bet · GR01KU17 · 2004-05-06 00:00:00 — Det finns enligtutskottets uppfattning inte anledning att för deuppgifter som avses avvika från de längstasekretesstider som i övrigt föreskrivs i dettakapitel i sekretesslagen.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag till ny paragraf, 46 §, i 7 kap.sekretesslagen och avstyrker motion 2003/04:K19 (fp)yrkande 1.Sekretess hos domstolSekretess i mål om brott mot tystnadsplikt ochdataintrångUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attsekretessen hos domstol till skydd föruppgifter om enskildas personliga ellerekonomiska förhållanden skall omfatta ävenuppgifter i mål om brott mot tystnadspliktoch mål om dataintrång.Gällande bestämmelserHuvudregeln när det gäller sekretess hos domstolarär att uppgifter som lämnas till domstolen från enannan myndighet och som är sekretessbelagda därfortsätter att vara sekretessbelagda när de kommerin till domstolen (12 kap. 1 § sekretesslagen).Sekretess för uppgiften upphör emellertid så gottsom alltid att gälla om uppgiften läggs fram vid enförhandling som är offentlig (12 kap. 3 §).En förhandling vid domstol skall vara offentlig.Detta föreskrivs redan i 2 kap. 11 § andra stycketregeringsformen. Begränsningar i denna regel fårdock göras genom lag. Begränsningar får göras endastför att tillgodose ändamål som är godtagbara i ettdemokratiskt samhälle. En begränsning får aldrig gåutöver vad som är nödvändigt med hänsyn till detändamål som har föranlett den och inte hellersträcka sig så långt att den utgör ett hot mot denfria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsensgrundvalar. Den får inte göras enbart på grund avpolitisk, religiös, kulturell eller annan sådanåskådning.Bestämmelsen om att förhandling vid domstol skallvara offentlig finns också i (5kap. 1 §), där också regler om inskränkning ioffentligheten vid förhandlingar i allmän domstolfinns.För att en förhandling skall få hållas inomstängda dörrar är det inte tillräckligt att ensekretessbestämmelse är tillämplig på en uppgift somkan antas läggas fram vid en förhandling. Det krävsdärutöver att det är av synnerlig vikt att uppgiftenhålls hemlig. Vissa sekretessbestämmelser harutformats särskilt med tanke på förhållandena viddomstolarna, och i dessa fall får förhandlingenockså hållas inom stängda dörrar.En förhandling kan sålunda hållas inom stängdadörrar om sekretess gäller enligt 7 kap. 22 § (visssekretess för personalia i bl.a. brottmål), 8 kap.17 § (viss sekretess för uppgifter om myndigheterseller enskildas affärs- eller driftsförhållanden), 9kap. 15 § (viss sekretess för uppgifter om enskildaspersonliga eller ekonomiska förhållanden ifamiljemål) eller 9 kap. 16 § sekretesslagen (visssekretess för uppgifter om enskildas personliga ochekonomiska förhållanden i vissa uppräknade typer avbrottmål) samt i vissa angivna fall vid förhandlingunder förundersökning i brottmål.Enligt 9 kap. 16 § första stycket sekretesslagengäller sekretess hos domstol i mål om ansvar försexualbrott, utpressning, brytande av post- ellertelehemlighet, intrång i förvar, olovlig avlyssningeller brott genom vilket infektion av hiv har ellerkan ha överförts, i mål om ersättning för skada medanledning av sådana brott samt i ärenden som rörsådana brott, t.ex. ansökan om resning i brottmål.Sekretessen gäller för uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden, om det kanantas att den enskilde eller någon honom närståendelider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretessengäller dock inte för uppgift om vem som är tilltaladeller svarande.Under en förundersökning kan sekretess gälla föruppgifter om en enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden (9 kap. 17 § första stycketsekretesslagen). Sekretessen enligt dennabestämmelse upphör att gälla hosförundersökningsmyndigheten om uppgiften lämnas tilldomstol med anledning av att åtal väcks, utom i treundantagsfall (9 kap. 18 § andra stycket).Det första undantaget gäller uppgifter som hosdomstol skyddas av sekretess enligt 8 kap. 17 §eller 9 kap. 16 § sekretesslagen. Detta undantag harinförts därför att skyddet hos domstolen skulleförlora sin verkan om uppgifterna var offentliga hosförundersökningsmyndigheten. Det andra undantagetavser uppgifter som uppenbarligen saknar betydelse imålet, t.ex. uppgifter om personer som varitmisstänkta under förundersökningen men där åklagareninte väckt åtal. Det tredje undantaget avseruppgifter i handlingar som förundersökningsmyndig-heten fått från en annan myndighet, där uppgifternaär hemliga, t.ex. uppgifter i en självdeklarationfrån . Den sekretess som enligt 9 kap.17 § gäller för sådana uppgifter upphör alltså inteatt gälla hos förundersökningsmyndigheten trots attåtal väckts. Genom reglerna i 12 kap. 1 § överförsdenna sekretess från förundersökningsmyndighetentill domstolen när handlingen överlämnas dit.PropositionenRegeringen föreslår att det skall gälla sekretesshos domstol i mål om ansvar för brott mottystnadsplikt eller dataintrång för uppgift omenskilds personliga och ekonomiska förhållanden omdet kan antas att den enskilde eller någonnärstående till den enskilde lider skada eller menom uppgiften röjs.Förslagen innebär ändring i 9 kap. 16 §sekretesslagen.Utskottets ställningstagandePropositionen har i denna del inte föranlett någonmotion. Utskottet tillstyrker förslaget till ändringi 9 kap. 16 § sekretesslagen.Sekretess under förundersökning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attsekretessen i förundersökning för uppgifterom enskildas personliga och ekonomiskaförhållanden, såvitt gäller domstolarna, återskall gälla med rakt skaderekvisit, dvs. medpresumtion för offentlighet. Vid förhandlingom användning av tvångsmedel skallsekretessen till skydd för enskild omfattauppgift om vem som är misstänkt bara om detkan antas att fara uppkommer för att denmisstänkte, eller någon närstående till denmisstänkte, utsätts för våld eller annatallvarligt men om uppgiften röjs. Utskottetavstyrker en motion om avslag påpropositionen i denna del, liksom motioner omöversyn av bestämmelser om sekretess underförundersökning och avoffentlighetsprincipen.Jfr reservationerna 3 och 4 (m).Gällande bestämmelserEnligt 9 kap. 17 § första stycket sekretesslagengäller om inte annat följer av 18 § sekretessför uppgift om enskildas personliga och ekonomiskaförhållanden i ett antal myndigheters olikaverksamheter som har anknytning tillbrottsutredningar. Sålunda gäller sekretess bl.a. iutredning enligt bestämmelserna om förundersökning ibrottmål (punkt 1) och i angelägenhet som avsertvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhetför att förebygga brott (punkt 2). Sekretessengäller med ett s.k. omvänt skaderekvisit, vilketinnebär att uppgifterna får röjas endast om det stårklart att den enskilde eller någon honom närståendeinte lider skada eller men, dvs. presumtionen är attuppgifterna omfattas av sekretess.Bestämmelsen i 9 kap. 17 § första stycket 2 omsekretess i angelägenhet som avser användning avtvångsmedel i brottmål är direkt tillämplig hosdomstolarna. Genom bestämmelsen i 12 kap. 1 § förstastycket sekretesslagen om överföring av sekretesstill domstolar omfattas även alla uppgifter i enförundersökning som överlämnas till en domstol innanåtal väcks, exempelvis uppgifter i ärenden omförordnande av offentlig försvarare och måls-ägandebiträde, av sekretess enligt 9 kap. 17 §första stycket 1 hos domstolen.Enligt 9 kap. 17 § fjärde stycket får enskadelidande, eller den som den skadelidande haröverlåtit sin rätt till, trots sekretessen ta del aven uppgift i bl.a. en nedlagd förundersökning elleri en förundersökning som avslutats med ett beslut omatt åtal inte skall väckas, om den skadelidandebehöver uppgiften för att kunna få ett anspråk påskadestånd eller på bättre rätt till viss egendomtillgodosett och det inte bedöms vara av synnerligvikt för den som uppgiften rör eller någonnärstående till honom eller henne att den intelämnas ut. Enligt sjätte stycket får polisen trotssekretessen på begäran av en enskild som liditperson- eller sakskada vid en trafikolycka lämnauppgift om identiteten hos en trafikant som haft deli olyckan.PropositionenRegeringen föreslår att sekretessbestämmelsenavseende uppgifter om enskildas personliga ochekonomiska förhållanden i utredning enligtbestämmelserna om förundersökning i brottmål och iangelägenhet som avser användning av tvångsmedel isådant mål eller i annan verksamhet för attförebygga brott skall ändras från en presumtion försekretess till en presumtion för offentlighet näruppgifterna förekommer i domstolarnas rättskipandeeller rättsvårdande verksamhet. Detta skall dockinte gälla om domstolen har fått uppgiften från enannan myndighet enbart för att pröva om uppgiftenkan lämnas ut.Vid förhandling om användning av tvångsmedel skallsekretessen till skydd för enskild enligtpropositionen omfatta uppgift om vem som ärmisstänkt endast om det av särskild anledning kanantas att fara uppkommer för att den misstänkteeller någon närstående till denne utsätts för våldeller annat allvarligt men om uppgiften röjs (s.k.rakt kvalificerat skaderekvisit).Förslagen innebär ändringar i 9 kap. 17 § och 12kap. 2 § sekretesslagen samt redaktionellt i 14kap. 10 § sekretesslagen.Regeringen påminner i skälen till förslaget om attdet omvända skaderekvisitet i 9 kap. 17 §sekretesslagen infördes i samband med attpolisregisterlagstiftningen anpassades tillpersonuppgiftslagen (1998:204) och polisen fickmöjlighet att behandla uppgifter automatiserat vidhandläggningen av förundersökningar och andrautredningar i större utsträckning än som var fallettidigare (prop. 1997/98:97, bet. 1997/98:JuU20,rskr. 1997/98:276). gällde ett s.k.rakt skaderekvisit, dvs. presumtionen var att upp-gifterna var offentliga. För att uppgifterna skulleomfattas av sekretess krävdes således tidigare attdet kunde antas att den enskilde eller någon honomnärstående skulle lida skada eller men omuppgifterna röjdes. Med hänsyn till att uppgiftersom behandlas automatiserat kan bli mer känsligafrån integritetssynpunkt än motsvarande uppgiftersom behandlas manuellt ansågs det lämpligt att ändraskaderekvisitet i 9 kap. 17 § från rakt till omvänttill förmån för den enskilde i det allmännasbrottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet.Samtidigt avskaffades den absoluta sekretessen föralla polisregister utom belastningsregistret ochinfördes ett omvänt skaderekvisit för dessa.Ändringarna syftade till att ge samma skydd förkänsliga uppgifter oberoende av om de förekom i ettpolisregister eller i t.ex. en förundersökning.Regeringen anför att införandet av det omvändaskaderekvisitet medfört bl.a. att domstolarna istörre utsträckning än vad som var fallet tidigarehåller häktningsförhandlingar och andraförhandlingar under förundersökningen t.ex.förhandlingar om beslag och kvarstad inom stängdadörrar, när uppgifter om den misstänktes personligaoch ekonomiska förhållanden förebringas. Det harockså visat sig att domstolarna tillämparbestämmelsen på olika sätt, exempelvis i frågan omden misstänktes namn kan skrivas på en uppropslistaeller offentliggöras i samband med att parternakallas till förhandlingen.Regeringen pekar på att principen attförhandlingar i domstol i största möjligautsträckning skall vara offentliga är av storbetydelse för rättssäkerheten och för allmänhetensförtroende för domstolsväsendet.I frågan om det bör göras undantag från detföreslagna raka skaderekvisitet i 9 kap. 17 § föruppgift om vem som är misstänkt vid en förhandlingom användning av tvångsmedel anförs i propositionenbl.a. att det kan finnas utom integritetsskäl anledning att hemlighålla den misstänktes namn avdet skälet att det finns en hotbild mot denmisstänkte eller dennes anhöriga. Om man tillåteratt förhandlingar om tvångsmedel hålls inom stängdadörrar av enbart integritetsskäl finns det enligtregeringen risk för att detta i stor utsträckningkommer att bli fallet. En sådan ordning kan inteanses tillfredsställande mot bakgrund av attförhandlingsoffentligheten är grundlagsfäst. Det kanockså hävdas att det skydd som den enskildesrättssäkerhet bereds genom offentligheten börtillmätas avsevärt större vikt än hänsynen till hanspersonliga integritet.Vid en avvägning mellan dessa motstående intressenfinner regeringen att de senare skälen väger såtungt att insynsintresset vid förhandlingar avseendetvångsmedel bör ges företräde framför intresset avskydd för den enskildes integritet. I de fall detfinns en hotbild mot den enskilde eller hans ellerhennes närstående bör det emellertid enligtregeringen finnas en möjlighet att hemlighållanamnet på den enskilde även vid en förhandling omanvändning av tvångsmedel.Regeringen föreslår också att bestämmelsen omundantag från förundersökningssekretessen till skyddför enskild avseende uppgift om identiteten hos entrafikant som haft del i en trafikolycka skalländras så att sådan uppgift kan lämnas även tillandra skadelidande än enskilda. Förslaget innebären ändring i nuvarande sjätte stycket i 9 kap. 17 §sekretesslagen.Regeringen påpekar i skälen till förslaget i dennadel att även andra än enskilda, t.ex. myndigheter,kan ha skadeståndsanspråk med anledning avtrafikolyckor. Med den nu gällande regleringen kanmyndigheter få tillgång till uppgifter om personersom varit inblandade i bilolyckor i de fallinformationen omfattas av undantagsregeln iparagrafens fjärde stycke, men inte om informationenomfattas av undantagsregeln i paragrafens sjättestycke, och denna ordning är oförenlig med polisensupplysningsskyldighet enligt trafikförordningen(1998:1276).MotionerI motion 2003/04:K20 av m.fl. (m)föreslås att avslår propositionen såvittavser förslagen till ändring i 9 kap. 17 §sekretesslagen (yrkande 1) och i 12 kap. 2 §sekretesslagen (yrkande 2). Motionärerna anser attregeringens strävan att öka öppenheten viddomstolarna är bra men att enskildas behov av skyddför sin personliga integritet samt bevispersonersoch målsägandes behov av skydd för sinapersonuppgifter väger tyngre än behovet av ökadöppenhet och insyn i rättsprocessen.I motion 2003/04:K348 av m.fl. (m)yrkande 4 har begärts att regeringen skall läggafram förslag om offentlighetsprincipen. Motionärernaanser i denna motion att offentlighetsprincipenssyfte bör ses över och preciseras, och de betonaratt principen bör inriktas på kontroll av denoffentliga makten och att sekretesskyddet för denenskilde bör stärkas.I motion 2003/04:K322 har ochMarie (båda s) begärt ett tillkännagivandeför regeringen om att lagstiftningen bör ses övermed sikte på att erbjuda tryggare förhållanden underrättsprocessen för den som hotas eller drabbas avvåldsbrott. Motionärerna anför ett exempel där enperson blivit hotad i valrörelsen och polisanmälthändelsen. I den bekräftelse på anmälningen som denhotade/anmälaren fick fanns personuppgifter föranmälaren angivna, medan uppgifterna för den somhotat var överstrukna. Polisen lämnade medhänvisning till lagstadgad sekretess inte heller utdennes personuppgifter till den hotade, medan denhotades personuppgifter fanns på den kopia somtillställdes den som hotat. Exemplet visar enligtmotionärerna på en absurd sekretessituation.I motion 2003/04:K383 av m.fl.(kd) har begärts ett tillkännagivande för regeringenom behovet av en översyn av sekretesslagensbestämmelser vid förundersökningar och i samband medrättegångar. Motionärerna refererar till den debattsom, i samband med mordet på utrikesminister , uppstått om sekretessbestämmelser ochrättegångsbalkens regler om yppandeförbud och anseratt en översyn bör belysa symmetrin isekretessförhållandena i samband medförundersökningar och rättegångar.I motion 2003/04:Ju392 av m.fl. (v)yrkande 2 har begärts ett tillkännagivande förregeringen om att skaderekvisitet gällandesekretessprövning av förundersökning skall ändrastill rakt skaderekvisit. Regeln om omväntskaderekvisit innebär enligt motionärernas meningstora faror.ÖvrigtUtredningsbetänkandenOffentlighets- och sekretesskommittén (OSEK)avlämnade, som nämnts ovan, sitthuvudbetänkande Ny sekretesslag (SOU 2003:99).Kommittén föreslår (se s. 180 f.) bl.a. attsekretess skall gälla inom hela den offentligaförvaltningen för uppgift om enskilds adress ellerhemtelefonnummer eller annan liknande uppgift, omdet av särskild anledning kan antas att den enskildeeller någon närstående till den enskilde kan kommaatt utsättas för hot, våld eller annat allvarligtmen om uppgiften röjs. Kommittén påpekar också attny lagstiftning inte ger något skydd i sig utan attdet dessutom krävs att bestämmelserna verkligentillämpas av myndigheterna. Respektive myndighet harett ansvar att föra ut information om bestämmelsernatill myndighetens personal samt att följa upp attbestämmelserna tillämpas på ett korrekt sätt.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Remisstiden går ut den 1 september 2004.Personsäkerhetsutredningen överlämnade i augusti2002 delbetänkandet Nationell handlingsplan mot våldi nära relationer (SOU 2002:71). Utredningenföreslog att personer som utsätts för hot ochförföljelse skall kunna medges att bli folkbokfördai särskild ordning med ett högre sekretesskydd änvanlig folkbokföring, s.k. skyddad folkbokföring.Utredningen avlämnade i början av detta år sittbetänkande Ett nationellt program om personsäkerhet(SOU 2004:1). Utredningen hade i uppdrag att utformaett nationellt program till skydd för bevispersonerm.fl. och att lämna förslag i frågor som har sambandmed ett sådant program. Det föreslagna programmet ärinriktat på att omfatta en snäv personkrets, iförsta hand bevispersoner som medverkar i enförundersökning eller rättegång rörande grov ellerorganiserad brottslighet och deras närstående.Därutöver föreslås det kunna tillämpas beträffandeanställda inom rättsväsendet och deras närståendesamt andra personer, om det finns särskilda skäl.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Frågesvar i riksdagenJustitieminister besvarade den 7april 2003 en fråga (2003/04:1034) om hot och våldmot vittnen.Justitieministern framhöll inledningsvis att detär grundläggande för en rättsstat att människor somvarit utsatta för brott eller bevittnat brott vågarträda fram och vittna i domstol. Stöd till vittnenoch brottsoffer som riskerar att utsättas för hot,våld och påtryckningar från gärningsmän och andraär, enligt svaret, för regeringen en högtprioriterad fråga. Ett mål är att det skall finnasvittnesstöd, som följer med målsägande och vittnen isamtliga tings- och hovrätter i slutet av 2004.Brottsoffermyndigheten och har gettsi uppdrag att genomföra olika åtgärder för att måletskall uppnås.Justitieministern hänvisade i sammanhanget vidaretill förslagen i ovannämnda betänkande Ett nationellt program ompersonsäkerhet som syftar till ett utökat skydd förpersoner och deras närstående som medverkar i enförundersökning eller rättegång rörande grov ellerorganiserad brottslighet samt till förslagen iOSEK:s ovan nämnda huvudbetänkande. Betänkandenaskulle enligt ministern, tillsammans med denredovisning som ochDomstolsverket skall överlämna , kommaatt ge ett brett underlag för det fortsatta arbetetmed att stärka skyddet för vittnen och brottsoffer.Brottsoffermyndigheten och Domstolsverketslutredovisade sitt uppdrag den 27 april 2004.Tidigare riksdagsbehandling av vissa frågorKonstitutionsutskottet har behandlat motioner omåtgärder mot s.k. läckor i förundersökningar underinnevarande i betänkande 2003/04:KU14.Utskottet hänvisade dels till den bedömning somgjorts då de nuvarande bestämmelserna på områdetantogs och att utskottet i tidigareställningstagande hänvisat till den bedömningen,dels till beredningen av Offentlighets- ochsekretesskommitténs huvudbetänkande Ny sekretesslag(SOU 2003:99). Utskottet avstyrkte föreliggandemotioner i denna fråga.Justitieutskottet har behandlat motioner om s.k.yppandeförbud under innevarande ibetänkande 2003/04:JuU14. Justitieutskottetinhämtade från att det inte försnågon statistik över hur många förhandlingar somhålls inom stängda dörrar eller över hur mångabeslut om yppandeförbud som meddelas och attDomstolsverket inte heller fått några indikationerpå att antalet sådana förhandlingar eller antaletbeslut om yppandeförbud skulle ha ökat.Justitieutskottet hänvisade till att utskottetsuppföljningsgrupp studerat bl.a.omfattningen av yppandeförbud som meddelats avtingsrätter och skullesammanställa resultaten av projektet i enpromemoria. kunde konstatera attdet finns stora regionala skillnader i fråga omtillämpningen, och utskottet skulle få tillfälle attåterkomma till denna fråga när uppföljningsgruppensslutliga rapport avseende projektet är färdigställd.Justitieutskottet föreslog att skulleavslå de föreliggande motionerna.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför är den grundlagsfästa principenatt förhandlingar i domstol i största möjligautsträckning skall vara offentliga av stor betydelseför rättssäkerheten och allmänhetens förtroende fördomstolsväsendet. Det är också viktigt attbestämmelserna om offentlighet eller sekretesstillämpas så enhetligt och förutsebart som möjligt iolika domstolar. Det rättssäkerhetsskydd som denenskilde bereds genom offentligheten väger enligtutskottets uppfattning normalt än tyngre än hänsynentill den enskildes integritet.Utskottet delar således den bedömning somregeringen har gjort i intresseavvägningen mellanbehovet av insyn och den enskildes behov av skyddför sin integritet. Utskottet delar ocksåregeringens bedömning om undantag från sekretessen iförhållande till skadelidande vid trafikolycka.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag i denna del och avstyrker motion 2003/04:K20(m) yrkandena 1 och 2. Motion 2003/04:Ju392 (v)yrkande 2 anses tillgodosedd härigenom.Offentlighetsprincipens syfte är att ge insyn i deoffentliga organens verksamhet. Den offentligamakten skall kunna kontrolleras. För att kontrollenskall kunna utövas krävs ofta, bland annat i frågaom myndighetsutövning mot enskilda, att tillgång gesockså till uppgifter om de enskilda. För attbestämma hur stark sekretess som skall råda i olikafall måste en intresseavvägning göras. Ett exempelpå en sådan intresseavvägning ges ovan.Som framgår ovan har OSEK föreslagit en skärpningav sekretessen för uppgifter om enskildas adress,hemtelefonnummer och andra liknande uppgifter genomen sekretessbestämmelse som skall gälla inom heladen offentliga förvaltningen. Även andra åtgärdervidtas och förbereds för att stärka stödet tillvittnen och brottsoffer. En översyn avsekretesslagen sker enligt vad som anges ipropositionen fortlöpande. OSEK har nyligengenomfört en allmän översyn av sekretesslagen.Resultatet av OSEK:s arbete remissbehandlas förnärvarande. Utskottet anser inte att någon sådanöversyn om offentlighetsprincipen som begärs imotion 2003/04:K348 yrkande 4 nu är påkallad.Motionen avstyrks i berörd del.I fråga om åtgärder som begärs i motion2003/04:K322 (s) vill utskottet hänvisa till denpågående beredningen av OSEK:s förslag till stärktsekretess för personuppgifter. Utskottet anser attberedningen bör avvaktas, och motionen avstyrks.Beträffande de i motion 2003/04:K383 (kd) upptagnaspörsmålen vill utskottet hänvisa tilljustitieutskottets bedömning av motioner rörandeyppandeförbudet i betänkande 2003/04:JuU14. Motionenavstyrks.Handlingsoffentlighet hos vissaorgan med förvaltningsuppgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag omatt vissa organ inte längre skall omfattas avbestämmelserna om handlingsoffentlighet.Utskottet delar också bedömningen att bl.a.KRAV inte skall föras in under bestämmelsernaoch avstyrker en motion om att så skall ske.Jfr reservation 5 (fp) och särskilt yttrande(mp).Gällande bestämmelserEnligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) harvarje svensk medborgare rätt att ta del av allmännahandlingar. En handling är allmän om den förvarashos en myndighet och enligt särskilda regler ansesinkommen dit eller upprättad där.