bet · GS01KU1 · 2004-11-16 00:00:00 — Det är en ökning med 1 588 000 krjämfört med vad som anvisades i statsbudgeten för innevarande år.Vid beräkningen av anslaget har medel tillförts motsvarande de avgiftersom Kungliga hov- och slottsstaten beräknas erlägga till Riksrevisionensamt kompensation för att årliga betalning av räntapå hemgiftskapital skall upphöra enligt besluti samband med ekonomiska vårproposition. Vidare har anslagettillförts till följd av pris- och löneomräkning.Kungliga hov- och slottsstaten skall enligt den överenskommelse somträffades med regeringen lämna en berättelse över densamlade verksamheten. Tyngdpunkten skall läggas på en redovisning av hurtilldelade medel har använts när det gäller ochHusgerådskammaren, dvs. Anslaget fördelas så att 51 %tillförs hovstaten medan tilldelas Slottsstaten. Fördelningen grundarsig på deras faktiska kostnader 1996. Kostnadsfördelningsnyckeln skallgälla långsiktigt och inte rubbas av smärre förändringar i organisationeller verkligt kostnadsutfall. I propositionen anförs att det hittillsinte har inträffat några förändringar som gjort det motiverat att kommaöverens om en annan fördelning.Enligt propositionen ger verksamhetsberättelsen en bra överblicköver de aktiviteter och åtgärder som har vidtagits för anslagsmedlen.Den visar bl.a. att den kungliga familjens program har varit fortsattomfattande. Verksamhetsberättelsen visar också att aktiviteterna inomSlottsstaten har varit höga. har vidtagit en radåtgärder för att förbättra vård och underhåll av parkerna. Det har ävensuccessivt övertagit ansvaret för drift, övervakning och underhåll avsäkerhetssystemen på från , menenligt verksamhetsberättelsen måste ytterligare åtgärder vidtas för attförbättra den yttre säkerheten. Husgerådskammaren har svarat förförvaltning, underhåll och vård av de kungliga slottens konstverk, möbleroch andra inventarier. Husgerådskammaren har också producerat och visatfyra utställningar . Tillsammans med harHusgerådskammaren svarat för en omfattande visningsverksamhet.Vad gäller tillkännagivande till regeringen om att det voreönskvärt med en större öppenhet och insyn än vad som är fallet ifråga om den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget tillHovstaten (bet. 2003/04:KU9, rskr. 2003/04:148) anför regeringen attfrågan bereds inom , bl.a. genomdiskussioner med Riksmarskalksämbetet.Riksrevisionen har avgivit revisionsberättelse med invändning avseendeKungliga slottsstatens årsredovisning 2003.1Den verksamhet som Hovstatenbedriver omfattas inte av granskning enligt lagen omrevision av statlig verksamhet m m. har enligt propositionenanfört att Kungliga slottsstaten inte har företett dokumentation somvisar att den schablonmässiga kostnadsfördelningsmodell som tillämpasger en rättvisande bild av verksamhetens kostnader.Regeringen anser med beaktande av den överenskommelse som träffades1996 att det inte finns anledning att vidta någon särskild åtgärd medanledning av uttalande.MotionenI motion 2004/05:K317 av och () föreslåsatt Kungliga hov- och slottsstaten skall kunna granskas av Riksrevisionenäven med avseende på om ledningens förvaltning följer tillämpligaföreskrifter och särskilda beslut (yrkande 1). Motionärerna menar att detär olämpligt att viss verksamhet skall vara undandragen den granskningoch tillika stöd som en revision innebär.Gällande reglerEnligt 2-3 §§ lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m.får bl.a. granska den verksamhet som bedrivs av Kungligaslottsstaten och förvaltning. Granskningen skall,med de begränsningar som följer av att någon resultatredovisning intebehöver lämnas, kunna ske både som årlig revision och effektivitetsrevision(prop. 2001/02:190 s. 73-75, bet. 2002/03:KU12, rskr. 2002/03:22).I 4 § anges effektivitetsrevisionens inriktning och i 5 § den årligarevisionens inriktning. Enligt den sistnämnda paragrafen har den årligarevisionen till syfte att bedöma om redovisningen och underligganderedovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt omledningens förvaltning följer tillämpliga föreskrifter och särskildabeslut. Granskningen av Kungliga slottsstatens och Kungliga skall dock inte omfatta huruvida ledningens förvaltningföljer tillämpliga föreskrifter och beslut; samma undantag gäller förgranskningen av årsredovisningen för staten och Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning avseendeanslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten.När det gäller frågan om granskning av Kungliga hov- och slottsstatenkonstaterar utskottet följande. Kungliga slottsstatens och KungligaDjurgårdens förvaltning omfattas redan av reglerna om Riksrevisionenseffektivitetsrevision samt årliga revision, dock inte med avseende påledningens förvaltning. Utskottet och tog så sent som våren2002 ställning för denna ordning (bet. 2002/03:KU12, rskr. 2002/03:22).På grund härav och med hänsyn till att frågan om större öppenhet ochinsyn när det gäller anslaget till hovstaten redan bereds inomRegeringskansliet avstyrker utskottet motion 2004/05:K317 (kd) yrkande 1.Regeringskansliet m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 90:5 m.m. på 5 436 198 000 kr.Vidare föreslår utskottet att avslår fyra motioner där detföreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Utskottetavstyrker ytterligare två motionsyrkanden med hänvisning till den föreslagnamedelsanvisningen. Vidare avstyrker utskottet med hänvisning tilltidigare ställningstagande ett motionsyrkande om demokratikonvent. Utskottetföreslår också att avslår motioner om inrättande av ettsamordningskansli i Statsrådsberedningen för arbetet med att förebyggavåld och övergrepp mot äldre personer m.m., inrättande av en enhet förfrämjande av övergång till demokrati i samarbetsländer samtvissa andra frågor om utrikesförvaltningens organisation. Slutligenföreslår utskottet att avslår en motion om ekonomisk ersättningtill medföljande till UD-anställda i utrikestjänst samt två motioner omSveriges representation utomlands. Jämför reservationerna 5 (c), 6 (fp)och 7 (kd).Anslaget finansierar förvaltningskostnader,utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar m.m. Anslagetfördelas mellan Statsrådsberedningen, de tio departementen, Regeringskanslietsförvaltningsavdelning och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnaderm.m. ).BakgrundÄrenden om representation i utlandet hör tillutgiftsområde 1 och bereds således av . Utskottethar framhållit det som angeläget att utrikesfrågorna i största möjligautsträckning ges en sammanhållen behandling och att, i den mån det behövs,det kommer att bereda utrikesutskottet tillfälle till yttrande vidberedning av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23).PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 90:5 m.m. skalluppgå till 5 . Det är en minskning med 24 334 000kr jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten för innevarande år.Till grund för minskningen ligger främst att förändringen av den svenskakronan medfört valutakursvinster för utrikesrepresentationen. Ianslagsberäkningen ingår bl.a. även ett antal överföringar från andra anslagsamt pris- och löneomräkning.I propositionen redovisas vissa resultat för under2003. Vid utgången av 2003 har , inklusive kommittéer,totalt 4 525 personer tjänstgörande. Av dessa var anställda pådet s.k. politikeravtalet. Antalet regeringsärenden uppgick till 7 934stycken, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Antaletbetänkanden, interpellationssvar och kommittédirektiv har dock ökat.I propositionen anförs att under den senaste tioårsperiodengenomgått stora förändringar vad gäller både verksamhet och organisation.Den största förändringen är den ökade internationaliseringenoch då främst medlemskap i . Samtliga departement företräderSverige i EU inom sina respektive områden och medverkar i arbetet medny lagstiftning, standardisering m.m. EU-medlemskapet i allmänhetpåverkar också i hög grad det dagliga arbetet i . InomEU är representerat i ca 250 arbetsgrupper. En satsning kommerenligt propositionen att göras på att stärkautrikesrepresentationen. Satsningen är ett led i regeringens tillväxtpolitikoch syftar till att ytterligare förbättra utrikesrepresentationenskapacitet att bedriva Sverigefrämjande och fördjupat EU-samarbete.Riksrevisionen har inte haft några invändningar i revisionsberättelsenför . Inom ramen för sin effektivitetsrevision harRiksrevisionen lämnat två rapporter som berör sommyndighet: Förändringar inom kommittéväsendet (RIR 2004:2) och Biståndvia ambassader (RIR 2004:10).I propositionen anför regeringen att i oktober 2003har tillsatt en särskild arbetsgrupp med uppgift att se över vissa frågormed anknytning till kommittéarbetet. kommittéväsendet har överlämnats till arbetsgruppen för att ingåi det fortsatta arbetet.I om Bistånd via ambassader redovisas synpunkteroch lämnas rekommendationer i förvaltningsrättsliga och administrativafrågor. anser bl.a. att det administrativa samarbetetmellan och Sida på de s.k. integreradeutlandsmyndigheterna bör regleras i andra former än avtal, t.ex.regeringsbeslut.Vid delegering av biståndsmedel till de integrerade utlandsmyndigheternabör det, enligt , ske direkt till beskickningschefen.Enligt propositionen har och Sida gemensamt gjorten utredning och presenterat förslag till åtgärder för att fullföljaden administrativa integrationen vid utlandsmyndigheter därUtrikesdepartementet och Sida är verksamma. Förslagen motsvarar i viktigaavseenden de åtgärder som rekommenderar i sin rapport.Utrikesförvaltningen och Sida har beretts möjlighet att lämna synpunkterpå förslagen och ställer sig i allt väsentligt bakom dem. Beredningenav frågan om det administrativa samarbetet mellan Utrikesdepartementetoch Sida kommer enligt propositionen att avslutas under hösten.MotionernaAnslagetI motion 2004/05:K404 av m.fl. (m) föreslås en minskningav anslaget till med (yrkande 1 i dennadel). I motionen framförs att har expanderat de senasteåren, i synnerhet när det gäller de politiskt relaterade befattningarna,och att det finns skäl att hålla tillbaka expansionen. Expansionen harförstärkts av att samarbetspartierna och degröna har egna kanslier inom . Enligt motionärerna ärdet principiellt fel att sakkunniga från samarbetspartierna anställs iRegeringskansliet för att bereda regeringens beslut som sammapartier i definierar sig som opposition och därför erhållerdubbelt så stort grundbelopp som ett regeringsparti. Motionärernaförordar också vissa omfördelningar inom anslaget. Enligt motionärerna fordrar ett kraftfulltoch framgångsrikt agerande inom ramen för EU en gedigen kompetens inomutrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i helaEuropa och . Den snabba globaliseringen fordrar ocksåökad svensk diplomatisk närvaro i utomeuropeiska länder.I motion 2004/05:K455 av m.fl. (fp) föreslås i denna delatt anslaget till minskar med . Enligtmotionen anser att har vuxit sig alltförstort. Motionärerna menar kostnaderna har vuxitoproportionerligt mycket i förhållande till flera mätbara indikatorer påarbetsbelastning och att det bör finnas utrymme för effektiviseringar.I motion 2004/05:K424 av m.fl. (kd) föreslås en minskningav anslag med (yrkande 3 i denna del).Enligt motionärernas mening är det viktigt att kunna redovisa produktivitetoch resultat i förhållande till de belopp som anvisas, men det har inteskett på ett tillfredsställande sätt för . Motionärernahänvisar till ett utlåtande från vidAarhus universitet, enligt vilket bemanning verkarvara omfattande. Utvecklingen och anpassningen av kanmycket väl ske genom organisationsförändringar och rationaliseringarutan ytterligare resurser, och den utvecklade informationstekniken bordeleda till tidsbesparingar i de administrativa rutinerna.I motion 2004/05:K437 av m.fl. (c) föreslås att riksdagenanvisar mindre till än regeringensförslag (yrkande 3). Motionärerna anför att regeringen fortsätter attligga på en orimligt hög nivå när det gäller anslag,trots att ordförandeskap i , vilket medfördeextrakostnader som beviljade, är förbi. Vidareborde reformen som innebar att blev en myndighet geminskade kostnader genom rationaliseringar . Imotionen föreslås även att av anslaget till Regeringskanslietbör användas för genomförandet av ett demokratikonvent (yrkande 4).Konventet skall vara öppet för såväl det civila samhället, marknadensom den offentliga sektorn och samla representanter från kommuner,landsting, regioner och . De närmare formerna för konventet börövervägas i särskild ordning, och det bör ges ett inledande uppdrag iatt skapa en arena för öppen debatt kring förslaget till ett nytt fördragför EU.Samordningskansli inom StatsrådsberedningenI motion 2004/05:So515 av () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attinrätta ett samordningskansli inom Statsrådsberedningen för arbetet medatt förebygga våld och övergrepp mot äldre personer och att garanterabrottsoffrens rätt till hjälp och stöd (yrkande 2).Vissa frågor rörande utrikesförvaltningenI motion 2004/05:K441 av () föreslås att skillnaden mellanlönen till den som tjänstgör utomlands och ersättningen till dennesmedföljande bör jämnas ut. I motionen anförs bl.a. att den ersättningsom betalas ut är låg och att den i regel är en kvinnofälla.I motion 2004/05:U226 av m.fl. (fp) yrkande 8 framhållsutrikespolitikens viktiga roll vid främjandet av demokratiseringsprocesseri olika delar av världen. Motionärerna anser att den svenska politikeni dessa sammanhang länge saknat fokus och tydliga målbeskrivningar. UDborde inrätta en enhet för främjande av övergång till demokrati iSveriges samarbetsländer, i första hand biståndsländerna, anser motionärerna.I ett liknande yrkande i motion 2004/05:U325 av m.fl.(kd) framhålls att en övergripande ministerfunktion för mänskligarättigheter bör inrättas (yrkande 2). Detta skulle enligt motionärernamöjliggöra en sammanhållen utrikespolitik som gynnar respekten förmänskliga rättigheter i alla olika politikområden som har en internationelldimension. Motionärerna anser även att regeringen bör utreda förutsättningarnaför att utse MR-attachéer vid viktiga och strategiskt utvalda ambassader,dvs. där det anses som särskilt nödvändigt att följa utvecklingen kringde mänskliga rättigheterna (yrkande 4). I motionen anförs även attmiljöattachéer på samma sätt bör utses vid lämpliga ambassader, i regionerdär miljöförstöringen är extremt påtaglig eller där stora internationellainsatser görs för miljösäkerhet (yrkande 5).I samma motion anför motionärerna att det ibland, i arbetet med attfrämja svenska handels- och exportintressen, sker ett dubbelarbete mellanSveriges ambassader och olika handelskammare och exportråd. I syfte attytterligare främja en samordnad utrikespolitik bör regeringen se övermöjligheterna att bättre integrera den handels- och exportfrämjandeverksamheten med utrikesförvaltningen (yrkande 6).Motionärerna vill också att möjligheterna att upprätta flera samlokaliseradeambassader med gemensamma servicefunktioner mellan och övrigamedlemsländer inom EU skall utredas (yrkande 7). De menar även att meddet ökade samarbetet inom diplomatin som växer fram inom EU, meddiskussioner om kommissionens kapacitet och resurser som diplomatiskaktör utanför , skulle kunna dra nytta av EU:srapportering och få möjlighet att utnyttja EU-kontor i länder där svenskrepresentation saknas (yrkande 8).I motion 2004/05:U305 av i m.fl. (m) yrkande 14anförs att åter bör öppna en ambassad i . Motionärernaanser att det tidigare fria och självständiga i realiteten utgörett syriskt lydrike sedan de facto-ockupation 1976. Med en aktivpolitik, från EU och , och ett klart stöd till FN:s resolution1559, vill motionärerna att skall förmås dra tillbaka sina styrkorfrån . I motionen understryks att ett första steg för att Sverigeskall kunna spela en mer aktiv roll borde vara att åter öppna en ambassadi Beirut.I motion 2004/05:U232 av m.fl. (fp) yrkande 4 anförs attett svenskt konsulat bör upprättas i södra (Region ). Enligt motionären skulle detta vara ett sätt för attstödja det lokala självstyret i området och stärka kontaktytorna mellanSverige och de kurdiska områdena. Vidare framhålls i motionen att ettsvenskt konsulat skulle ge möjlighet att dra nytta av den kunskap sommånga svenska kurder besitter, bl.a. för att uppnå ökad handel mellanSverige och södra för RegeringskanslietI den efterföljande tabellen redovisas utgiftsutvecklingen 1999-2003samt utgiftsprognos för inklusiveutrikesförvaltningen.Regeringskansliets, inklusive utrikesförvaltningen, utgifter1999-2004Miljoner kronorBudgetår Utfall11999 4 2382000 4 5632001 5 1082002 4 8032003 5 0332004 5 3101 Utfall som redovisas i budgetpropositionen året efter det aktuellabudgetåret. redovisas utgiftsprognosen enligt proposition2004/05:1 utg.omr. 1 avsnitt 6.2.Som framgår ökade utgifterna kraftigt i samband med ordförandeskapi EU. beviljade Regeringskansliet835 extra i förvaltningsanslag för att förbereda och genomföraSveriges ordförandeskap i . Första året efterordförandeskapet minskade utgifterna med . Därefter harutgifterna ökat.Utveckling av antalet anställda i uppmärksammar i sin granskning antalettjänstgörande i och hur många av dessa som är politiskttillsatta. I budgetpropositionen redovisar även regeringen hurantalet tjänstgörande i har utvecklats under de senasteåren och hur många av de tjänstgörande som varit anställda på det s.k.politikeravtalet. I den efterföljande tabellen redovisas utvecklingenmellan och 2003.Utvecklingen av antalet anställda i 1999-2003År Antal tjänstgörande varav anställda på politikeravtalet1999 4 220 1262000 4 472 1592001 4 333 1422002 4 446 1352003 4 525 136Källa: /05:1 utg.omr. 1 avsnitt 6.4.2. I tabellen ingåräven anställda i kommittéväsendet.Jämfört med ökade antalet anställda med drygt 250 till4 472 anställda. minskade antalet något. Därefter har antaletökat och vid utgången av 2003 var totalt 4 525 personer anställda iRegeringskansliet. Andelen tjänstgörande som är anställda på det s.k.politikeravtalet har varierat mellan 3,0 och . Högstvar antalet anställda på politikeravtalet . Därefter harantalet minskat.Tidigare behandlingHösten 2003 behandlade utskottet ett motionsyrkande (fp) om att inrättaett samordningskansli inom Statsrådsberedningen för arbetet med attförebygga våld och övergrepp mot äldre personer m.m. (bet. 2003/04:KU1).Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med hänvisning till att det rördeen fråga som det inte ankommer på att besluta om.Hösten 2004 behandlade utskottet en motion (c) om ett svensktdemokratikonvent som ett led i översynen av regeringsformen (bet. 2003/04:KU9).Utskottet menade att en samlad översyn av regeringsformen torde gagnasav att arbetet sker under stor öppenhet och med biträde av enförfattningspolitisk diskussion i hela det svenska samhället. Utskottet vardock inte berett att förorda att ett särskilt konvent skall sammankallas.Motionen avstyrktes.Utrikesutskottets yttrandeNär det gäller anslagsrelaterade frågor anför utrikesutskottet bl.a.följande. Vid kabinettssekreterarens senaste föredragning omutrikesförvaltningen, i utrikesutskottet, konstaterades bl.a. att den satsningsom nu görs för att stärka utrikesrepresentationensom ett uttalat syfte har att bättre kunna främja svenska intressenutomlands och därigenom tillväxten i samt att förbättraförutsättningarna för deltagande i EU-samarbetet. Utrikesutskottethar erfarit att satsningen skall ske genom en omfördelning av resursermellan i och utlandsorganisationen utan attden totala personalstyrkan ökas.Utrikesutskottet har i tidigare yttranden till konstitutionsutskottetframhållit de problem som är förknippade med att det ur propositioneninte går att utläsa vilka resurser inom anslaget 90:5 Regeringskanslietm.m. som är avsedda att ställas till utrikesförvaltningens förfogande.Vid den ovan nämnda föredragningen belystes dessa svårigheter, vilkaväsentligen får anses vara av strukturell karaktär. Enligt utrikesutskottetsmening bör man inför nästa års budgetarbete närmare studera vilkamöjligheter till lösning som skulle kunna stå till buds. På grundval avlämnade uppgifter är det dock utrikesutskottets uppfattning attutrikesförvaltningen kommer att få en resurstilldelning som säkerställeratt ålagda uppgifter kan lösas.Den i motion K404 (m) föreslagna ökningen kan därför ej tillstyrkas,varför utrikesutskottet menar att motionen bör avstyrkas. Utrikesutskottetmenar mot bakgrund av det anförda att propositionen i här aktuell delbör tillstyrkas.I fråga om utrikesförvaltningens organisation konstaterar utrikesutskottetatt samtliga svenska utlandsmyndigheter bevakar såväl MR-som miljöfrågor och att rapporteringen härom är omfattande och mångfasetterad.Utrikesutskottet har i övrigt inga synpunkter på och menar att bör avhålla sig från att göraformella uttalanden om denna och om ansvarsfördelningen inom regeringen.Utrikesutskottet har vidare erfarit att frågan om förbättrade möjligheteratt integrera den handels- och exportfrämjande verksamheten medutrikesförvaltningen ingår i regeringens satsning på den förstärkning avutrikesrepresentationen som sker 2004-2006.I förra årets yttrande till (2003/04:UU1y)konstaterade utrikesutskottet att EU-medlemskapet redan har inneburit ettökat samarbete mellan medlemsländernas ambassader i stationeringsländernamed regelbundna möten och utbyte av information och i vissa fall ävenkonkret samarbete vad gäller rapportering. menade attdetta är något som den svenska utrikesförvaltningen har stor nytta av,i synnerhet i stater där den svenska utlandsmyndigheten har få utsända.Vidare framhöll utrikesutskottet att ökat samarbete också kan underlättasgenom samlokalisering och att man erfarit att det är en fråga somåterkommande diskuteras inom ramen för EU-samarbetet. Med detta fortlöpandesamråd såg utrikesutskottet inget behov av en utredning i frågan.Utrikesutskottet finner att diskussionen om en s.k. gemensam utrikestjänstinom ramen för EU-samarbetet har intensifierats ytterligare under detgångna året. I första hand gäller det konsulära frågor, där storaadministrativa vinster bör kunna göras, men diskussionen gäller också enbredare samordning av unionens internationella aktiviteter. Vikten aven noggrann gränsdragning mellan de nationella utrikesförvaltningarnasroll och en framtida gemensam utrikestjänst för EU har framhållits idetta sammanhang. En första förutsättning för ett närmare samarbete ärdock att den nya konstitutionen, , godkänns av medlemsländernaoch träder i kraft.Med vad som ovan anförts anser utrikesutskottet att motionerna 2004/05:U226(fp) yrkande 8 och 2004/05:U325 (kd) yrkandena 2, 4-8 bör avslås.Vad gäller ekonomisk ersättning till medföljande till UD-anställda iutrikestjänst anför utrikesutskottet att det har följt frågan . har upprepade gånger konstaterat att demedföljandes situation är problematisk ur flera perspektiv och attansträngningar bör göras för att skapa möjligheter att förbättra villkoren.Med syftet att göra en samlad översyn av arbetsvillkor och ersättningssystemunder utlandsstationering för utsända från utrikesförvaltningen,biståndsverksamheten inom Sida samt för vissa attachéer tillsatte regeringenen utredning . överlämnade utredningenbetänkandet Utlandstjänstens villkor - Arbetsvillkor, ersättningssystemoch skatteregler för statligt anställda under utlandsstationering (SOU2004:24) till utrikesministern. förbereds en lagrådsremissoch regeringen väntas lägga fram en proposition om ett nytt moderniseratersättningssystem . Behandlingen i beräknasdärefter ske . Avsikten är att UD skall få ett nyttregelverk för dessa frågor i januari 2007.Med anledning av den översyn av utlandstjänstens villkor, och därigenomav medföljandefrågan, som sker anser utrikesutskottetatt motion 2004/05:K441 (s) kan avstyrkas.Beträffande representation utomlands uppger utrikesutskottetatt frågan om att åter öppna en ambassad i berördes vid desssamråd med kabinettssekreteraren . konstateraratt en ny ambassad i ej finns med i regeringens planering.