bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — Näringslivet har också i hög gradexploaterat detta faktum till gagn såväl för deenskilda företagen och samhällsekonomin som förbilden av som ett land med goda traditionerpå området.Utskottet har tidigare konstaterat att det harpresenterats ett handlingsprogram för satsningar pådesign samt att det pågår ett planeringsarbete infördet designår som skall genomföras under år 2005.Detta arbete inkluderar även flera satsningar påsärskilda designprojekt. Utskottet vill isammanhanget särskilt framhålla att denäringslivsorienterade delarna avhandlingsprogrammet genomförs och attbl.a. representanter för näringslivet har berettstillfälle att framföra synpunkter på det arbetet.Dessa kommer att beaktas i det fortsattaimplementeringsarbetet. Den begäran om förbättradnäringslivsorientering av designinsatserna somefterfrågas i motionen, kan, enligt utskottetsuppfattning, därmed anses vara tillgodosedd.Utskottet kan inte hålla med motionärerna om attdet enbart är förbättrad funktion som skall varadrivkraften bakom tillkomsten av god design. Ävenformgivning som i första hand och kanske enbart äratt betrakta som ett uttryck för estetiska ellerkonstnärliga ambitioner har, enligt utskottetsförmenande, i allra högsta grad ett berättigande.Enligt utskottets uppfattning kan det, såsom anförsi motionen, i många fall vara en utmaning och ettviktigt konkurrensmedel för enskilda företagare attkunna anpassa sina produkter till slutanvändaren.Något uttalande från som på ett ensidigtsätt lyfter fram tillgänglighetsdimensionen inomdesignområdet är dock inte erforderligt.Med det anförda avstyrks här berörd motion iaktuella delar.GlasindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning bl.a. till ensträvan efter att undvika särlösningar förvissa industrisektorer avslå en motion omglasindustrin.MotionenDen svenska glasindustrin är väl känd och står förhög kvalitet, framhålls det i motion 2003/04:N364(s). Glasriket är, enligt vad som anförs i motionen,ett etablerat namn med gott renommé och utgör ettovärderligt inslag för och län -som arbetsgivare och kulturinslag samt för turismen.Branschen är dock personalintensiv och kräver storerfarenhet och kunskap. Enligt motionärerna behövsdet ekonomiskt stöd, men även satsningar påforskningen och utbildningen för såväl glasblåsaresom formgivare. Även fortbildningen inomglasindustrin behöver förstärkas, hävdas det.Vissa kompletterande uppgifterDen glasnäringens situation har behandlatsvid ett par tillfällen av näringsutskottet.Yrkandena har varit av liknande slag som de som ärföremål för utskottets ställningstagande denna gångoch har inte resulterat i några tillkännagivandenfrån . 2002/03:NU7)framhöll utskottet att utifrån övergripanderiktlinjer skall ta ställning till vilka insatsersom behövs på olika områden och att det saknadeshållbara argument för att glasindustrin börsärbehandlas i det avseendet. Utskottet menade attambitionen att skapa goda basvillkor för allabranscher också talar emot särlösningar förglasindustrin.I maj 2003 besvarade näringsminister en fråga (fr. 2002/03:892) av TomasEneroth (s) om vilka initiativ regeringen är bereddatt vidta för att stödja svensk glasindustrisutveckling. Näringsministern framhöll attregeringens arbete i första hand bygger på att skapagoda basvillkor för alla branscher. Stöd lämnas iallmänhet inte till en enskild bransch. Politikeninnebär också, enligt näringsministern, enlångtgående decentralisering av olika insatser tillfrämst den regionala nivån.Vidare hänvisade näringsministern till att detfinns regionala organ som har till uppgift att bl.a.med statliga medel främja nya företag ochutvecklingen av befintliga företag som vill växa.Företag inom glasindustrin kan, som alla andraföretag, söka stöd från dessa finansieringsorgan.Inom ramen för finns ocksågemenskapsinitiativet Leader plus som kan ge stödtill glas, trä, aluminium och design inom regionen.Stiftelsen Svensk Industridesign driver med hjälp avstatliga medel regionala projekt, bl.a. i ochKronobergs län, som syftar till ökad lönsamhet medhjälp av design i små företag.Hösten 2003 beslutade ochGlasforskningsinstitutet i att satsa 75miljoner kronor för att bygga upp ett forsknings-och utbildningscentrum för glasforskning. Viduniversitetet finns utbildning ochforskning inom bl.a. glasteknik och design. Denkopplas nu samman med mer tillämpad forskning ochuppdragsforskning åt glasindustrin. Finansieringensker dels genom statliga anslag från ,dels genom att privata och regionala aktörer skjutertill pengar.Utskottets ställningstagandeI likhet med motionärerna anser utskottet attglasindustrin på många sätt är en värdefull näringbåde för och men även ur ettnationellt perspektiv. Det gäller somturistattraktion, industrikulturbärare, arena förutvecklingen av svensk design och glaskonst samtinte minst som betydelsefull arbetsgivare. Utskottetvärdesätter mot den bakgrunden den satsning som görsvid för att bl.a. sammanlänkautbildning och forskning inom glasområdet medglasindustrins behov.När det gäller andra satsningar inomglasindustriområdet hänvisar utskottet till sinatidigare ställningstaganden. Utskottet anser att detär som utifrån övergripande riktlinjer skallta ställning till vilka insatser som behövs på olikaområden. Vidare bör det erinras om att en bärandetanke bakom statens insatser på det näringspolitiskaområdet är att skapa goda basvillkor för allabranscher. Detta innebär att glasindustrin, i likhetmed andra sektorer, är hänvisad till de generellastatliga stödsystemen. Några särlösningar förglasindustrin är, enligt utskottets uppfattning, idet avseendet inte aktuella. Med det anfördaavstyrks motion 2003/04:N364 (s).RymdindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omrymdindustrin med hänvisning till pågåendearbete och till att det inte finns något iregeringens styrning som hindrarRymdstyrelsen från att samarbeta med länderutanför Europa.MotionernaEnligt vad som anförs i motion 2003/04:N253 (kd)kommer rymdsystemens betydelse för infrastrukturenatt öka i allt snabbare takt. Rymdstyrelsen bör gesi uppdrag att utforma en offensiv strategi förSveriges deltagande i det europeiska rymdsamarbetetmed ökat ekonomiskt utrymme.Det europeiska rymdsamarbetet är, enligt vad somanförs i motion 2003/04:N276 (kd), en förutsättningför rymdindustrins fortlevnad. Dock gagnas intekonkurrenskraften hos berörda industrier ommöjligheterna att samarbeta med industrier utanförEuropa begränsas, framhåller motionären. Han menaratt regeringen bör ge Rymdstyrelsen sådana direktivatt det är möjligt att inrikta rymdverksamheten ävenmot , främst ,inom områden där svensk industri är internationelltkonkurrenskraftig. Det är dock viktigt att dennainriktning inte innebär en nackdel för deteuropeiska programmet, anförs det.Vissa kompletterande uppgifterNär utskottet behandlade rymdfrågor (bet.2002/03:NU7) betonades att har en viktigroll i det europeiska rymdsamarbetet och att svenskindustri har etablerat en stark position i detsammanhanget. Utskottet konstaterade också attSverige som en förhållandevis liten bidragsgivarekontinuerligt måste omvärdera sina insatser iförhållande till det europeiska rymdsamarbetetsresultat och andra länders ekonomiska åtaganden.Till detta kommer restriktioner i form av ettbegränsat budgetutrymme. Sammantaget har dettaresulterat i prioriteringar som bl.a. har inneburitatt anslaget till rymdverksamhet har reducerats.Utskottet förutsatte dock att även framgentkommer att kunna hävda sin position inom deneuropeiska rymdverksamheten.Huvuddelen av den svenska rymdverksamheten bedrivsinom ramen för den europeiska rymdorganisationen(). Lejonparten av statens resurser förrymdverksamhet går till Rymdstyrelsen som ansvararför det svenska deltagandet i ESA:s olika program.Inom är respektive medlemsstat skyldig att deltai vissa obligatoriska program i relation till dens.k. BNI-andelen (BNI=bruttonationalinkomsten). FörSveriges del uppgår denna till 2,6 %.Medlemsstaterna har också möjlighet att delta ifrivilliga program. Insatsen i dessa program ärminst en fjärdedels BNI-andel.Enligt uppgift från finns detingenting i regeringens styrning av Rymdstyrelsensom begränsar myndighetens möjligheter att samarbetamed länder utanför . Vilka samarbetsprojektsom genomförs sammanhänger med hur myndighetenväljer att använda de resurser som finnstillgängliga för rymdverksamhet.Svensk industri har etableratframskjutna positioner inom olika delar av deteuropeiska samarbetet. Företagen inom rymdsektorndrabbades, liksom industrin globalt, avlågkonjunkturen inom framför allttelekommunikationssektorn. erhöllsvenska företag till ett värdemotsvarande ca . I sammanhangetkan det noteras att statsminister iregeringsförklaringen tillkännagav attdet svenska deltagandet i det s.k. Arianeprogrammetkommer att säkerställas genom fortsatt finansiering.Enligt uppgift kommer denna finansieringsfråga attbehandlas i regeringens ekonomiska vårproposition år2004.I januari 2003 presenterade kommissionen engrönbok om europeisk rymdpolitik (KOM/2003/17).Grönboken togs fram i samarbete med ochbehandlar ett antal strategiska frågeställningar avteknisk, ekonomisk och politisk natur som harbetydelse för rymdverksamhetens framtid i Europa.Sverige ställde sig positivt till en vidgaddiskussion om rymdfrågor. I november 2003presenterades en vitbok på samma tema(KOM/2003/673). En av vitbokens viktigaste frågorgäller ansvarsfördelningen mellan ,medlemsstaterna och EU. diskussionerbygger dels på att de ekonomiska resurserna förrymdverksamhet i ökar, dels på attrymdområdet i kommer att omfattasav s.k. delad kompetens. ståndpunkt ifrågan var bl.a. att ESA:s framtida roll måsteövervägas mot bakgrund av det pågående samarbetetmed EU samt av den slutliga utformningen av . Vidare motsatte sig satsningar pårymdområdet om dessa skulle innebära en ökning avEU:s totala budget. betonar också vikten avatt det förs ett resonemang om att ett större ansvarför EU på rymdområdet inte får innebära attmedlemsstaterna minskar sina satsningar i kommer enligt planerna att behandlas påkonkurrenskraftsrådets möten under våren 2004.I detta sammanhang kan också nämnas att utskottetvåren tillsatte en arbetsgrupp, bestående avtre ledamöter, för att närmare följa arbetet mednyssnämnda grön- och vitböcker. Som ett led i detarbetet har gruppen bl.a. genomfört studiebesök hosett par berörda företag.Av Rymdstyrelsens regleringsbrev för år 2004framgår att myndigheten skall utarbeta ettstrategiskt beslutsunderlag inför påministernivå som förutses till början av år 2005.Redovisningen skall ske senast den 1 november 2004.Det kan även noteras att rymdfrågor togs upp avEuropeiska konventet om EU:s framtid. Konventetföreslog att rymdpolitik skulle bli ett område somomfattas av s.k. delad kompetens. I regeringensskrivelse om konventet (skr. 2003/04:13)konstaterades att detta förslag väcker en rad frågorsom måste belysas närmare. Det gällde bl.a. frågorom medlemsstaternas inflytande i rymdsamarbetet ochhur finansieringen av den industriella medverkan idetta samarbete skall organiseras. Vid riksdagensbehandling av skrivelsen förutsatte det sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet att regeringenskulle analysera förslaget noga (bet. 2003/04:KUU1).I en fempartireservation (m, fp, c, v och mp)motsatte sig reservanterna att rymden skulle bli ettkompetensområde inom EU. beslutade vidvoteringen av denna fråga att följa utskottetslinje.Utskottets ställningstagandeRymdområdet kännetecknas bl.a. av att varahögteknologiskt mycket avancerat. Enligt utskottetsuppfattning är det därför mycket positivt attsvenska företag är viktiga aktörer i det europeiskarymdsamarbetet. Den av regeringen aviseradefortsatta finansieringen av ett svenskt deltagande idet för europeisk rymdverksamhet centralaArianeprogrammet kan anses ligga i linje med dennautskottets ståndpunkt.När det gäller frågan om en offensiv strategi förSveriges deltagande i det europeiska rymdsamarbetet,som begärs i motion 2003/04:N253 (kd), förutsätterutskottet att Rymdstyrelsens uppdrag att ta fram ettstrategiskt beslutsunderlag inför kommande rådsmötepå ministernivå inom kommer att ha dennainriktning. vill utskottet understryka attsatsningar på rymdområdet noga måste vägas motangelägna åtgärder inom andra områden. Vid dessaöverväganden bör även hänsyn tas till resultatet avdet europeiska rymdsamarbetet och till andra ländersekonomiska åtaganden på rymdområdet. Mot dennabakgrund anser sig utskottet inte vara berett attställa sig bakom ett uttalande i linje med vad somförordas i nyssnämnda motion.Utskottet konstaterar vidare att det inte finnsnågot i regeringens styrning som hindrarRymdstyrelsen från att samarbeta med länder utanförEuropa. Likaledes är det självfallet fritt försvenska företag med rymdindustriell inriktning attsamverka eller konkurrera med företag i exempelvisFörenta staterna. Något tillkännagivande frånriksdagen med den innebörd som begärs i motion2003/04:N276 (kd) kan därmed inte anses varanödvändigt.Med det anförda avstyrks motionerna 2003/04:N253(kd) och 2003/04: N276 (kd).Läkemedels- och bioteknikindustrinUtskottets förslag i korthetMed hänvisning bl.a. till pågående arbete medatt ta fram en nationell innovations- ochforskningsstrategi för bioteknikområdet börriksdagen avslå en motion om läkemedels- ochbioteknikindustrin.MotionenI motion 2003/04:N309 (fp) konstateras att Sverigehar goda nationella förutsättningar när det gällerFoU-arbete på det biomedicinska området. Det finns,enligt motionären, starka skäl för attöverväga vilka forsknings- och näringspolitiskaåtgärder som kan vidtas för att upprätthållakreativiteten i denna sektor. För att skapa godaförutsättningar för industrin krävs en samordningoch ett helhetsgrepp. Regeringen bör ta initiativtill en genomlysning av industrins förutsättningar iSverige som kan resultera i ett näringspolitisktprogram för området.Vidare framhålls det att svensk läkemedels- ochbioteknikindustri är internationellt framgångsrik.Läkemedelsindustrin är, enligt vad som anförs imotionen, dock beroende av beslut som fattas inomforskningspolitiken, hälso- och sjukvårdspolitikenoch förvaltningspolitiken. Därtill kommer beslut somfattas på andra nivåer och som statsmakterna interåder över. Enligt motionären ställer detta krav påatt det skapas system som underlättar en helhetssynpå läkemedelsindustrins utveckling.I motionen påpekas det också att förutsättningarnaför läkemedelsindustrins forskning har försämratsunder . Samma sak gäller för denkliniska forskningen. Skälen är, enligt vad somanförs i motionen, bl.a. sjukvårdens allt hårdareekonomiska styrning och kraftiga besparingar samt enförsvagad forskningsmiljö på universitetssjukhusen.Vissa kompletterande uppgifterI regeringens proposition om forskning ochförnyelse (prop. 2000/01:3) behandlades biovetenskapoch bioteknik i ett särskilt avsnitt. Regeringenframhöll att biovetenskap och bioteknik är ettstrategiskt område. Av de nya resurser som riksdagenanvisade för forskning och forskarutbildning underåren 2001-2003 fördelades totalt 120 miljoner kronortill forskning inom det biovetenskapliga ochbiotekniska området. Regeringen betonade detangelägna i att de forskningsfinansierandemyndigheterna ägnar stor uppmärksamhet åtbiovetenskaplig forskning och bioteknik. Vidareframhölls betydelsen av att dessa myndighetersamverkar med varandra och medforskningsstiftelserna. En förbättrad samverkanförväntades bidra till att den samlade effektenskulle bli så stor som möjligt både ur ettinomvetenskapligt perspektiv och ur ettsektorsperspektiv men också för det svenskanäringslivets utveckling.I regeringens proposition om FoU och samverkan iinnovationssystemet (prop. 2001/02:2) slogs fast attVinnovas uppgift är att initiera och finansiera be-hovsmotiverad FoU till stöd för innovationssystemetoch en hållbar utveckling och tillväxt. Ett avmyndighetens prioriterade områden är bioteknik.Regeringen betonade att biotekniska tillämpningarhar en stor potential för förnyelse och tillväxtinom bl.a. hälsovård och läkemedelsindustri.Regeringen ansåg också att bioteknikområdet börprioriteras vid omstruktureringen avindustriforskningsinstituten. Det kan i sammanhangetnämnas att den pågående omstruktureringen av dessainstitut drivs mot att bilda fyra sammanhållnainstitutgrupper. En av dessa grupper betecknas Bio-,miljö- och byggteknik och kommer bl.a. att inkluderadet nuvarande och bioteknikAB ().I budgetpropositionen för (utg.omr. 16)framhöll regeringen att den medicinska forskningenger goda möjligheter för läkemedelsindustrin. Vidareangavs att den medicinska forskningen förstärks frånår 2004 genom ett resurstillskott tillVetenskapsrådet med . För attkunna ta till vara de nya kunskaperna inombiovetenskap och bioteknik krävs, enligt vad somanförs i propositionen, klinisk forskning av högkvalitet.Vidare kan det erinras om att sjukvårdshuvudmännenhar ett ansvar för forskning inom sitt område ochdärför måste beakta forskningens behov när de seröver sina verksamheter. träffade statenett nytt avtal med sex landsting om samarbete kringgrundutbildning av läkare, medicinsk forskning ochutveckling av hälso- och sjukvården. och innebär bl.a. attersättningen till vissa landsting för klinisktinriktad medicinsk forskning höjs med 25 miljonerkronor fr.o.m. år 2005.Enligt uppgift från ärmedicinsk forskning det vetenskapliga område som fårmest statliga resurser. Området förfogar över drygten fjärdedel av forskningsresurserna hos de svenskauniversiteten och högskolorna. Vid ett symposiumanordnat av i januari2004 framhöll dessutom utbildningsminister att medicinsk forskning kommer att vara ettprioriterat område när det finns nya resurser attsatsa på forskning. Enligt statsrådet skall då demiljöer som frambringar de bästa resultatenprioriteras. Förslag med denna inriktning kommer,enligt statsrådet, att återfinnas i den kommandeforskningspolitiska propositionen.Inom ämnesområdet bioteknik arbetar bl.a.med de svenska innovationssystem som rörnäringslivssegmenten bioteknik, biomedicin ochläkemedel. har prioriterat fyratillväxtområden och en kunskapsplattform inomområdet bioteknik. Bland tillväxtområdena märksLäkemedel och diagnostika samt Bioteknikens verktyg.Av beskrivningen av dessa områden framgår bl.a. attde stora tillväxtpotentialerna ligger i tekniker förtillämpningar inom biomedicinsk forskning, främstinom läkemedel och diagnostika, samt inom akademiskforskning. Vidare framhålls att den svenskakompetensbasen innefattar en internationelltkonkurrenskraftig industri för bioteknikens verktygoch starka akademiska forskargrupper vilket germycket goda möjligheter för tillväxt i Sverige.Utöver dessa tillväxtområden kan nämnas att Vinnovai drev ett program kallatBiomedicinsk teknologi som syftade tillforskningssamverkan mellan främst mindre ochmedelstora biomedicinska företag och universitet,högskolor, institut och vårdgivare. Ett annatprogram - Bioprocesser i industrin - hade undervåren 2002 en utlysning, som var inriktad motbioprocesser inom livsmedelsindustrin. Av Vinnovasregleringsbrev för framgår att verket isamverkan med berörda företag och finansiärer skallutveckla en nationell innovations- ochforskningsstrategi för området bioteknik. Fokusskall ligga på områden med förutsättningar för högtillväxt och internationell konkurrenskraft.Sedan den 1 januari 2001 ansvarar för dets.k. ingår 28centrum vid 8 universitet och tekniska högskolor.Vinnova stöder ett antal inomområdet bioteknik.Utskottets ställningstagandeNäringsutskottet anser, i likhet med vad som anförsi motion 2003/04:N309 (fp), att har godanationella förutsättningar när det gäller FoU-arbetepå det biomedicinska området. Det är även utskottetsuppfattning att, såsom det anförs i motionen,samordning och helhetstänkande kan bidra till engynnsam utveckling inom detta område. Mot denbakgrunden ser utskottet med intresse fram motresultatet av pågående arbete med att tafram en nationell innovations- ochforskningsstrategi för bioteknikområdet. Utskottetvill i det sammanhanget särskilt framhållabetydelsen av att detta arbete sker i nära samverkanmellan staten, privata finansiärer ochrepresentanter för företag som verkar inombioteknikområdet. En strategi som förankras på dettasätt kommer att få en samordnande funktion och bidratill en helhetssyn på dessa frågor i likhet med vadsom efterfrågas i här aktuell motion. Den uttaladeambitionen att fokusera strategin mot områden därdet finns förutsättningar för hög tillväxt ochinternationell konkurrenskraft , enligtutskottets förmenande, också för att Sverigesframskjutna position på bioteknik- ochläkemedelsområdena kan upprätthållas även framgent.Mot bakgrund av det sagda och de uttalandensom regeringen har gjort ombioteknik- och läkemedelsområdets betydelse, är detutskottets uppfattning att de frågor som väcks i häraktuell motion kommer att bli föremål föröverväganden i det fortsatta arbetet med såväl ovannämnda innovations- och forskningsstrategi som i denkommande forskningspolitiska propositionen. Ettriksdagens uttalande med den innebörd somefterfrågas i här aktuell motion kan därmed inteanses vara erforderlig. Med det anförda avstyrksmotion 2003/04:N309 (fp)ochmiljöexportUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om att ettcentrum för innovationer och miljöexport börlokaliseras till Västsverige.MotionenI motion 2003/04:N304 (c) begärs etttillkännagivande om etablering av ett centrum förinnovationer och miljöexport i Västsverige.Motionärerna konstaterar att världsmarknadenefterfrågar produkter och tjänster påmiljöteknikområdet och att svenska företag harmycket av den kompetens som behövs i det avseendet.Om svenska småföretag fick stöd till utveckling ochmarknadsbearbetning skulle , enligt vad somanförs i motionen, kunna bli nettoexportör avmiljöteknik. Motionärerna framhåller också attVästra bedöms vara en ledanderegion i inom miljövänlig och resurssnålteknik. Enligt deras uppfattning är det därförangeläget att det etableras ett centrum förinnovationer och miljöexport i Västsverige.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen och samarbetspartierna tog i det s.k.121-punktsprogrammet initiativ till en satsning påmiljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport. aviseradestatsminister i regeringsförklaringenatt ett centrum för miljöteknikexport skulleinrättas. behandlade utskottetmotionsyrkanden om var detta centrum bordelokaliseras (bet. 2002/03:NU7). Enligt en uppgiftfrån som refererades av utskottetfanns då ännu inget ställningstagande för en visslokalisering av centrumet. Vidare framkom att Nuteki regleringsbrevet för hade fått i uppdragatt lämna förslag till hur ett nationellt centrumför miljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport kan inrättas.Utskottet såg positivt på regeringens initiativatt inrätta ett centrum för miljöteknikexport menfann det inte påkallat att genom ett särskilttillkännagivande föregripa det då pågåendeplaneringsarbetet inom och Nuteknär det gäller formerna för centrumets verksamhetoch dess lokalisering.I april 2003 besvarade näringsminister en fråga (fr. 2002/03:539) från AnnelieEnochson (kd) om lokaliseringen av det nationellacentrumet för innovation, kommersialisering ochmiljöexport. Frågan gällde, liksom här aktuellmotion, huruvida näringsministern var beredd attverka för att centrumet lokaliserades till västraSverige. Näringsministern avsåg dock att inväntaunderlaget från och från förberedelsearbeteinom innan han var beredd att taställning till hur ett sådant centrum skallorganiseras och var det skall lokaliseras.I april 2003 presenterade förslag på hur detaktuella centrumet kan inrättas och sammaår redovisade myndigheten en strategi förmiljödriven näringslivsutveckling. Av rapporternaframgår bl.a. att de insatser som görs på detaktuella området är splittrade på ett stort antalaktörer.