bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — Här finns framtidens arbeten för destora grupper som har svårt att ta sig in påarbetsmarknaden, hävdas det i motionen.Fisketurismens potential som rekreationskälla ochsom sysselsättningsresurs i glesbygden lyfts fram imotion 2003/04:N391 (s). Åtgärder för att förbättrafisketurismen som nämns i motionen är bl.a. att tafram en samlad kunskapsbas om fisketurism och attorganisationer och myndigheter förses med enoffensiv strategi på området. Enligt motionärernabör , ochSveaskog AB nyttja sin ägarroll och sina regelverk.Motionärerna anser också att det behövsregelförändringar så att företagande blir möjligt.Vidare efterfrågas olika insatser frånFiskeriverket, /, länsstyrelserna,Turistdelegationen och . Enligtmotionärerna har ett samordnat nationellt initiativmed utgångspunkt i ett helhetsperspektiv men medfokus på turistföretagens utveckling godaförutsättningar att lyckas. Insatsen skall involveraresursägare, företag och offentlig sektor.I motion 2003/04:N202 (m) framhålls att det iDalarnas län finns goda möjligheter till nyaarbetstillfällen inom turistsektorn. Motionärennämner emellertid flera problem som företagareupplever och efterlyser ett flertal åtgärder för attturistbranschen skall kunna växa.Det s.k. Framtidsprogrammets strategiskariktlinjer bör ersättas med en generell politikavseende arbetskraftsintensiv tjänsteproduktion,anförs det i motion 2003/04:N337 (fp). Destrategiska riktlinjerna speglar, enligtmotionärerna, en stark tro på att man genomsamverkan och riktade åtgärder snarare än genomgenerell politik kan övervinna de ogynnsammaförutsättningar som råder för turistnäringen. Dennauppfattning delas inte av motionärerna.I motion 2003/04:N347 (kd) begärs ett antaltillkännagivanden på turistområdet. Turismen börlyftas fram som nationell angelägenhet,infrastrukturens betydelse för turismen måsteuppmärksammas liksom turismforskningen. Vidareframhålls tillväxtpotentialen hos evenemangs- ochkonferensturismen och betydelsen av den småskaligalandsbygds-, fjäll- och skärgårdsturismen. Imotionen betonas också vikten av att det går att fåtag på riskkapital för aktörer inom turistsektorn.Motionärerna föreslår att det inrättas ettriskkapitalavdrag och ett etableringskonto för detändamålet.I partimotion 2003/04:K362 begärsett tillkännagivande om att regeringen skall inledasamtal med hotellbranschen med målsättning att allahotell i skall vara porrfria . Enligtmotionärerna anlitar redan många kommuner, landstingoch organisationer enbart porrfria hotell.Turistdelegationen bör få i uppdrag att undersökahur kulturen på ett mer aktivt sätt kan placeras ituristsammanhang, anförs det i motion 2003/04: Kr326(c). Motionärerna anser att satsningar påkulturturism är en drivkraft för den lokalaekonomiska utvecklingen. Vidare hävdas att detbehövs samverkan mellan kulturlivet ochturistorganisationerna för att göra landets kulturoch konstnärliga verksamhet mer känd ochlättillgänglig.I den centerpartistiska partimotionen2003/04:MJ474 begärs ett tillkännagivande om att detbör utvecklas en ekologiskt hållbar turism där delokalt boende får utkomst av skyddade reservats- ochnaturskyddsområden. Enligt vad som anförs i motionenfinns det annars en risk för att naturskyddsområdenblir en undangömd tillgång för särskilt bevandradenaturvårdskännare. Vidare sägs det att efterfråganpå resmål med genuina upplevelser ständigt växer.Detta kan tas till vara genom att det ges stöd tilletablerade och blivande entreprenörer som villutveckla nya resmål och upplevelser på landsbygdenoch i naturintressanta områden. Allmänhetensintressen och naturskyddsintressen måste, enligtmotionärerna, länkas samman så att en hållbarutveckling av besöksnäringen på landsbygden främjas.Detta kan även bidra till ökad förståelse förnaturvårdens betydelse, anförs det.I en annan av partimotioner,2003/04:N328, begärs ett tillkännagivande om attregeringen i samråd med bl.a.hushållningssällskapen, turistbranschens aktörer,och regionala företrädarebör ta fram ett samlat program för att utvecklalandsbygdsturismen. Motionärerna framhåller att detviktigaste för att främja turism är att förbättra deallmänna villkoren för servicebranschen genomregelförenklingar och minskade kostnader förpersonal. Vidare understryker motionärerna vikten avatt de olika aktörerna samordnar marknadsföringenoch att det finns paketerbjudanden för turister.Vissa kompletterande uppgifterAllmänt om politiken på turistområdetVåren 2003 (bet. 2002/03:NU7) behandlade utskottetflera motioner om turism med liknande innehåll somde som är föremål för utskottets ställningstagande idetta betänkande. Utskottet avstyrkte samtligamotioner i berörda delar bl.a. med motiveringen attden strategi som har lagts fast i det s.k.Framtidsprogrammet är ett tydligt ställningstagandeför en offensiv satsning på att utveckla turismen iSverige och därigenom på att stärka svenskturistnäring. Utskottet förväntade sig en fortsatthög intensitet i de närmaste årens arbete med attgenomföra Framtidsprogrammet. Vidare noteradeutskottet att den översyn av turistfrämjandetsorganisation som hade aviserats avNäringsdepartementet borde kunna resultera i ett änmer effektivt genomförande. I en reservation (m, fp,kd, c) framhölls vikten av att de allmänna vilkorenför småföretagande måste förbättras på en mängdpunkter. Vidare betonades betydelsen av attturismforskningen kommer företagare till del.Synpunkter framfördes även på inriktningen av denaviserade översynen av turistfrämjandetsorganisation.I propositionen om en politik för tillväxt ochlivskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet.2001/02:NU4) aviserades åtgärder som bör genomförasför turistnäringen. För har 33miljoner kronor avsatts till ett program för attstimulera ökad innovationskraft inom turistnäringen,till ett projekt för att stärkavarumärket samt föratt främja turismforskningen. För att bl.a.genomföra de åtgärder som föreslagits iFramtidsprogrammet höjdes anslaget tillturistfrämjande med (tillca ) och med ytterligare 10miljoner kronor (till ca 102 miljonerkronor). Av anslaget har Rese- ochTuristråd anvisats förövergripande marknadsföring och information omSverige som turistland.När det gäller den typ av kortare semesterresorfrån bl.a. som berörs i motion 2003/04:N366(s) kan nämnas att i sinmarknadsbeskrivning av konstaterar att"kortsemester" är en växande trend i ochatt alltfler satsar på fler men kortare resor. Genomatt erbjuda paketerade och bokningsbara kortresorkan man tilltala nya kundgrupper samt förlängasäsongerna.Framtidsprogrammets olika delområden berör fleraav de områden som tas upp i de här behandlademotionerna. Det gäller exempelvis de allmännavillkoren för turistnäringen, fisketurism ochekoturism. Ett av tre prioriterade affärsområden iFramtidsprogrammet som har identifierats med högverkningsgrad för tillväxt i turistföretagen ärevenemang, med fokus på stora och internationella.Ett annat är affärsresande, med fokus påmötesmarknaden. Turistdelegationen genomför förnärvarande en kartläggning av konferensmarknaden iSverige. Denna förväntas bli klar under våren 2004.Genomförandet av Framtidsprogrammet bedöms pågåunder minst en treårsperiod och skall kontinuerligtföljas upp och utvärderas. Arbetet koordineras medde regionala tillväxtavtalen där turism ingår som enviktig del i flertalet regioner och även med dekommande regionala tillväxtprogrammen.Våren 2003 tog Rese- och Turistindustrin i Sverigeinitiativ till bildandet av Rese- ochTuristindustrins Tillväxtråd. Detta sker inom ramenför Framtidsprogrammet. Rådet har bildats för attsäkerställa riskkapital för utveckling av rese- ochturistföretagen i . Rådet skall fungera somstöd och rådgivande part för entreprenörer inäringen. vill tillväxtrådet försekapitalmarknaden med kompetens och kontakter inomrese- och turistindustrin.Översyn av turistfrämjandetVåren 2003 tillsatte regeringen en särskild utredare(departementsrådet ) meduppdrag att se över turistfrämjandets funktion,organisation och rollfördelning samt utvärderamåluppfyllelsen (dir. 2003:60). Översynen skall avseTuristdelegationen och det av staten ochturistnäringen gemensamt ägda bolaget, SverigesRese- och . Enligt direktiven skallutredningen bl.a. utvärdera den nuvarandeverksamheten med beaktande av det övergripande måletför turistpolitiken och genomförandet avFramtidsprogrammet. Förändringar avturistfrämjandets funktion, verksamhet,rollfördelning och organisation skall, om översynenföranleder detta, föreslås. Utredaren skall, ienlighet med tilläggsdirektiv (dir. 2003:179), redovisa sitt resultat senast den 1mars 2004.När det gäller allmänna villkor för småföretagandekan nämnas att Turistdelegationen haruppdaterat skriften Sundare Förnuft år1999. I denna skrift beskrivs de näringspolitiskavillkoren för turistnäringen i och även dehinder för utveckling som har identifierats avbranschorganisationer och företag.Konkurrensproblematik och frågor om rollfördelningenmellan turistföretag och offentliga aktörer ärexempel på områden som behandlas.Natur- och kulturturismInom ramen för det s.k. Innovationsprogrammetdiskuterar och driver Turistdelegationen ett antalkonkreta samarbetsprojekt med Riksantikvarieämbetetoch rörande bl.a. världsarvoch affärsutveckling av kulturturistiska produkter.I början av år 2002, som utlystes tillinternationellt ekoturismår av FN, lanserade och Rese- och Turistrådtillsammans en kvalitetsmärkning förekoturismarrangemang - Naturens Bästa. står också bakom NaturensBästa. Inom ramen för Innovationsprogrammet är ävenTuristdelegationen en part i utvecklingen avmärkningssystemet. Systemet är riktat mot särskildaarrangemang inom ekoturismområdet. Naturens Bästabestod av 38 godkända arrangörer meden omsättning på inomsvensk turism. Arbetet med att bygga uppkvalitetsmärkningen finansieras med pengar från iförsta hand , ,, företagen själva, , länsstyrelserna i ,, och samt SverigesRese- och Turistråd.Turistdelegationen och driver ettprojekt som syftar till att nå ett närmare samarbetemellan turismens företrädare, skogsägare ochskogsbruk samt att vidga det ekonomiska utbytet ochsysselsättningen från skogen genom turism.I november 2003 arrangerade forskningsinstitutetETOUR en konferens om natur- och kulturturism iÖstersund. Närmare 300 personer från turistföretag,myndigheter och organisationer deltog iarrangemanget. I den utkomna antologin ger turistföretagare, museipersonal,myndigheter och forskare bl.a. en bild av olikaproblem och utmaningar för kulturturismen i Sverige.FisketurismTuristdelegationen driver ett särskiltutvecklingsprojekt om fisketurism tillsammans medFiskeriverket och Rese- och Turistråd.Flera delprojekt har genomförts, däribland enkartläggning av fiskeentreprenörer i landet. Ijanuari 2003 hölls en konferens där strategisktviktiga myndigheter och andra intressenter deltog.En konferens med titeln "svensk fisketurism iinternationellt perspektiv" genomfördes i början avfebruari 2004 i samverkan mellanbranschorganisationen ramen för Innovationsprogrammet driver ochdeltar Turistdelegationen i ett flertalutvecklingsprocesser med koppling tilllandsbygdsutveckling. Hästturism, jaktturism samtmåltider och turism är projekt som har initierats isamarbete med bl.a. ,, hushållningssällskap,forskningsinstitutioner m.fl. En studie omjaktturistisk företagsamhet i presenteradesav Turistdelegationen i december 2003.InfrastrukturfrågorDen presenteradeinfrastrukturminister enöverenskommelse mellan regeringen, Vänsterpartietoch om väg- och järnvägsinvesteringarför . Överenskommelseninnefattar infrastruktursatsningar till en kostnadav ca 373 miljarder kronor.Enligt uppgift från är detsvårt att avgöra vilken roll turismen har spelat ide prioriteringar som har gjorts av berördamyndigheter i underlaget för regeringens beslut.Bedömningen är dock att turismen har haft storbetydelse för bl.a. de planerade satsningarna på genom , på förbi Sala och påen tunnel för E 14 vid Åre.Turismforskning och kunskapsutvecklingFrån och med och framåt satsarstaten genom Turistdelegationen totalt 40,5 miljonerkronor på att öka innovationskraften inom svenskturistnäring och främja turismforskningen.Turistdelegationen och Svenska Rese- ochTuristindustrins , , harutarbetat ett nationellt forsknings- ochutvecklingsprogram för rese- och turistindustrin -Turismforskning 2005. Syftet med programmet är attbidra till kunskapsöverföring mellan forskare ochföretag i turistnäringen, samt att utveckla starkaforskningsmiljöer inom turism vid högskolor ochuniversitet i . Programmet skall främst sessom ett instrument för inspiration och idéer ochsaknar egen finansiering.Forskningsinstitut vid iÖstersund kan anses vara den enskilt största svenskaforskningsmiljön med inriktning mot turism.Forskningen bedrivs inom programområdenaföretagsutveckling, destinationsutveckling, naturoch naturresurser samt kultur och kulturmiljöer. Förnärvarande pågår ett arbete med att stärka ETOUR:stillväxtorientering av forskningen, bl.a. genom nyaprojekt med inriktning på innovationssystem ochklusterdynamik. En viktig del av ETOUR:s verksamhetutgör kunskapsöverföring av forskningsresultat tillprivata och offentliga intressenter inomturistnäringen.ETOUR finansieras genom EG:sstrukturfonder mål 1. Denna finansiering upphöremellertid . Institutets årligabudget uppgår till ca . För år2004 har ETOUR beviljats ett forskningsanslag frånTuristdelegationen på . Vidarebeslutade regeringen att beviljaETOUR ett stöd på för periodenden - . Institutethar inlett ett arbete med att anpassa verksamhetentill den lägre anslagsnivå som blir följden av attfinansieringen via strukturfonderna upphör den 30september 2004.Under år 2003 har Turistdelegationen haftregeringens uppdrag att ta fram en kunskapsstrategiför turistnäringen. Strategin skall bl.a. vara ettunderlag för den kommande forskningspolitiskapropositionen. I strategin föreslås bl.a. att detturismvetenskapliga fältet förstärks, att ensärskild forskarskola med turismvetenskapliginriktning inrättas och att ETOUR permanentas ochspecialiseras på behovsmotiverad forskning förturistnäringen.Ett av s.k. prioriterade tillväxtområdenär Upplevelser. konstaterar attupplevelseindustrin är i snabbtillväxt såväl nationellt som internationellt.Verket framhåller också att det finns en betydandeoutnyttjad marknadspotential, somupplevelser är den snabbast växande branschen på densvenska arbetsmarknaden. Turistbranschen är en av detretton branscher som klassar som en del avupplevelseindustrin. arbetar för närvarandemed att i samverkan med flera olika offentliga ochprivata aktörer sätta samman ett program på tematupplevelser. Programmet kommer sannolikt attinnehålla satsningar på FoU men även mer regionaltorienterade projekt kan förväntas. Inriktningen ärpå frågeställningar av generellt intresse för demsom är verksamma inom upplevelseindustrin.Programmet beräknas bli klart . Femmiljoner kronor har öronmärkts för programmetsgenomförande . Möjligheterna atterhålla mer resurser kommer att undersökas som endel av det fortsatta programplaneringsarbetet.Upplevelseindustrins potential uppmärksammas ävenav och kompetensutveckling(). driver KK-stiftelsenett sexårigt program riktat mot upplevelseindustrin.60 miljoner kronor har avsatts för detta ändamål.Satsningen har fokus på tre områden: att samlaupplevelseindustrins tretton branscher (varavturistsektorn är en) kring gemensamma behov ochmöjligheter, att skapa mötesplatser förupplevelseindustrin samt att anordnaspetsutbildningar för verksamma inomupplevelseindustrin.FinansieringsfrågorI motion 2003/04:N347 (kd) föreslås införande av ettriskkapitalavdrag samt ett etableringskonto för attkapitalförsörjningen inom turistsektorn skallunderlättas. Motsvarande yrkanden som i nyssnämndamotion men av mer allmänt slag avstyrktes avfinansutskottet (bet. 2003/04:FiU1) efter yttrandefrån skatteutskottet (yttr. 2003/04:SkU1y) i sambandmed behandling av budgetpropositionen förår 2004. Det kan i sammanhanget nämnas attKristdemokraterna även föreslog ensatsning på turistfrämjande åtgärder - utöverregeringens förslag - med 100 miljoner kronor.Pornografi i hotell-TV-anläggningarVåren 2003 avstyrkte utskottet en motion med kritikmot pornografi i hotell-TV med motivet att fråganfrämst är en angelägenhet för berörda företag, menatt det finns möjlighet för riksdag, regering ochmyndigheter att föregå med gott exempel genom attvälja anläggningar som inte tillhandahållerpornografi (bet. 2003/04:NU7). Utskottet sågpositivt på det arbete som bedrivs inomRegeringskansliet för att se över möjligheterna atti upphandlingssammanhang ställa särskilda krav påhotell- och konferensanläggningars (bet. 2002/03:KU17) harbetonat vikten av att samhället på olika sätt sökermotverka pornografi, men att detta inte i förstahand bör ske genom lagstiftning. Utskottet framhöllvidare opinionsbildningens betydelse för att skapavärdefulla attitydförändringar och att TV, radio ochtidningar, politiska partier, föreningar, offentligapersoner m.fl. har en viktig roll när det gäller attmotverka pornografi i alla dess former.Majoriteten av riksdagsförvaltningenshotellbokningar sker genom avrop från de statligahotellavtal som har upphandlats genom FörsvarsmaktenLogistik (FMLOG).Frågan om hur riksdagsförvaltningen skall hanterakravet på ett porrfritt hotell-TV-utbud hardiskuterats i riksdagsdirektörens rådgivande gruppmed riksdagsledamöter - Rådet för ledamotsnärafrågor. Rådet var enigt om att utredaförutsättningarna för att införa ett krav på att dehotell som riksdagsförvaltningen anlitar skallerbjuda ett TV-utbud som är fritt från pornografi.Mot denna bakgrund har riksdagsförvaltningen inovember 2003 ombett FMLOG att inför en nyupphandling av statligt hotellboende klara utförutsättningarna för ett sådant krav. De frågor manvill ha besvarade är hur ett krav på porrfritthotell-TV-utbud kan ställas dels i förhållande tilldet regelverk som styr upphandlingsförfarandetsolika kriterier, dels i förhållande till de reglersom finns i yttrandefrihetsgrundlagen. I ett e-postsvar till riksdagsförvaltningen daterat den 2februari 2004 meddelar FMLOG att man i kommandeförfrågningsunderlag kommer att ha med en fråga ompornografifritt TV-utbud. I utkastet tillförfrågningsunderlag är frågan viktad till 10 %.Detta innebär i korthet att de anbudsgivare somuppfyller förfrågningsunderlagets ovillkorliga krav(upphandlingsförfarandets första steg) kantillgodoräkna sig ett mervärde på i denberäkning som ligger till grund för det slutgiltigaurvalet av företag. Enligt uppgift skulle ettovillkorligt krav på porrfritt TV-utbud i steg 1kunna innebära att den upphandlande enheten inte fårin några anbud som uppfyller ställda minimikrav.Denna risk är störst på mindre orter. På andra orterskulle ett sådant krav kunna varakonkurrensbegränsande om exempelvis endast ettföretag uppfyller det.Av etiska riktlinjer (avsnittetom tjänsteresor) framgår att alla beställningar avbiljetter, hotell samt övriga arrangemang skall skegenom den resebyrå som har avtalmed. skall vid bokningar ha somutgångspunkt att boka hotell och kursgårdar som inteerbjuder pornografiska filmer eller kanaler. Iavtalet med resebyrån framgår i sin tur att denna ärskyldig att följa internaregelverk, däribland de etiska riktlinjerna.I sammanhanget kan även nämnas att SverigesHotell- och Restaurangföretagare under år 2003introducerade en klassificering av sinamedlemshotell. Ett bedömningskriterium är om detfinns tillgång till TV på rummen. Det görsemellertid ingen särskild värdering av vad som ingåri det film- eller videokanalutbud somtillhandahålls.Utskottets ställningstagandeSverige erbjuder stora möjligheter för attraktivaturistupplevelser. De naturgeografiska ochkulturella förutsättningarna ger en god grund påvilken ett rikt utbud av turistarrangemang kanskapas. Enligt utskottets uppfattning ärförutsättningarna mycket goda för atttjänsteproduktionen på turistområdet skall kunnautvecklas ytterligare. Detta är inte minst till gagnför dem som är bosatta i områden där utbudet avarbetstillfällen inom andra sektorer är begränsat.Statens starka tro på turistsektorn som ettframtidsområde konkretiseras i de satsningar somgörs inom ramen för det s.k. Framtidsprogrammet.Detta program innefattar offensiva åtgärder inomflera av de områden som berörs i här aktuellamotioner. Det gäller exempelvis olika projekt somsyftar till att främja natur-, kultur-, fiske-,fjäll- och evenemangsturism. Utskottet konstateraratt det även görs särskilda satsningar påturismforskningen. De motioner som begär olikaåtgärder inom dessa områden kan därmed ansestillgodosedda. Utskottet anser dessutom att desynpunkter som framkommer med anledning avresultatet av den pågående utredningen omturistfrämjandets organisation bör avvaktas innandet finns anledning för att göra någrauttalanden kring frågor som utredningen behandlar.Utöver de satsningar som görs direkt påturistsektorn vill utskottet framhålla att det pågårarbete på flera andra områden som kommer attkomma turistföretagare till del. Det gäller bl.a.regelförenklingsåtgärder på företagsområdet samtnyligen aviserade omfattande infrastruktursatsningarunder den kommande femtonårsperioden. Även desatsningar som och gör påupplevelseindustrin kan förväntas ha positivaeffekter på turistsektorn.När det gäller de förslag till förbättradkapitalförsörjning inom turistsektorn som förs frami motion 2003/04:N347 (kd) har utskottet ingen annanuppfattning än den som uttalade i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för år 2004.Förslagen om att det skall införas ettetableringskonto och ett särskilt riskkapitalavdragavstyrks således.Beträffande frågan om pornografi i hotell-TV serutskottet mycket positivt på att såväl somRegeringskansliet har vidtagit åtgärder för att debåda myndigheterna genom sina interna regelverkskall begränsa möjligheterna till upphandling avhotell som tillhandahåller pornografi i sitt TV-utbud. Detta sänder tydliga signaler till det övrigasamhället om att medborgarnas valda företrädare inteanser det vara rätt att stödja porrindustrin. Påsikt torde detta komma att ha betydelse för deattitydförändringar i samhället som utskottet anservara nödvändiga som ett led i att motverka en ökadspridning av pornografi. vill utskotteterinra om att frågan om hotell-TV-pornografi iförsta hand är en angelägenhet för berörda företagoch deras branschorganisationer.När det gäller förslaget i motion 2003/04:K362 (v)om att regeringen skall inleda samtal medhotellbranschen med målsättningen att alla hotellskall vara fria från pornografi villutskottet erinra om att befattning med pornografisom sådan inte är kriminaliserad i (exklusive barn- och våldspornografi). Som harnämnts ovan förordar utskottet i första handgenerella attitydpåverkande åtgärder med långsiktigbärighet.Med det anförda avstyrks samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.FöretagsnedläggningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till enöverenskommelse mellan regeringen,och avslåmotionsyrkanden om företagsnedläggningar.Jämför reservationerna 14 (m, fp, kd, c) och15 (v, mp).MotionernaDet finns flera exempel på att lönsamma företageller företagsenheter läggs ned eller hotas avnedläggning, anförs det i motion 2003/04:N292 (v).Motionären framhåller att nedläggningsbesluten tas islutna styrelserum, med dålig facklig insyn, minimalöppenhet och utan motivering. Det hävdas vidare attdet ofta finns tydliga tecken på att besluten intebygger på affärsmässiga överväganden, utan pånationella intressen och på möjligheterna till stödfrån samhällsinstitutioner. Motionären begär etttillkännagivande om att lagstiftningen bör förändrasi syfte att ge de anställda ökade möjligheter attförvärva företag/företagsenhet som hotas avnedläggning. bör även ge regeringen iuppdrag att föreslå andra åtgärder som gör sådanaövertaganden möjliga. Det kan exempelvis handla omstatliga lånegarantier, indirekt eller direktstatligt medägande och uppbyggnad av lokala ochregionala fonder.Liknande tankegångar framförs även i motion2003/04:N307 (mp).