bet · GR01MJU16 · 2004-04-27 00:00:00 — I vissamedlemsstater finns fortfarande starka önskemål om en gemensam skogspolitik,inte minst i de länder där skogssektorn är av mindre ekonomisk betydelsenationellt. De flesta medlemsländer i EU lämnar bidrag till produktionsinriktadeåtgärder inom skogsbruket, och flera av länderna har stora subventioner.Som anförs i skrivelsen har sedan inträde i EU år 1995markerat att vi inte vill se en subventionspolitik på skogsområdet. Inomnaturvårdsområdet däremot satsas mycket statliga medel nationellt, främstför områdesskydd. Många medlemsstater använder EU-stöd som medfinansieringtill subventioner till skogsbruket. har sedan medlemskapet aktivtarbetat för att motverka detta. Från svensk sida vill vi i stället hellrese att stöd, i den mån stöd inte går att undvika, används till generellaåtgärder som utbildning, rådgivning, naturvård och landskapsplaneringinom områdena landsbygdsutveckling och regional utveckling. Direktstödtill skogsbruk är konkurrenssnedvridande och bör fasas ut.Huvuddelen av den svenska skogsindustriproduktionen exporteras tillEU-området. För del är det väsentligt att marknaden ärkonkurrensneutral.Exportvolymen från , och har på senareår ökat kraftigt. Marknaden påverkas också av att staterna runt Östersjönbygger upp egen sågverkskapacitet. Den kommande utvidgningen av unionenmed dessa länder som har stora skogsarealer innebär att detta blir en delav Europamarknaden. För svensk skogsnäring blir det då än viktigare attdenna marknad är konkurrensneutral och inte innehåller konkurrenssnedvridandeEU-stöd till skogsbruket eller skogsindustrin.Inom ramen för den gemensamma miljöpolitiken införs en förordning förövervakning av unionens skogar och miljösamspel (Council Regulation13463/03; 14126/03). Förutom dessa två huvudaktiviteter skall man inom ramenför förordningen utvärdera behov och förutsättningar för att utvecklaverksamheten till andra faktorer. De faktorer som är aktuella att inkluderaär mark, klimateffekter, kolsänkor, biologisk mångfald och skogarsskyddsfunktioner.Utskottet instämmer i att bör arbeta för en fortsatt nationellbestämmanderätt när det gäller skogspolitik som vissa möjlighetertill samarbete inom EU bör utnyttjas. Det är angeläget att deltari erfarenhetsutbyte och forskningssamarbete inom EU och med kandidatländernakring skogsskötselfrågor, natur- och kulturmiljövård, skogens socialavärden, turism baserad på natur- och kulturmiljövärden, etc. Det ärdessutom viktigt att förankra syn på ett hållbart skogsbruk inomEU med alla berörda parter. Frågan om en gemensam skogspolitik inom EUhar väckts i arbetet med det nya fördraget. I ett scenario där Sverigekan bli i princip ensamt om att inte vilja ha en gemensam skogspolitik ärdet viktigt med en framåtsyftande strategi. Regeringen har tagit ett förstasteg i att utveckla en sådan strategi i samband med utvärderingen av EU:sskogsstrategi som skall vara färdig . Om en gemensam skogspolitikfortfarande är aktuellt därefter avser regeringen att intensifiera arbetetmed EU-politiken på skogsområdet. Enligt utskottets bedömning är syftetmed motionerna 2002/03:N269 (m) yrkande 3 och 2003/04:MJ25 (kd) yrkande7 med det anförda i allt väsentligt tillgodosett. Yrkandena påkallarsåledes ingen ytterligare åtgärd.Utvärdering av skogspolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen har anfört. Motioner om en utvärderingeller översyn av skogspolitiken (s, m, kd, v) avstyrks med hänvisningtill att yrkandena har tillgodosetts med vad som anförts.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (fp, kd) och 8 (v).SkrivelsenI skogspolitiska beslut slogs det fast att skogspolitiken måsteges en långsiktig och ekologisk inriktning. Det anfördes också att detinte är möjligt och rimligt att med alltför korta intervaller ändragrunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på engod hushållning och med hänsyn till de långa växttider som gäller för densvenska skogen. Det skogstillstånd vi har är ett resultat av tidigaregenerationers beslut och åtgärder liksom dagens insatser ger resultatförst för kommande generationer. Även om grunderna för skogspolitikenmåste vara långsiktiga måste nya kunskaper och värderingar få komma tilluttryck i den konkreta utformningen och tillämpningen av skogspolitiken.Historiskt har de skogspolitiska besluten fattats med relativt långatidsmellanrum. En allt snabbare samhällsutveckling med vad det innebär avändrade förutsättningar har dock gjort att justeringar av politiken harbehövt göras med kortare intervall. Viktiga skogspolitiska beslut harträffats , 1923, 1933, 1948, 1974, 1984 och 1993. har degrundläggande värderingarna om långsiktighet, hushållning och omsorgen ommedborgarna legat fast. har kunskaperna om behovet av attvärna biologisk mångfald utvecklats.År 1993 togs beslut om att redan inom en fyraårsperiodskulle göra en första utvärdering av skogspolitiska beslut.Skogsstyrelsen och fick också ett gemensamt uppdrag attutvärdera skogspolitikens effekter på biologisk mångfald. Den samladeredovisningen presenterades för regeringen . Utvärderingen var i storutsträckning inriktad på att samla in data om skogen och skogsbruketsutveckling efter införandet av skogspolitik.Riksdagen antog femton miljökvalitetsmål på förslag av regeringen(prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Dessa målinklusive beslutade delmål enligt propositionen Svenska miljömål - delmåloch åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr.2001/02:36) skall bilda utgångspunkt för ett system med mål- ochresultatstyrningav samhällets miljöarbete. Delmålen skall i de flesta fall ha uppnåttstill . Regeringen skall översiktligt rapportera tillriksdagen hur arbetet med att nå målen fortskrider. skallen fördjupad utvärdering göras. Den första utvärderingen skall göras 2004.MotionernaI motion 2003/04:MJ22 (v) yrkande 1 anförs att en utvärderingav svensk skogspolitik bör vara oberoende men samordnas med Skogsstyrelsenoch så att skogspolitikens mål för miljö och produktionbehandlas på ett likställt sätt. Skogens fritidsvärde och sociala värdeökar. Det finns många kulturvärden i våra skogar som i många fall är doldaeller bortglömda. Även enligt motion 2003/04:MJ361 (v) bör en översyn skeav den svenska skogspolitiken för att säkra en konkurrenskraftig ochuthållig skogsproduktion i landet. Ett långsiktigt hållbart skogsbruk måsteutgå från att den årliga avverkningsvolymen på inte kanöverstiga avverkningspotentialen.Moderaterna anför i motion 2003/04:MJ23 (m) yrkande 2 att skogspolitikenbör utvärderas, men utvärderingen bör inte samordnas med utvärderingen avmiljökvalitetsmålen, eftersom det då är svårt att undvika att miljömåletprioriteras på bekostnad av produktionsmålet.I motion 2003/04:MJ25 (kd) yrkande 1 framhålls behovetav en översyn av skogspolitiken och en sammanhållen strategi för förvaltningenav den svenska skogen. Efterfrågan på skogsprodukter är stor i det modernasamhället. För att det svenska skogsbruket skall vara hållbart får inteden årliga avverkningen överstiga avverkningspotentialen. Även i motion2003/04:MJ409 (kd) yrkande 2 påtalas behovet av en översyn av skogspolitikenoch en sammanhållen strategi för förvaltningen av den svenska skogen. Föratt det svenska skogsbruket skall vara hållbart får inte den årligaavverkningen överstiga avverkningspotentialen. Vidare bör det enligt motionensyrkande 5 råda balans mellan miljö- och produktionsmål. En totalöversynav skogspolitiken behöver enligt göras, där en avvägninggörs mellan produktions- och miljömål. En sådan avvägning bör vara välunderbyggd och beakta studier av olika skogsområden som skyddas genomstatliga markköp eller frivilligt ingångna skogsvårdsavtal.I fråga om en översyn av skogspolitiken anförs i motion 2003/04:MJ453 (s)att räcker inte skogen till för att med inhemskt virkemöta virkesbehovet.Utskottets ställningstagandeI skrivelsen redovisas att fick i uppdrag att förandra gången utvärdera effekterna av skogspolitik. En samladutvärdering lämnades till regeringen . Som tidigare skulleskogspolitikens effekter på biologisk mångfald utvärderas i samarbete medNaturvårdsverket, vilket redovisades . Utvärderingen av skogspolitikenseffekter har getts ett längre, både historiskt och framåtblickande perspektiv.Motivet för detta är att det med de långa omloppstider som skogsbruketarbetar med fortfarande finns betydande effekter av den skogspolitik sombedrevs i . Denna andra utvärdering harockså lagt större kraft vid analyser som varit möjliga då viktigainventeringar inom skogsvårdsorganisationen har kommit i gång på allvar.Riksskogstaxeringens data har utnyttjats mer . Utvärderingenbeskriver effekterna av skogspolitiken och jämför nuläge och utvecklingmot uppsatta mål. Det redovisade materialet är mycket omfattande.Huvudrapporten är uppbyggd kring flera av varandra delvis oberoende rapporter.Skogsvårdsorganisationen har för viktiga delar anlitat oberoende expertereller myndigheter, exempelvis ochRiksrevisionsverket. Inventeringar, intervjuundersökningar och analytiskastudierger en sammanfattande bild av skogsbruket och av skogspolitiken samteffekterna av denna.Liksom har flera sektorsansvariga myndigheter, som en deli mål- och resultatstyrningen av den statliga verksamheten, sedan mittenav i uppdrag att med göra utvärderingarav den sektorspolitik som myndigheten ansvarar för. Utskottet delarregeringens uppfattning att det är nödvändigt att skogspolitiken även ifortsättningen följs upp fortlöpande så att nödvändiga justeringar kangöras. Några remissinstanser anser att en från skogsvårdsorganisationenfristående översyn bör göras av tillgängliga styrmedel och hur de böranvändas för att öka måluppfyllelsen i skogspolitiken. Det är naturligtatt sådana utvärderingar görs inom olika politikområden när så bedömsnödvändigt. gällande skogspolitik har varit i kraft , ochhar följaktligen verkat . Utskottet instämmer i att det därförär lämpligt att en fördjupad utvärdering och översyn görs av en annanaktör än skogsvårdsorganisationen.I skrivelsen anförs att det först nu är möjligt att säga något om långsiktigaeffekter av skogspolitik, vilket också utvärderingpekar på. Regeringen aviserar därför att en utredning syftande till enfördjupad, oberoende utvärdering och översyn av skogspolitiken kommer atttillsättas under det närmaste året. Utredningen bör ges förutsättningaratt beakta resultatet av den fördjupade utvärdering av miljömålsarbetetoch den miljömålsproposition som regeringen har aviserat till början av2005.Skog och skogsbruk berörs främst av miljökvalitetsmålet Levande skogarmen även av andra mål som Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning,Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Myllrande våtmarker.Skogsstyrelsen är miljömålsansvarig för miljökvalitetsmålet Levande skogarvilket inbegriper ansvar för uppföljning. Utskottet anser i likhet medregeringen att utvärderingen av skogspolitiken framöver bör samordnas itiden med den samlade utvärderingen av miljökvalitetsmålen för att regeringenoch skall få en samlad bild.Utskottet delar regeringens uppfattning och motionerna 2003/04:MJ22 (v)yrkande 1, 2003/04:MJ23 (m) yrkande 2, 2003/04:MJ25 (kd) yrkande 1,2003/04:MJ361 (v), 2003/04:MJ409 (kd) yrkandena 2 och 5 och 2003/04:MJ453(s) bör lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte tillgodosetts med vadsom anförts.Skogspolitikens målUtskottets förslag i korthetUtskottet gör samma bedömning som regeringen. Motioner om målen iskogspolitiken (s, m, kd, c) och tätortsnära skogar (fp, v) avstyrks medhänvisning till att yrkandena i allt väsentligt tillgodosetts med vad somanförts.Jämför reservationerna 9 (m), 10 (c), 11 (fp) och 12 (v).SkrivelsenDen svenska skogspolitiken har två övergripande, jämställda mål, nämligenett produktions- och ett miljömål. Sammantagna speglar målen detmångbrukstänkande som genomsyrar svenskt skogsbruk.Det av fastlagda produktionsmålet för skogsbruket är att skogenoch skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den geren uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning skall gehandlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar.Miljömålet för skogsbruket är att skogsmarkens naturgivna produktionsförmågaskall bevaras. Biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skallsäkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hörhemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelseroch i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas.Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skallvärnas.I 1 § skogsvårdslagen (1979:429), som kan sägas vara en sammanfattning avskogspolitikens mål, sägs att skogen och skogsmarken är en nationelltillgång som skall skötas så att den uthålligt ger en god avkastningsamtidigt som biologisk mångfald behålls. Denna formulering har tillkommiti bred politisk enighet. I denna formulering ligger bl.a. att skogen ären resurs som inte endast har betydelse för den enskilde skogsägaren utanför hela samhället.I 1993 års skogspolitiska beslut angavs att riksdag och regering inte börta ställning till detaljmål utan att det bör vara en fråga förskogsvårdsmyndigheten att utforma sådana mål i den utsträckning som behövs. Deskogspolitiska målen har på regeringens uppdrag konkretiserats avSkogsstyrelsen i målbilder och sektorsmål. Efter utvärderingen av skogspolitiken1998 reviderades sektorsmålen i kontakt med skogsnäringen. pågår ett arbete med att konkretisera främstproduktionsmålet.Ett hållbart skogsbruk enligt vedertagna internationella definitionerförutsätter hållbarhet ur inte bara ur ekonomisk och ekologisk aspektutan också ur social och kulturell aspekt. En social dimension finns sedanlänge i skogspolitikens mål. skogspolitiska mål slogs det fastatt hänsyn skulle tas till naturvårdens och andra allmänna intressen vidvirkesproduktion. skogspolitiska mål har detta lyfts framytterligare. Här fastslås att kulturmiljövärden liksom estetiska och socialavärden skall värnas. Miljökvalitetsmålet Levande skogar anger att skogensoch skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas samtidigtsom biologisk mångfald bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värdenvärnas. Enligt regeringens bedömning innebär detta i ett generationsperspektivbl.a. att skogens betydelse för naturupplevelser och friluftsliv tas tillvara samt att kulturminnen och kulturmiljöer värnas.I skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitiken har skogenssociala värden belysts. Med begreppet avses där de värden som bidrar tilldet stora flertalets välfärd förutom de värden som skogens virkesproduktionoch skogens betydelse för biologisk mångfald genererar. Ett antalsamhällsfaktorer gör att det finns anledning att uppmärksamma skogens socialabetydelse mer än hittills.MotionernaI fråga om miljömålen för skog anförs i motion 2002/03:MJ304 (s) attregeringen ökar anslagen till markköp, men trots de ökade anslagen är defastslagna miljömålen för skog långt ifrån att uppnås. Regeringen böråterkomma till med en redovisning och analys av svårigheternamed att nå de fastlagda miljömålen för skog. Det bör enligt kommittémotion2002/03:MJ425 (kd) yrkande 2 råda balans mellan miljö- och produktionsmål.Skogsvårdslagen, där miljö- och produktionsmål jämställs, bygger påförvaltarskapstanken, ett ansvarstagande som skogsbrukare har att ta förkommande generationer. Lagen är utformad för att ge skydd åt den biologiskamångfalden som virkesförsörjningen skall vara säkrad för densvenska skogsindustrin. I kommittémotion 2003/04:MJ23 (m) yrkande 1 anförsi fråga om målen i skogspolitiken att utvärderingen har visat attproduktionsmålet kommit i andra hand sedan den nya lagen börjat gälla. Enligtmotionärernas mening får inte jämställandet av miljö- och produktionsmåleninnebära att produktionen prioriteras ned. Enligt kommittémotion 2003/04:MJ26(c) yrkande 8 är det hög tid för att ta ansvar för sin huvuduppgiftatt, mot bakgrund av den övergripande ekonomiska politiken, bedöma ombalansen mellan produktions- och miljöintressen i skogsbruket utvecklastillfredsställande. Konsekvenserna för virkesförsörjningen av statenspolitik när det gäller avsättning av mark har lett till stor oro i näringen.För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri skall kunna utvecklasi framtiden krävs enligt kommittémotion 2003/04:MJ409 (kd) yrkande 1övergripande långsiktiga och hållbara spelregler som befrämjar såvälproduktions- som miljömål. Det är angeläget att dessa mål är jämställda vidutformningen av den övergripande skogspolitiken.I motion 2003/04:MJ22 (v) yrkande 4 anförs i fråga om tätortsnära skogaratt natur- och rekreationsvärden bör bevaras och utvecklas. Tätortsnäraskogar har stor betydelse för hälsan och människors välbefinnande.Vänsterpartiet föreslår en författningsändring i enlighet med Skogsstyrelsensförslag, så att avverkningar skall kunna ske på ett sådant sätt attnaturvärden m.m. bevaras eller utvecklas. Skogsägare bör även åläggas ettinformations- och samrådsförfarande gentemot permanent- och fritidsboende,friluftsorganisationer, m.fl. när större avverkningar skall ske i välbesöktatätortsnära skogar. Även enligt kommittémotion 2003/04:MJ24 (fp) yrkande5 bör varsamma brukningsmetoder utvecklas vid tätortsnära skogsbruk föratt man skall kunna utnyttja skogens resurser som rekreation i kombinationmed produktion.Utskottets ställningstagandeI utvärderingen av skogspolitikens effekter redovisas bedömningar av hurde båda skogspolitiska målen har uppfyllts. Som anförs i skrivelsen visarresultaten när det gäller produktionsmålet på brister i återbeskogningsarbetet.Resultaten när det gäller återväxt har försämrats sedan den förrautvärderingen . En viktig orsak är enligt regeringen att naturlig föryngringhar använts i för stor utsträckning på för metoden olämplig mark. Andraorsaker är att det inte markbereds tillräckligt och att klövvilt, snytbaggaroch svampar orsakar skador på plantor. Utvärderingen visar också påbetydande brister i beståndsvården. Plant- och ungskog röjs inte i tillräckligomfattning eller med den kvalitet som behövs. I skrivelsen konstaterasatt röjningsbehovet därför har ökat . Stora arealer oröjdungskog växer över röjningsbar höjd vilket leder till sämre lönsamhet iförstagallringar. Gallringarna har ökat i omfattning under 1990-talet.Dock finns det brister i kvaliteten på gallringarna, t.ex. genom att detofta gallras för hårt.När det gäller miljömålet visar utvärderingen enligt skrivelsen attutvecklingen på flera områden går i en positiv riktning men att förbättringarnavarit små jämfört med dess början. Vidföryngringsavverkning har miljöhänsynen förbättrats på flera punkter.Fortfarandenår dock en femtedel av avverkningsarealen inte upp till skogsvårdslagenskrav på miljöhänsyn. Mängden hård död ved på föryngringsytorna ochmiljöhänsynen vid beståndsvård har förbättrats, bl.a. genom att torra trädoch lövträd sparas i större utsträckning i samband med gallring. Storainsatser för bevarande av områden med höga naturvärden har gjorts under1990-talet. Statliga insatser för skydd av naturmiljöer har flerdubblatsunder senare år och de frivilliga avsättningarna har ökat i omfattning.Fortfarande skadas fornlämningar vid skogbruk. Nödvändig skötsel avkulturbetingade biotoper förekommer endast i begränsad omfattning. Återväxtenav för biologisk mångfald viktiga arter som rönn, sälg, ek och asp hämmasi stora delar av landet på grund av omfattande bete av klövvilt.Utskottet noterar att det sammantaget konstateras i utvärderingen att denhänsyn till natur- och kulturmiljön som har tagits harvarit otillräcklig men att flera faktorer pekar på tydliga förbättringar.Som anförts i skrivelsen visar utvärderingen av skogspolitiken brister idess genomförande. Utskottet instämmer i att det är oroande att resultatenpå produktionssidan har försämrats på viktiga punkter sedan den förrautvärderingen. Utskottet anser dock i likhet med regeringen att skogspolitikensmål bör ligga fast. Målen är väl avvägda och omfattar grundsynen på enekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt hållbar utveckling. Despeglar den internationella utvecklingen och vår nationella tradition.Förbättringar måste dock åstadkommas både på produktions- och miljösidanför att skogspolitikens mål skall kunna nås. Utskottet gör samma bedömningsom regeringen och anser att förbättringar kan ske inomskogsvårdsorganisationensbefintliga finansiella ramar. Utskottet har inte någon annan uppfattningän den som framförs i motionerna 2002/03:MJ304 (s), 2002/03:MJ425 (kd)yrkande 2, 2003/04:MJ23 (m) yrkande 1, 2003/04:MJ26 (c) yrkande 8 och2003/04:MJ409 (kd) yrkande 1 om att det krävs övergripande långsiktigaoch hållbara spelregler som befrämjar såväl produktions- som miljömål.Utskottet föreslår att motionerna lämnas utan vidare åtgärd i den mån deinte tillgodosetts med vad som anförts.Folkhälsan hotas enligt skrivelsen av att vi rör oss allt mindre ochdrabbas av för mycket negativ stress. Som framgår av regeringens propositionMål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) är friluftsliv en av de vanligasteformerna för fysisk aktivitet i . tids forskning har visatatt skogsmiljön bidrar till att minska stress och lugna oro och därmedökar det mentala välbefinnandet. Mot denna bakgrund bör skogens roll somen plats för hälsobefrämjande motion och rekreation lyftas fram och dessmöjligheter bättre tas till vara. I regeringens skrivelse En samladnaturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) framhålls att skogens betydelse förnaturupplevelser och friluftsliv bör ses som ett värde som skogen producerar.Som redovisas i skrivelsen visar forskning att närmiljön har en avgörandebetydelse för om man är fysiskt aktiv, vistas ute och bedriver friluftsliv.I dag bor av befolkning i eller relativt nära en tätort.Den tät-ortsnära skogen utgör av skogsmarksareal. I dessaskogsområden sker mer än hälften av alla skogsbesök. Drygt hälften avdenna areal är kommunägd. För att skapa förutsättningar för det storaflertalet att röra sig i skogen kan de tätortsnära områdena krävaanpassningar av skogsskötselmetoder och modeller för att hantera olikaintressen.Friluftsliv innebär ofta upplevelser av både natur- och kulturmiljöer,vilket bör beaktas vid utveckling och förvaltning av områden som är viktigaför friluftslivet. Kommunerna och landstingen har ett stort ansvar föratt ta hänsyn till friluftslivets behov i sin skogsbruksplanering.Utskottet instämmer i att i vissa fall kan områden av särskilt intresseför friluftslivet behöva formellt skydd. ansåg vid behandlingenav propositionen Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3) att de skyddade områdenas betydelse förfriluftslivet och det ökade behovet av att bevara tätortsnära naturfortsättningsvis bör väga tungt när ett områdes skyddsvärde skall bedömas.Bevarandevärdena för friluftslivets intressen, tätortsnära miljö, skogenskulturmiljöer m.m. skall i möjligaste mån samordnas med skyddet av biologiskmångfald i skogslandskapet för att uppnå synergieffekter.Riksdagen ställde sig i budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1,bet. 2003/04:MJU1, rskr. 2003/04:103) bakom regeringens förslag om ensatsning på lokal och naturvård i form av ett särskilt program.Grundtanken är att stimulera lokal och naturvård till att genombra projekt bidra till att nå de naturvårdsanknutna miljökvalitets- ochdelmålen. Bakgrunden är att kommunerna har en viktig roll i arbetet medatt nå de av fastlagda miljömålen. Genom programmet kan projektges högst i statsbidrag till de bidragsberättigade delarna av projektet.Resten måste finansieras på annat sätt. Tanken är att det skall varamöjligt att ge bidrag till en rad olika naturvårdsåtgärder, t.ex.kunskapsuppbyggnad, bevarandeprogram, områdesskydd, vård och förvaltning,restaurering av naturområden och återställande av arters bestånd. Åtgärderför att förbättra förutsättningar för friluftsliv i skogsmiljöer bör passaväl in i ett sådant program.