bet · GR01MJU13 · 2004-03-30 00:00:00 — Forskningen omfisksjukdomar bör enligt motion 2003/04:MJ408 (kd)tillföras mer resurser för att den vetenskapligagrunden för myndigheters beslut i bl.a.vattenbruksärenden skall förbättras (yrkande 35). Imotion 2003/04:N338 (kd) ställs krav på formaliseratsamarbete mellan fiske och forskning. Samarbetet börutformas enligt yrkesfiskarnas förslag om ettsamarbetsorgan eller en arbetsgrupp mellanyrkesfiskarna och med desshavsfiskelaboratorium i (yrkande 5).Behovet av ytterligare forskning om flod- ochsignalkräfta påtalas i motion 2003/04:MJ13 (m). Urekologisk synvinkel är det viktigt att flodkräftanbevaras. När det gäller signalkräftan börforskningen främst inriktas på att ta till varabestånden i naturvatten (yrkande 1). Motionärenanser att generellt verkande insatser som syftartill att öka möjligheterna för flodkräftan somvattenbruksorganism är mest angelägna eftersomflodkräftan betingar ett högt värde (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeKustfiske och fritidsfiske bedrivs efter ett stortantal arter och bestånd, såväl reglerade somoreglerade. För många bestånd är kunskapenbristfällig, för andra finns kunskap om attbestånden är svaga och att fisket bedrivs utanförbiologiskt säkra gränser. Beståndssituationen förflera av de för det kustnära fisket viktiga arternapå ost- och har försämrats drastiskt,bl.a. för ål, kolja, vitling och pigghaj påvästkusten samt abborre, gädda, ål, öring och sik påostkusten. För insjöfisket anses ett fåtal beståndvara överutnyttjade av yrkesmässigt fiske. För vissabestånd är dock kunskapen bristfällig, och en ökadforskning krävs. Många bestånd i attraktiva områdenär överutnyttjade av fritidsfiske.Som regeringen anför är emellertid kunskaperna omfiskbestånd av betydelse för kust- och insjöfisketsamt fritidsfisket inte tillräckliga för att fisketskall kunna bedrivas på ett långsiktigt hållbartsätt i enlighet med försiktighetsprincipen ochekosystemansatsen. Utskottet delar regeringensuppfattning om behovet av förstärkt forskning omfisksamhällen, reproduktionsområden, biologiskaeffekter av fiskemetoder och biologisk mångfald.Även arbetsmiljö- och säkerhetsförbättrande åtgärderför yrkesfiskare och fritidsfiskare bör bli föremålför ökad forskning och utveckling. Allt nyttjande avbestånden bör beaktas, vilket innebär attforskningen skall omfatta även fritidsfisketsbetydelse för beståndssituationen. Vidkunskapsinsamlingen bör den lokala kunskapen hosfiskare och andra intressenter tas till vara. mening är samverkan på forskarnivå mellanlimnologer, marinbiologer och fiskeribiologerönskvärd.På nationell nivå verkar förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande(Formas) för att utveckla tvärsektoriellaforskningsprojekt inom det akvatiska området. Medsyftet att hav, sjöar och vattendrag skall varaekologiskt hållbara och deras variationsrikalivsmiljöer för djur och växter bevaras harregeringen förstärkt den marinamiljöforskningen med . Genom dennasatsning finns enligt regeringen, vars uppfattningdelas av utskottet, möjligheter för samverkan påforskarnivå mellan limnologer, marinbiologer ochfiskeribiologer. I propositionen uttalar regeringenvidare sin avsikt att uppdra åt Formas att isamverkan med och andra berördamyndigheter och andra forskningsfinansiärer utarbetaen strategi för fisk- och fiskeforskning.På europeisk nivå utvecklas, inom ramen för detsjätte miljöhandlingsprogrammet, en övergripandestrategi för att skydda haven. I detta arbete kommersektorer som nyttjar den miljön att belysasoch en samordning genomföras av forskning,övervakning och förvaltning för det området.Vidare har fiskeministrarna begärt att särskilduppmärksamhet skall ägnas åt att förbättraforskningen så att en bredare vetenskaplig grundskapas för förvaltningsåtgärder. Inom ramen för EU:sinsamlingsarbete av data bedrivs ett arbete med attöka kvaliteten i beståndsuppskattningarna.Insamlingen gäller fiskekapacitet,fiskeansträngning, ekonomi och landningsstatistikför kommersiella landningar av alla bestånd, totalyrkesmässig fångst samt uppgifter om fångst somkastas överbord. I propositionen anför regeringenatt den kommer att arbeta för att arter som vandrarmellan sött och salt vatten i ökad utsträckning blirföremål för uppmärksamhet. Regeringen gör vidarebedömningen att det arbete som påbörjats inom ramenför program för insamling av data avseendefiskresurserna och fiskerinäringen måstevidareutvecklas och arbetet förstärkas inomInternationella rådet för havsforskning (ICES) ochFAO:s rådgivande kommission för insjöfiske, EuropeanInland Fisheries Advisory Commission (EIFAC).Eftersom kunskapsläget måste förbättras för många avde arter och bestånd som utgör resursbasen för detsmåskaliga fisket samt fritidsfisket görs ensatsning inom detta område. Som regeringen anförmåste betydelsen av fångsterna från det icke-yrkesmässiga fisket för flertalet för kustfisketviktiga arter och bestånd beaktas.En förutsättning för akvatisk forskning ärtillgång till forskningsfartyg. De svenskaforskningsfartygen är byggda på 1970-talet.Fiskeriverket har haft i uppdrag att i samråd medFormas senast redovisa en förstudieav behovet av forskningsfartyg. Förstudienhar nu redovisats, och frågan om behovet av ett nyttforskningsfartyg bereds i . Isammanhanget vill utskottet erinra om attHavsmiljökommissionen till regeringen harframlagt ett förslag om förstärkning av forsknings-och utvecklingsverksamheten inom det området(SOU 2003:72). Förslaget bereds i ,och regeringen uttalar i propositionen sin avsiktatt återkomma i frågan.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottetgör samma bedömning som regeringen när det gällerforskning och utveckling på fiskets område. Därmedfinner utskottet syftet med motionerna 2002/03:MJ282(m) yrkande 2, 2002/03:MJ483 (s), 2002/03:MJ493 (c)yrkande 4, 2003/04:MJ16 (s) yrkande 1, 2003/04:MJ19(fp) yrkandena 911, 2003/04:MJ21 (c) yrkande 7,2003/04:MJ408 (kd) yrkande 35, 2003/04:MJ433 (c)yrkande 4 och 2003/04:N338 (kd) yrkande 5 iväsentliga delar tillgodosett. Motionerna bör lämnasutan vidare åtgärd.Det finns en betydande efterfrågan påsötvattenskräftor i . Kräftodling är ett gottexempel på extensiv odling med låg insatskostnad ochsmå arbetsinsatser. Ofta kan en sådan kräftodlingutgöra en betydande marginalintäkt för ettlandsbygdsföretag. Importen av sötvattenskräftortill landet är stor och bör kunna minska med attintresset för nationell kräftodling ökar.Flodkräftan har i utgjort en viktig del avmånga limniska ekosy- stem och en betydande delav insjöfisket. Kräftpesten innebar en avsevärdminskning av antalet bestånd, och denna utvecklinghar förvärrats genom introduktionen av signalkräfta.Flodkräftan, som är allvarligt hotad inom helasitt utbredningsområde, är klassificerad som sårbarenligt Artdatabankens rödlista för hotade arter ochbehandlas som en prioriterad art. Enligt vadutskottet inhämtat har ett åtgärdsprogram upprättatsför bevarande av flodkräftan, och bevarandearbetetingår även som ett led i uppfyllandet avmiljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag.Utskottet har vidare inhämtat att med hjälp av medelför biologisk återställning (kalkning) ochfiskevårdsmedel pågår arbete med återutsättningar avflodkräfta. Även andra åtgärder, t.ex. ändring avföreskrifter och förordningar till förmån förflodkräftan, har vidtagits. bereds iRegeringskansliet ett förslag om inrättande avspeciella skyddsområden för flodkräftan. Utskottethar även inhämtat att arbetar med attutveckla databaser för bl.a. flodkräftan och harföreslagit åtgärder för att bevara och förstärkabestånden av och fisket på flodkräfta. Förslagenbereds inom Regeringskansliet.Oavsiktlig spridning av signalkräfta innebär etthot både mot flodkräftan och mot andra skyddsvärdaarter och bestånd inte minst i skyddade områden somexempelvis . Enligt vad utskottet inhämtatarbetar fortsatt aktivt för attminimera dessa hot. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 2003/04:MJ13 (m) yrkandena 1 och 2i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda.2.2 Beståndsrestaurering och bevarandeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (kd)om åtgärder för vandringsfisk och om enanalys av minskningen av vissa kustlevandefiskarter. Utskottet hänvisar till vad somanförs i propositionen och till det arbetesom pågår på områdena.Med hänvisning till gällande bestämmelseravstyrker utskottet en motion (s) ominplantering av kräftor i Gästrikland.PropositionenRegeringen anser att fiskevården i första hand börinriktas mot att bevara och förbättra fiskbeståndenslivsmiljö och de naturgivna förutsättningarna och iförekommande fall restaurera skadade miljöer ochbestånd. För att klarlägga möjligheterna till ocheffekterna av miljöanpassning, restaurering ochkompensationsåtgärder bör forskning och pågåendeinventering fortsätta.MotionernaI motion 2003/04:MJ20 (kd) föreslås ett antal åtgärder förvandringsfisk. Motionärerna anser att det bör finnasförbiflöden i alla kraftverk, att de utbyggdaälvarna bör förses med laxtrappor och vandringsvägarför ål och att laxen bör ges möjlighet attreproducera sig fullt ut i Norrlandsälvarna. Vidarebör behovet av förbiflöden i befintligavattenkraftverk och reglerna för omprövning avvattendomar ses över skyndsamt (yrkande 6). Enanalys bör göras av orsakerna till minskningen av dekustlevande fiskarterna i (yrkande 7).Motion 2002/03:MJ448 (s) tar upp frågan ominplantering av kräftor iGästrikland. Lagtexten bör ändras så attgränsen för utsättning av signalkräftor flyttas tillnorr om . Alternativt bör dispens medgesför utsättning. Medel bör avsättas för snabbutsättning av flodkräftor i vatten där bestånden hargått ned kraftigt.Utskottets ställningstagandeSedan slutet av har nästan alla sjöar ochströmmande vatten i påverkats negativt tillföljd av dikning, sänkning, flottledsrensning ellervattenkraftsutbyggnad. Detta har lett till attlängre partier med icke påverkat, strömmande vatten,särskilt i , är ovanliga och att mångafiskarter, liksom andra djur- och växtarter, som ärberoende av strömmande vatten återfinns påArtdatabankens lista över hotade arter. Utsättningav fisk och kräftor kan hota vilda arter ochstammar, och i kustområdena har utbyggnad avsmåbåtshamnar och bryggor medfört fragmentering ochförluster av lekplatser för fisk. Övergödning,giftutsläpp och störningar från båttrafiken harockså minskat tillgången på naturliga lek- ochuppväxtplatser. Som anförs i propositionen börinventering och forskning fortsätta att klarläggamöjligheterna till och effekterna avmiljöanpassning, restaurering ochkompensationsåtgärder.Även bestånd är i behov av fiskevårdandeåtgärder. Av propositionen framgår emellertid attkompensatoriska åtgärder i detta sammanhang hittillsinte fått avsedd effekt. Vidare är utrymmet förhabitatåtgärder begränsat. Ända harbestånden av kustnära torsk längs den svenskavästkusten successivt minskat, och såvälfritidsfiskets som det kustnära yrkesfisketsfångster uppgår nu till någon procent av tidigarevärden. Denna förändring innebär en allvarligförsämring av den biologiska mångfalden som kan beropå grundläggande störningar i kustekosystemen. Somregeringen anför bör därför fortsättasitt arbete med att genom teknisk reglering ochandra lämpliga åtgärder restaurera bestånden avtorsk längs . I samband med olikavattendomar utdöms särskilda och allmännafiskeavgifter, och efter förslag från Fiskeriverketskall de utdömda medlen användas för främjandet avfisket. Särskilda fiskeavgifter skall användas förfrämjandet av fisket i det vatten som berörs avvattenverksamheten eller inom något angränsandevattenområde medan allmänna fiskeavgifter skallanvändas för att bekosta forskning och utvecklinginom fiskevården i hela landet. Därtill kommer attregeringens medgivande krävs för användning avavgiftsmedlen. Medlen utnyttjas av såvälFiskeriverket som länsstyrelser och andraintressenter. I likhet med regeringen anserutskottet det angeläget att dessa fiskeavgiftsmedeli framtiden utnyttjas bättre, och böri samverkan med berörda myndigheter se övermöjligheterna för ett bättre utnyttjande av dessamedel.Av propositionen framgår att, mot bakgrund avålfiskets betydelse för det småskaliga kust- ochinsjöfisket, en nationell åtgärdsplan utarbetas förden svenska delen av ålbeståndet. I det sammanhangetskall även förbättrad kunskapsinsamling, utvecklingav selektiva redskap, behov och effekter av framtidaålutsättningar samt utsättningsstrategier belysas.De utsättningar som görs finansierashuvudsakligen av fiskeavgiftsmedel. I likhet medregeringen anser utskottet att utsättningarna, genomval av utsättningsvatten och utsättningsmaterial,bör optimeras i förhållande till bevarandemålet ochatt den nationella förvaltningsplanens inriktningbör vara att utsättningarna bidrar till en ökadutvandring av blankål. Som regeringen anför kandetta ske genom reglering av fisket, ökademinimimått samt förbättring av redskapens kvalitet.I sammanhanget vill utskottet erinra om attkommissionen har presenterat ett meddelandeangående en handlingsplan för förvaltning aveuropeisk ål. Meddelandet har varit föremål för enbred remissomgång. Av handlingsplanen framgår attkommissionen ännu inte har kommit till ett slutligtställningstagande utan inbjuder medlemsländerna tillkommentarer. I propositionen uttalar regeringen sinavsikt att under det irländska ordförandeskapet i EUfortsatt driva frågan om utformningen av ettåtgärdsprogram för ål. Ett antal åtgärder som syftartill att trygga ålens framtid är sålunda underberedning. Som regeringen anför bör resultatet avarbetet på EU-nivå och förslag tillnationell åtgärdsplan avvaktas innan ytterligareåtgärder bör vidtas.För lax finns ett långsiktigt internationelltåtgärdsprogram, , som har tagitsfram inom ramen för förÖstersjön. Denna plan, som ligger till grund förförvaltningen av all Östersjölax, har till syfte attsäkra vildlaxstammarnas fortbestånd, harimplementerats genom ett svenskt åtgärdsprogram.Under hösten 2003 har diskuterats åtgärder för attminska bifångster av tumlare. I detta sammanhang haren utfasning av drivgarnsfisket i Östersjönaktualiserats, vilket eventuellt kan komma attmedföra att det framtida laxfisket i måstebedrivas med andra redskap än drivgarn. Utskottetdelar regeringens uppfattning att börfå i uppdrag att utveckla selektiva metoder för ettutökat fiske efter fettfene- klippt lax.Regeringen avser också att i internationellaförhandlingar verka för att ökade möjligheter skapasför att utnyttja denna resurs.Arbetet med miljökvalitetsmålen har bl.a. visatatt det finns förutsättningar för att delvis ersättakompensationsutsättningarna av lax och öring medåtgärder som förbättrar den naturliga produktionen ide utbyggda älvarna. Regeringen uttalar ipropositionen sin avsikt att uppdra åtKammarkollegiet och att i samverkanmed utreda möjligheter ochkonsekvenser av en sådan inriktning påkompensationsåtgärder för befintliga och kommandevattendomar. Dessutom har det visat sig atthavsöringsbestånden i vattendrag som mynnar iBottenviken och har försämrats kraftigtunder den senaste tioårsperioden. Störningar haräven iakttagits i sydsvenska vatten. Orsaken tillbeståndsnedgången är enligt regeringen oklar och kanbero såväl på livsmiljön som på födounderlaget ivattendragen eller i kustvattnet. Som regeringenanför bör, utöver forskning och fiskevårdandeåtgärder i älvarna, fiskereglering och omfattning avkompensationsutsättningar av öring ses över.Med det ovan anförda anser utskottet, som därmedansluter sig till vad regeringen anför ombeståndsrestaurering och bevarande, att syftet medmotion 2003/04:MJ20 (kd) yrkandena 6 och 7 iväsentliga delar får anses tillgodosett utan någonytterligare åtgärd från sida.Som utskottet anfört under avsnittet om forskningoch utveckling innebär oavsiktlig spridning avsignalkräfta ett hot både mot flodkräftan och motandra skyddsvärda arter och bestånd inte minst iskyddade områden som exempelvis . Enligt vadutskottet inhämtat arbetar fortsattaktivt för att minimera dessa hot. I sammanhangetvill utskottet erinra om att enligt 2 kap. 16 §fiskeförordningen (SFS 1994:1716) om fisket,vattenbruket och fiskenäringen får tillstånd tillutsättning inte beviljas om en art är olämplig förvattenområdet i sig eller om risk finns försmittsamma sjukdomar. Enligt 2 kap. 18 § fårytterligare föreskrifter meddelas av Fiskeriverket.I 4 § i verkets författningssamling FiFS 2001:3stadgas att sådant tillstånd inte får avsesignalkräftor i vattenområde bl.a. norr om det anförda avstyrker utskottet motion2002/03:MJ448 (s).2.3 UtsättningarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker, med hänvisning tillpropositionen och pågående arbete på området,tre motionsyrkanden (s, m, kd) om odling ochutsättning av fisk. Med samma motiveringavstyrker utskottet ett motionsyrkande (m) omutsättning av ål och fyra motionsyrkanden(kd, mp) om åtgärder för bevarande avlaxbestånden.En motion (s) om fettfeneklippning av lax ochöring avstyrks med hänvisning till vad somanförs i propositionen.Slutligen avstyrks två motionsyrkanden (mp)om förbud mot drivgarnsfiske med hänvisningtill vad som anförs i propositionen och tillett förslag i frågan från kommissionen.PropositionenRegeringen ställer sig bakom strategiför utsättning och spridning av fisk. Strateginskall tjäna som vägledning för utsättningar ochspridning av fisk.För att förbättra situationen för ålbeståndet börenligt regeringen satsningar göras på en nationellåtgärdsplan, liksom ökade ålutsättningar, förbättradkunskapsinsamling och utveckling av selektivaredskap.Fiskeriverket bör få i uppdrag att utvecklaselektiva metoder för utökatfiske efter fettfeneklippt lax. Regeringen avserockså att i internationella förhandlingar verka föratt ökade möjligheter skapas för attutnyttja denna resurs. Regeringen har vidare föravsikt att uppdra åt Kammarkollegiet ochFiskeriverket att i samverkan med Naturvårdsverketutreda möjligheter och konsekvenser av en sådaninriktning på kompensationsåtgärder för befintligaoch kommande vattendomar. bör ävenundersöka möjligheterna att, för bestånd av laxfiskberoende av kontinuerlig utsättning, skapa mindre,lokala självreproducerande laxbestånd som kanutnyttjas för att bevara beståndens naturligakaraktär.MotionernaOm all utsättning av främmande laxfisk skulle upphöra anförs imotion 2003/04:MJ14 (m) att det fiske som bedrivs iformen put and take torde påverkas negativt ellerrent av bringas att upphöra (yrkande 7). Den odlingoch utsättning av eftertraktad fisk som ärtillåten i bör enligt motion 2003/04:MJ15(s) även fortsättningsvis få utföras i sammaomfattning. Detta skall givetvis ske med stor omsorgom den biologiska mångfalden, ochförsiktighetsprincipen skall gälla liksom det avriksdagen fastställda miljökvalitetsmålet Levandesjöar och vattendrag. Förbud mot all utsättning avfrämmande laxfiskbestånd utom regnbågslax är enligtmotionärerna kontraproduktivt och till skada för detsvenska vattenbruket. I motion 2003/04:MJ20 (kd)anförs att mindre sjöar och vattendrag som saknarskyddsvärda bestånd även fortsättningsvis måstetillåtas att härbärgera de arter som efterfrågas avsportfiskarna. Det är vidare angeläget att det gesmöjlighet att odla och sätta ut olika arter såsomlax, regnbåge, öring och . börarbeta utifrån målsättningen att kombinera biologiskmångfald med utsättning av odlade arter, och det börbetraktas som en naturlig faunavårdande insats attsätta ut de arter som fångas eller drabbas av storapopulationer sportfiskearter. Motionärernaförutsätter att anslagen kommer att öka i kommandebudgetförslag så länge regeringen inte har genomförtförslaget om fiskevårdsavgift eller liknandefinansiering (yrkande 13).Eftersom utsättningarna av ål harbekostats via budgetmedel i kombination med EU-medelär det enligt motion 2002/03:MJ269 (m) viktigt attnationella medel ställs till förfogande för dessaåtgärder. Det näringsmässiga fisket både ikustområdet och i läns insjöar kommer attfå mycket svårt att överleva om de nationellautsättningsprogrammen inte kommer att kunnagenomföras i minst lika stor utsträckning somhittills. I annat fall föreligger enligtmotionärerna uppenbar risk att ett flertalfiskeföretag slås ut, eftersom ålfångsterna är en såviktigt del av intäkterna (yrkande 8).I motionerna 2002/03:MJ325 (kd) och 2003/04:MJ226(kd) efterlyses åtgärder för att räddavildlaxbeståndet i älvarna. De återkommandelaxfiskediskussionerna längs måstefå ett slut, och regeringen bör ta nya initiativtill en med gemensam vildlaxpolitik. Enligtmotion 2002/03:N302 (mp) bör upphöra medfiske på blandade bestånd av lax på tillväxtområdenai och i stället flytta den svenskalaxkvoten så att ett selektivt fiske efter odlad laxkan ske (yrkande 11). Yrkandet upprepas i motion2003/04:N335 (mp) yrkande 5.Enligt motion 2003/04:MJ457 (s) börfiskeriförordningen (SFS 1994:1716) ändras när detgäller kravet på fettfeneklippning av lax och öring.Motionären hävdar att fettfeneklippning av öring iÖstersjön och är meningslös frånmiljö-, art- och stamskyddssynpunkt. Kravet påklippning bör därför tas bort eller åtminstonetillämpas med sunt förnuft.I motion 2003/04:MJ434 (mp) betonas att regeringenpå lämplig nivå bör verka för bättre förvaltning avden vilda laxen och för minskning av laxfisketsnegativa konsekvenser för andra arter.Drivgarnsfisket bör förbjudas eller harmoniseras medreglerna i övriga unionsvatten, och böraktivt verka för att dessa åtgärder vidtas pånationell nivå där så är möjligt och på EU-nivå därså är nödvändigt (yrkande 9). Eftersom drivgarnhotar såväl sjöfåglar som däggdjur, bl.a.tumlare, sillgrisslor och säl, bör enligt motion2002/03:MJ489 (mp) omfattas av sammaregler för drivgarn som övriga vatten inom EU(yrkande 12).Utskottets ställningstagandeUtsättningar utgör en del i arbetet med fisk- ochfiskevården, vilken i första hand skall inriktas motatt bevara och förbättra fiskbeståndens livsmiljöoch de naturgivna förutsättningarna för godabestånd. Utsättningar har traditionellt utgjort enbetydande del i fiskevårdsarbetet och syftet harfrämst varit att gynna yrkes- och fritidsfisket.Länge har inställningen till fiskutsättningar variti stort sett positiv, men haruppmärksammats att negativa effekter kan förekomma.Introduktion av en art eller stam utanför dessnaturliga utbredningsområde kan medföra att lokalaarter och stammar trängs undan.I likhet med regeringen ställer sig utskottetbakom strategi för utsättning ochspridning av fisk. Strategin skall tjäna somvägledning för sådana åtgärder. Utsättning av fiskav samma art och om möjligt samma ursprung kan ske ibevarandesyfte samt för att uppväga derekryteringsminskningar som har orsakats av ingreppi naturen och som inte bör eller kan åtgärdas.Strategin anger målsättningen för utsättningar samtför nytta och risker med fiskutsättningar.Utsättning är en av de sista utvägarna för attbevara ett bestånd, något som har speciell betydelsenär det gäller ålens akuta situation. Fiskbeståndsom upprätthålls enbart genom utsättningar skall,där så är möjligt, kompletteras medsjälvreproducerande delbestånd. Utskottet anser ilikhet med regeringen att, i enlighet medFiskeriverkets strategi och miljömålsarbetet, allutsättning därutöver av främmande laxfiskbeståndutom regnbågslax bör upphöra så att skador påbiologisk mångfald förebyggs.Inom ramen för miljömålsarbetet har riksdagenbeslutat att utsättning av djur och växter som leveri vatten skall ske på ett sådant sättatt den biologiska mångfalden inte påverkasnegativt. Till samma tidpunkt skall vidareåtgärdsprogram finnas och ha inletts för hotadearter och fiskstammar som har behov av riktadeåtgärder. Vid bedömning av hotbilden för olika artervärderas regionala förekomst förr och motutbredningen i hela landet samt i andra länder. Avpropositionen framgår att regeringen, inom ramen fördetta arbete, har uppdragit åt attbelysa de ekologiska konsekvenserna av utsättningarav fisk med utgångspunkt i regelverket för främmandearter och fiskstammar. Med det anförda finnerutskottet syftet med motionerna 2003/04:MJ14 (m)yrkande 7, 2003/04:MJ15 (s) och 2003/04:MJ20 (kd)yrkande 13 i väsentliga delar tillgodosett.