bet · GR01UBU3 · 2004-02-19 00:00:00 — Utskottet utgår från attlärosätena känner ansvar för att de studenter manhar antagit till olika utbildningar ges möjlighetatt fullfölja sina studier, och att lärosätenasjälva finner former för att stödja sina studenterså att de kan nå sina studiemål.Högskolepoäng bör enligt motion 2003/04:Fö241 (mp)yrkande 4 ges för militär utbildning i t.ex.ledarskap, pedagogik, moral och etik samt sjukvård,beroende på vilken befattning den värnpliktige har.Motionären vill också att högskolepoängen skalllikriktas så att det inte spelar någon roll vidvilket förband man fått sin utbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.I högskoleförordningen (1993:100) finnsbestämmelser om att en student har rätt atttillgodoräkna sig utbildning utanför högskolan fören högskoleutbildning, om de kunskaper ochfärdigheter som studenten åberopar är av sådanbeskaffenhet och har en sådan omfattning att de ihuvudsak svarar mot den utbildning för vilken honeller han vill få dem tillgodoräknade (6 kap. 13 §).Det är lärosätet som avgör frågor omtillgodoräknande. Besluten kan överklagas . Utskottet anserinte att det finns anledning att skapa särskildaregler för tillgodoräknande av militär utbildning.Utskottet har i detta sammanhang noterat att detmellan och iHalmstad har inletts ett samarbete som går ut på attjämföra vissa kurser i den militära utbildningen medkursplaner i motsvarande ämne inom den civilahögskolan, i syfte att underlätta för dem somgenomgår den militära utbildningen att få dentillgodoräknad i en examen vid vid behov kunna komplettera den där. Högskolani har också utvecklat nya fristående kurseri vilka lärare från båda högskolorna undervisar ochsom självfallet kan ingå i en examen vid iHalmstad. Samverkan av detta slag är enligtutskottets uppfattning mycket värdefull.Validering och komplettering avutländsk högre utbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attinföra tester för validering av utländskutbildning. Utskottet hänvisar till pågåendeutredning.Jämför reservation 27 (m, fp).Motioner och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet och påtalar imotionerna 2003/04:Sf325 yrkande 19 respektive2003/04:Sf326 yrkande 12 de svårigheter som personermed utländsk utbildning möter när det gäller att fåutbildningen validerad i och att vid behovkomplettera den här. anser att testerkan användas för att kontrollera utländskastudenters kompetens. vill se allmännatester som genomförs ofta och vid regelbundnatillfällen på de flesta universitet och högskolor ilandet.I motion 2003/04:Ub315 (s) föreslår motionären enöversyn av organisationen samt reglerna förbedömning och översättning av högskoleutbildningarfrån andra länder. Enligt hans mening vore detlogiskt att ha en enda instans för att hantera allavärderingsärenden, oavsett yrkesområde.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Högskoleverket och fick i juli2003 i uppdrag av regeringen att se över regleringoch system för bedömning och godkännande avutbildningar från länder utanför EU/EES-avtalen förläraryrket, hälso- och sjukvård, tandvård ellerdetaljhandel med läkemedel. Utgångspunkten föruppdraget är de uppmärksammade svårigheter som flerareglerade yrkesgrupper med utländsk utbildning möternär de ansöker om att få praktisera sina yrken iSverige. I översynen skall fokus läggas vid att tafram förslag som kan effektivisera och därigenomförkorta processen från ansökan till kompetensbevis.På begäran av har regeringenutsträckt tiden för översynen, så att den skallredovisas först den 31 mars 2004.Som framgått delar regeringen motionärernas åsiktatt det i många fall tar alltför lång tidinnan personer med utländsk yrkesutbildning kan fåanställning och därmed integreras i den svenskaarbetsmarknaden. Det är också utskottetsuppfattning. Ett antal lärosäten ger i dagkompletteringskurser för akademiker med utländskutbildning, ofta upphandlade av länsarbetsnämndeller t.ex. . För personer medutländsk juridisk utbildning anordnas eller planeraskompletteringskurser vid flera lärosäten. Dennaverksamhet har kommit till stånd i samarbete mellande juridiska institutionerna och Högskoleverket.Utskottet utgår från att en effektiviserad prövningkommer att åtföljas av förbättrade möjligheter attgöra kompletteringar i de fall då det ansesnödvändigt för att en person med utländsk utbildningskall kunna utöva ett reglerat yrke i Sverige.Internationellt samarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte begära en utvärdering avinstrumenten för meritvärdering. Medhänvisning till vad som redan görs vidlärosätena anser utskottet att intebör göra några tillkännagivanden om vikten avinternationellt utbyte vid dessa eller omöst-väst-samarbetet i Mittnorden.Jämför reservationerna 28 (fp, c), 29 (kd),30 (m), 31 (fp), 32 (fp) och 33 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna anser enligt motion 2003/04:Ub499yrkande 6 att instrumenten för meritvärdering måstefölja med i utvecklingen, när det internationellautbytet mellan svenska och utländska lärosäten ökar.I med alltmer tilltagandeinternationalisering av utbildningarna och ett ökatinternationellt utbyte mellan svenska och utländskalärosäten måste instrumenten för meritvärderingfölja med i utvecklingen. Motionärerna nämnermeritvärderingen dels vid antagning tillutbildningar, dels vid ansökan om studiemedel. AttSverige nu har anslutit sig tillLissabonkonventionen innebär inte att frågan ärutagerad, skriver de.I liknande ordalag framför i motion2003/04:Ub390 yrkande 18 på nytt förslag attregeringen skall ta initiativ till en utvärdering avinstrumenten för meritvärdering av genomgångenutbildning. Det är viktigt att inte skapa ettlappverk där meritvärdet av genomgången utbildningär oklart, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande från avslogs avriksdagen vid förra (bet. 2002/03:UbU5 s.30). Utskottet hänvisade dels till en ändring somgjorts i 6 kap. 12 § högskoleförordningen och somträdde i kraft , dels till denutredning som påbörjats genom en projektgrupp inomUtbildningsdepartementet angående vissaexamensfrågor. Projektgruppen har fått utsträckt tidoch skall redovisa sina förslag senast den 27februari 2004.Fyra motioner tar upp frågor om internationelltutbyte vid svenska universitet och högskolor.Moderata samlingspartiet begär i motion2003/04:Ub290 yrkande 3 ett tillkännagivande omvikten av internationalisering av den högreutbildningen. Svenska lärosäten måste enligtModeraterna kunna erbjuda utbildningar som står isig i ett alltmer globaliserat utbildningssamarbete.Folkpartiet vill enligt motion 2003/04:Ub414yrkande 12 också se ett ökat internationellt utbytevid universitet och högskolor. För att få flerutländska studenter hit behövs det enligtmotionärerna fler utbildningar där huvudspråket inteär svenska och en förbättrad rekrytering av lärarefrån andra länder.Motionerna 2003/04:Sf324 (m) yrkande 5 och2003/04:N225 (fp) yrkande 5 tar båda upp behovet avatt undanröja hinder för fri rörlighet över Öresund.I den förstnämnda motionen sägs att arbetsgivare påbåda sidor har svårt att värdera det andra landetsutbildningsnivåer. I den andra motionen skrivermotionären att staten har ansvar för att undanröjahindrande regler för poängberäkning och värdering avexamina och kurser, och att svenska studenter bordeerbjudas samma möjligheter som danska studenter vadavser stöd för resor över Sundet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Regeringen redovisade i budgetpropositionen för2004 (prop. 2003/04:1 utg.omr. 16 s. 131 f.) ettantal åtgärder som vidtagits vid de flesta lärosätenför att stimulera det internationella utbytet inomgrundläggande högskoleutbildning. Det handlar oma. ett ökat utbud av kurser och program på engelska(framför allt magisterprogram),b.c. ett förbättrat mottagande av utländska studentersåväl studiesocialt som praktiskt (bl.a. kurser isvenska),d.e. en förbättrad intern organisation och utvecklingav administrativt stöd i form av databaser somt.ex. STARS () förutvärdering av utlandsstudier,f.g. en ökad användning av ECTS (European CreditTransfer System),h.i. utarbetande av riktlinjer för tillgodoräknande avutlandsstudier ochj.k. riktade informationsinsatser (t.ex. kurskatalogpå engelska).l.Vidare har många lärosäten utvecklat särskildahandlingsplaner för internationaliseringsarbetet,där man t.ex. ställt upp mål för kursutbud påengelska, andel studenter som skall ha tillbringaten termin eller mer av sin studietid utomlands ochandel utländska studenter som skall studera vidlärosätet.Nordiska ministerrådet har antagit enhandlingsplan för arbetet med att undanröjaåterstående hinder för rörligheten mellan denordiska länderna. Ett förslag till en nordiskpolitisk deklaration, utgående frånLissabonkonventionen, om ömsesidigt erkännande inomhögre utbildning i skall läggas fram förministerrådet i mars 2004.Folkpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub414yrkande 13 att det bör inrättas en nyinternationellt jämförbar masterexamen. Det skallgöra det möjligt även för studenter att konkurrerapå lika villkor inom exempelvis den alltmerintegrerade europeiska ekonomin, heter det imotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Samma yrkande behandlades vid förra (bet. 2002/03:UbU5 s. 27). Liksom då hänvisarutskottet till det pågående arbetet iUtbildningsdepartementets projektgrupp om vissaexamensfrågor. Som nämnts har tiden förslutredovisning av uppdraget blivit utsträckt tillden 27 februari 2004.Vikten av att stärka öst-väst-samarbetet iMittnorden tas upp i motion 2003/04:Ub338 (c).Motionären anser att man inte slentrianmässigt skalltänka i invanda nord-sydbanor, utan se fördelarnaoch styrkorna i ett samarbete i Mittnorden frånRyssland till och vidare motStorbritannien (yrkande 1). Ett förett öst-väst-samarbete kan med fördel etableras iÖstersund och knytas till (yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Enligt vad utskottet inhämtat frånUtbildningsdepartementet har etableratett visst samarbete med tekniska högskolai . Det finns också ettetablerat samarbete över Kvarken mellan högskoloroch universitet i och . Inom dess rambedrivs delprojekt inom bl.a.teknik, film, ingenjörsutbildning, lärarutbildning,entreprenörskap och IKT.Högskolans lärareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte begära att regeringenredovisar en strategi för rekryteringen avhögskolelärare, eftersom frågan bereds inomUtbildningsdepartementet. bör inteheller begära att lärarna garanteras tid förkompetensutveckling eller uttala sig ominnehållet eller organisationen av lärarnaspedagogiska utbildning.Jämför reservationerna 34 (c) och 35 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenCenterpartiet efterlyser i motion 2003/04:Ub390yrkande 2 en samlad strategi för rekrytering avhögskolelärare. Behovet av kompetenta högskolelärareär på sina håll mycket stort och kommer ocksåatt öka kraftigt med bl.a. deannalkande pensionsavgångarna, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Regeringen lät Högskoleverketutreda det framtida behovet av lärare viduniversitet och högskolor. Verket redovisadeuppdraget till regeringen (reg.nr 63-1608-13). Enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet avser regeringen attåterkomma till frågan i den forskningspolitiskaproposition som är aviserad till mitten av denpågående mandatperioden.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub499att alla högskolelärare skall garanteras tid förkompetensutveckling (yrkande 14). För detta krävsdet systematisk satsning på riktade resurser förkompetenshöjande åtgärder. Motionärerna framhållerockså att den pedagogiska utbildning som högskolanslärare behöver inte i första hand gäller generellateorier utan ämnesdidaktik, handledarskap ochkunskap om utvärdering och olika examinationsformer(yrkande 16). De ser fördelar med en nationellmodell där olika lärosäten får ansvar för denpedagogiska utbildningen av lärare i hela landetinom vissa ämnesområden.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Sedan budgetåret 2002 har lärosätenas anslag tillgrundläggande utbildning innehållit en anslagspostför pedagogisk utbildning av lärarna. Ytterligareriktade medel till kompetensutveckling av högskolanslärare har inte föreslagits i Kristdemokraternasbudgetalternativ. Utskottet anser inte attstatsmakterna är rätt instans för att närmaredefiniera vad den pedagogiska utbildningen förhögskolans lärare bör innehålla. Ett frivilligtsamarbete mellan olika lärosäten när det gälleransvaret för att ge lärare i olika ämnen pedagogiskutbildning är att föredra framför beslut påstatsmaktsnivå om en ansvarsfördelning.Distansutbildning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkvalitetskrav på distansutbildning, medhänvisning till vad gäller och vad somredan görs inom ramen för Sverigesnätuniversitet. Motioner om att merkostnaderför distansutbildning och utlokaliseradutbildning inte skall övervältras påkommunerna bör också avslås.Jämför reservation 36 (c).Motioner och utskottets ställningstagandeCenterpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub390 etttillkännagivande om att det krävs betydande insatserför att göra distansutbildningarna till fullgodalärandemiljöer (yrkande 19). börenligt motionärerna ges i uppdrag att särskiltgranska kvalitetsarbetet inom distansutbildningen(yrkande 20). Kvalitetskraven som ställs påtraditionell högskoleutbildning och pådistansutbildning måste vara likvärdiga (yrkande21). Kurser i distanspedagogik och distansmetodikbör ges i all lärarutbildning och vidareutbildningav lärare (yrkande 22).I motion 2003/04:Ub422 (fp) yrkande 3 föreslårmotionären att staten, som svarar för högskolorna,skall stå för de kostnader som distansundervisningpå högskolenivå för med sig och inte vältra överdessa på kommunerna.Motion 2003/04:Ub397 (fp) handlar om Norrland.Motionärerna föreslår att utlokaliseradehögskoleutbildningar skall åtföljas av ersättningför merkostnaderna för utlokalisering (yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Centerpartiets yrkanden behandlades även vid förrariksmötet (bet. 2002/03:UbU5 s. 33 f.). Liksom dåvill utskottet framhålla att distansutbildning somanordnas av universitet och högskolor ingår i derasreguljära verksamhet och omfattas av sammakvalitetskrav som övrig verksamhet där. Det systemför kvalitetsutvärdering av ämnen ochutbildningsprogram som genomförs av Högskoleverketomfattar även den utbildning som lärosätena genomföri distansform. Myndigheten för Sverigesnätuniversitet har till uppgift bl.a. att verka fören ökad tillämpning av nationella ochinternationella kunskaper och erfarenheter av IT-stödd distansutbildning. tillsattemyndigheten en arbetsgrupp, sammansatt av expertisfrån olika lärosäten, med uppgift att lägga framförslag till kvalitetskriterier som kunde följasinom Nätuniversitetet. Arbetsgruppens rapportpublicerades och remissbehandlades av ettstort antal lärosäten. hölls ettseminarium kring rapporten. I rapporten sägs bl.a.att det är särskilt viktigt att den pedagogiskautbildningen för lärare också inkluderar den IT-stödda distansutbildningen.Motionerna 2003/04:Ub422 och 2003/04:Ub397 syftarpå det förhållandet att distansutbildning ochutlokaliserad utbildning ofta anordnas avhögskolorna i samverkan med lokala lärcenter,vanligen inrättade av berörda kommuner. Utskottetdelar den uppfattning som utbildningsministern inovember gav uttryck för i ett frågesvartill motionären (fråga 2003/04:250), nämligen attdet ligger i kommunernas och regionernas intresseatt människor utbildar sig och att det skapasmöjligheter att få den kompetens som behövs för attutveckla näringslivet och den offentligaverksamheten i alla delar av landet och därmed skapahållbar tillväxt. Det är därför bra att lärosätenaanpassar sitt utbildningsutbud till dessa behovsamtidigt som kommunerna bidrar med vissa resurserför att kunna erbjuda sina invånarehögskoleutbildning på hemorten. Utskottet anserockså liksom utbildningsministern att de statligamedlen till högskoleutbildning även i fortsättningenhuvudsakligen skall kanaliseras via universitet ochhögskolor.Utbildning för vissa yrkenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omläkarutbildning i . bör ocksåavslå ett stort antal yrkanden om innehålleti vissa yrkesutbildningar, förlängning avtandhygienist- och socionomutbildningarna,införande av högskoleutbildning tilltandsköterska, utredning om behovet avdramapedagoger, översyn av dansutbildningenoch införande av imamutbildning i högskolan.Jämför reservationerna 37 (fp), 38 (kd) och39 (v).Motioner och utskottets ställningstagandeEtt stort antal motioner innehåller förslag somgäller utbildningar för olika yrken.I motion 2003/04:Ub348 (kd) föreslår motionärenatt regeringen skall pröva förutsättningarnaför att inrätta tio nya platser per termin förläkarutbildning vid universitet.En utredning av möjligheterna att införautbildning i ledarskap och företagande i kursplanenför studerande till vårdyrken förordas i motion2003/04:Ub270 (fp) yrkande 1.Kunskap om de äldres hälsa och ohälsa bör enligtmotion 2003/04:Ub228 (kd) vara ett starkt inslag iutbildningen för alla som arbetar inom primärvården.Därför föreslår motionären att staten skall verkaför att husläkare och distriktssköterskor samt övrigpersonal i primärvården får geriatrisk kompetens.En översyn av utbildningen av vårdpersonal, isyfte att höja medvetenheten om individinriktadkrishantering i vården, föreslås i motion2003/04:Ub324 (c).Utbildningen av tandhygienister bör enligt motion2003/04:So408 yrkande 4 utökas till 120 poäng.I motion 2003/04:Ub234 (s) förordas att en treårigutbildning av tandsköterskor skall tillskapas inomhögskolan.I motion 2003/04:Ub224 (kd) begär motionären attbeslutet om en högskoleutbildning förmedicinsk fotvård skall verkställas.Folkpartiet skriver i motion 2003/04:So635 yrkande3 att det bör utredas om socionomutbildningen, som omfattar , bör förlängas.Motionärerna vill att skall ges underlagför ett ställningstagande till en förlängning.Behovet av dramapedagoger tas upp iKristdemokraternas motion 2003/04:Kr390 yrkande 8och i motion 2003/04:Ub231 (c). I båda motionernapåpekas att utbildning av dramapedagoger i dagbedrivs endast vid ett par folkhögskolor och att detbehövs betydligt fler dramapedagoger bl.a. i skolanän som utbildas.Kristdemokraterna tar i motion 2003/04:Kr390yrkande 16 även upp dansutbildningen. De vill att enöversyn av dansutbildningarnas möjligheter attförbereda för en alternativ karriär skall genomförassnarast.Vänsterpartiet framför i motion 2003/04:Ub283förslaget att skall ges i uppdrag attutreda behovet och utformningen av en imamutbildninginom högskolan. De muslimska samfunden i Sverigesaknar enligt motionärerna ekonomisk ochorganisatorisk kapacitet att själva bygga upp enimamutbildning. Behovet bör därför tillgodoses inomdet offentliga utbildningsväsendet, möjligen som eninriktning inom det religionsvetenskapligaprogrammet, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårsamtliga dessa yrkanden.Ett nytt avtal om ersättningar för kliniskutbildning och forskning behandlades i anslutningtill budgeten (prop. 2003/04:1 utg.omr. 16,bet. UbU1, rskr. Utskottet fann då att avtaletär så utformat att regeringen kommer att lägga framförslag till beslut av omläkarutbildningens dimensionering. börinte föregripa regeringens förslag på den punkten.Självfallet måste ett inrättande av läkarutbildningvid åtföljas av utökadegrundutbildningsresurser till universitetet.Utskottet anser inte att bör göra någotsärskilt uttalande eller ta initiativ till någonöversyn av kursplanerna för olika vårdyrken.Regeringen anger i examensordningen (bilaga 2 tillhögskoleförordningen, 1993:100) målen för olikaexamina. Inom de ramar som examensordningen anger ärdet respektive lärosäte som skall bestämma omutbildningens närmare innehåll och organisation.Tandvårdsutredningen, som lade fram sitt förslag2002, kom fram till att tandhygienistutbildningenborde förbli tvåårig (80 poäng) med tillgång tillpåbyggnader (SOU 2002:53). Regeringens beredning avärendet har inte lett till någon annan slutsats.Utskottet anser inte att har underlag föratt göra en motsatt bedömning.Socialstyrelsen har i regleringsbrev fåtti uppdrag att göra en bedömning av tandvårdens behovav tandsköterskor. I uppdraget ingår bl.a. attbelysa vilken kompetensnivå som en framtidatandsköterskeutbildning bör ge utbildning för.Uppdraget skall redovisas senast den 31 oktober2004.Högskoleverket redovisade enöversyn av socionomutbildningen (Högskoleverketsrapport 2003:29R). Översynen resulterade i förslagatt socionomexamen även i fortsättningen skall kräva140 poäng, dvs. studier.Liknande yrkanden om dramapedagogutbildning som denu redovisade behandlades vid förra (bet.2002/03:UbU5 s. 40). Utskottet hänvisade då till dennya lärarutbildningen, som kan inrymma drama som eninriktning, och ansåg att det ännu var för tidigtatt bedöma om det behövs något initiativ avstatsmakterna angående dramapedagogutbildning. Detär även nu utskottets bedömning.Yrkandet om dansutbildningen behandlades också vidförra (bet. 2002/03:UbU5 s. 39). Utskottetpåpekade då att yrkesutbildning av dansare främstanordnas utanför högskolan, dels inom ramen för detestetiska programmet i gymnasiet, dels inom ettspecialutformat gymnasieprogram vid i . Dansarutbildning finnsockså vid några kompletterande skolor. VidDanshögskolan finns en ettårig vidareutbildning avyrkesdansare, och där utbildas också danspedagoger.Regeringen har aviserat en proposition omgymnasieskolan i mars i år.Yrkandet om imamutbildning behandlades också förraåret, och utskottet avstyrkte det med hänvisningtill att den utveckling av detreligionsvetenskapliga programmet som motionärernaförordar är möjlig utan att gör någottillkännagivande (bet. 2002/03:UbU5 s. 40).Under rubriken sist i dettabetänkande tar utskottet upp ett antal förslag omvad som skall ingå i olika utbildningar. Dessaförslag gäller sådant som det enligt gällandeansvarsfördelning ankommer på lärosätena själva attfatta beslut om.Utbildning i vissa ämnenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om enutbildningssatsning mot antisemitism ochislamofobi, om ämnet arameiska, om behandlingav homo- och bisexuellas och transpersonerssituation i vissa utbildningar, om av romsk kultur ochom ämnet statistik.Jämför reservation 40 (fp, c, mp).Motioner och utskottets ställningstagandenEn större utbildningssatsning mot antisemitism ochislamofobi föreslås i motion 2003/04:Kr281 (fp).Motionären anser att strategiska grupper som lärare,personal inom rättsväsendet, journalister ochopinionsbildare behöver få tillfälle att fördjupasig i dessa viktiga frågor.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Utskottet är helt överens med motionären om viktenav att motarbeta såväl antisemitism som islamofobi,var de än förekommer i samhället. För lärare ochannan skolpersonal har regeringen gjort ett flertalinsatser. Kompetensutveckling av skolledare, lärare,förvaltningschefer och politiker i värdegrundsfrågorhar genomförts. redovisade Skolverketregeringsuppdraget att stödja och stimuleraundervisningen i nutidshistoria och granska hurundervisningen bedrevs. Granskningen visade påbrister. Regeringen tilldelade därför i juli 2001Samtidshistoriska institutet vid , Programmet för studier kring Förintelsenoch folkmord vid och sammanlagt föratt utveckla kompetenshöjande kurser för lärare ochlärarstuderande samt material som stöd förundervisningen i nutidshistoria. Lärarseminarier omFörintelsen har genomförts och en mängd materialtagits fram som lärarhandledningar, läromedel ochfacklitteratur. uppdrag att utövakvalitetskontroll genom utvärdering, uppföljning ochutbildningsinspektion har skärpts. ingår kvalitetsgranskningoch tillsyn.