bet · GR01KU18 · 2004-04-29 00:00:00 — Ändringar i sametingslagen, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /04:86 Ändringar i sametingslagen(1992:1433), m.m. samt en motion som väckts medanledning av propositionen. De behandlade förslagenavser ändringar i bestämmelser rörande val tillSametinget. Utskottet tillstyrker propositionen ochavstyrker motionen.Till betänkandet har fogats en reservation och tvåsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Lag om ändring i sametingslagen(1992:1433)antar regeringens förslag till lag omändring i sametingslagen (1992:1433).2. Lag om ändring i lagen (2001:183)om behandling av personuppgifter iverksamhet med val och folkomröstningarRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (2001:183) om behandling avpersonuppgifter i verksamhet med val ochfolkomröstningar.3. Definition av begreppet sameRiksdagen avslår motion 2003/04:K17 yrkandena 1och 2.Reservation (fp)4. Könsneutral lagtextRiksdagen avslår motion 2003/04:K17 yrkande 3.Stockholm den 29 april 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (m), (),(), (), HelenePetersson (s), (), BillyGustafsson (s), (), LiselottHagberg (fp) och Skånberg (kd).2003/04KU18Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen beslutade att ensärskild utredare skulle tillkallas för att göra enöversyn av organisation, avsametingslagen (1992:1433) och av förordningen(1993:327) med instruktion för . Iuppdraget ingick bl.a. att lämna förslag till ettförenklat röstningsförfarande i sametingsvalen ochatt se över tidpunkten för val. Utredningen skullevid behov lämna förslag till indelning ivaldistrikt, införande av en procentspärr och enökning av det antal personer som krävs för attregistrera ett parti. Slutligen skulle förslaglämnas beträffande möjligheten till extra val och,om behov föreligger, till ändrade former förpartistöd.Utredningen, som antog namnetSametingsutredningen, överlämnade i oktober 2002betänkandet roll i det svenskafolkstyret (SOU 2002:77). Betänkandet harremissbehandlats.Regeringen tar i den nu aktuella propositionen uppvissa av de förslag till ändringar i sametingslagensom behandlats i betänkande.Ändringarna rör fördelningen av ansvaret försametingsvalet mellan olika myndigheter,registrering av partier m.m., överklagande av beslutom fastställande av röstlängd, mandatfördelning,tidsfrister för valet och omval. Regeringen avseratt i annat sammanhang behandla de övriga frågor sombehandlats i betänkandet.I propositionen föreslås även ändringar i lagen(2001:183) om behandling av personuppgifter iverksamhet med val och folkomröstningar. Ändringarnaföranleds av att i sitt remissvar ianledning av utredningens betänkande påpekat behovetav bestämmelser om personuppgiftsbehandling isamband med sametingsvalen. De föreslagnaändringarna ansluter nära till de redan befintligabestämmelser som gäller de allmänna valen. Deberörda myndigheterna, , Valmyndighetenoch i , har under handberetts tillfälle att lämna synpunkter på förslaget.Yttrande från Lagrådet har inhämtats. Lagrådet harlämnat de remitterade förslagen utan erinran. Efterlagrådsgranskningen har, efter framställning frånSametinget, för anmälan till röstlängdenenligt 3 kap. 4 § sametingslagen ändrats till den 20oktober. Vidare har i förtydligande syfte gjorts enjustering i den nya 3 kap. 37 § sametingslagen.Ändringarna har bedömts vara av sådan beskaffenhetatt en förnyad lagrådsbehandling inte är nödvändig.Utskottets övervägandenRöstlängdenUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att densom tagits upp i den preliminära röstlängdenhos bör få överklagavalnämndens beslut om att ta upp annan personi röstlängden. Vidare tillstyrker utskottetatt det införs en bestämmelse med innebördenatt beslut att en person inteuppfyller kraven för att anses som samemedför att inte heller dennes barn skallkunna anses som same på den grunden attföräldern har varit upptagen i röstlängden.Utskottet avstyrker motion 2003/04:K17yrkandena 1 och 2. Jämför reservationen.PropositionenEndast samer har enligt 3 kap. 3 § sametingslagenrösträtt i valen till . Enligt 1 kap. 2 §avses med same den som anser sig vara same och görsannolikt att han har eller har haft samiska somspråk i hemmet, eller gör sannolikt att någon avhans föräldrar, far- eller morföräldrar har ellerhar haft samiska som språk i hemmet, eller har enförälder som är eller har varit upptagen iröstlängden till Sametinget.I propositionen anges att har ansettdefinitionen av begreppet same vara oklar. Detta harfått till följd att valnämnden efter ett beslut avSametinget i plenum tillåtit att även icke-samer somgift sig med en samisktalande person tas upp iröstlängden. Tolkningen överensstämmer enligtregeringens uppfattning inte med avsikten med denaktuella bestämmelsen. Regeringen finner dock attdet inte finns skäl att föreslå en ändring idefinitionen av begreppet same. Emellertid anserregeringen att det förhållandet att problem av detnämnda slaget kan uppstå när det gäller att bedömavem som skall ha rätt att upptas i röstlängden tyderpå att denna omfattar personer som inteuppfyller de objektiva kriterier för upptagande somanges i sametingslagen. Dessa kan finnas kvar iröstlängden till dess de avlider eller själva begäratt bli strukna.I dag finns enligt 3 kap. 5 § sametingslagen enmöjlighet att överklaga valnämndens beslut att inteuppta en person i röstlängden. Överklagande skallske hos i det län där harsitt säte, dvs. Rätten att överklaga gäller baraden som inte tagits upp i längden.I propositionen föreslås att lagen ändras så attden som upptagits i den preliminära röstlängdenskall kunna överklaga ett beslut om att en annanperson tagits upp i längden under påstående av attdenne förts upp i längden utan att vara berättigadtill det. Därvid föreslås att texten formuleras såatt det framgår att valnämndens fastställande av denpreliminära röstlängden utgör ett enda beslut ochatt överklagandena avser beslutet i den del det rörupptagande av en viss person i längden.Överklagandena skall, i likhet med vad somhittills gällt för överklaganden, prövas avlänsstyrelsen.För att det skall vara praktiskt möjligt för densamiska allmänheten att få kännedom om denpreliminära röstlängdens innehåll och därmed görabruk av möjligheten att överklaga föreslås vidareatt det föreskrivs att den preliminära röstlängdenskall hållas tillgänglig för granskning.Valmyndigheten och skall i samrådbestämma vid vilken tid och på vilken plats somröstlängden skall hållas tillgänglig. Dessauppgifter skall också kungöras i Post- och InrikesTidningar.Slutligen föreslår regeringen att bestämmelsen i 1kap. 2 § förses med ett tillägg, enligt vilket ettbarn till den som har varit upptagen i röstlängdeninte skall betraktas som same, om länsstyrelsenbeslutat att föräldern inte uppfyller kraven för attbetraktas som same.MotionenI motion 2003/04:K17 av m.fl. (fp)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs dels om ändringi bestämmelserna som definierar vem som är same(yrkande 1), dels om att i plenum gesmöjlighet att föreslå valnämnden om en person skalltas upp i röstlängden (yrkande 2). Motionärernaanser att det ytterst måste vara den enskildamänniskan - inte staten, traditionen ellerutomstående bedömare - som avgör i vilken mån mankänner tillhörighet till en nationell minoriteteller en språklig gemenskap. I motionen uttalasvidare att i plenum måste ges möjlighetatt föreslå valnämnden om en person, som enligtgällande definition kan betraktas som icke-same,skall tas upp i röstlängden. Enligt motionärernasmening är det olämpligt att ett icke-samiskt organskall kunna avgöra om en person är same eller inte.BakgrundPropositionen 1992/93:32 om samerna och samiskkultur m.m. innehåller bl.a. det förslag somlegat till grund för den gällande definitionen avsame i sametingslagen. Departementschefen anför ipropositionen (s. 36) bl.a. att den definition avbegreppet same som föreslås i propositionen fårbetydelse vid tillämpning av sametingslagen närdet gäller att avgöra vilka som skall ha rösträtttill och vilka som är valbara tillSametinget. Vidare anför departementschefenföljande.Det finns flera sätt att definiera en minoritet.Man kan välja objektiva kriterier såsomhärstamning, ras, språk, bosättning och yrke. Mankan också utgå från personens egen uppfattning omsig själv. Enligt en sådan, subjektiv, definitiontillhör de personer minoriteten som själva ansersig göra det. I har den subjektivaminoritetsdefinitionen förespråkats under senaretid (jfr SOU 1984:58, Invandrar- ochminoritetspolitikens. Såväl minoriteten som samhället haremellertid intresse av att förena det subjektivakriteriet med objektiva kriterier. Det gällersärskilt om en minoritet har särskildarättigheter. När kriterierna väl är fastlagdatorde det främst vara en angelägenhet förminoriteten själv att göra bedömningen om en vissperson uppfyller kriterierna.Allt talar enligt min mening för attutgångspunkten även i sametingslagen bör vara densubjektiva minoritetsdefinitionen - envar måstesjälvfallet ha rätt att avstå från att räknas somtillhörande en minoritet. Det finns emellertid,som också framhåller, skälatt förena den subjektiva definitionen med någoteller några objektiva kriterier. Jag har för i likhet med utredningen fastnat för attspråket bör vara ett sådant objektivt kriterium ien definition av begreppet same i sametingslagen.Sametingsutredningen har i sitt betänkandeSametingets roll i det svenska folkstyret (SOU2002:77 s. 195) anfört som sin sin bedömning attde nu gällande kriterierna för bedömningen om manär same är väl avvägda. Beträffande kriteriernahar utredningen därvid anfört följande.De är enligt vår uppfattning generöst utformadeoch enligt uppgift avkrävs den som ansöker omregistrering inte heller någon omfattandebevisning för att styrka sina uppgifter. Inormalfallet godtas i stället sökandensuppgifter, vilket innebär att även tillämpningenav regelverket är generös. Utredningen serpositivt på detta, det är viktigt att så mångasamer som möjligt låter registrera sig. Det fårdock ankomma på att noga följautvecklingen, så att inte den generösautformningen på lång sikt urholkar den samiskaförankringen i . Det räcker föratt upptas på röstlängden att sökanden anser sigvara same och har en förälder som har varitupptagen på röstlängden. På mycket lång siktskulle denna bestämmelse kunna innebära att ensläkt som alltmer fjärmade sig från det samiskaspråket skulle kunna bibehålla sin rösträtt omvarje generation lät registrera sig.I sammanhanget har vidarenoterat som ett konkret problem i fråga omröstlängden att det från sidapåståtts att definitionen av same isametingslagen är oklar och att detta fått somföljd att även en person utan annan samiskanknytning än ett giftermål med en same tas upp iröstlängden. Utredningen har därvid yttratföljande (s. 196).För utredningen är det oklart på vilken grunddetta kunnat ske. Som framgått krävs det enligtlagtexten utöver att personen upplever sig varasame att ett av de tre objektiva kriterierna ilagtexten är uppfyllda. Kriterierna i punkten 2och 3 är i ett sådant fall uteslutna, de ställerkrav om att sökandens föräldrar, far- ellermorföräldrar haft samiska som språk i hemmeteller att en av föräldrarna varit upptagen iröstlängden. Det enda som möjligen därför skullekunna återstå är att valnämnden ansett attkriteriet under punkt 1 i samedefinitionen attden som gör sannolikt att han har eller har haftsamiska som språk i hemmet skulle kunna innefattaäven den som gifter sig med en person som talarsamiska.Enligt uppfattning har ensådan långtgående tolkning av lagtexten intevarit avsedd. har därvidhänvisat till vissa uttalanden avSamerättsutredningen i samband med att denutredningen föreslog att same skulle definieraspå det sätt som gäller , men med dettillägget att personen eller hans föräldrar, far-eller morföräldrar lärt sig samiska som förstaspråk. Om make anförde Samerättsutredningenföljande (SOU 1989:41 s. 135):Som nämnts gäller enligtrennäringslagen att make till person medrenskötselrätt också får sådan rätt. Det är väl ioch för sig inte helt orimligt att make ellermaka åtminstone i beståendeäktenskap skall jämställas med mannen resp.hustrun även när det gäller frågan om samisketnicitet. I enlighet med samhällets inställningi andra sammanhang skulle det också kunnaövervägas att samboförhållande jämställs medäktenskap. En sådan utvidgning av personkretsenskulle emellertid kunna leda alltför långt.Exempelvis skulle den vars mor en gång varit giftmed en same kunna betraktas som same även omvarken hans mor eller hans far är av samiskhärkomst.I propositionen 1992/93:32 om samerna och samiskkultur m.m. berörs inte frågan om make.Regeringen föreslår dock i propositionen att detinte skall vara ett krav att personen eller hansföräldrar, far- eller morföräldrar lärt sigsamiska som första språk. Departementschefenanför därvid följande (s. 35-36):Det främsta skälet till att även jag väljerspråket som ett kriterium är att ochNorge använder det kriteriet. Om språket intevore ett kriterium i en svensk definition skulleden situationen kunna uppstå att en person kananses som same i och men inte iSverige och vice versa. I definieras samesom den person som lärt sig samiska som förstaspråk eller haft föräldrar, far- ellermorföräldrar som lärt sig samiska som förstaspråk. I anses den person vara same somförklarar att han uppfattar sig själv som sameoch har samiska som hemspråk eller att han hareller har haft någon förälder, far- ellermorförälder med samiska som hemspråk.Samerättsutredningens förslag i fråga om detspråkliga kriteriet stämmer närmast överens med denfinska definitionen. Jag har för min del lagt dennorska definitionen till grund för mitt förslag. Jaganser att den av mig föreslagna definitionenåterspeglar en något generösare inställning frånstatsmakternas sida till vem som bör anses som samei sametingslagens mening. Den lägger inte avgörandevid vilken ordning samiska och svenska har lärts ihemmet.Mot den nu redovisade bakgrunden görSametingsutredningen den tolkningen, att med hemmetavses i sametingslagen det ursprungliga hem sompersonen har växt upp i. Som redan har framgått blirSametingsutredningens slutsats därmed attvalnämnden, när den i röstlängden tagit upp personersom gift sig med en person som talar samiska, gjorten alltför långtgående tolkning av lagtexten.Eftersom anser att lagtexteni sig inte är oklar på den nu aktuella punkten, inte heller funnit skäl att lägga fram förslagtill en förändring av lagtexten. I stället menarutredningen att det får ankomma på att på eget ansvar göra enrimlig uttolkning av lagtexten (a. bet. s. 197).Med hänvisning till att en felaktig röstlängd skullekunna påverka legitimitet harSametingsutredningen dock föreslagit att det skallvara möjligt att överklaga den preliminäraröstlängden till med påstående attnågon förts upp på röstlängden utan att ha varitberättigad till det. Sådan rätt att överklaga skallenligt utredningsförslaget, som i dessa delaröverensstämmer med den nu föreliggandepropositionen, tillkomma bara den som är upptagen iden preliminära röstlängden (a. bet. s. 198).I sitt remissyttrande över Sametingsutredningensförslag i dessa delar (dnr Jo2002/2206) harSametinget yttrat att det utgår från attbesvärsmöjligheten till är en temporärlösning. anser att det är olämpligt attett icke-samiskt organ skall kunna avgöra om enperson är same eller inte. Enligt meningbör det i stället komma till stånd en egen avSametinget inrättad överprövningsmyndighet liknandeden som har inrättat. I övrigt stöderSametinget utredningsförslaget i nu aktuella delar.Tidigare riksdagsbehandlingVid behandlingen av regeringens proposition1992/93:32 med bl.a. förslag om inrättande av ettSameting behandlade ävenföljdmotioner om att införa en möjlighet attöverklaga beslut över anmärkning motröstlängd (bet. 1992/93:KU17). Utskottet, somavstyrkte motionerna, anförde att valet tillSameting gäller utseende av en statlig myndighetsledamöter vilket gör att det inte kan jämställas medpolitiska val. Vidare uttalade utskottet att vadregeringen anfört i propositionen omrösträttsbestämmelserna får anses ge utrymme för engenerös bedömning. De frågor som i detta avseendekan komma att bli föremål för valnämndens och - vidöverklagande - prövning, borde enligtutskottet kunna bli begränsade till sin art ochomfattning. Mot bakgrund härav ansåg utskottet attskäl saknas för att låta frågor om rösträtt tillSametinget bli föremål för prövning av ytterligareen instans.Utskottets ställningstagandeI motion 2003/04:K17 tas upp viktiga frågor som harkoppling till definitionen av vem som är same isametingslagens mening. Utskottet finner detangeläget att de förslag som tas upp i propositionenleder till lagstiftning i så god tid före valet tillSametinget att reglerna kan träda i kraftoch tillämpas vid detta val. Utskottet är inteberett att nu ta ställning till frågor rörande meragrundläggande reformer av gällande ordning för vemsom i det aktuella sammanhanget skall anses somsame. Mot den anförda bakgrunden anser utskottet attriksdagen bör avslå motion 2003/04:K17 yrkandena 1och 2.Valet till sameting gäller utseende av enstatlig myndighets ledamöter. Även med beaktande avSametingets särskilda uppgifter anser utskottetdärför att det är en lämplig ordning attöverklagande av valnämndens beslut i fråga om vilkapersoner som skall tas upp i röstlängden, i likhetmed vad som har gällt, sker hoslänsstyrelsen. På grunder som närmare har utvecklatsi propositionen och av i dessbetänkande kan utskottet vidare konstatera attdefintionen av samebegreppet i det nu aktuellasammanhanget inte i sig är oklar. Utskottet finnerockså de nu gällande kriterierna för bedömningen avom man är same vara väl avvägda. Något behov av attytterligare utvidga kretsen av personer som kan tasupp i röstlängden föreligger således inte.Följaktligen bör inte heller införas någon möjlighetför att ta initiativ till att valnämndeni röstlängden tar upp personer som faller utanfördenna personkrets. Mot den anförda bakgrunden anserutskottet att bör avslå motion 2003/04:K17yrkandena 1 och 2.Utskottet föreslår i övrigt att bifallerpropositionen i här berörda delar.Reservation (fp):Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation om ändring ibestämmelserna som definierar vem som är same och omatt i plenum ges möjlighet att föreslåvalnämnden om en person skall tas upp i röstlängden.Därmed bifaller motion 2003/04:K17yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVi anser att det ytterst måste vara den enskilda människan -inte staten, traditionen eller utomstående bedömare- som avgör i vilken mån man känner tillhörighettill en nationell minoritet eller en språkliggemenskap. i plenum måste ges möjlighetatt föreslå valnämnden om en person, som enligtgällande definition kan betraktas som icke-same,skall tas upp i röstlängden. Enligt vår mening ärdet olämpligt att ett icke-samiskt organ skall kunnaavgöra om en person är same eller inte.Valnämndens ställningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget ipropositionen om att vissa delar av ansvaretför valet förs över från valnämndtill och länsstyrelsen.PropositionenValen till handhas i stor utsträckning avSametinget ensamt genom dess valnämnd. Enligtregeringens mening bör inte ensamt handhavalen på det sätt som varit fallet. Ipropositionen föreslås att vissa av uppgifter i samband med val bör överförastill och i det län därSametinget har sitt säte. kommerdärigenom att ansvara för det förberedande arbetetoch organisationen av röstningen, medanLänsstyrelsen i ansvarar förröstsammanräkning och mandatfördelning. bör enligt regeringens förslag behålla sinanuvarande uppgifter med att utse valförrättare ochordna vallokaler samt upprätta röstlängden. Densistnämnda uppgiften innefattar bedömningen av vemsom är att anse som same. Denna bedömning måste,enligt propositionen, i första hand anses vara enintern samisk angelägenhet.Duplettröstkort och duplettytterkuvert utfärdasenligt 3 kap. 7 § sametingslagen av valnämnden. Avpraktiska skäl bör, enligt propositionen, dessakunna utfärdas inte bara av , utanäven av valnämnden och . Ordningen försametingsvalet kommer därmed att vara utformad påliknande sätt som den som gäller för de allmännavalen enligt 7 kap.9 § vallagen.Enligt 3 kap. 32 a § i dess nuvarande lydelseskall valnämnden utse efterträdare till ordinarieledamöter som avgår ochytterligare ersättare för ordinarie ledamöter sominträder som ordinarie ledamot eller avgår. Ipropositionen föreslås att bestämmelsen ändras såatt denna uppgift handhas av länsstyrelsen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag i här berörda delar.Tidsfrister för sametingsvaletUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget ipropositionen om att de tidsfrister förgenomförande av val som anges isametingslagen utsträcks.PropositionenI propositionen anförs att olägenheter kan uppkommapå grund av den begränsade tid som står tillförfogande för förberedande åtgärder inför val tillSametinget. Särskilt den tid som står till buds föratt sända ut röstkort har ansetts vara för kort.Valet skall enligt sametingslagen hållas den tredjesöndagen . Partier och kandidater skall anmälassenast valåret. Röstkort skall sändas utsenast före valet, vilket i praktikeninnebär att arbetet med att sända ut röstkort skallutföras av . Ipropositionen anges vidare att det också bör beaktasatt påskhelgen kan infalla under denna tid.Vidare anges det som ett problem att överklagandenav valnämndens beslut att upprätta den preliminäraröstlängden skall handläggas av underden korta tiden mellan , då tiden föröverklagande av beslutet går ut, och omkring den 10mars, då prövning skall ske. är för kort för attnämnden skall kunna fullt ut bemöta de skäl somanförts. Slutligen anförs att det med utökademöjligheter att överklaga beslut som innebär att enviss person upptagits i röstlängden också ärnödvändigt att förlänga handläggningstiden ilänsstyrelsen.Regeringen anför som sin bedömning att en rimlighandläggningstid är . Med en sådanförlängning kommer tiden för överklagande avbeslutet om preliminär röstlängd att gå ut den 15december året före valåret, preliminär röstlängdskall ha upprättats och anmälan tillröstlängden skall komma in senast den 1 novemberjämfört med tiderna enligt de nu gällande reglernasom är valåret, den 10 februarirespektive . har efterremisstidens utgång anfört att tiden mellan sistadagen för anmälan till röstlängden och sista dagenför upprättande av röstlängden med utredningensförslag blir tämligen kort. Regeringen instämmer idetta och föreslår därför att föranmälan till röstlängden skall vara den 20 oktoberåret före valåret.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag i här berörda delar.MandatfördelningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget ipropositionen om att talet 1,4 används somförsta divisor vid fördelningen av mandat iSametinget.Gällande bestämmelserSametingslagen saknar bestämmelser som fungerar somspärr mot småpartier. Det krävs vidare endast trepersoner för att registrera ett parti. Detta haransetts bidra till att de 31 ledamöterna iSametinget representerar nio partier,varav de tre minsta endast har ett mandat vardera.Enligt 3 kap. 32 § sametingslagen skall mandaten,vid mandatfördelningen mellan grupper, partier ochliknande sammanslutningar, fördelas proportionelltpå grundval av valresultatet. Härvid skall mandaten,ett efter annat, tilldelas den grupp, det partieller motsvarande som för var gång uppvisar detstörsta jämförelsetalet.