bet · GR01SKU20 · 2004-03-09 00:00:00 — avslår också förslagenom en sänkning av gränsbeloppet på för arbetsresor och om olikaformer av differentieringar av detta belopp.Jämför reservationerna 11 (kd) och 12 (c) samt särskilt yttrande 4 (m).Gällande reglerRiksdagen höjde avdraget för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplatsoch i tjänsten från per mil till per mil årstaxering. höjdes gränsen för avdrag för kostnader för resormellan bostad och arbetsplats från till (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1). Vid taxering höjdes avdraget förresor med bil mellan bostad och arbete från till per mil (prop.2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1).Avdrag för kostnad för resa mellan bostad och arbetsplats inkluderar inteeventuell omväg eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas på vägen.En sådan kostnad anses utgöra en ej avdragsgill levnadskostnad.För motorcykel medges avdrag med per mil.MotionerI motion T392 yrkande 3 av () anförs att förhållandenapå är speciella och att det ofta är nödvändigt för småbarnsföräldraratt först resa till en förskola, dagmamma eller annan barntillsyn i sambandmed arbetspendling. Avstånden kan vara långa och i vissa fall dessutomvara orsaken till att t.ex. en busslinje inte är möjlig att använda.Motionären föreslår att reseavdraget skall följa prisutvecklingen och atttransporter till och från barntillsyn skall räknas in när avdraget beräknas.Också i motion T472 yrkande 3 av () föreslås att transportertill och från barntillsyn skall tas med när reseavdrag beräknas. I motionN288 yrkande 8 av och () föreslås atttransporter till omsorg skall kunna dras av i deklarationen på samma sättsom arbetsresor.I motion Fi307 yrkande 6 av Per m.fl. (kd) föreslås att gränsenför reseavdrag för resor till och från jobbet sänks från 7 000 till 5 000kr och att avdragsrätten även skall gälla för den del av resansom görs till barnomsorg. bör vidare få i uppdrag attutreda möjligheterna för att göra det möjligt för inkomsttagare att få tadel av reseavdraget i stället för årsvis. På så vis skulle,enligt vad som anförs, säsongsarbetande personer ta del av avdraget istörre utsträckning.I motion N328 av m.fl. (c) föreslås att reseavdraget tilloch från arbetet omvandlas till en skatterabatt motsvarande en höjningtill per mil som även kommer att omfatta resor till och från barnomsorgför att förbättra möjligheterna att ta ett arbete inom ett störrearbetsmarknadsområde (yrkande 28). Vidare föreslås att gränsbeloppet om 7 000kr delas upp på årets för att öka möjligheten för säsongsarbetareatt kunna ta del av reseavdraget (yrkande 29).Utskottets ställningstagandeNär behandlade frågan om en uppjustering avdet avdragsgilla beloppet för resor med egen bil hade detta legat på 13 krsedan 1993. Ökade rörliga kostnader, bl.a. för bensin, gav då anledningtill en uppjustering av avdraget. Eftersom den nya nivån borde bestå underflera år bestämdes uppjusteringen till . Med hänsyn till statsfinansernaoch för att ge åtgärden en tillfredsställande fördelningsprofil höjdessamtidigt gränsen för avdragsgilla kostnader för resor till och frånarbetet från till . Härigenom fick åtgärden en inriktningmot dem med förhållandevis långa avstånd mellan bostaden och arbetsplatsen.Härefter har det avdragsgilla beloppet för resor med bil mellan bostadoch arbete, m.m. höjts från till per mil för att på det sättetstimulera rörligheten på arbetsmarknaden.Utskottet har vid höstens budgetberedning tagit ställning till en radförändringar i skattereglerna som bl.a. innebär en ökad miljörelateringav skattesystemet och sänkta inkomstskatter för stora grupper. Härvid harutskottet avstyrkt ett förslag om en höjning av milavdragen och en sänkningav gränsbeloppet för resor till och från arbetet som en del i ställningstagandettill de olika budgetalternativ som behandlades. Utskottet har inte ändratinställning i denna del och är därför inte heller nu berett att tillstyrkaatt milavdragen höjs eller att gränsbeloppet sänks.När det gäller förslagen om att gränsbeloppet skall fördelas på månadanser utskottet att en sådan förändring skulle leda till att deförenklingsvinster som gränsbeloppet medför i stor utsträckning skulle gåförlorade. Utskottet är inte berett att tillstyrka dessa förslag.När det gäller förslagen om en möjlighet att räkna in den extra tiden föratt lämna barn på dagis finns det enligt utskottets mening skäl att hållagränsdragningen kring dagens avdragsrätt för resor till och från arbetetså enkel och lättillämpad som möjligt. Att låta beakta resanför inlämning och hämtning av barn på dagis när tidsvinsten beräknas skullekomplicera de bedömningar som måste göras i dessa fall. Härtill kommeratt fördelningspolitiska invändningar kan riktas mot åtgärder som innebäratt endast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sinalevnadskostnader. Om syftet är att förbättra barnfamiljernas ekonomiskasituation bör andra lösningar användas, t.ex. förbättringar av de olikastöd som går direkt till barnfamiljerna.Utskottet är inte berett att tillstyrka de nu framförda förslagen. Utskottetavstyrker därför motionerna T392 yrkande 3, T472 yrkande 3, N288 yrkande8, N328 yrkandena 28 och 29 och Fi307 yrkande 6.Arbetsrum i bostadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om utvidgade möjligheter till avdrag för kostnadför arbetsrum i bostaden.Jämför reservation 13 (m).Gällande reglerPraxis är mycket restriktiv när det gäller avdrag för anställds kostnadför arbetsrum i den egna bostaden. Avdrag medges inte om arbetsrummetäven kan användas som bostadsrum.Näringsidkare medges ett schablonavdrag för arbete i hemmet om arbete ibostaden utförts minst under beskattningsåret. Om arbetetutförts i bostad på egen fastighet uppgår avdraget till och annarstill . föreslog i SOU 1998:115 att motsvarandeschablonavdrag skulle medges vid distansarbete i hemmet.MotionI motion Sk219 av de och () anförsatt utvecklingen på arbetsmarknaden präglas av att alltfler arbetstagareutför arbete i hemmet, s.k. distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatserpå en gemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och av ettarbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförs i arbetstagarenshem. För att inte hindra en fortsatt positiv utveckling bör rätten tillavdrag för sådana kostnader och arrangemang i bostaden som är relateradetill arbetet utvidgas.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att frågan om särskilda regler för avdrag viddistansarbete har utretts av , som i betänkande SOU1998:115 föreslagit att det införs en möjlighet till schablonavdrag förkostnad för arbetsrum i hemmet vid distansarbete. Utredningens förslag ärföremål för överväganden inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör resultatet av regeringens övervägandenavvaktas. Utskottet avstyrker motion Sk219.Hushållstjänster och ROT-avdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om skattereduktioner för hushållstjänsteroch byggnadsarbeten.Jämför reservation 14 (m, fp, kd, c).BakgrundFrågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats iTjänsteutredningens betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43) ochi betänkande Skatter, tjänster ochsysselsättning (SOU 1997:17).En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats den15 (prop. 1992/93:150, bet. 1992/93: SkU36)och (prop. 1995/96:229, bet.1995/96:SkU32). Syftet har varit att åstadkomma en stimulans av verksamheteninom byggsektorn och på så sätt motverka den då aktuella arbetslösheten.Det sammanlagda skatteavdraget uppgick till ca 11 miljarder kronor.MotionerI motion Sk427 av m.fl. (m, fp, kd, c) lägger Moderatasamlingspartiet, liberalerna, och Centerpartietfram ett gemensamt förslag om införande av en skattereduktion på avarbetskostnaden för ROT-arbeten och hushållstjänster som utförs i hemmet.I motionen anförs att skatten härigenom sänks för ett antal hushållstjänsterdär det är lätt att "göra det själv" och där någon vit marknad knappastförekommer, exempelvis städning, gräsklippning och barntillsyn. Förslagetomfattar även sådana tjänster som redan delvis utförs på en vit marknad,som målning, snickeriarbete och reparation av hushållsapparater. Däremotutesluts enligt vad som anförs offentligt subventionerade tjänster,exempelvis offentlig barnomsorg och andra tjänster som normalt inte utförsi hemmet, exempelvis advokat- och arkitekttjänster. Den maximalaskattereduktionen begränsas till per hushåll och år så att hushålletkan köpa tjänster för och få skattereduktion för dessa.Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga framett förslag med detta innehåll.I flera motioner framställs yrkanden med en liknande inriktning. Sådanayrkanden finns i motionerna Sf325 yrkande 29 av m.fl. (m),Sk209 av och (), Sk271 av HenrikWestman (m), Sk291 av (), Sk343 av (), A307 yrkande 19 av m.fl. (fp),Sf356 yrkande 5 av m.fl. (fp), Sk312 av ochLiselott (), Sf404 yrkande 14 av m.fl. (kd), N412yrkande 22 av m.fl. (kd), A371 yrkande 16 av m.fl. (kd), Sf397 yrkande 9 av m.fl. (kd), Sf400 yrkande 5 avInger m.fl. (kd), N346 yrkande 4 av m.fl. (kd),A309 yrkande 7 av m.fl. (kd), Bo297 yrkande 15 av GöranHägglund m.fl. (kd), Sk311 av () och Sk426 av () och Fi306 yrkande 12 av m.fl. (c).I andra motioner framställs yrkanden som syftar till att återinföraskattereduktionen för byggnadsarbeten. Sådana yrkanden finns i motionernaSk265 av och (), Sk415 av AndersKarlsson och () och Sk433 av m.fl.(s).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans förtjänstesektorn i de former motionärerna föreslår innebära ett avsteg frånde principer om en likformig och neutral beskattning som ligger till grundför skattereformen och som enligt utskottets mening bör gälla. Det ärockså kostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktionsom kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är atteffekterna på sysselsättningen blir mycket små eller inga alls, samtidigtsom kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i Danmarktalar för en sådan utgång. En stimulans av denna typ skulle också ledatill gränsdragningsproblem och ge upphov till svårkontrollerade gråzoner.Utskottet avstyrker med det anförda de nu aktuella motionerna.Den föreslagna skattereduktionen för utgifter för arbete vid reparationersamt om- och tillbyggnader i bostäder påminner om en liknande reduktionsom infördes för att motverka arbetslöshet inom byggsektorn och somvar i bruk . Det sammanlagda skatteavdraget uppgick tillca . Utskottet är inte berett att tillstyrka att ensådan skattereduktion återinförs och avstyrker därför även motionerna omett ROT-avdrag.Förmån av hemtjänsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om schablonbeskattning av förmån avfria hemtjänster.Jämför reservation 15 (kd).Gällande reglerFörmån av fri städning, fri barnomsorg etc. som tillhandahålls av enarbetsgivare är skattepliktig och tas upp till marknadsvärde, dvs. detpris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han självskaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning(11 kap. 1 § och 61 kap. IL).Den mervärdesskatt som arbetsgivaren erlägger vid inköp av tjänsterna fårinte lyftas av, eftersom det inte rör sig om ett förvärv för verksamheten.Arbetsgivaren kan i stället yrka avdrag vid inkomstbeskattningen förhela kostnaden inklusive moms (RSV:s skrivelse angående "Hemtjänster" dnr10326-98/900).MotionI motion Sk446 av m.fl. (kd, m, fp) anförs att förmånav fria hushållstjänster värderas till marknadsvärdet trotsatt detta är högre än vad privatpersoner normalt är beredda att betalaför att få tjänsten utförd. Motionärerna föreslår att förmånen i ställetvärderas efter en schablon som tar hänsyn till hushållens betalningsvilja.Detta skulle enligt vad som anförs hämma den svarta sektorn i branschen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att neutraliteten vid beskattningenav olika typer av löneförmåner upprätthålls. Skattefrihet eller lägrebeskattning för vissa förmåner medför gränsdragningsproblem och ledertill konkurrenssnedvridningar. Det är också kostsamt att genom stimulanserförsöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egentjänsteproduktion. På samma sätt som i frågan om skattereduktionen förhushållstjänster är risken att effekterna på sysselsättningen blir mycketsmå eller inga alls, som kostnaderna blir stora. Utskottet ärinte berett att tillstyrka att särregler införs för beskattningen avförmånen fria hemtjänster.Gåvor och bidrag till ideell verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår de olika motionsförslagen om en avdragsrätt för gåvortill olika ideella ändamål.Jämför reservationerna 16 (fp) och 17 (kd) samt särskilt yttrande 5 (m).BakgrundNågon avdragsrätt för gåvor till olika ideella ändamål finns inte.MotionerI motion Sk290 yrkandena 3 och 4 av m.fl. (m) anförs att detär en styrka att de ideella organisationernas verksamhet finansieras viaenskilda människors bidrag. Verksamheten blir då fristående och inteberoende av politiska beslut. För att ge de ideella organisationerna bättreförutsättningar bör en avdragsrätt för enskilda gåvor övervägas. Människorsom av olika skäl vill stödja en kulturinstitution eller idrottsföreningbör kunna göra detta utan att drabbas av skatt. Det finns också en moraliskdimension i denna tanke. Man skall inte behöva betala skatt på pengar sombidrar till allmännyttiga organisationers utveckling. I de flesta EU-länder,liksom i , finns redan en sådan avdragsrätt.I motion 2002/03:U207 yrkande 2 av () och Sk227 yrkande1-3 av () anförs att en avdragsrätt för enskilda gåvor börinföras för att ge de ideella organisationerna bättre förutsättningar fören vital biståndsverksamhet. Det finns enligt vad som anförs en viktigmoralisk dimension i detta - man skall inte behöva betala skatt på omtankeom andra människor, vare sig i eller utomlands.I motion Sk285 yrkande 1 av () anförs att de forskningsmedelsom kommer från statligt håll inte räcker till på långa vägar och attfinansiering från olika stiftelser och från näringslivet blir alltmerbetydelsefull för grundforskningens överlevnad. Därför är det enligt vadsom anförs ytterst motiverat att alla de pengar som tillförs forskningenfrån externa finansiärer och privata stiftelser skattebefrias så att dekommer forskningen till nytta utan statlig inblandning.I motion Sk336 yrkande 1 av och (m) föreslås att reglerna ses över i syfte att införa en avdragsrätt förgåvor och bidrag till hjälporganisationer i syfte att öka intresset föratt ekonomiskt stödja ideella organisationers sociala arbete.I motion Sk430 av () anförs att en nationell plattformför volontärarbete behöver utvecklas och att en avdragsrätt för bidragtill ideella organisationer därför bör införas. De skattekronor statenskulle förlora med en begränsad avdragsrätt betalar sig enligt vad somanförs säkert mångdubbelt igen i form av nytta och socialt kapital.I motion Ju443 yrkande 12 av m.fl. (m) anförsatt det är viktigt att hjälpsökande kvinnor kan nå kvinnojourerna viaderas telefonlinjer dygnet runt och att ekonomiskt stöd och bidrag tilljourer och andra frivilligorganisationer därför bör vara avdragsgillt.I motion Fi305 yrkande 14 av m.fl. (fp) föreslås enavdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd i syfte att uppmuntramänniskor att dela med sig av sitt välstånd.I motion So635 yrkande 9 av andre vice talman m.fl.(fp) föreslås att gåvor till frivilligorganisationer som utför socialtarbete skall vara avdragsgilla så att frivilligorganisationerna kan gefler hemlösa en sängplats, ett mål mat, möjlighet att duscha och någonmedmänniska att tala med.I motion Kr329 yrkande 7 av m.fl. (kd) anförs att det underårtionden har vuxit fram ett stort antal ideella organisationer, föreningaroch stiftelser vars syfte är att stödja och hjälpa utsatta grupper isamhället både inom och utanför landets gränser. Motionärerna begär etttillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om enavdragsrätt för gåvor till ideella organisationer.I motion Sk256 yrkande 1 av och () anförs attdet svenska skattesystemet måste ge betydligt bättre möjligheter förföretag och enskilda medborgare att stödja organisationer. En relativtproblemfri åtgärd skulle enligt vad som anförs vara att införa en avdragsrättför gåvor till ideella organisationer.I motion Sk264 av Skånberg (kd) anförs att tiden nu bör vara inneatt genom ett skatteavdrag för donationer till ideella föreningar frigörakapital och resurser som annars aldrig kommit dessa till del.I motion Sk373 av () anförs att den ideella sektornbidrar med stora samhälleliga insatser och att det finns alla skäl attseriöst överväga om gåvor till s.k. 90-konton och till ideella organisationerskall göras avdragsgilla.I motion Sk325 av () föreslås att möjligheten att införaavdragsrätt för gåvor och bidrag till ideella föreningar, frivilligahjälporganisationer och andra godkända verksamheter utreds.Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets mening viktigt att det finns en demokratiskprocess bakom det stöd som samhället ger till frivilligarbete i kyrkligaorganisationer, idrottsorganisationer, humanitära organisationer,internationellt biståndsarbete m.m. En avdragsätt för gåvor till den här typenav verksamhet skulle minska utrymmet för det samhälleliga stödet och ökadessa viktiga verksamheters beroende av enskilda personers förmögenheter,förmåga och vilja att bidra.Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls frittfrån inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion attutgöra en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Attbelasta med en kontroll av den här typen av stöd är enligtutskottets mening inte lämpligt. En ytterligare nackdel med att lämnastödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sätt blir föremålför en årlig och samlad prövning i samband med budgetberedningen.Utskottet är av dessa skäl inte berett att medverka till en omläggningsom innebär att gåvor till olika ändamål blir avdragsgillaUthyrning av bostadUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om helt eller delvis skattefri uthyrning avprivatbostad.Jämför reservation 18 (m, fp, kd).Gällande reglerNär en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts skallersättningen tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när en bostadsom innehas med hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsen får intedras av. I stället skall avdrag göras med för varjeprivatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Vid upplåtelse aven privatbostadsfastighet skall vidare ett belopp som motsvarar avintäkten av upplåtelsen dras av. Upplåts en hyresrätt skall i stället dendel av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen dras av. För bostadsrättgäller att den del av innehavarens avgift eller hyra som avser den upplåtnadelen skall dras av. Avdragsmöjligheterna är mer begränsade om upplåtelsengäller någon form av närstående (42 kap. 30-32 §§ IL, prop. 1989/90:110s. 512, bet. 1989/90:SkU30).MotionerI motion Ub385 yrkande 6 av m.fl. (m) föreslås att delav stadigvarande bostad skall få hyras ut utan att den som hyr ut behöverbetala skatt på inkomsten. Om av en privatpersons stadigvarandebostad hyrs ut skall inkomsten vara skattefri, upp till ett visst belopp.Detta är enligt vad som anförs det snabbaste sättet att enkelt och billigtfå fram bostäder för ungdomar och studerande. I har man genomförtsystemet med skattefri uthyrning av del i privatbostad med mycket gottresultat. Beräkningar från visar att 55 000 nyabostäder skulle kunna skapas, enbart i , om förslagetgenomfördes. Motsvarande yrkanden framställs i motionerna Bo257 yrkande 4av de m.fl. (m) och N341 yrkande 9 av Mariettade m.fl. (m).I motion Bo253 yrkande 9 av m.fl. (fp) föreslås attuthyrning av rum i privatbostäder skattebefrias i syfte att snabbt få framfler hyresrum. Motionärerna anför att det både skulle effektiviseraanvändningen av det befintliga bostadsbeståndet och råda bot på den allramest akuta bostadsbristen, inte minst bland studenter.I motion Sk245 av och () anförs att ettborttagande av skatten på uthyrning av privatbostad eller åtminstone etthöjt schablonavdrag skulle kunna underlätta den akuta bostadsbristen. Vidlägre skatt för uthyrning av privatbostad skulle sannolikt tusentals nyabostäder skapas - inte minst för behövande studenter. Det är en enkelåtgärd i avvaktan på att fler studentbostäder byggs och att helabostadspolitiken får en fungerande inriktning.I motion Bo297 yrkande 14 av m.fl. (kd) föreslår motionärernaen kraftig höjning av det generella avdraget på för att göra detekonomiskt intressant att hyra ut en del av sin bostad till studerandeoch andra som är i behov av ett rum eller en mindre lägenhet i enprivatbostad. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Bo226 yrkande 1 avAnnelie Enochson (kd).Utskottets ställningstagandeVad gäller studentbostäder har en rad åtgärder vidtagits för att minskahyreskostnaden och öka utbudet. genomförde en översynav sina föreskrifter och allmänna råd som gäller utformningen avstudentbostäder. Vissa standardkrav reviderades, vilket gjorde det möjligt attminska produktionskostnaderna med per lägenhet. Ettinvesteringsbidrag för anordnande av studentbostäder har också funnitstill . har ca 14 500 nya studentbostäderbeviljats bidrag. En ny investeringsstimulans för byggande av mindrehyresbostäder och studentbostäder beslutades av i början av juni2003. har 2 500 lägenheter beviljats bidrag.De gällande reglerna om uthyrning av privatbostadsfastigheter ochprivatbostäder infördes i samband med skattereformen 1990. kundeolika regler gälla och resultatet kunde bli allt från hel skattefrihettill full beskattning. Dessa förhållanden hade utsatts för kritik frånflera olika utredningar. Skattereformen innebar en övergång till nuvarandeenkla och likformiga regler för beskattningen på detta område. Reglernafår anses täcka såväl kostnader vilka normalt förorsakas av uthyrningensom eventuella utgifter för reparation och underhåll vilka uppkommit underuthyrningstiden.Enligt utskottets mening skulle en skattebefrielse för uthyrning av delav bostad medföra gränsdragnings- och kontrollproblem och dessutom innebäraett inkomstbortfall. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom sådanaförslag, och avstyrker därför motionerna.Hyresgästers självförvaltningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om lättnader i de regler som gäller förersättningar i samband med hyresgästers självförvaltning.Jämför reservation 19 (kd).Gällande reglerErsättningar i form av avdrag på hyran som en hyresgäst får för att utföraenklare förvaltningsuppgifter på en hyresfastighet inom ett öppet systemför självförvaltning är enligt 8 kap. 31 § IL skattefria. Det krävs attvillkoren bestämts i en överenskommelse enligt hyresförhandlingslagen(1978:304) eller i ett annat avtal mellan en hyresvärd och en eller flerahyresgäster. Avdraget får inte överstiga den egna bostadens andel av dentotala utgiften för dessa förvaltningsuppgifter. En ytterligare förutsättningär att samtliga hyresgäster som deltar i självförvaltningen får avdragmed samma belopp. Skattefriheten gäller i motsvarande utsträckning föravdrag på avgifter i bostadsrättsföreningar m.m. (prop. 1996/97:119).MotionI motion Bo297 yrkande 27 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att taket för skattefrihet vid självförvaltning bör höjasoch att kravet på en enhetlig ersättning slopas för att på det sättet ökahyresgästernas intresse för självförvaltning. Att inte olika ersättningfår ges är i praktiken en inskränkning mot tidigare gällandeprinciper.Utskottets ställningstagandeSärskilda regler om hyresgästernas självförvaltning har införts för attinte hindra den positiva utveckling som hyresgästernas självförvaltningmedför och för att man bör ta vara på de fördelar som självförvaltningeninnebär.