bet · GR01JUU21 · 2004-05-04 00:00:00 — SammanfattningI detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2003/04:70Europarådets straffrättsliga konvention om korruption, m.m. jämte tvåföljdmotioner.Regeringen föreslår i propositionen bl.a. att godkännerEuroparådets straffrättsliga konvention om korruption och dess tilläggsprotokollsamt civilrättsliga konvention om korruption. Regeringenföreslår också de ändringar i som behöver göras för attSverige skall uppfylla de krav som följer av den straffrättsliga konventionenoch tilläggsprotokollet. Bland annat utsträcks straffansvaret för mutbrottoch bestickning till att omfatta parlamentariker i mellanstatligaorganisationer som är medlem i och till domare och andra funktionäreri internationella domstolar vars domsrätt godtas av . En särskildstraffskala föreslås för grova fall av bestickning. Straffskalan omfattarfängelse i lägst och högst sex år.Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 2004.I motionerna begärs en översyn av mut- och bestickningsbrotten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag, dock med en mindre språkligjustering, och avstyrker motionerna.I ärendet finns en reservation (m, fp, kd, c).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. straffrättsliga konvention om korruption och desstilläggsprotokollRiksdagen godkänner straffrättsliga konvention om korruptionoch dess tilläggsprotokoll med den reservation beträffande artikel 12 ikonventionen som regeringen förordat, med de förklaringar beträffandeartikel 17 i konventionen som regeringen förordat och med den deklarationbeträffande Gruppen av stater mot korruption som regeringen förordat(avsnitt 6 i propositionen). Därmed bifaller proposition 2003/04:70punkt 2.2. civilrättsliga konvention om korruptionRiksdagen godkänner civilrättsliga konvention om korruptionmed den deklaration beträffande Gruppen av stater mot korruption somregeringen förordat (avsnitt 8.4 i propositionen). Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:70 punkt 3.3. Ändringar i brottsbalkenRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ,dock med den ändringen att ett kommatecken läggs till efter ordet "sagts"i 20 kap. 2 § andra stycket 7. Därmed bifaller delvis proposition2003/04:70 punkt 1.4. Utredning av mutbrottslagstiftningenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju12 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Ju13.Reservation (m, fp, kd, c)den 4 maj 2004På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (),Elisebeht (), (), (), TorkildStrandberg (fp), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningInom har två konventioner om korruption utarbetats, enstraffrättslig och en civilrättslig. Till den straffrättsliga konventionenhar även ett tilläggsprotokoll förhandlats fram. deltog aktivt iarbetet.Europarådets straffrättsliga konvention om korruption öppnades förundertecknande . undertecknade konventionen sammadag. hade konventionen undertecknats av 45 stater ochratificerats av 29 av dessa stater, , , ,och , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , och samt av och Montenegro.Konventionen trädde i kraft den 1 juli 2002.Inom har utarbetats en departementspromemoria -tillträde till straffrättsliga konvention om korruption,m.m. (Ds 2002:67) - i vilken föreslås att skall ratificerakonventionen. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning avremissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju2002/9251/L5).Under förhandlingarna av konventionen bestämde man sig för att lyfta utfrågan om korruption hos skiljemän och nämndemän och i stället behandladen i ett tilläggsprotokoll. Tilläggsprotokollet öppnades för undertecknandeden och undertecknades av . Den 25 april2004 hade 26 länder undertecknat protokollet, men endast , Norgeoch hade ratificerat detsamma. Det krävs att fem länderratificerar protokollet innan det träder i kraft.Inom har en promemoria utarbetats om Sverigestillträde till tilläggsprotokollet. Promemorian har remissbehandlats. Ensammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju2003/8342/L5).Europarådets civilrättsliga konvention om korruption öppnades förundertecknande , och undertecknade konventionenden . hade 38 stater undertecknat konventionen,och 20 av dessa stater hade ratificerat konventionen, , ,och , , , , , ,, , , , , , , ,, , och . Konventionen trädde i kraft den1 november 2003.Inom har en promemoria utarbetats om Sverigestillträde till den civilrättsliga konventionen. Promemorian harremissbehandlats.En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju1999/2290/L2).Konventionerna och tilläggsprotokollet i deras lydelse på engelska och ien översättning till svenska finns i bilagorna 3-8.Regeringens lagförslag återfinns i bilaga 2.Lagrådet har yttrat sig över regeringens lagförslag, dock inte vad gällerde i 17 kap. 17 § och 20 kap. 5 § föreslagna lagändringarna.Dessa är enligt regeringen av så enkel beskaffenhet att Lagrådets yttrandebedömts sakna betydelse. Ett utkast till proposition har sänts ut tillvissa myndigheter m.m. för synpunkter. Utkastet och lämnade synpunkterfinns tillgängliga i (dnr Ju2002/9251/L5).Till underlaget i ärendet hör även en upptagning från en av justitieutskottethållen offentlig utfrågning om mutor och korruption, se bilaga 9.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslår regeringen att godkänner Europarådetsstraffrättsliga konvention om korruption, civilrättsligakonvention om korruption och tilläggsprotokollet till den straffrättsligakonventionen. Regeringen föreslår också de ändringar i sombehöver göras för att skall uppfylla de krav som följer av denstraffrättsliga konventionen och tilläggsprotokollet. Det föreslås attmutbestämmelserna skall göras tillämpliga på utländsk minister, ledamotav ett utländskt parlament eller beslutande organ på regional eller lokalnivå och även på annan person som utövar främmande stats myndighet. Vidareföreslås att mut- och bestickningsbestämmelserna skall göras tillämpligapå ledamot av parlamentarisk församling i mellanstatlig eller överstatligorganisation där är medlem, på domare och andra funktionärer iinternationella domstolar, vars domsrätt godtar, samt på utländskaskiljemän. Det föreslås också att det införs en särskild straffskala förgrova fall av bestickning.En rent nationellt betingad lagstiftningsfråga tas också upp. Det föreslåsatt bestämmelserna om bestickning och mutbrott inte längre skall varatillämpliga på ledamöter i beslutande organ som hör till församlingar ochkyrkliga samfälligheter.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2004.Utskottets övervägandenEuroparådets konventioner om korruption m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om godkännande av Europarådetsstraffrättsliga konvention om korruption och dess tilläggsprotokoll samtEuroparådets civilrättsliga konvention om korruption med de begränsningarsom regeringen föreslår. Utskottet tillstyrker även regeringens förslagtill ändringar i , dock med en mindre språklig justering.Konventionernas huvudsakliga innehåll m.m.Detta ärende rör frågor om mutor och korruption, ett ämne som under senaretid kommit att uppmärksammas i allt större utsträckning. är bestickning och mutbrott allvarliga brott som skallbekämpasvar än de förekommer. Som nämnts har utskottet också tidigare hålliten offentlig utfrågning på temat Mutor och korruption.Det internationella samarbetet har stor betydelse för kampen motkorruptionsbrottsligheten och inom har utarbetats två konventionerom korruption, en straffrättslig och en civilrättslig. Till den straffrättsligahar även ett tilläggsprotokoll förhandlats fram.Europarådets straffrättsliga konvention om korruption och dess tilläggsprotokollsyftar till att stärka det internationella samarbetet i kampen mot korruption.Konventionen föreskriver att staterna skall införa straffansvar förbestickning och mutbrott inom såväl den offentliga som den privata sektornoch med avseende på vissa internationella organ. Vidare innehållerkonventionen kriminaliseringsbestämmelser om s.k. handel med inflytande,penningtvätt av medel som härrör från korruption och vissa bokföringsrelateradegärningar. Konventionen innehåller också föreskrifter om ansvar ochpåföljder för såväl fysiska som juridiska personer, nationella program förkorruptionsbekämpning samt bestämmelser om domsrätt, internationelltsamarbete och utlämning. I tilläggsprotokollet finns bestämmelser rörandemut- och bestickningsbrott som rör skiljemän och nämndemän.Syftet med civilrättsliga konvention om korruption är attbidra till kampen mot korruption, främst genom regler om skadestånd.Konventionen, som bygger vidare på och kompletterar den straffrättsligakonventionen, innehåller allmänna bestämmelser av såväl civilrättslig somprocessrättslig natur. I konventionen regleras i första hand möjligheternaför den som lidit skada till följd av korruption att få ersättning försina skador, men den innehåller även bestämmelser om avtals ogiltighetoch skydd för arbetstagare som rapporterar om korruption hos sin arbetsgivare.Tillträde till konventionernaHandel och annan ekonomisk verksamhet blir med tiden alltmer global. Detär därför angeläget med ett internationellt samarbete för att bekämpakorruption. Att vid kriminalisering av korruptionsbrottslighet utgå frånsnäva och strikt nationella skyddsintressen framstår som en föråldradhållning. Det ligger i intresse att det handlande som denstraffrättsliga konventionen och dess tilläggsprotokoll tar sikte på utgörbrott enligt såväl svensk lag som enligt andra länders lagstiftning. Detär också viktigt för näringslivet med likvärdiga konkurrensförutsättningar.I det sammanhanget är det av stor betydelse att vissa centrala civilrättsligaregler i samband med korruption är enhetliga. Enligt regeringen finns detmot denna bakgrund starka skäl för att tillträda de nu aktuellaöverenskommelserna.Sverige bör dock enligt regeringen utnyttja möjligheten att reservera sigmot åtagandet i artikel 12 i den straffrättsliga konventionen att införastraffbestämmelser för s.k. handel med inflytande. Bakgrunden är att enkriminalisering av handel med inflytande mycket lätt kan komma i stridmed grundläggande rättigheter i en demokrati om att kunna yttra sin meningoch på så sätt söka påverka makthavare och andra. Vidare föreslås attSverige skall avge en förklaring där vi förbehåller oss rätten att inteutöva domsrätt enbart på den grunden att brott enligt konventionen berören svensk medborgare som är tjänsteman vid en internationell organisationeller domstol m.m. (artikel 17.1 c i den straffrättsliga konventionen).Sverige bör också avge en förklaring om krav på dubbel straffbarhet försvensk domsrätt vid gärningar som begåtts utomlands (artikel 17 i denstraffrättsliga konventionen). Slutligen föreslås att bör avge ensärskild deklaration om att en ratifikation av konventionerna ochtilläggsprotokollet, enligt bedömning, inte medför att vårt medlemskapi Gruppen av stater mot korruption, GRECO, i inte kan omprövasom skäl för detta uppkommer i framtiden.Enligt utskottets uppfattning förutsätter en effektiv brottsbekämpning iallt högre grad ett utvecklat och väl fungerade internationellt samarbete.Sverige har också tagit aktiv del i det mellanstatligaarbetet för att bekämpa korruption, och bl.a. deltagit vid utarbetandetav nu aktuella konventioner. Konventionerna och tilläggsprotokollet utgörenligt utskottets mening betydelsefulla redskap i arbetet med att skapaså heltäckande och harmoniserade regler mot korruption som möjligt.Utskottet instämmer därför i regeringens uppfattning att bör tillträdakonventionerna och tilläggsprotokollet.Utskottet har inget att erinra mot den reservation samt de förklaringaroch särskilda deklarationer som regeringen förordar.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om att riksdagenskall godkänna straffrättsliga konvention om korruption meddess tilläggsprotokoll samt civilrättsliga konvention omkorruption med den reservation samt de förklaringar och särskildadeklarationer som regeringen förordat.Ändringar i brottsbalkenEnligt regeringen uppfyller svensk rätt i huvudsak åtagandena i konventionernaoch tilläggsprotokollet. En viss utvidgning av den personkrets som omfattasav bestämmelserna i den straffrättsliga konventionen och dess tilläggsprotokollom mut- och bestickningsbrott krävs dock för att skall leva upptill konventionens krav. Det gäller utländska ministrar, utländskaparlamentariker och ledamöter i utländska regionala och lokala beslutandeförsamlingar samt den som utövar främmande stats myndighet. Dessa kategorieromfattas inte av bestämmelse om mutbrott. Vidare krävsatt straffansvar för bestickning och mutbrott skall omfatta ävenparlamentariker m.fl. i mellanstatliga och överstatliga organisationer somSverige är medlem i, domare och andra funktionärer i internationelladomstolar, vilkas domsrätt godtas av , samt utländska skiljemän.Enligt artikel 19.1 i den straffrättsliga konventionen åtar sig staternaatt ha påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande. Föratt uppfylla detta krav föreslås en särskild straffskala för grova fallav bestickning motsvarande vad som gäller för mutbrott,dvs. fängelse i lägst och högst sex år.Den straffrättsliga konventionen och tilläggsprotokollet innehåller ingabestämmelser om förutsättningarna för åtal som medför att åtalsbestämmelsernabehöver ändras. Förändringen av den personkrets som omfattas av mut- ochbestickningsbrottsbestämmelserna föranleder dock regeringen att föreslåvissa ändringar av åtalsbestämmelserna. Utgångspunkten har enligtpropositionen varit att åtalsreglerna inte skall ändras mer än vad som är enönskvärd följd av den utvidgning av personkretsen som föreslås och attjusteringarna skall ligga i linje med de åtalsregler som gäller i dag.Utskottet har inte något att erinra mot de lagändringar som föreslås medanledning av konventionerna och tilläggsprotokollet. En mindre språkligförändring bör dock, som framgår av utskottets förslag till beslut, görasi den föreslagna lagtexten.I propositionen föreslås även en ändring av bestämmelser ombestickning och mutbrott som inte föranleds av konventioner.Enligt regeringen finns det sedan relationen mellan staten och ändrades inte längre tillräckliga skäl attspecialreglera mut- och bestickningsansvaret för ledamöter i styrelser m.m. som hör till församlingar och kyrkliga samfälligheter. Den särskildaregleringen av dessa ledamöters ansvar föreslås därför upphöra.Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag i denna del.ÖvrigtDen straffrättsliga konventionen om korruption och dess tilläggsprotokollsamt den civilrättsliga konventionen i samma ämne har upprättats påengelska och franska. De båda språkversionerna är lika giltiga. Tillpropositionen har fogats de två konventionerna samt tilläggsprotokollet ideras engelska lydelse tillsammans med en svensk översättning av respektivedokument. Den svenska översättningen av den straffrättsliga konventionenom korruption och dess tilläggsprotokoll överensstämmer dock på vissapunkter inte med den engelska texten. Utskottet har inhämtat frånJustitiedepartementet att den svenska översättningen kommer att justeras innanrespektive dokument publiceras i internationella överenskommelser(SÖ). Utskottet finner mot denna bakgrund, och då den svenska översättningeninte har någon juridiskt bindande verkan, inte anledning att göra någotytterligare uttalande i denna del.Utredning av mutbrottslagstiftningenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår två motioner med begäran om enutredning av mutbrottslagstiftningen. Jämför reservation (m, fp, kd, c).I motionerna Ju12 (m) och Ju13 (kd) begär motionärerna att regeringenskall tillsätta en utredning som skall göra en översyn av bestämmelsernaom bestickning och mutbrott. Enligt motionärerna är dagens lagstiftningalltför generell och otydlig.Bestämmelserna om bestickning och mutbrott finns i 17 kap. 7 § respektive20 kap. 2 § . Bestämmelserna utgör i stora drag varandrasspegelbilder. Det straffbara handlandet är att lämna, utlova eller erbjudamuta eller annan otillbörlig belöning respektive att ta emot eller begärasådan belöning.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att gällande bestämmelserär otydliga och svåra att tillämpa. Även om domstolspraxis är sparsam hardet inte framkommit något som tyder på att bestämmelserna inte uppfyllersitt syfte. Vidare innebär den ändring av straffskalan för bestickningsom föreslås i propositionen att det för såväl mutbrott som för bestickningfinns gott om utrymme för domstolarna att anpassa påföljden till allvareti det konkreta brottet.Arbetet mot korruption bedrivs till stor del på internationell nivå. Desvenska bestämmelserna om bestickning och mutbrott uppfyller enligtutskottet de krav som ställs i konventioner och andra internationellainstrument på området. har också fortlöpande utvärderats, t.ex.inom ramen för samarbetet i av GRECO och i , varvid vårlagstiftning har ansetts tillgodose de krav som de internationella åtagandenaställer. Det är dessutom så att det av motionärerna ifrågasatta rekvisitet"muta eller annan otillbörlig belöning" återfinns i de flesta av deinternationella instrumenten. I de nu aktuella Europarådskonventionerna omkorruption t.ex. används begreppet "any undue advantage" (övers. "enotillbörlig förmån"). De svenska bestämmelserna stämmer således väl överensmed hur de internationella instrumenten utformats.Utformningen av bestämmelserna om bestickning och mutbrott stämmer ocksåväl överens med utformningen av övriga bestämmelser. De ärgenerella bestämmelser som ger utrymme för hänsynstagande i varje enskiltfall. Frågan om vad som i en viss situation är att anse som en muta ärmed nödvändighet svårbedömd. Det kan ofta uppkomma gränsdragningsproblem,och domstolarna måste ha utrymme att ta hänsyn till samtliga omständigheteri det enskilda fallet. Att t.ex. direkt i lagtexten ange särskildabeloppsgränser, vilket ibland har föreslagits, skulle ge en mycket stelbentreglering som skulle kunna motverka sitt syfte.Utskottet avstyrker således bifall till motionerna Ju12 och Ju13.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Utredning av mutbrottslagstiftningen, punkt 4 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utredning av mutbrottslagstiftningen. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Ju12 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Ju13.StällningstagandeDen svenska lagstiftningen om korruption behöver revideras till bådeinnehåll och form, i syfte att förenkla och förtydliga regelverket. Dagensbestämmelser är alltför generella och otydliga.Lagföringsandelen för mut- och bestickningsbrott är mycket låg. Det ärinte orimligt att anta att det oklara rättsläget är en bidragande orsaktill detta.En ny och genomarbetad korruptionslagstiftning som tydliggör rättslägetinom såväl offentlig som privat sektor behövs. En sådan lagstiftning börgrundas på en insikt om att skyddsintressena i dessa sektorer är olika.Lagen bör också göras mer tydlig och förutsägbar, t.ex. bör det specificerasvad som gör något till "en muta eller annan otillbörlig belöning".Regeringen bör ges i uppdrag att utreda frågan om en ny mutbrottslagstiftningoch återkomma till med ett lagförslag med den inriktning vi nuförordat.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2003/04:70 straffrättsliga konvention om korruption,m.m.:1. antar regeringens förslag till lag om ändring ibrottsbalken.2. godkänner straffrättsliga konvention omkorruption och dess tilläggsprotokoll med den reservation beträffandeartikel 12 i konventionen som regeringen förordat, med de förklaringarbeträffande artikel 17 i konventionen som regeringen förordat och med dendeklaration beträffande Gruppen av stater mot korruption som regeringenförordat (avsnitt 6).3. godkänner civilrättsliga konvention omkorruption med den deklaration beträffande Gruppen av stater mot korruptionsom regeringen förordat (avsnitt 8.4).Följdmotioner2003/04:Ju12 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mutbrotten.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att regeringen tillsätter en utredning i syfte attutreda en ny och ändamålsenlig mutbrottslagstiftning.2003/04:Ju13 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om en utredning om övergripande revision av korruptionslagstiftningeni Sverige.Bilaga 2Regeringens lagförslagBilaga 3Criminal law convention on corruption (ETS 173)Bilaga 4Straffrättslig konvention om korruption (ETS 173)Bilaga 5Additional protocol to the criminal law convention on corruption (ETS191)Bilaga 6Tilläggsprotokoll till den straffrättsliga konventionen om korruption(ETS 191)Bilaga 7Civil law convention on corruption (ETS 174)Bilaga 8Civilrättslig konvention om korruption (ETS 174)Bilaga 9Upptagning från justitieutskottets offentliga utfrågning om Mutor ochkorruptionForskningsdagen 2004Riksdagen anordnade en forskningsdag i riksdagendär alla utskott anordnade någon form av forskningspolitiskt program.Justitieutskottet höll en offentlig utfrågning på temat Mutor och korruption.Inbjudna talareReformering av mutbrottetAdvokaten , ordförande för och kulturFil.dr , doktoranden ,Lunds universitet.Vem begår ekobrott?Docenten , universitet.Att förebygga ekobrottJur.dr , chefsjurist på Brottsförebyggande rådet.Mutor och korruptionOrdföranden: Jag hälsar alla välkomna till andrakammarsalen. Det ärjustitieutskottet som har en utfrågning om mutor och korruption. Detta harvi med anledning av att har en bred forskningsdag . Någonkanske kan tycka att vi ibland är litet statiska i . Det vill vimotverka genom att göra dynamiken något större och därför bjuda inforskarvärlden hit.Vi har valt ämnet Mutor och korruption samt annan ekonomisk brottslighetsom angränsar.Vi vet att det är ett mycket aktuellt ämne. Vi som var uppe tidigt i morsefick höra att har beskrivningar till sin personalsom nästan kan låta som stämpling och anstiftan eller i varje fall sägeratt det i vissa länder kan se ut på ett sätt som kan vara besvärande.Sverige är relativt förskonat, men med den utvidgning av EU som vi stårinför tror man att problemen kommer att kunna öka. Man ska väl inte kopplaihop det med en utvidgning av Europeiska unionen, men man kan koppla ihopdet med det faktum att alltmer integrerats i den värld där dettavarit ett större problem än hos oss.Vi har också haft ett antal uppmärksammade fall . Flera av demhar ju uppmärksammats stort av massmedierna. Detta kommer säkert attberöras under dagen.På flyget från träffade jag en person, en gammalkurskamrat, som arbetar på en större advokatfirma i . Han berättadehur han inför den upphandling han höll på med just nu av plasma-TV-apparateroch konferensutrustning stötte på personer som tyckte att detväl vore trevligt för honom att få ett demoex för en tusenlapp eller två.Eller: Vet du om att vi har en whiskyprovarresa? Du kanske vill hängamed på den.Personen hade skruvat på sig och sagt: Det är helt otänkbart, förstår duväl.Vi förhandlar med er om vi ska pressa priserna på den här utrustningen.Jaggissar att det handlade om utrustning för några miljoner.Redan i går blev jag alltså varse att det här är ett tilltagande problemäven i Sverige.Därmed vill jag hälsa de gäster vi bjudit in för att leda detta seminariumvälkomna.Vi har punkterna Reformering av mutbrottet, Korruption och kultur, Vembegår ekobrott? och Att förebygga ekobrott. Vi har en kaffepaus ochdärefter en frågestund och diskussion. Vi ska vara klara 11.30. Då bjudervi på en enklare buffé som talmannen står för i sammanbindningsbanan. Jaghoppas att många av er kan stanna så att vi kan ha lite samtal överkycklingspetten.Än en gång: Hjärtligt välkomna.