bet · GR01KRU8 · 2004-03-16 00:00:00 — Bidrag fårlämnas till verkstäder somdrivs av en sammanslutning av yrkesverksamma konstnärer,bygger på medlemmarnas egna insatser ochhar en stabil organisation och arbetsform.Syftet med bidraget som anvisas inom ramen för anslaget 28:18 Bidrag tillbild- och formområdet är att främja konstnärlig utveckling och förnyelsesamt att minska konstnärernas omkostnader för framställning av konstverk.Cirka 2 miljoner kronor fördelades under år 2002.De drygt 20 kollektivverkstäderna i landet gör det möjligt för konstnärernaatt framställa konstverk i välutrustade ateljéer. Utskottet har förståelseför att det kan vara betungande för konstnärerna att själva skötaadministrativa göromål och att vårda både lokaler och utrustning samtidigtsom de måste sköta ekonomi m.m. i den egna verksamheten. Utskottetförutsätter att - utan något särskilt regeringsuppdrag - följerutvecklingen vid kollektivverkstäderna och bedömer vilka behov somkonstnärskollektiven kan ha och i vad mån dessa behov bör tillgodoses genomingripanden från staten eller på annat sätt.Motion 2002/03:Kr296 (v) yrkande 5 avstyrks därmed.Könsindelad statistikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om könsindelad statistik, jämförreservation 9 (v).MotionenI motion 2002/03:Kr296 (v) begärs att skall tillkännage förregeringen att kulturstatistiken - även vad gäller kulturarbetarna - börvara uppdelad så att det framgår hur uppdrag och medel fördelar sig påkvinnor och män (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeKulturrådet är den myndighet inom kulturområdet som ansvarar för denofficiella statistiken. Därmed avses - enligt förordningen (2001:100) omden officiella statistiken - områdenabibliotekkulturmiljövårdmuseerstudieförbund ochsamhällets kulturutgifter.Enligt förordningen skall den individbaserade statistiken vara uppdeladefter kön (14 §).I publikation Kulturstatistik 2002 sägs att statistiken överkonstnärer och kulturarbetare är bristfällig. Någon reguljär och heltäckandestatistik som belyser konstnärspolitiken eller kulturarbetarnas villkorfinns inte. Den konstnärsstatistik som redovisas har hämtats från olikakällor, däribland . Några könsindelade uppgifter om dekommunala satsningarna på kulturarbetare finns inte (s. 155-162).Motionsförslaget kan emellertid i någon mån anses vara tillgodosett genomatt i sin resultatredovisning anger hur fördelningenav nämndens samtliga bidragsformer fördelas på kön över en treårscykel.Utskottetförutsätter att och utvärderar den befintligastatistiken och överväger om den behöver kompletteras och förfinas. bedömer att statistiken bör byggas ut och även omfatta delarav eller hela konstnärsområdet ankommer det på rådet att rapportera häromtill regeringen.Något uttalande från sida i denna fråga är inte motiverat.Motion 2002/03:Kr296 (v) yrkande 7 avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Konstnärernas villkor och det statliga stödets inriktning, punkt 1(m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om konstnärernas villkor och det statliga stödetsinriktning. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Kr236 yrkande 17,2002/03:Kr264 yrkandena 6 och 15, 2003/04:Kr209 yrkande 18 och 2003/04:Kr254yrkandena 6 och 15.StällningstagandeSom framhålls i motionerna 2002/03:Kr236 (m) och 2003/04:Kr209 (m) levermånga av landets kulturskapare under mycket knappa och ofta oberäkneligaförhållanden. Är man inte en väl etablerad konstnär är det ofta mycketsvårt att leva på sitt arbete utan att få kompletterande stöd från detoffentliga. Detta förhållande bör förändras, menar vi. Det är angelägetatt landets kulturskapare får så goda möjligheter och förutsättningar attfler kan försörja sig på sitt konstnärskap. För att åstadkomma detta krävsolika åtgärder, bl.a. sänkt skattetryck och ändrade regler inomsocialförsäkringssystemet.I enlighet med vad som anförs i motionerna 2002/03:Kr264 (m) och 2003/04:Kr254(m) bör olika stöd och ersättningsformer såsom exempelvis visningsersättning,utställningsersättning, konstnärsbidrag, projektbidrag och långtidsstipendierförändras. Med alltför omfattande stödformer är risken stor att ersättningarnasnarare går till kulturadministratörer än till kulturskapare. Till exempelkan nämnas att projektmedel i hög grad är knutna till institutionerna istället för till den eller de konstnärer som skall utföra arbetet.I likhet med konstnärerna själva anser vi att statens stöd bör inriktaspå att öka de yrkesverksamma konstnärernas möjligheter att få ersättningför det arbete som de utför och möjliggöra att verken visas och framförsinför publik.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört om inriktningen påkonstnärspolitiken. Därmed bör bifalla motionerna 2002/03:Kr236(m) yrkande 17, 2002/03:Kr264 (m) yrkandena 6 och 15, 2003/04:Kr209 (m)yrkande 18 och 2003/04:Kr254 (m) yrkandena 6 och 15.2. Översyn av stödformerna till konstnärerna, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (), (), LenaAdelsohn (), (), () ochAnna ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om översyn av stödformerna till konstnärerna. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Kr370 yrkande 18 och 2003/04:Kr390yrkande 17.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motionerna 2002/03:Kr370 (kd) och2003/04:Kr390 (kd) konstaterar vi att få konstnärer klarar sitt uppehälleenbart på inkomsterna från sitt konstnärliga yrke. Många måste därföräven ha ett annat arbete. Konstnärernas bruttoinkomster är mycket lågasärskilt med tanke på att majoriteten har en högskoleutbildning bakom sig.För att öka konstnärernas möjligheter att försörja sig på sin konstnärligaverksamhet och minska behovet av s.k. brödjobb finns ett antal statligastöd och ersättningar. Dessa ges oftast i form av projektbidrag ellerarbetsstipendier och fördelas till största delen av Konstnärsnämnden.Tendensen har varit att stöden ges med allt högrebelopp till allt färre konstnärer.Mot denna bakgrund anser vi att staten bör överväga nya metoder ochstödformer som kommer fler konstnärer till del. En översyn av de nuvarandestödformerna bör därför göras.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört. Därmed bör riksdagenbifalla motionerna 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 18 och 2003/04:Kr390 (kd)yrkande 17.3. Kulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken m.m., punkt 3 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken m.m.Därmed bifaller motion 2002/03:Kr264 yrkande 1, bifaller delvismotion 2002/03:Kr370 yrkande 16 och avslår motion 2003/04:Kr327 yrkande4.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motion 2002/03:Kr264 (m) vill vi framhållaatt kulturarbetsmarknaden är problematisk och att försörjningssituationenför många konstnärer försämrats. Antalet utbildningsplatser har ökat ochdärmed också konkurrensen om de få uppdragen. Därför måste konstnärskapetges nya potentialer. Den brist på samstämmighet som råder mellan dekonstnärliga högskolorna och arbetsmarknaden måste ses över och förändras.Konstnärerna måste få bättre kunskaper om hur marknaden fungerar ochdärmed en bättre grund att stå på. Dagens arbetsmarknadspolitik är oftastett hinder för utvecklingen eftersom den inte i tillräckligt hög grad tarhänsyn till kulturskaparnas särskilda villkor.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2002/03:Kr264 (m) yrkande 1 och delvis bifalla motion2002/03:Kr370 (kd) yrkande 16 samt avslå motion 2003/04:Kr327 (fp) yrkande4.4. Kulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken m.m., punkt 3 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken m.m.Därmed bifaller motion 2002/03:Kr370 yrkande 16 och avslårmotionerna 2002/03:Kr264 yrkande 1 och 2003/04:Kr327 yrkande 4.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motion 2002/03:Kr370 (kd) anser vi attförutsättningar måste skapas för att kulturskaparna skall få drägligalivsvillkor och möjligheter att utöva sin konst utan att ekonomiskt behövastå på ruinens brant. har många konstnärer svårt att klara sittuppehälle. De stödformer och försäkringsvillkor som finns är inte anpassadeefter deras speciella arbetsvillkor och livssituation. För att nå enkulturell frihet och mångfald i måste dessa brister i systemetuppmärksammas och justeras. Samtliga politikområden bör samordnas så attrimlig hänsyn kan tas till konstnärernas speciella förhållanden.Vi vill understryka att konstnärernas arbetsmarknad skiljer sig frånsituationen inom de flesta andra yrken. Om fast arbete är det vanliga påarbetsmarknaden i stort, är arbetena inom kultursektorn oftast tillfälliga.I dag råder det en långvarig och strukturell obalans mellan utbud ochefterfrågan. Utredningar visar att de statliga ersättningarna och bidragenhar ökat väsentligt i betydelse för de yrkesverksamma konstnärerna ochför deras möjlighet att ägna sig åt konstnärligt arbete. En bidragandeorsak till detta är bl.a. att arbetslösheten inom konstnärsyrkena ärfortsatt hög.Vi kan konstatera att konstnärerna påverkas av beslut som fattas inomandra utgiftsområden än utgiftsområde 17. Som exempel kan nämnaspensionsreformen som genomfördes och som fick konsekvensersom är mindre lämpliga för konstnärer inom t.ex. dans- och musikområdenapå grund av dessa yrkens speciella karaktär. Genom att numera samtligaaktiva yrkesår skall ligga till grund för pensionen och inte enbart de 15mest lönsamma drabbas de hårt. Vi anser att det är särskilt angeläget attfrågan om pensionerna för de fria grupperna får en lösning. Frågan har nuunder en mycket behandlats i . Ännu har intenågot förslag presenterats, vilket vi anser vara oacceptabelt.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 16 samt avslå motionerna2002/03:Kr264 (m) yrkande 1 och 2003/04:Kr327 (fp) yrkande 4.5. Kulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken m.m., punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken m.m.Därmed bifaller motion 2003/04:Kr327 yrkande 4, bifaller delvismotion 2002/03:Kr370 yrkande 16 och avslår motion 2002/03:Kr264 yrkande1.StällningstagandeSom framgår av motion 2003/04:Kr327 (fp) har arbetsmarknadsåtgärderna ocha-kassan utfört ett slags konstgjord andning på denfattiga kulturen. Kulturens kroniska brist på betald arbetskraft maskerasofta med hjälp av AMS-insatser. Många exempel på detta kan hämtas frånteaterns, dansens, filmens och musikens områden. Förklaringen är att densvenska arbetsmarknaden byggts upp på den politiska tron att arbetslivettill största delen består av fasta anställningar. Kulturens särart kräverdock ofta korta och varierade uppdrag och alltså helt andra modeller förbetalning av genomförda och kommande arbetsmoment.I likhet med motionärerna bakom motion 2002/03:Kr370 (kd) kan vi konstateraatt konstnärerna påverkas av beslut som fattas inom andra utgiftsområdenän utgiftsområde 17. Ett exempel härpå är pensionsreformen som genomfördesför och som fick konsekvenser som är mindre lämpliga förkonstnärer inom t.ex. dans- och musikområdena på grund av dessa yrkensspeciella karaktär. Genom att numera samtliga aktiva yrkesår skall liggatill grund för pensionen och inte enbart de 15 mest lönsamma drabbas dehårt. Vi menar att det är ytterst angeläget att frågan om pensionerna förde fria grupperna får en lösning. har dennafråga beretts utan att något förslag har kunnat presenteras,vilket vi anser är oacceptabelt.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2003/04:Kr327 (fp) yrkande 4 och delvis bifalla motion2002/03:Kr370 (kd) yrkande 16 samt avslå motion 2002/03:Kr264 (m) yrkande1.6. Bemanningsföretag, punkt 6 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om bemanningsföretag. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Kr254 yrkande 7 och bifaller delvis motion 2002/03:Kr264yrkande 7.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion 2003/04:Kr254 (m) anser vi att ettrikstäckande bemanningsföretag för alla kulturskapare skall kunna bildas.Ett bemanningsföretag skulle kanske öka chansen för de olikakonstnärskategorierna att pröva nya vägar till försörjning. Sannolikheten att deskulle lyckas nå sina mål skulle troligen öka genom inrättandet av ettsådant företag.Runtom i landet finns länsteatrar, symfoniorkestrar, fria teatergrupperm.fl. som alla behöver en tillfällig förstärkning eller hjälp med attrekrytera nya medarbetare. Vi anser att ett bemanningsföretag även skullekunna vara till stor hjälp vid anställning eller vid rekrytering tillinternationella uppdrag.Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör ta initiativ till att bildaett bemanningsföretag för kulturskapare.Vi vill understryka att verksamheten vid företaget inte skall vara statligtstyrd. Detta till trots bör regeringen ha ett ansvar för att samlaintressenter på området för att diskutera och initiera en verksamhet av detslag som vi här har beskrivit.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2003/04:Kr254 (m) yrkande 7 och delvis bifalla motion2002/03:Kr264 (m) yrkande 7.7. Rådgivningscenter för dansare, punkt 7 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rådgivningscenter för dansare. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Kr372 yrkande 22.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion 2002/03:Kr372 (fp) anser vi attdansarnas situation förtjänar särskild uppmärksamhet. De pensioneras redanvid . För att stödja dansarna i ett eventuellt fortsattyrkesliv krävs särskild kompetens. Det bör därför inrättas ett rådgivningscenterför dansares fortsatta yrkesliv.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 22.8. Sammansättning av bidragsgivande styrelser, punkt 8 (m, fp, kd)av (), (), (), LenaAdelsohn (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om sammansättning av bidragsgivande styrelser.Därmed bifaller motion 2003/04:Kr327 yrkande 5.StällningstagandeAtt fördela ersättningar, stipendier m.m. till konstnärer är ett grannlagaarbete som kräver känsla för etik och moral, liksom kunskap om vad som ärkvalitet. finns det andra aspekter som också skall vägas in,som t.ex. främjande av jämställdhet och tillgänglighet för alla.Bidragsgivande myndigheter försöker värna en god kvalitet genom ett närasamarbete med olika konstnärsorganisationer. Det är av största vikt attdetta samarbete inte leder till ett gynnande av en speciell sammanslutningframför en annan. Speciellt viktigt är detta vad avser bildkonsten, därorganisationerna synes verka under mycket olika villkor.Varje konstnär har sitt unika värde oberoende av facklig eller annanorganisatorisk tillhörighet. Det är professionalismen i konstnärsutövandetsom skall premieras.Vi anser - i likhet med motionärerna bakom motion 2003/04:Kr327 (fp) -att sammansättningen av styrelser som beviljar stöd och ger andra förmånermåste vara bredast möjlig. Vidare måste insynen i deras arbete garanteras.Det är av stor vikt att gränserna mellan särintressen och beslutsfattareär tydliga och att neutraliteten mellan olika organisationers medlemmarupprätthålles.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2003/04:Kr327 (fp) yrkande 5.9. Könsindelad statistik, punkt 10 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om könsindelad statistik. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:Kr296 yrkande 7.StällningstagandeSom framgår av motion 2002/03:Kr296 (v) kan man inte av den statligakulturstatistiken utläsa hur de statliga medlen som tillfaller landetskulturarbetare fördelar sig på kön.I Statens kulturråds rapport 2002 redovisas under avsnittetKulturarbetare antalet medlemmar i olika konstnärsorganisationer, antaletanställda i företag med kulturell anknytning, antalet sysselsatta i yrkenmed kulturell anknytning, personal vid kulturinstitutioner etc. uppdeladeefter konstnärlig, teknisk och administrativ personal. Där redovisas ocksåhur bidrag och stipendier fördelas till olika län ochregioner. Likaledes redovisas landstingens bidrag till kulturarbetare.Men det saknas helt uppgifter om vad som tillfallit män och vad somtillfallit kvinnor.Mycket tyder på att kvinnliga konstnärer har svårare än manliga attetablera sig och erhålla stipendier och projektbidrag av olika slag. Vidarekan det finnas anledning att misstänka att beslutsfattande poster inomkulturområdet oftare innehas av män än av kvinnor. Mot denna bakgrund ärdet svårt att förstå att intresset av att få fram könsindelad statistiktycks vara begränsat. Utan sådan statistik är det svårt att åtgärdamissförhållanden. Därför bör kulturstatistiken fortsättningsvis kunna visahur medlen fördelas på manliga respektive kvinnliga kulturarbetare.Med hänvisning till det anförda föreslår vi att skall tillkännageför regeringen som sin mening vad vi här har anfört. Därmed bör riksdagenbifalla motion 2002/03:Kr296 (v) yrkande 7.Särskilt yttrande1. Kollektivverkstäder (v)() och () anför:Vi har valt att inte reservera oss till förmån för förslaget i motion2002/03:Kr296 (v) att skall utreda möjligheterna att finansieraadministrationen av kollektivverkstäderna. Vi förutsätter nämligen attrådet noga följer utvecklingen vid verkstäderna och håller regeringeninformerad om de bidragsbehov som finns hos konstnärerna i detta avseende.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /03:Kr236 av m.fl. (m):17. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kulturskaparnas villkor.2002/03:Kr245 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att nuvarande system med garanterad författarpenning avskaffas.2002/03:Kr264 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetsmarknaden för kulturarbetare.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett avvecklande av bidrag och ett utvecklande av konsten.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bemanningsföretag för kulturarbetare.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om inkomst i stället för bidrag för konstnärer.2002/03:Kr296 av m.fl. (v):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kollektivverkstäderna och konstnärernas arbetsförhållanden.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om könsindelad kulturstatistik.2002/03:Kr370 av m.fl. (kd):16. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kulturarbetarnas villkor.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en översyn av de statliga konstnärsstöden och ersättningarna.2002/03:Kr372 av m.fl. (fp):22. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av ett rådgivningscenter för dansare.Motioner från allmänna motionstiden /04:Kr209 av m.fl. (m):18. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kulturskaparnas villkor.2003/04:Kr254 av m.fl. (m):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett avvecklande av bidrag och ett utvecklande av konsten.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bemanningsföretag för kulturarbetare.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om inkomst i stället för bidrag.2003/04:Kr326 av m.fl. (c):24. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en utvärdering av individuell visningsersättning.2003/04:Kr327 av m.fl. (fp):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kultur- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stöd och stipendier till konstnärer från bidragsgivande myndigheteroch styrelser.2003/04:Kr390 av m.fl. (kd):17. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en översyn av de statliga konstnärsstöden och ersättningarna.