bet · GR01SKU21 · 2004-03-09 00:00:00 — måste det nyaregelsystemet vara enkelt så att det blir begripligt och inte avskräckermänniskor från att vara verksamma i fåmansföretag.Reglerna bör jämställa fåmansföretagare med andra företagare också närdet gäller beskattning av lön till företagsledarens make och barn.6. Schablonbeskattning av vissa småföretag, punkt 9 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om schablonbeskattning av företag i vissatjänstebranscher. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Fi308 yrkande20, 2003/04:N346 yrkande 5 och 2003/04:N412 yrkande 23.StällningstagandeI vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter,vid köp av tjänster, t.ex. i taxi-, restaurang- och frisörnäringarna.Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurrerasut av företag som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt.För att underlätta för nya företag att bildas och för att underlätta förseriösa företag föreslår jag att bifaller motionärernas förslagom att införa någon form av schablonbeskattning i likhet med vad som redanfinns i vissa andra länder. har överlämnat en rapport tillregeringen med förslag om att införa schablonbeskattning för vissa företag(RSV Rapport 2002:3 Schablonbeskattning? - en principskiss). Jag förutsätteratt regeringen ser till att den fortsatta beredningen sker skyndsamt såatt en modell för schablonbeskattning av vissa branscher snart kan varagenomförd också i . Den fortsatta beredningen bör också analyseraom det från rättvisesynpunkt och av konkurrensskäl är möjligt och lämpligtatt införa en schablonbeskattning på försök i endast vissa delar av landet.7. Räntefördelning, punkt 10 (kd, c)av Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om möjligheten att utnyttja sparad positivräntefördelning vid avslutning av en enskild näringsverksamhet. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2003/04:Sk451.StällningstagandeNär en företagare skall sluta med sin verksamhet, t.ex. för att gå ipension måste obeskattade reserver i periodiseringsfond och expansionsfondåterföras till beskattning. Om det finns sparad positiv räntefördelningså kan den inte utnyttjas fullt ut till att minska skatten på återföringav periodiseringsfond och expansionsfond på grund av reglerna om högstabeloppet för positiv räntefördelning. Dessa återföringar påförs egenavgifteroch inkomstskatt som om inkomsten går över brytpunkten kan ge även statliginkomstskatt eller utöver kommunalskatten. Fåmansbolagsdelägarefår utnyttja sina sparade underlag för kapitalbeskattad utdelning utannågon begränsning då de säljer eller lägger ned sitt företag. Vi anseratt den begränsning att använda positiv räntefördelning som påtalas imotion Sk451 rimligen bör avlägsnas. Regeringen bör bereda frågan vidaremed inriktning på att en sådan lagändring skall kunna antas av riksdageninom kort.8. Allmännyttiga ideella föreningar och stiftelser, punkt 13 (m, kd,c)av (), Per (), (), RogerTiefensee (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om översyn och förenkling av reglerna för allmännyttigastiftelser och ideella föreningar. Därmed bifaller delvismotionerna 2003/04:Fi304 yrkande 36, 2003/04:Sk280 yrkande 1, 2003/04:Sk327och 2003/04:Kr385 yrkande 10.StällningstagandeEn rad stiftelser som tidigare betraktats som kvalificerat allmännyttigaoch därmed begränsat skattskyldiga har fått sin verksamhetförsämrad till följd av stelbenta skatteregler. Även skattereglerna förallmännyttiga föreningar är för många svårtolkade, vilket är olyckligtmed tanke på att det är frivilliga och ideella krafter som ofta ansvararför bokföringen. Vi anser att de regler som styr skattelättnaderna förallmännyttiga stiftelser och ideella föreningar måste ses över för attanpassas till dagens förhållanden och förenklas. En sådan översyn börkunna bidra till att de problem som tas upp i de motioner som behandlasi detta avsnitt får sin lösning.9. Avkastningsskatt, punkt 16 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riskerna med dubblering av avkastningsskattenpå pensionssparande och höjning av avkastningsskatten på kapitalförsäkringar.Därmed bifaller motion 2003/04:Sk331 yrkande 2.StällningstagandeSkattebasutredningens förslag om att skatten på pensionssparandet skallfördubblas och att skattesatsen för det kapital som ligger i K-försäkringarskall höjas skulle fördyra pensionssparandet på ett oacceptabelt sätt.Detta skulle få till följd att människor med kapital söker andra vägar,utom statens kontroll på sparkapitalet. Vad det nu gäller är i ställetatt genom rimlig stimulans för långsiktigt sparande uppmuntra också ettsparande inom gränser. I en alltmer öppen och lättillgängligkapitalmarknad är det av stor vikt med regler som uppmuntrar till inhemsktsparande i stället för avskräckande skattelagstiftning som i sin tur lederkapitalet utomlands.10. Beskattning av kapitalvinster vid fondbyte m.m., punkt 17 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om uppskov med kapitalvinster i samband med fondbytenm.m. Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi5, 2003/04:Sk229,2003/04:Sk237, 2003/04:Sk338 och 2003/04:Sk457.StällningstagandeDet finns flera inslag i skattesystemet som har en ogynnsam inverkan påsparandet i aktier och aktiefonder, bl.a. dubbelbeskattningen avbolagsinkomster. Emellertid medför också valet av beskattningsmetod förkapitalvinster, dvs. beskattning vid avyttring, en inlåsningseffekt som hämmarintresset att omplacera innehav av aktier och fondandelar, något sompåverkar riskkapitalflödet negativt. har i tidigare motionhävdat att ett fondbyte inte skall utlösa vinstbeskattning. En beskattningvid byte av fond skapar inlåsningseffekter och hindrar konkurrens. Denenskildes möjligheter att aktivt kunna förvalta och på så sätt påverkasitt sparande försvåras.Som anförs i motion Fi5 är tidpunkten för att ändra skattereglerna nulämplig ur ett statsfinansiellt perspektiv. Börsen har under senare årtotalt fallit tillbaka, vilket gör att en ändring av lagen även kortsiktigtfår begränsade finansiella effekter. Vi föreslår att beslutarom ett tillkännagivande till regeringen om att en ny beskattningsmetodför aktier och värdepappersfonder som tillåter återinvesteringar i enlighetmed vad som förordas i motionerna bör införas, utan att detta skallföranleda beskattning. Vi förutsätter att regeringen arbetar snabbt med attfå fram de lagförslag som behövs för en sådan omläggning.11. Riskkapitalavdrag, punkt 18 (kd, c)av Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att införa ett riskkapitalavdrag. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2003/04:N329 yrkande 10 och 2003/04:N412yrkande 12.StällningstagandeEn väl fungerande marknadsekonomi med god finansiering av småföretagbehöver en stor andel privata finansiärer. Dessa är vanligtvis mer riskvilligaän andra finansiärer, och är därför särskilt viktiga med behovav strukturell förnyelse. Goda villkor för privat riskfinansiering ismåföretag är av dessa skäl viktiga. Erfarna företagare har speciellt godaförutsättningar att bedöma affärsidéer och därför skall skattesystemetstimulera dessa till att investera sina förtjänster i nya företag. Detskall vara skattemässigt fördelaktigt att sätta in kapital i nya verksamhetersom kan skapa tillväxt och arbetstillfällen. Vi förordar att regeringenfår i uppdrag att återkomma till med ett förslag om riskkapitalavdragmed utgångspunkt från förslagen i de motioner som behandlas i detta avsnitt.12. Generationsskiften i företag, punkt 20 (m, fp, kd, c)av (), (), Per (), UlfSjösten (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om generationsskiften i familjeföretag. Därmedbifaller delvis motionerna 2003/04:Fi305 yrkande 7, 2003/04:Fi306yrkande 13 i denna del, 2003/04:Fi308 yrkande 16, 2003/04:Sk449 i dennadel och 2003/04:MJ476 yrkande 8 i denna del.StällningstagandeFamiljeföretag får ofta arvs- och gåvoskatteproblem vid generationsskiftenoch det är de som tar över företagen som får de största problemen. Dessaoch även andra skattekostnader som kan uppkomma i samband med att enverksamhet skall övergå till en ny generation bidrar till att konserveraden svenska näringslivsstrukturen med alltför få medelstora företag. Mångabedömer också att beskattningen vid generationsskifte i ett familjejordbrukåderlåter jord- eller skogsbruk som redan kan ha små eller inga ekonomiskamarginaler. I stället för att kapital dras in till staten behövs dettamycket väl på gårdarna för att trygga ett långsiktigt familjejordbruk.Vi anser att tillräckligt inte har gjorts för att åstadkomma bra skattemässigavillkor i samband med generationsskiften i familjeföretag. Oavsett vadsom kommer att hända med arvs- och gåvobeskattningen anser viatt generationsskiftesproblematiken måste lösas. Vi föreslår att riksdageni ett tillkännagivande till regeringen skall begära att regeringen läggerfram ett förslag till lagändringar som löser skatteproblemen i sambandmed generationsskiften.13. Personalvårdsförmån, punkt 21 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att kulturaktiviteter för anställda bör vara enskattefri personalvårdsförmån i likhet med skattefria motionsförmåner.Därmed bifaller motion 2003/04:Sk287 och avslår motion 2003/04:Kr326yrkande 7.StällningstagandeSom beskrivs i motion Sk287 finns det många exempel på företag som drabbatsav både arbetsgivaravgift och förmånsbeskattning på medel avsatta förfriskvård. För ett företag är det lättare att göra avdrag förinventarier, maskiner eller bilar än för friskvård för personalen. Det ären egendomlig syn på det humana kapitalet som ju är det absolut viktigastepå varje företag.Med tanke på den situation vi nu befinner oss i, med historiskt högsjukfrånvaro och ökad ohälsa i allmänhet, borde alla initiativ syftandetill ökad hälsa välkomnas. Om man gör det i en form med stor valfrihetför den enskilde bör det inte straffas med arbetsgivaravgifter ochförmånsskatter utan i stället uppmuntras. Jag tillstyrker därför begäran imotion Sk287 om en utredning som utgår från förutsättningen att avdragför kostnader för friskvård till anställda skall prövas utifrån denenskilde arbetstagarens behov.14. Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhet, punkt 23 (m,kd, c)av (), Per (), (), RogerTiefensee (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tydligare regler för sponsring. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2003/04:Sk273, 2003/04:Sk290 yrkandena 1 och2, 2003/04:Kr232 yrkande 10, 2003/04:Kr282 yrkande 12, 2003/04:Kr326yrkande 4, 2003/04:Kr327 yrkande 8 och 2003/04:Kr391 yrkande 5.StällningstagandeVåren 2002 föreslog ett enigt skatteutskott ett tillkännagivande tillregeringen om att den skulle pröva om inkomstskattelagens regler har enalltigenom ändamålsenlig utformning när det gäller avdrag för utgifter isamband med sponsring. Det hade bl.a. i motioner framhållits att sponsringsom är ägnad att förbättra ett företags image i en kundgrupp inte beaktastillräckligt i gällande rätt. Regeringen borde även pröva om reglernabehöver göras tydligare för att det skall vara lättare att i förväg bedömaden skattemässiga behandlingen av en sponsring. En utgångspunkt förprövningen borde vara att reglerna skall vara neutrala med avseende på vilketändamål som sponsringen avser, och undersökningen borde belysa om även enindirekt koppling mellan sponsorns och sponsormottagarens verksamheterskulle kunna godkännas. Det borde också vara en utgångspunkt att principenom avdragsförbud för gåvor skall ligga fast. Regeringen borde så snartdet kan ske återkomma till och redovisa resultatet av sitt arbetesamt lämna eventuellt förslag till lagändringar. biföll utskottetsförslag (bet. 2001/02:SkU21, rskr. 2001/02: 202).Regeringen har ännu inte återkommit till i den aktuella frågan.Enligt vår mening bör i ett nytt tillkännagivande till regeringenuttala vikten av att den begärda prövningen redovisas för utanytterligare dröjsmål.15. Arbetslokal i bostaden, punkt 25 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om avdrag för arbetslokal i bostaden. Därmedbifaller motion 2003/04:Sk447.StällningstagandeI motion Sk447 framhålls att en höjning av schablonavdraget skulle medföraen förenkling då det för vissa enskilda näringsidkare från skattesynpunktskulle bli irrelevant om verksamheten bedrivs i en särskilt inrättad deleller inte, och de faktiska kostnaderna därmed inte behövde undersökasvare sig av företagaren eller . Det skulle också vara en hjälpför nystartade småföretag. Med hänvisning till dessa skäl tillstyrker jagmotionärernas förslag om utvidgad avdragsrätt för enskilda näringsidkareför arbete i bostaden.16. Kommunala bolag, punkt 27 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en lagändring som sätter stopp för kommunalskatteplanering genom koncernbildning. Därmed bifaller motion2003/04:K415 yrkande 2 och avslår motion 2003/04:Sk351 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeKonstitutionsutskottet har framhållit (bet. 2001/02:KU14) att kommunalverksamhet "i största möjliga utsträckning bör bedrivas i nämndform".Innebörden var att det föreligger en underliggande men befogad oro attkommuner och landsting - trots att utskottet i samma betänkande fann attdet "även fanns skäl som talar för bolagsformen" - nyttjar bolagsformeni syfte att begränsa den offentliga insynen i verksamheten.Att aktiebolagsformen också kan användas för att genomföra en skatteplaneringsom står i strid med både skattelagstiftningens och den öppna redovisningensanda är oomtvistligt.Därtill kommer att verksamheter i aktiebolagsform, hur goda motiven ochintentionerna i övrigt än varit vid företagsstarten, riskerar att snedvridakonkurrensförhållanden mellan privata och kommunalt konkurrerandeverksamheter.Det är grunden för att anser att primärkommunal ochlandstingskommunal verksamhet skall bedrivas i förvaltningsform.Den logiska konsekvensen av denna öppenhetssyn i kombination medkonkurrensneutralitetsaspekten är att den kommunala bolagssektorn avvecklas.Endastdå särskilda och klart avgränsade skäl föreligger skall verksamhetdrivas i aktiebolagsform.Förslaget om en särregel för kommunala bolag i syfte att sätta stopp förkommunal koncernbildning av skatteplaneringsskäl måste också sättas in idet allmänna samhällsklimatet.Det allmänna måste föregå som efterföljansvärt exempel på detta område.Skatteplanering är visserligen inte olaglig, men måste alltid balanserasmot syftet med verksamheterna. När kommuner inordnar många av sina bolagi ett koncernliknande förhållande, och därigenom - fortfarande fulltlagligt - kan nyttja bestämmelser för att i praktiken dölja vissa verksamhetersendera mycket goda eller mycket dåliga resultat, är gränsen för detacceptabla överskridet från etiksynpunkt.Kommuner skall ägna sig åt sin kommunala kärnverksamhet, skola, vård,omsorg, gemensamma kommunikationer, gator och vägar. Detta skall skesamtidigt som medborgarnas gemensamma tillgångar förvaltas och förrättaspå ett rationellt och riskfritt sätt. bedrivs emellertid mångaverksamheter som kommuner inte borde göra i hel- eller delägda kommunalabolag.Ett verksamhetsfält av särskild vikt i sammanhanget utgörs av kommunalabostadsbolag. Bortsett från de mycket stora felinvesteringar som mångakommuner gjort på bostadsområdet, kan alltför dominerande kommunalabostadsbolag innebära att icke kommunägda bostadsföretag upplever det sommindre meningsfullt att verka i eller utveckla sitt engagemang i denaktuella kommunen eller regionen. Inordnas dessutom stora kommunalabostadsbolag i den kommunala bolagsverksamheten, kan detta i värsta fall -dessvärre finns alltför många avskräckande exempel där bistånd krävtsfrån statsmakten för att inte försätta bostadsföretagens ägare, kommuner,på obestånd - resultera i att de kommunala kärnverksamheterna drabbas avnedskärningar som annars inte blivit nödvändiga.För är det oacceptabelt att kommuner genom en hierarkiskaktiebolagsstruktur skaffar sig näst intill egna dragningsrätter i statskassan.Regeringen bör därför lägga fram förslag till lagändringar som omöjliggörkommunal skatteplanering genom koncernbildning.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Fåmansföretag, punkt 8 (mp)() anför:Om en fåmansbolagsägare anställer sina barn () är detinte barnen som blir skattskyldiga. Deras lön läggs i stället påfåmansföretagarens och därefter dras skatten. När en företagare anställergrannens barn beskattas barnen. Vi vill att barnen, och inte föräldrarna,alltid skall vara skattskyldiga, även om de arbetar i sina föräldrarsföretag. Lönen bör emellertid stå i förhållande till arbetets art, barnensålder och deras kompetens. Den skall alltså vara marknadsmässig. Om lönenär hög bör emellertid skattskyldigheten läggas på den förälder som ärföretagets ägare. Detta bör ha granskats av en ny utredning om småföretagarensvillkor, senast den 1 mars 2005.2. Vissa arvs- och gåvoskattefrågor, punkt 19 (m)(), () och () anför:Moderaterna har i fört fram ett krav på att arvs- ochgåvobeskattningen skall slopas fr.o.m. . Vi kommer attfortsättamed att försöka övertyga en majoritet i om att detta är vidsidan av slopad förmögenhetsbeskattning en viktig åtgärd för att bl.a.stoppa kapitalflykten från Sverige.3. Yrkesfiskare, punkt 22 (kd, c)Per () och () anför:Yrkesfisket utgör en viktig sysselsättning i många skärgårdssamhällen ochi bygder runt våra kuster. För en positiv utveckling för det svenskayrkesfisket krävs att yrkesfiskarna får arbeta på samma villkor som sinakolleger i omvärlden, främst och . Vi förutsätter att regeringentar till vara de möjligheter som finns att påskynda handläggningen av detförslag till yrkesfiskaravdrag som är föremål för kommissionens bedömning.4. Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhet, punkt 23(fp)() och () anför:När skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU21, rskr. 2001/02:202)tillkännagav för regeringen att det finns anledning att pröva ominkomstskattelagens regler alltigenom har en ändamålsenlig utformning, varsyftet att regeringen skulle återkomma till med förslag omförbättringar och förtydliganden.Riksdagens begäran är i detta avseende enkel, klar och entydig. Det finnsinga vägande skäl att återupprepa detta enhälliga tillkännagivande frånriksdagen och dess skatteutskott.Under ärendets behandling, som bl. a. innefattar ställningstagande tillden välgrundade motionen 2003/04:Kr327 av m.fl. (fp),har till utskottet - trots att utskottet från regeringen under beredningenav ärendet begärt besked om regeringens handläggning av frågan sedanriksdagens begäran gjordes - intet besked lämnats från regeringen.Det förtjänar att starkt understrykas: vid förfrågan från utskottet haringet konkret besked hur - eller ens om - beredning pågår stått attfå.Det är svårt att uppfatta detta på annat sätt än som betydande nonchalansmot begäran att regeringen skall återkomma till iärendet.Denna nonchalans är desto allvarligare som det rör många ideellt arbetandemänniskors och föreningars möjligheter att under ekonomiskt betryggandeformer utöva sin samhällsgagnande verksamhet.Nonchalansen - är dock en i detta sammanhang icke obetydlig tid -är desto mer remarkabel som den står i skarp kontrast till regeringens iövrigt mycket omfattande retorik i rakt motsatt riktning: värnandet avidrott, kultur och annan ideell verksamhet.Riksdagen bör inte rimligen behöva besluta om ett nytt tillkännagivandeför att regeringen skall efterkomma tidigare eniga tillkännagivande.Vi förutsätter från liberalt håll att regeringen underrättarriksdagen om hur beredningen av tillkännagivande /02fortskrider och återkommer till med en konkret tidsplan om hurregeringen avser att efterkomma eniga begäran.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotion väckt med anledning av prop. 2002/03:1502003/04:Fi5 av m.fl. (m):beslutar att ett fondbyte inte skall utlösarealisationsvinstbeskattningi enlighet med vad som anförs i motionen.Motioner från allmänna motionstiden /04:K415 av m.fl. (fp):2. begär att regeringen lägger fram förslag om lagändringsom sätter stopp för skatteplanering genom koncernbildning.2003/04:Fi304 av m.fl. (kd):36. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att skyndsamt utreda det skatterättsliga läget förallmännyttiga stiftelser.2003/04:Fi305 av m.fl. (fp):7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att underlätta arvskiften inom familjeföretag.2003/04:Fi306 av m.fl. (c):13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att göra det gynnsammare att starta, driva och genomföragenerationsskiften i företag.2003/04:Fi308 av Per m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om lägre skatter för företagen.16. tillkännager som sin mening vad i motionen anförs omen översyn av arvs- och gåvoskattereglerna i syfte att underlättagenerationsskiften i familjeföretag.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utreda möjligheterna att ersätta bolagsskatten meden tonnagebaserad skatt för rederier.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om schablonbeskattning av vissa tjänstebranscher.2003/04:Sk229 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom flyttskatt på fonder.2003/04:Sk237 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom reformer av beskattning av fonder och aktier.2003/04:Sk256 av och (båda kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om höjda grundavdrag i arvsskatten och gåvoskatten för arv ochgåvor till föreningar.2003/04:Sk260 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att införa en skatteberäkning för sjöfarten baserad på tonnage.2003/04:Sk269 av ():begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avrepresentationsavdraget så att det följer kostnadsutvecklingen enligt vad imotionen anförs.2003/04:Sk270 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom utjämningskonto för fiskare.2003/04:Sk273 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom avdragsrätt för sponsring av högklassig kultur.2003/04:Sk278 av och (båda m):begär att regeringen beslutar att höja avdraget förrepresentationsmåltid till 300 kr.2003/04:Sk280 av ():1.