsinvandring från tredjeländer till EU-området. Den hänvisade vi förstås till. frågade om vi hade någon idé om hur man ska öka interaktionen mellan forskning och företag. Svaret på den frågan är nej. Det är säkert väldigt olika svar som ska ges på det, beroende på om vi talar om , , eller . Några hur-rekommendationer lämnade inte vi på den här punkten. Jag är rätt glad över att vi inte gjorde det, därför att de diskussioner vi hade där vi närmade oss olika förslag till lösningar blev snabbt så oerhört specialiserade och anpassade inte bara till ett lands struktur utan till en regions eller en orts struktur. Vi hade inte heller någon som helst dialog med de olika regeringarna om de rekommendationer som lämnades. Vi var alla väldigt noga med att titta varandra i ögonen och lova att vi inte skulle sprida texter till våra respektive regeringskanslier. Den här rapporten kom som en lika glad överraskning för regeringen som för alla andra när den kom . Den sista frågan handlade om de tre - jag ska inte låna några metaforer från djurriket - höga ledarna för tre stora länder i som träffades. När jag läser igenom slutsatserna från det möte som , och hade slår det mig att de lite missar poängen med Lissabonstrategin. De plockar ut sina favoritdelar ur den och talar om att det är genom att uppnå just den delen av Lissabonstrategin som vi kan uppnå resultat på helheten. Sedan vill man utse något slags superkommissionär som ska ha ansvar för att vara motorn i Lissabonprocessen. Jag är skeptisk till det. Jag tror att det fina med Lissabonprocessen är att den just inser och respekterar att ett gott tillväxt- och sysselsättningsarbete förutsätter att man noggrant, metodiskt och samvetsgrant, på politikområde efter politikområde, strävar efter att se till att reglerna är sådana att de gynnar att många jobbar och att man jobbar lite smartare. Några konstiga genvägar via superkommissionärer eller andra är det nog svårt att hitta. Det där tålmodiga arbetet ska nog alla kommissionärer göra inom sina olika direktorat, precis som det bör gå till i medlemsstaterna. Jag får tacka så mycket för att jag fick komma hit. Det var väldigt trevligt att få prata om . Det är roligt när någon är intresserad. Ordföranden: Jag ber att få rikta ett stort tack till . Jag vill också rikta ett tack till finansminister , som har gått på interpellationsdebatt. Jag tackar alla som har närvarat på denna offentliga hearing om Lissabonstrategin. Därmed förklarar jag hearingen avslutad. SOU 2004:47 s. 14. Sammanfattning 2003/04:FiU20 Innehållsförteckning 2003/04:FiU20 Utskottets förslag till riksdagsbeslut /04:FiU20 2003/04:FiU20 1 Den ekonomiska utvecklingen 1 Den ekonomiska utvecklingen /04:FiU20 2003/04:FiU20 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 2003/04:FiU20 2003/04:FiU20 3 Mål för budgetpolitiken 3 Mål för budgetpolitiken 2003/04:FiU20 2003/04:FiU20 4 Riktlinjer för budgetpolitiken 4 Riktlinjer för budgetpolitiken 2003/04:FiU20 2003/04:FiU20 5 Budgetlagen 5 Budgetlagen 2003/04:FiU20 2003/04:FiU20 Reservationer Reservationer 2003/04:FiU20 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 1 2003/04:FiU20 2003/04:FiU20 Bilaga 2 offentliga utfrågning offentliga utfrågning Bilaga 2 2003/04:FiU20