bet · GR01UU13 · 2004-04-29 00:00:00 — Situationeni mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheterskall alltid vägas in även i de fall då det är frågaom utförsel av materiel som i sig inte kan användasför att kränka mänskliga rättigheter.MotionerVänsterpartiet anser enligt partimotion 2003/04:U22(v) yrkande 7 att uppdelningen av krigsmateriel itvå kategorier, nämligen krigsmateriel för stridrespektive övrig krigsmateriel, i gällande reglerför svensk krigsmaterielexport bör tas bort.Uppdelningen är enligt partiet förvirrande och gerintryck av inkonsekvens, och dessutom finnsmöjligheter till manipulation i samband medkategoriseringen. För att undanröja dessa nackdelarbör de regler som gäller för krigsmateriel för stridockså gälla för övrig krigsmateriel.I partimotion 2003/04:Sf257 (v) yrkande 1 hävdarVänsterpartiet att genom nuvarandevapenexportpolitik i hög grad bidrar till att skapanya flyktingströmmar med åtföljande humanitärakatastrofer. Därför behövs ett stopp förden svenska vapenexporten till länder där grovakränkningar av mänskliga rättigheter äger rum.Konflikten i , , uppmärksammas i denenskilda motionen 2003/04:U264 (mp, fp, v) yrkande2. Motionärerna hävdar att militära övergreppbegåtts mot civilbefolkningen och att denna fåttutstå svåra lidanden. Mot denna bakgrund måste allsvensk vapenexport till upphöra, vilketockså ligger i linje med krav från den den enskilda motionen 2003/04:N331 (mp) yrkande 4förespråkar motionärerna att exportkrediter inteskall kunna beviljas via förexport av krigsmateriel. Exportkreditgivningen börintegreras i den nya samlade svenska politiken förglobal utveckling.Utskottets övervägandenNär det gäller motionsförslaget om att ta bortuppdelningen av krigsmateriel i två kategorier,nämligen krigsmateriel för strid respektive övrigkrigsmateriel, vill utskottet framhålla att det iuppdraget för utredningen om översyn avkrigsmateriellagstiftningen ingår att övervägabehovet av att komplettera eller förändra detsvenska regelverket för krigsmateriel. Utskottet,som inte vill föregripa det pågåendeutredningsarbetet, konstaterar att det stårutredaren fritt att, om så befinns ändamålsenligt,lägga fram förslag med den innebörd som motionärernaförespråkar.I ett par motioner reses som framgått krav påskyndsamma åtgärder för att stoppa vapenexport tillländer där enligt motionärerna mänskliga rättigheterkränks.Utskottet har ovan redogjort för denhelhetsbedömning som skall göras inför beslut iärenden om krigsmaterielexport och vilken, somframgått, skall omfatta MR-frågor. Utskottethänvisar i detta sammanhang till denhelhetsbedömning som görs. Det gjorde utskottetockså i betänkande 2002/03:UU9. Där behandladeutskottet motioner av likartad innebörd som deförslag som är aktuella.I fråga om motionen om exportkrediter i sambandmed krigsmaterielexport vill utskottet inledningsvisklargöra att () endast kanbevilja exportkreditgaranti om Inspektionen förstrategiska produkter eller, i vissa fall,regeringen har beviljat utförseltillstånd avseendeden aktuella produkten. Det faller således inte påEKN att göra en lämplighetsbedömning när det gällerutförseltillstånd. Här kan också nämnas att det idirektiven till utredningen om översyn avkrigsmateriellagstiftningen ställs frågan om densvenska exportkontrollorganisationen svarar upp motdet exportstöd som staten lämnar och om de nuvarandeorganisatoriska formerna är de lämpligaste även iframtiden.När det gäller behovet av att integreraexportkreditgivningen i politiken för globalutveckling konstaterar utskottet att EKN enligtregleringsbrevet skall fortsätta attutveckla sina etiska hänsyn främst för verksamhetenmed garantigivning. Med etiska hänsyn avses därvidhänsyn till miljö, antikorruption och socialafrågor. Nämnden skall i linje med detta arbete äveninformera sina kunder om initiativet med GlobaltAnsvar och riktlinjer för multinationellaföretag. EKN skall bidra till övergripandemål om rättvis och hållbar utveckling genom attfortsätta att ta speciella hänsyn vid garantigivningtill de skuldtyngda minst utvecklade länderna.Vidare skall nämnden utvärdera och till regeringenredovisa resultatet av utvecklingsarbetet avseendeetiska hänsyn. EKN skall vidare redovisa vilkaspecifika åtgärder som vidtagits för attvidareutveckla arbetet med etiska hänsyn.Utskottet ser positivt på det utvecklingsarbeterörande etisk hänsyn som pågår inom EKN och utgårfrån att detta vidareutvecklas i linje med densvenska politiken för global utveckling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2003/04:U22 (v) yrkande7, 2003/04:U264 (mp, fp, v) yrkande 2, 2003/04:Sf257(v) yrkande 1 och 2003/04:N331 (mp) yrkande 4.Lätta vapenSkrivelsenI olika internationella forum pågår ett arbete föratt förebygga och bekämpa destabiliserandeanhopningar och okontrollerad spridning av lättavapen. fäster enligt skrivelsen stor viktvid detta arbete och verkar bl.a. för att varje landskall inrätta och genomföra en ansvarsfullexportpolitik med heltäckande lagar och regler föreffektiv kontroll av tillverkare, köpare, säljare,agenter och mellanhänder.Vid om illegal handel medlätta vapen antogs ett handlingsprogram sominnehåller bl.a. vissa grundläggande regler omkontroll av tillverkning och handel med lätta vapen.Begreppet lätta vapen omfattar i principhandeldvapen och andra vapen som är avsedda attbäras och användas av en eller ett par personer, mennågon enhetlig definition har ännu inte fastställts.Det första uppföljningsmötet till FN-konferensenägde rum i juli 2003.I november 2000 antog Organisationen för säkerhetoch samarbete i () ett dokument om lättavapen avseende kontroll av tillverkning och exportsamt regler för märkning, registerhållning,spårning, informationsutbyte, säker förvaring samtöverskottsmateriel m.m. Inom exportkontrollregimenWassenaar antogs 2003 en ny rapporteringskategoriför lätta vapen.Som grund för EU-samarbetet på detta område liggerett program, antaget 1997, för att förebygga ochbekämpa olaglig handel med konventionella vapen samten gemensam åtgärd för att bekämpadestabiliserande anhopningar och spridning avhandeldvapen och lätta vapen. Den gemensammaåtgärden uppdaterades 2002 genom ett rådsbeslut. EUfinansierar gemensamma insatser för att motverkaokontrollerad spridning av lätta vapen ochsammanställer dessutom en översikt övermedlemsstaternas nationella åtgärder samtinternationella insatser avseende lätta vapen.MotionerKristdemokraterna framhåller i kommittémotion2002/03:U280 (kd) yrkande 5 hotet frånkonventionella, lätta vapen, främst handeldvapen.Enligt motionärerna skördar dessa vapen cirka enhalv miljon människoliv . Det finns mer änfemhundra miljoner lätta vapen i cirkulation runt omi världen och i 46 av 49 konflikter harvapen ur denna kategori, enligt motionen, varit demest förekommande. Världssamfundet måste därförvidta åtgärder för att få vapenproduktionen och denillegala handeln med vapen under kontroll.I kommittémotion 2003/04:U350 (kd) yrkande 3betonar att frågor om lätta vapenär av grundläggande vikt i arbetet för fred ochutveckling i världen och begär därför en klargörandeutredning om innehav och försäljning av illegalalätta vapen i och EU.En översyn bör enligt den enskilda motionen2003/04:U320 (mp) yrkandena 1 och 2 göras av hurexportreglerna i fråga om lätta vapen kan göras merrestriktiva, exempelvis genom införande avytterligare en krigsmaterielkategori, krigsmaterielför närstrid, för vilken det bör gälla särskiltrestriktiva villkor för tillståndsgivning i sambandmed export. Motionären efterlyser vidare utökadinformation om export av lätta vapen i regeringensskrivelse.Utskottets övervägandenPå exportkontrollområdet har det internationellasamarbetet successivt ökat i omfattning, vilketutskottet återkommer till nedan.Inom FN-systemets ram har man under de senasteåren intensifierat ansträngningarna att förebyggaoch bekämpa destabiliserande ansamlingar ochokontrollerad spridning av lätta vapen. Utskottetser positivt på att det inledsförhandlingar inom ramen för FN i syfte attåstadkomma ett internationellt instrument förmärkning och spårning av lätta vapen.Förhandlingarna väntas bli avslutade under 2005.I betänkande 2003/04:UU3 har utskottet framhållitsitt stöd för aktiva arbete för attgenomföra FN:s handlingsprogram motillegal handel med lätta vapen, vilket bl.a. handlarom att stärka regler för exportkontroll. Sverigeprioriterar vidare, som utskottet framhöll ibetänkandet, frågor som har direkt koppling tillkonsolidering av fred och utveckling, bl.a. stödtill avväpning av f.d. soldater, inklusivebarnsoldater, och återintegrering av soldater isamhället.Också har utskottet, senast i betänkande2002/03:UU9, vid ett flertal tillfällen behandlatmotionsyrkanden om lätta vapen med likartad innebördsom ovan och redovisat sin syn på behovet avförbättrad kontroll samt ökad öppenhet ochtransparens i vapenhandeln. Som ett led i åtgärdernaför ökad öppenhet anser utskottet att regeringen börundersöka möjligheterna att i den årliga skrivelsenom exportkontroll utöka informationen om handeln medlätta vapen.I detta sammanhang kan utskottet upplysningsvisnämna att det inom förnärvarande genomförs en omfattande översyn avvapenlagstiftningen. De uppdrag som ingår iöversynsarbetet har redovisats i justitieutskottetsbetänkande /04:JuU15. Ett av uppdragen(Ju2003/10202/P), vilket kommer att redovisas underår 2004, avser en översyn av åtgärder främst för attförhindra spridning av illegala vapen m.m. Ianslutning till det aktuella uppdraget anförs attdet i vissa delar är oklart om lagstiftningenuppfyller kraven i FN:s s.k. vapenprotokoll. Iöversynen ingår bl.a. att överväga om allaskjutvapen som förs in eller ut ur landet skallregistreras.Avslutningsvis vill utskottet i fråga om lättavapen peka på en av de frågor som ställs idirektiven till utredningen om översyn avkrigsmateriellagstiftningen och som kan ha bäring påbl.a. frågan om spridning av sådana vapen: Hur kanSverige bäst verka, nationellt såväl sominternationellt, för att förhindra och motverka attden legitima vapenhandeln förvandlas till ettinstrument i händerna på den internationellaterrorismen, alternativt gynnar profittänkande hosillegala aktörer eller ljusskygga regimer?Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:U280 (kd)yrkande 5, 2003/04:U320 (mp) yrkandena 1 och 2 och2003/04:U350 (kd) yrkande 3.Europeiska exportkontrollregler ochinternationellt samarbeteSkrivelsenEU:s uppförandekod för vapenexport, vilken i sinhelhet återges i en bilaga till skrivelsen, antogs isin nuvarande utformning . Den innehållergemensamma kriterier för export av krigsmateriel somskall tillämpas vid den nationella prövningen avexportansökningar. Till koden hör en förteckningöver de produkter som skall kontrolleras i enlighetmed densamma. Koden representerar en minsta gemensamnämnare inom EU på exportkontrollområdet och hindrarinte enskilda medlemsstater från att föra en merrestriktiv politik.Enligt kodens tillämpningsbestämmelser skallmedlemsstaterna utbyta underrättelser om avslag(eng. denials), dvs. i huvudfallet avslag påansökningar om exporttillstånd. Om en annanmedlemsstat överväger att bevilja tillstånd för en ihuvudsak identisk transaktion skall konsultationergenomföras innan tillstånd kan beviljas. Denkonsulterande medlemsstaten skall även lämnainformation om sitt beslut till den stat somavslagit en ansökan om exporttillstånd. Utbytet avunderrättelser om avslag och konsultationerna kringunderrättelserna gör att exportpolitiken inom EUblir öppnare och mer enhetlig. Konsultationernaleder till en mer gemensam syn på olikaexportdestinationer, och genom att medlemsländernainformerar varandra om de exportaffärer som nekasminskar risken att exportkontrollen skallundergrävas genom att något annat medlemslandbeviljar exporten. I skrivelsen återfinns vissauppgifter om underrättelser om avslag.Det faktum att export till ett visst mottagarlandnekats i ett fall innebär inte att landet inte kankomma i fråga för svensk export. Den svenskaexportkontrollen tillämpar inte ett system medlandlistor, dvs. fasta listor över godkändarespektive icke godkända mottagarländer. Varjeenskild utförselansökan prövas individuellt frånfall till fall mot de riktlinjer som regeringenfastställt för krigsmaterielexporten.I rådsarbetsgruppen COARM () diskuterar de 15medlemsstaterna regelbundet uppförandekodenstillämpning, utbyter information om synen påexportdestinationer och utarbetar gemensammariktlinjer för medlemsstaternas nationellaregelsystem för exportkontroll. En redogörelse fördetta arbete, överenskommelser som har träffats ochstatistik över medlemsstaternas export avkrigsmateriel, publiceras i en årlig rapport.I juni 2003 antog rådet en gemensam ståndpunkt omkontrollen av s.k. förmedling (eng. brokering) avvapen, vilket innebär att licensiering avförmedlingsverksamhet skall inkluderas i denationella regelsystemen. Vidare har en ny gemensammilitär lista antagits och publicerats och engemensam användarhandbok tagits fram som utarbetatsför att underlätta tillämpningen av koden. Enfördjupad dialog med EU:s blivande medlemsländer harockså ägt rum , och ett antal i skrivelsenangivna prioriteringar för verksamheten irådsarbetsgruppen COARM haridentifierats.MotionerModeraterna framhåller i partimotion 2003/04:U256(m) yrkande 11 att exportberoendet i delar avförsvarsindustrin är mycket högt och kankomma att öka ytterligare. Därför behövs gemensammaEU-regler för export av försvarsmateriel till tredjeland. måste vara pådrivande i detta arbeteså att det leder till gemensamma regler för exportav krigsmateriel och strategiska produkter, vilka isnabbt ökande grad utvecklas och producerasgemensamt i flera länder. Enligt yrkande 10förespråkar en europeisk funktion församarbete om upphandling av krigsmateriel.Kristdemokraterna anför i partimotion 2003/04:U348(kd) yrkande 31 att EU:s roll som tungsamverkanspartner till utvecklingsländerna ställerökade krav på återhållsamhet i unionens vapenexport.EU:s uppförandekod för vapenexport har haftbetydelse, men saknar tvångselement och är därmedenligt ett trubbigt verktyg.Sverige bör enligt motionen arbeta för en ökadharmonisering av reglerna för krigsmaterielexportsom ett led i åtgärder för att tillföra EU:sutrikespolitik en tydligare moralisk dimension.Vänsterpartiet förespråkar i kommittémotion2003/04:U22 (v) yrkande 1 att EU:s uppförandekod förvapenexport ges en högre status än då denendast utgör en rekommendation till medlemsländerna.Koden bör enligt yrkande 2 vara mer restriktiveftersom det tolkningsutrymme som finns i dennaleder till en benägenhet hos medlemsstater med enrestriktiv krigsmaterielpolitik att i praktikenluckra upp sina regler. Om arbetet med enuppförandekod skall vara framgångsrikt måste kodenange minimikrav när det gäller restriktiviteten ikrigsmaterielexporten så att de EU-medlemsstater someftersträvar ännu större återhållsamhet skall kunnagenomföra sådana regler, framhåller iyrkande 3.I partimotion 2003/04:Sf257 (v) yrkande 2 föreslårVänsterpartiet att i FN skall ta initiativtill en konferens med uppgift att påbörjautarbetandet av ett internationellt fördrag omrestriktioner beträffande vapenexport ochvapenhandel. Fördraget bör utformas i enlighet medförslag från irapporten of Failures: G 8 Arms Exportsand Human Rights Violations.Sverige bör enligt den enskilda motionen2003/04:U274 (c) yrkande 4 inom EU verka förgemensamma och restriktiva minimiregler förvapenexport liksom för ökad insyn och effektivkontroll av regelefterlevnaden.I den enskilda motionen 2003/04:U24 (mp) yrkande 8begärs att regeringen skall verka för en entydig ochrestriktiv tolkning av EU:s uppförandekod förvapenexport. tolkas uppförandekoden enligtmotionärerna på helt skilda sätt i olikamedlemsstater, beroende på styrkeförhållandet mellanvapenindustri och folkvalda politiker.Sverige bör enligt den enskilda motionen2003/04:U319 (mp) yrkandena 1 och 2 ställa sig bakomdet utkast till en internationell konvention för enansvarsfull vapenexport, Framework convention oninternational arms transfers, som stöds av bl.a.Amnesty International, och Saferworld. Denföreslagna konventionen innehåller krav på attvapenexport inte får kränka mänskliga rättigheteroch internationell lag samt att exporten inte får haen negativ effekt på hållbar utveckling, fred ochsäkerhet. Motionären förespråkar också att Sverigeverkar för ett strikt och korrekt genomförande avnationella och internationella riktlinjer och andraöverenskommelser avseende krigsmateriel.Utskottets övervägandenUtskottet noterar med tillfredsställelse attsamtliga motioner som rör frågor om europeiskexportkontroll beträffande krigsmateriel har enpositiv grundsyn på behovet av europeiskt samarbetenär det gäller kontroll av krigsmaterielexport.Moderaterna, enligt sina parti- och kommittémotionerförstärka samarbetet, låt vara med olikautgångspunkter och med varierande inriktning.Detsamma gäller de enskilda motionärerna frånCenterpartiet och Miljöpartiet.De internationella politiska förändringarna iEuropa och omvärlden, liksom det svenska EU-medlemskapet, har lett till att en politik harformulerats som tar större hänsyn till de ömsesidigaberoendeförhållanden som växer fram i takt medSveriges internationella åtaganden och i enlighetmed våra nationella intressen. Detta slås fast idirektiven till utredningen om översyn avkrigsmateriellagstiftningen där det ocksåkonstateras att det internationella samarbetet harmedfört större möjligheter att påverka och attåstadkomma ett ansvarsfullt agerande från flerastater, genom bl.a. ökad samsyn, större tydlighetoch öppenhet, konvergerande praxis ochavtalsbindningar. Utredaren skall mot denna bakgrundundersöka hur regeringens målsättning att verka förstörsta möjliga öppenhet och tydlighet ytterligareskulle kunna främjas. Utskottet välkomnar att detgörs en systematisk genomgång med denna inriktning.I fråga om EU:s uppförandekod för vapenexport harutskottet i betänkande 2003/04:UU3 betonat att detfinns ett värde i att verka för att dennavidareutvecklas. Utskottet fann det också angelägetatt i arbetet med koden verka för, vilket utskottetinhämtat att regeringen gör, att en samsyn uppnåsmellan EU-länderna avseende hur mänskligarättigheter och utvecklingsfrågor i mottagarländernakan uppmärksammas vid export av krigsmateriel.Från har utskottet erfaritatt ministerrådets arbetsgrupp COARM, vilken nämntsovan, bedriver ett arbete för attvidareutveckla uppförandekoden på två områden. Detgäller dels revision av koden, dels frågan om enmetod för tolkning av kodens kriterier. Syftet medvidareutvecklingen är detsamma som när koden frånbörjan skapades, dvs. att uppnå en ökad konvergensmellan medlemsländerna i derasexportkontrollpolitik. Dessutom diskuterasmöjligheterna att ge koden högre status och därmedökad tyngd i medlemsstaternas beslutsfattande.I fråga om revision av koden kommer enmer omfattande genomgång att göras av denna.Revisionen tar sikte på att i koden införliva sådanaöverenskommelser som gjorts mellan länderna inomexportkontrollområdet, men som ännu inte finns meddär. Diverse praktiska, operativa justeringar kommerockså att göras för att öka överensstämmelsen mellankoden och andra internationella instrument.Revisionen behandlar däremot inte kriterierna ikoden, varken vad gäller deras ordalydelse eller hurde skall tolkas.Vad avser en gemensam metod för tolkning ochtillämpning av kodens kriterier har under detirländska ordförandeskapet i ministerrådet ett arbete påbörjats för att undersökaom det finns förutsättningar för att hitta engemensam metod för tolkning och tillämpning avkodens kriterier. Detta arbete har initierats avSverige och . En underarbetsgrupp hartillsatts som har börjat med att försöka hitta engemensam syn på kodens åttonde kriterium, oftabenämnt utvecklingskriteriet. Om en överenskommelsekan nås i COARM om ett sådant gemensamt synsättförutses arbetet fortsätta med övriga kriterier.Från sida framhålls attgemensamma metoder för att tolka och tillämpauppförandekoden inte kommer att frånta ländernaderas nationella beslutanderätt vad avser utfärdandeav exportlicenser för krigsmateriel. Det skulledäremot leda till större överensstämmelse mellanmedlemsstaterna i tillämpningen av kriterierna iuppförandekoden.I COARM diskuteras också, som nämnts,möjligheterna att och konsekvenserna av attförstärka uppförandekodens status så attmedlemsstaterna blir politiskt tydligare bundna avbestämmelserna där.I anslutning till vad som här redovisats ompågående arbete med att utveckla uppförandekodenvill utskottet framhålla att utredaren av densvenska krigsmateriellagstiftningen skall undersökamöjligheterna att integrera kodens kriterier med denationella, svenska, riktlinjerna.I fråga om de i detta sammanhang aktuellamotionsförslagen vill utskottet utöver vad somanförts hänvisa till tidigare ställningstaganden ilikartade eller motsvarande frågor, däribland ibetänkandena /02:UU11 och 2002/03:UU9. Här kansärskilt nämnas att utskottet i det sistnämndabetänkandet betonade att det fäster fortsatt störstavikt vid att kunna vidmakthålla en restriktivnationell exportpolitik och att den nationellabeslutanderätten på detta område bör bestå.Utskottet noterar därför med tillfredsställelse atten utgångspunkt för arbetet i översynen avkrigsmateriellagstiftningen är att exportkontrollenockså fortsättningsvis skall ske efter nationellaöverväganden genom nationella beslut, men att detdär även skall finnas plats för ett hänsynstagandetill det tilltagande samarbetet över gränserna iEuropa. En annan utgångspunkt är att den svenskatraditionellt restriktiva synen på export avkrigsmateriel skall upprätthållas.När det gäller motionsförslaget om en europeiskfunktion för samarbete om upphandling avkrigsmateriel vill utskottet anföra slog i i juni 2003fast att åtgärder skulle vidtas för att under 2004inrätta ett mellanstatligt organ för utveckling avförsvarsresurser, forskning, anskaffning ochförsvarsmateriel. Samtliga medlemsstater inklusiveSverige stod bakom detta ställningstagande.Det europeiska konventets förslag om inrättande aven europeisk byrå för försvarsmateriel, forskningoch militära resurser behandlades den 12 november2003 i det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande 2003/04:KUU1. Detsammansatta utskottet delade regeringens respektiveförsvarsutskottets uppfattning (yttr. 2003/04:FöU1y)att medlemsstaterna, genom att på frivillighetensgrund samordna visst kapacitetsarbete i enförsvarsmaterielbyrå, sannolikt kan förbättra sinaegna resurser sammantaget och därmed uppnå störrekostnadseffektivitet. I utskottsbehandlingenunderströks emellertid betydelsen av att Sverigesbi- och multilaterala försvarssamarbete kanfortsätta, t.ex. inom ramen för det s.k.sexnationssamarbetet samt med de nordiska länderna,vilket redan hade ställt sig bakom. Detsågs också som angeläget att kan fortsättasitt samarbete med och andra länder utanförEuropa. Regeringens utgångspunkt att byråns närmareuppgifter m.m. inte bör detaljregleras i fördragettillstyrktes i utskottsbehandlingen. Riksdagenbeslutade i enlighet med det sammansatta utskottetsförslag (rskr.