bet · GR01JUU18 · 2004-04-01 00:00:00 — Här kan inspiration hämtas bl.a.från en lyckad verksamhet i med särskilda avdelningar förlångtidsdömda där de intagna bl.a. får möjlighet att bearbeta brottet ochden uppgivenhet som ett långt straff ger upphov till.Kvinnornas särskilda behov måste också i större utsträckning beaktas inomsåväl kriminalvårdens som frivårdens verksamhet. Det krävs också mer avstöd och hjälp för barn med fängelsedömda föräldrar. Möjligheten förförälder och barn att hålla en god kontakt är mycketviktig. Därutöver behöver barnet ofta stöd på olika sätt på hemorten.Sådan verksamhet måste finnas tillgänglig för behövande barn i hela Sverige.Förberedelserna inför frigivning är avgörande för den intagnes möjlighettill återanpassning till ett normalt liv i samhället, utan kriminalitetoch missbruk. För att uppnå detta krävs det att anstalterna har ett bättresamarbete med frivård, socialtjänst och andra huvudmän och aktörer isamhället. Utan bostad och försörjning är det svårt för den frigivne attavhålla sig från fortsatt brottslighet och missbruk. Det är också angelägetatt de intagna ges större möjligheter att skaffa sigen yrkesutbildning eller arbetslivserfarenhet som är användbar efterfrigivningen.Som ett led i strävandena att följa den s.k. normaliseringsprincipen inomkriminalvården bör ansvaret för utbildning av intagna läggas över påutbildningsväsendet.Det får ankomma på regeringen att tillse att isitt fortsatta arbete beaktar vad jag nu har anfört. Jag ställer mig alltsåbakom motionerna Ju357, So407 och Bo252 i nu behandlade delar. Övriga häraktuella motionsyrkanden bör däremot inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.5. Reformering av kriminalvården m.m., punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en reformering av kriminalvården m.m. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Ju316 yrkandena 1, 2, 4, 5 och 7och 2003/04:Ub289 yrkande 3 och avslår motionerna 2003/04:Ju252, 2003/04:Ju273,2003/04:Ju296 yrkandena 1-3, 2003/04:Ju347, 2003/04:Ju357 yrkandena 5,8-11, 14 och 16, 2003/04:Ju370 yrkandena 1, 4, 7, 13 och 15, 2003/04:Ju402yrkandena 2 och 3, 2003/04:Ju416 yrkandena 1-10 och 22-24, 2003/04:Ju425yrkandena 2, 3, 8 och 9, 2003/04:Ju436, 2003/04:So407 yrkande 4, 2003/04:So412yrkandena 5-8 och 2003/04:Bo252 yrkande 4.StällningstagandeVerksamheten inom kriminalvården bör enligt min mening förändras ochförbättras på olika sätt.För att göra de intagna mer motiverade bör ett nytt bonussystem införas,där de intagna blir belönade när de följer sina behandlingsprogram.Belöningssystemet skall kunna ge större daglig ersättning, ökat personligtansvar, möjlighet till permission, friare platser osv. På samma sätt skallliknande förmåner minskas eller tas bort om den intagne missköter sig.Programverksamheten inom kriminalvården måste i större utsträckning kunnaanpassas efter individuella behov. Att det för varje intagen alltid skallupprättas en individuell vårdplan framstår som självklart, men sker intealltid i praktiken.Ett effektivt samarbete mellan anstalterna, frivården, ocharbetsmarknadsmyndigheterna, men även mellan andra myndigheter ochorganisationer, är nödvändigt för att skapa förutsättningar för den intagneatt återanpassa sig till ett liv utan kriminalitet vid frigivningen. Härmåste mer göras.Fängelsedömda kvinnor har ett i stor utsträckning annat rehabiliteringsbehovän män. Kvinnorna mår ofta väldigt dåligt, såväl fysiskt som psykiskt,när de kommer till anstalt. De har oftare ett pågående missbruk och dehar inte sällan blivit utnyttjade på olika sätt. Detta måste i störreutsträckning beaktas inom kriminalvården.Intagna med läs- och skrivsvårigheter bör också få bättre stöd med särskiltanpassad utbildning under anstaltstiden.Kriminalvårdens personal måste ges bättre och kontinuerlig utbildning.Detta har betydelse, inte bara för att öka personalens allmänna kunskapsnivå,utan också för att skapa bättre förutsättningar för nytänkande ochförändringar inom kriminalvården.Regeringen bör ges i uppdrag att tillse att i sittfortsatta arbete beaktar vad jag nu har anfört. Jag ställer mig alltsåbakom motionerna Ju316 och Ub289 i nu berörda delar. Övriga här aktuellamotionsyrkanden bör däremot inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida.6. Reformering av kriminalvården m.m., punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en reformering av kriminalvården m.m. Därmedbifaller motion 2003/04:Ju402 yrkandena 2 och 3, bifaller delvismotion 2003/04:So412 yrkandena 5-8 och avslår motionerna 2003/04:Ju252,2003/04:Ju273, 2003/04:Ju296 yrkandena 1-3, 2003/04:Ju316 yrkandena 1, 2,4, 5 och 7, 2003/04:Ju347, 2003/04:Ju357 yrkandena 5, 8-11, 14 och 16,2003/04:Ju370 yrkandena 1, 4, 7, 13 och 15, 2003/04:Ju416 yrkandena 1-10och 22-24, 2003/04:Ju425 yrkandena 2, 3, 8 och 9, 2003/04:Ju436, 2003/04:So407yrkande 4, 2003/04:Ub289 yrkande 3 och 2003/04:Bo252 yrkande 4.StällningstagandeKriminalvårdslagstiftningen får enligt min mening en välbehövlig översyngenom arbete. Verksamheten inom kriminalvårdenbehöver på olika sätt förändras och förbättras.Barnperspektivet måste ges större vikt inom kriminalvården. Möjligheternatill kontakt mellan intagna föräldrar och deras barn måste bli bättre.Även om mycket har gjorts på detta område, bl.a. genom inrättande av flerbesöksrum på anstalterna, återstår en hel del att göra för att barnanpassakriminalvårdens verksamhet. Hela den sociala samhällskedjan måste ocksåfungera till stöd för barn vars föräldrar frihetsberövats. Här krävs ettbättre samarbete mellan bl.a. kriminalvård, polis och socialtjänst. Ävenpolisens kompetens om barns reaktioner i samband med gripande elleromhändertagande av en förälder måste förbättras. Det är mycket viktigt atti dessa situationer förhindra traumatiska upplevelser för barnen.Integrationen av anstalts- och frivårdsverksamhet medför en samordning avutbildningen av kriminalvårdens personal. Detta riskerar att missgynnafrivårdsinspektörerna, som har en högskoleutbildning i botten. Riskenfinns att den utbildning som erbjuds anpassas för personal med lägreutbildning. Särskilt påtagligt blir detta vid grundutbildning av nyanställdpersonal.Det är också viktigt att på olika sätt utnyttja den kompetens som finnsinom frivården för att öka effekten av olika frivårdsinsatser. Man kan t.ex. tänka sig att låta frivårdsinspektörer utforma lokala varianter avnationella program för att på så sätt nå bättre effekter av programverksamheten.Det får ankomma på regeringen att genom utfärdande av tilläggsdirektivtillse att i sitt fortsatta arbete beaktar vad jagnu anfört. Detta innebär att jag ställer mig bakom motionerna Ju402 ochSo412 i nu behandlade delar. Övriga här behandlade motionsyrkanden böravslås av riksdagen.7. Behandling för sexualbrottsdömda, punkt 2 (m, kd, c)av (), (), (), JohanLinander (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om behandling för sexualbrottsdömda. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2003/04:Ju370 yrkande 14 och 2003/04:Ju416yrkandena 20 och 21.StällningstagandeMånga sexualbrottsdömda, såväl pedofiler som våldtäktsmän, har en onormalsexualdrift som de har svårt att kontrollera. Genom farmakologisk behandlingkan förekomsten av manligt könshormon minskas hos patienten, varigenomdennes överdrivna och svårkontrollerade sexualdrift minskas. Mot bakgrundav den stora risken för återfall i brott inom denna grupp av dömda bör,som en förutsättning för villkorlig frigivning, kunna uppställas ett kravpå att den dömde medicinerar mot sin onaturliga drift.Regeringen bör låta utreda en sådan ordning och återkomma till riksdagenmed ett lagförslag i frågan.8. Behandling för män som misshandlar kvinnor m.m., punkt 3 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om behandling för män som misshandlar kvinnor m.m.Därmed bifaller motion 2003/04:Ju443 yrkande 17 och avslårmotionerna 2003/04:Ju354, 2003/04:Ju435 yrkande 2 och 2003/04:Ju479 yrkande32.StällningstagandeMetoderna för behandling av män som misshandlar kvinnor behöver utvecklas.Här är det viktigt att förbättra förmågan att motivera männen till attbearbeta sitt aggressiva beteende. Forskning behövs inom detta område.Det får ankomma på regeringen att i det fortsatta budgetarbetet beaktavad vi nu anfört. Detta innebär att vi ställer oss bakom motion Ju443 inu behandlad del. Övriga här behandlade motionsyrkanden bör däremot inteföranleda någon åtgärd.9. Behandling för män som misshandlar kvinnor m.m., punkt 3 (fp, kd,c)av (), (), () ochKarin Granbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om behandling för män som misshandlar kvinnor m.m.Därmed bifaller motion 2003/04:Ju479 yrkande 32 och avslårmotionerna 2003/04:Ju354, 2003/04:Ju435 yrkande 2 och 2003/04:Ju443 yrkande17.StällningstagandeMän som misshandlar kvinnor måste på olika sätt få hjälp att bryta sittdestruktiva beteende. Männen måste få tillräcklig och adekvat hjälp ochbehandling i fängelse respektive inom frivården. Annars är risken föråterfall i brott stor. Även kommunerna har ett ansvar för att ordnaresurser till behandling av misshandlande män, bl.a. genom utökad verksamhetinom s.k. kriscentra för män. Kriminalvården och kommunerna har inte itillräcklig utsträckning tagit sitt ansvar för att tillse att misshandlandemän får det stöd och den hjälp de behöver.Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder med anledningav vad vi nu anfört. Detta innebär att vi ställer oss bakom motion Ju479i nu behandlad del. Beträffande övriga här behandlade motionsyrkandendelar vi majoritetens uppfattning.10. Behandling för rattfylleridömda, punkt 4 (fp, kd, c)av (), (), () ochKarin Granbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om behandling för rattfylleridömda. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Ju416 yrkande 30.StällningstagandeEtt verkningsfullt sätt att få personer som kör bil berusade att förståden risk de utsätter andra trafikanter för är att konfrontera dem medtrafikskadade offer. Sådana program bedrivs i med goda resultat.Regeringen bör klarlägga huruvida det är möjligt att med nuvarandelagstiftning ålägga rattfylleridömda att delta i behandling innehållandekonfrontation med trafikoffer och, om det visar sig erforderligt, återkommatill med förslag till lagstiftning.11. Kostnadsansvaret för § 34-placering och kontraktsvård m.m., punkt 5(m, fp, c)av (), (), (), JohanLinander (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kostnadsansvaret för § 34-placering ochkontraktsvård m.m. Därmed bifaller motion 2003/04:Ju303, bifallerdelvis motion 2003/04:Ju402 yrkande 4 och avslår motion 2003/04:Ju416yrkande 14.StällningstagandeSkyddstillsyn med särskild behandlingsplan, s.k. kontraktsvård, är oftaen bra påföljd för missbrukare som har begått brott. Individen är vidtiden för lagföring ofta motiverad att göra någonting åt sitt missbrukoch samhället har då en god möjlighet att utöva påtryckningar.Kontraktsvård kommer ofta inte till stånd på grund av att den åtaladeshemkommun nekar att utfärda en ansvarsförbindelse för den del av behandlingensom är hänförlig till tiden efter tänkt dag för villkorlig frigivning, omfängelse i stället hade valts som påföljd. En sådan ansvarsförbindelsekan ofta vara svårt att få till stånd, dels eftersom kommunen många gångerav resursskäl nekar detta, dels eftersom tiden för kontraktsvårdsutredningofta är knapp.Regeringen bör låta utreda hur ett överförande av hela kostnaden förkontraktsvård till kriminalvården skall kunna genomföras. Detta innebäratt vi i stort ställer oss bakom motion Ju303 och motion Ju402 i nubehandlad del, medan motion Ju416 i nu behandlad del bör avslås av riksdagen.12. Kostnadsansvaret för § 34-placering och kontraktsvård m.m., punkt 5(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kostnadsansvaret för § 34-placering ochkontraktsvård m.m. Därmed bifaller motion 2003/04:Ju416 yrkande 14och avslår motionerna 2003/04:Ju303 och 2003/04:Ju402 yrkande 4.StällningstagandeAntalet § 34-placeringar har minskat drastiskt . Detta ärfrämst en konsekvens av kommunernas ovilja att ta sin del av kostnadsansvaretför denna vård. För att komma tillrätta med detta problem bör helakostnadsansvaret för vård inledd med stöd av 34 § KvaL överföras på staten.Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder.Jag ställer mig alltså bakom motion Ju416 i nu behandlad del. Motion Ju303och motion Ju402 i här behandlad del bör däremot avslås av riksdagen.13. Uppföljning av utdömd vård, punkt 6 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om uppföljning av utdömd vård. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Ju383.StällningstagandeAlltför ofta fungerar inte uppföljningen av utdömda frivårdspåföljder förnarkotikamissbrukare. När en missbrukare inte accepterar och följer ålagdbehandling sker ofta inte en tillräckligt snabb och tydlig reaktion frånsamhällets sida och ibland torde det inte ske någon reaktion alls. Detfinns inte heller någon tillgänglig statistik över hur frivårdspåföljderinnehållande narkotikabehandling verkställs och följs upp.Regeringen bör låta utreda bl.a. hur domar innehållande föreskrift omvård för missbruk verkställs och följs upp.14. Permissioner m.m., punkt 9 (m, fp, kd, c)av (), (), (), JeppeJohnsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om permissioner m.m. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Ju416 yrkande 26, bifaller delvis motionerna 2003/04:Ju370yrkande 17 och 2003/04:Ju416 yrkande 27 och avslår motion 2003/04:Ju357yrkande 13.StällningstagandeDet är viktigt att kontrollen av intagna som tillåts vistas utanföranstalten, t.ex. vid permission, är effektiv.De utvärderingar som har genomförts av verkställighet i form avintensivövervakning med elektronisk kontroll har visat på ett övervägandepositivt resultat. Vi anser att dessa erfarenheter skulle kunna användasäven i andra sammanhang. Så skulle t.ex. elektronisk övervakning kunnainföras som en extra säkerhetsåtgärd vid permission och frigång. Särskiltintressant är utvecklingen av GPS-teknik på området. Genom att förse fångenmed en fotboja som kan spåras med hjälp av GPS-teknik kan risken förrymningar minska och göra det betydligt lättare att återföra en rymlingtill fängelset. Om tekniken på området ännu inte är fulländad bör forskningenstimuleras. Regeringen bör också undersöka möjligheten att genomföraen provverksamhet med intensivövervakning i samband med bl.a. permission.Om en sådan verksamhet visar sig kräva lagstiftning bör regeringen snaraståterkomma till med förslag till erforderliga lagändringar.Vi anser det också självklart att en intagen i anstalt inte skall kunnaha tillgång till sitt pass i samband med bl.a. permission, utan att passetalltid skall tas omhand vid sådana tillfällen. Så sker endastundantagsvis. Det skall inte heller vara möjligt att hos polisen få ut ettnytt pass under verkställighet av ett fängelsestraff. Regeringen bör idenna fråga skyndsamt låta bereda den inom nyligenutarbetade promemorian och återkomma till med förslagtill erforderlig lagstiftning som tillgodoser vad vi nu anfört.Det anförda innebär att vi ställer oss bakom motionerna Ju370 och Ju416i nu behandlade delar. Motion Ju357, i nu behandlad del, bör däremot avslås.15. Permissioner m.m., punkt 9 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om permissioner m.m. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Ju357 yrkande 13 och avslår motionerna 2003/04:Ju370 yrkande17 och 2003/04:Ju416 yrkandena 26 och 27.StällningstagandeMöjligheten för utvisningsdömda intagna att få permission är små eftersomrisken för att de avviker i samband med permission ofta bedöms som förstor. En sådan ordning är enligt min mening både inhuman och orimlig. Detleder bl.a. till att de intagna aldrig ges tillfälle att träffa sinaanhöriga under naturliga former utanför anstalten.Ett sätt att möjliggöra permissioner för denna grupp av intagna skullekunna vara att införa intensivövervakning med elektronisk kontroll, s.k.fotboja, i samband med permissioner.Regeringen bör låta utreda möjligheterna att använda sådan övervakning isamband med utvisningsdömdas permissioner. Detta innebär att jag ställermig bakom motion Ju357 i nu behandlad del. Övriga här behandlademotionsyrkanden bör däremot avslås av riksdagen.16. Överförande av verkställighet av fängelsestraff, punkt 11 (m, fp, kd,c)av (), (), (), JeppeJohnsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om överförande av verkställighet av fängelsestraff.Därmed bifaller motion 2003/04:Ju370 yrkande 8.StällningstagandeBelastningen på de svenska anstalterna måste minskas på alla sätt. Detbör bl.a. därför eftersträvas att så många som möjligt av dem som dömstill utvisning också verkställer sitt straff i hemlandet. Trots förekomstenav konventioner och bilaterala avtal är det vanligt att fängelsedömdasverkställighet inte kan överföras, främst beroende på omfattande byråkratioch pappersexercis. Regeringen bör verka mer kraftfullt, såväl i Sverigesom internationellt, för att tillse att de ingångna avtalen fungerar ocksåi praktisk handling.Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder med anledningav vad vi nu anfört.17. Kostnaden för utvisades hemresor, punkt 12 (m, fp, kd, c)av (), (), (), JeppeJohnsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kostnaden för utvisades hemresor. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Ju370 yrkande 9 och 2003/04:Ju416 yrkande 29.StällningstagandeDet är stötande att kriminalvården inte har befogenhet att utan denintagnes samtycke använda kvarhållna medel för att täcka kostnaderna förden utvisningsdömdes hemresa. Detta innebär att den dömdes skyldighet attbetala, som följer av stadgandet i 9 kap. 1 § utlänningslagen, inte kanupprätthållas. En sådan möjlighet bör införas för kriminalvården.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med ettlagförslag som tillgodoser vad vi nu har anfört.18. Ersättning till lekmannaövervakare, punkt 13 (fp, kd, c)av (), (), () ochKarin Granbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ersättning till lekmannaövervakare. Därmedbifaller motion 2003/04:Ju416 yrkande 12.StällningstagandeLekmannaövervakare har en viktig uppgift i samhället. Trots det är dealltför få för att fylla det behov som finns. Några av orsakerna ärineffektiva administrativa system och en alltför låg ersättning för uppdraget.Ersättningen är på en nivå som är så låg att det närmast ger en signalom att uppdraget inte anses vara viktigt.Det är hög tid att lekmannaövervakarnas insatser tas till vara på ettbättre sätt och att statusen på uppgiften höjs. Ersättningen bör ses överoch höjas så att summan upplevs som en rimlig ersättning för uppdraget.Detfår ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi nuanfört.Särskilda yttranden1. Kostnadsansvaret för § 34-placering och kontraktsvård m.m., punkt 5(mp)() anför:Många önskade kontraktsvårdsplaceringar kommer inte till stånd på grundav kommunernas ansträngda finanser. Kommunerna är av resursskäl intevilliga att bekosta den senare delen av placeringen och ställer därförinte erforderliga vårdgarantier. Detta medför att det inte är möjligt attvälja den för den åtalade mest lämpliga och effektiva påföljden. Dennaordning är olycklig och bör lösas på ett lämpligt sätt.Jag väljer att inte reservera mig i denna fråga utan utgår från att detinom fortsätter att bedrivas ett arbete med att finnaen lämplig lösning på denna problematik.2. Verkställighet genom elektronisk övervakning, punkt 10 (v)() anför:Fördelarna med verkställighet av fängelsestraff genom intensivövervakningmed elektronisk kontroll är betydande. Tiden får nu anses mogen attytterligare utvidga tillämpningsområdet, dels genom att låta personer dömdaupp till sex månaders fängelse verkställa hela straffet på detta sätt,dels genom att möjliggöra för fler långtidsdömda att verkställa den sistadelen av fängelsestraffet med hjälp av intensivövervakning. Det är glädjandeatt det inom har utarbetats en promemoria med förslagsom går i den riktning som jag förespråkar.Jag utgår från att regeringen, efter sedvanlig beredning av ärendet, lämnarett lagförslag till som tillgodoser vad jag nu förespråkat.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /04:Ju252 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att barn som utsatts för sexuella övergrepp inte skall tillåtas besökaförövaren under verkställighetstiden.2003/04:Ju273 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en förändrad och förbättrad kriminalvård.2003/04:Ju296 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om privata fängelser.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en försöksverksamhet med två till tre privatiserade anstalter.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning avseende kriminalvårdens inriktning.2003/04:Ju303 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att utreda förutsättningarna för att överföra kostnadsansvaret förpersoner som dömts till skyddstillsyn med behandlingsplan, s.k. kontraktsvård,till kriminalvården.2003/04:Ju316 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att samtliga vårdare inom kriminalvården kontinuerligt skall fåvidareutbildning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förbättra kvinnornas situation i fängelserna.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av ett nytt bonussystem där de intagna blir belönadenär de följer sitt behandlingsprogram.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en individanpassad utveckling av kriminalvårdens programverksamhet.7.