bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Skatten på aktieutdelningoch kapitalvinster sänks stegvis. I ett första steg sänks den med 2procentenheter.Marknaden för hushållstjänster stimuleras genom en skattereduktion iföretaget för halva totala arbetskostnaden.Fastighetsbeskattningen ska avskaffas eftersom den strider mot principenom skatt efter bärkraft. Fastighetsskatt och ofta därtill förmögenhetsskattgör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnadernaoöverkomliga. Motionärerna föreslår att skattesatserna sänksfrån dagens på småhus till och från på flerbostadshustill 0,4 %.Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om höjda energi- ochfordonsskatter och stöder därför inte heller den kompensation som utlovas.En avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd föreslås i motionSk454 yrkande 14 av m.fl. (fp).I motion Sk452 yrkandena 2-6 och 42 av Per Landgrenm.fl. anför motionärerna att skatter ska fungera som ett medel attsolidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt styra den ekonomiskautvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning. Strävan måstevara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar arbete, sparande,hederlighet och företagande.I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har eninkomst bör vara med och betala skatt till gemensamma kostnader för t.ex. skola, vård och rättsväsende. Det ger en delaktighet och ett delansvari den offentliga verksamheten. Eftersom inkomsterna och omkostnadernaför olika personer skiljer sig mycket åt kan dock inte alla medborgarebetala lika mycket i skatt. Medborgarna ska bära en rättvis del av dengemensamma skattebördan, som alla ska ges bästa möjligaförutsättningar att leva på sin egen lön. Det kränker den mänskligaintegriteten att utsättas för en så hög inkomstskatt att man måste sökabidrag hos stat och kommun. En sådan rundgång främjar varken ekonomisktoberoende eller personligt ansvarstagande och måste brytas.Dagens inkomstskatter drabbar låg- och medelinkomsttagare mest. Därförmåste inkomstskattens nivåer huvudsakligen fastställas med utgångspunkti låg- och medelinkomsttagarens perspektiv. Den mest kännbara skatteni dag är kommunalskatten som drabbar alla inkomsttagare lika oavsettinkomstnivå. Motionärerna föreslår att inkomstskatten sänks genom attett förvärvsavdrag om införs för inkomster upp till 6,3 inkomstbasbelopp.Samtidigt införs ett särskilt förvärvsavdrag på för personer medmycket låga inkomster.Skattereformens mål om enkelhet och en maximal marginalskatt på 50 %bör återställas. Den statliga inkomstskatten ska vara högst . Detär enligt vad som anförs en framtidsinvestering att ha ett skattesystemsom gör att utbildning lönar sig. Avdragsrätten för pensionssparandesänks.Energibeskattningen ska utformas så att miljöbelastande energislagbeskattas på ett sådant sätt att användningen begränsas medan introduktionoch användning av miljövänliga och förnybara energislag underlättas ochpremieras. En ekologisk anpassning av skattesystemet måste ske därskatten på arbete sänks som skatten på energi, miljöfarligautsläpp och ändliga naturresurser hålls på en högre nivå. Samarbetetinom EU är ett nödvändigt instrument för att skapa förutsättningar fören skatteväxling som inte snedvrider konkurrensförhållandena mellan deländer som har ett stort handelsutbyte.Ett högt skattetryck i kombination med krångliga regler riskerar atturgröpa förtroendet för skattesystemet och urholkar därmed ocksåskattemoralen. Undersökningar visar att alltfler medborgare accepterarsvartarbete, och fler yngre än äldre. Detta innebär att allt färre ärligaskattebetalare får betala alltmer i skatt. Skattenivåer och skattereglermåste vara utformade så att incitamenten till svartarbete minskas. Vidaremåste kontrollen öka bland de medborgargrupper som parallellt uppbärstöd/bidrag och arbetar svart.I motioner Fi234 yrkande 6 och Fi259 yrkande 1 av MaudOlofsson m.fl. anförs att skattesystemet ska utformas så att individersoch familjers självbestämmande sätts i centrum. Människor ska kommabort från bidragsberoende.Skatter är en indragning av pengar från vanliga människor och företag.Varje politisk beslutsförsamling har därför ett moraliskt oinskränktansvar att se till att varje skattekrona används på ett effektivt sätt.Skattesystemet ska vidare utformas på ett sätt som gör att det upplevssom rättvist och förutsägbart. Medborgare har rätt att kunna planerasina liv utan att drabbas av godtyckliga och illa underbyggdabeslut.Skatterna ska vara så utformade att människors skaparglädje inte förhindras.Entreprenörer ska få uppskattning. Företagande är grunden för samhälletsvälstånd. När någon väljer att satsa på en egen idé och därmed utsättersig för ett ekonomiskt risktagande måste det kunna löna sig. De skattersom är skadliga för samhällsekonomin ska helst avskaffas, och i andrahand reformeras.I de fall marknaden själv misslyckas att kombinera en långsiktigt hållbarmed utveckling med ekonomisk utveckling ska skattesystemet utformas såatt samhällets verkliga kostnader återspeglas i de ekonomiska ramarna.Ett av de största miljöhoten är den globala uppvärmningen. Motionärernasutgångspunkt är att skattesystemet ska vara effektivt, förutsägbart,rättvist och enkelt. Höga skatter innebär minskad handlingsfrihet ochreducerat självbestämmande. De svenska skatterna bör sänkas.Skatteutskottets yttrandeI sitt yttrande SkU1y anför skatteutskottet att skatterna finansierarden gemensamma välfärden och att de också ska stimulera till arbete ochinvesteringar, till en uthållig utveckling och till minskade ekonomiskaoch sociala orättvisor. Utskottet framhåller att åtgärder som gynnararbetsutbud, arbetsmarknadsdeltagande och utbildning bör prioriterasoch att hinder för människors vilja och förmåga att arbeta såsom bristpå utbildning, ohälsa och diskriminering måste avhjälpas och bekämpasmed kraft.Det är enligt vad som anförs viktigt att det finns möjlighet att förbättrasin ekonomiska situation genom arbete. Om minskade bidrag och ökadeskatter reducerar det ekonomiska utbytet minskar drivkrafterna att arbetamer, studera för att få ett nytt och bättre betalt arbete, byta arbete,eller att gå från bidrag till arbete. Grupper som kortsiktigt inteförbättrar sin ekonomiska situation om de arbetar mer, studerar, byterarbete, eller går till arbete från bidrag riskerar att fastna i ensituation med varaktigt låg ekonomisk standard.Marginaleffekter utgör för dessa grupper en fattigdomsfälla, som ärtill skada både för den enskilde och för samhället. Att motverka dehinder som marginaleffekter utgör är därför ett viktigt inslag i ensammanhållen rättvise- och tillväxtpolitik. anför attregeringen under en följd av år har genomfört förändringar för att minskamarginaleffekterna. En kompensation för tre fjärdedelar av pensionsavgiftenhar införts och gränsen för uttag av statlig inkomstskatt har höjts.Barnfamiljernas marginaleffekter har minskats betydligt genom maxtaxani barnomsorgen.Utskottet konstaterar att regeringens insatser för att minskamarginaleffekterna har varit framgångsrika. Den analys som regeringenpresenterade visar att den genomsnittliga marginaleffektenminskade från till . Därefter harutvecklingen vänt och de genomsnittliga marginaleffekterna har ökat något.Skatteutskottet noterar att regeringens nu aktuella förslag på skatteområdetmed en ökad kompensation för egenavgifterna och sänkta inkomstskattersom en del i en grön skatteväxling kommer att ge stora inkomstgrupperskatteförändringar som innebär mer pengar i plånboken. Med de höjningarav barnbidragen och flerbarnstilläggen som sker 2006 kommer dessaåtgärder enligt vad som anförs mer än väl att kompensera för de indirektaskatter som växlats upp i syfte att värna miljön. Sammantaget förbättrardessa åtgärder hushållens ekonomiska standard med i genomsnitt 0,7 %.Förändringarna har också en fördelningsprofil som gynnar låg- ochmedelinkomsttagarhushåll och bidrar till att minska marginaleffekternaför dessa grupper.Med det anförda ställer sig skatteutskottet bakom den av regeringenförordade inriktningen av skattepolitiken och avstyrker de aktuellamotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig i likhet med skatteutskottet bakom den avregeringen förordade inriktningen av skattepolitiken och avstyrkermotionerna Fi231 (m) yrkandena 8 och 9, Fi232 (fp) yrkande 16, Fi234 (c)yrkande 6, Fi259 (c) yrkande 1 och Sk452 (kd) yrkandena 2-6 och 42 samtSk454 (fp) yrkande 14.I det följande går utskottet närmare in på de övriga förslag som läggsfram av regeringen och motionärerna.5.3 Fysiska personers inkomstskatterTabell 5.3 Inkomsttitel Fysiska personers inkomstskattMiljoner kronorTabell 5.3 forts. Inkomsttitel Fysiska personers inkomstskattMiljoner kronor5.3.1 Beskattningen av förvärvsinkomsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om ökad kompensation för denallmänna pensionsavgiften, höjt grundavdrag m.m. och avstyrkermotionsförslagen om en annan utformning av inkomstbeskattningen.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 34 delvis) att det fjärde steget i kompensationenför den allmänna pensionsavgiften genomförs till hälften, dvs. kompensationenökas från 75 till . Vidare höjs grundavdraget som ett led i engrön skatteväxling. Grundavdraget höjs med för alla skattskyldigamed en taxerad förvärvsinkomst mellan och och iviss mån vid inkomster i intervallen och 270 200-294 100kr. För inkomster under respektive över dessa gränser görs ingen förändringi gällande regler. Skiktgränserna för uttag av statlig skatt påförvärvsinkomster räknas upp med konsumentprisindex med tillägg av 1procentenhet.Förändringarna väntas medföra att andelen som betalar statlig inkomstskattuppgår till inkomståret 2005.I enlighet med förslag i budgetpropositionen avskaffas detfasta beloppet på som tas ut vid beskattning av förvärvsinkomsterfr.o.m. inkomståret 2005.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkandena 1-3, 6 och 28 avLennart m.fl. föreslås ett arbetsavdrag på av inkomsteni skiktet till . Samordningen med grundavdraget göratt arbetsavdraget får effekt först vid en inkomst på ca 110 000 kr.Arbetsavdraget utgår av inkomsten i skiktet till250 och i skiktet . Den statligainkomstskatten för personer som arbetar och är eller äldre slopasoavsett om dessa tar ut pension eller ej. Regeringens förslagom en begränsning i uppräkningen av skiktgränserna avslås. Skattereduktionenför utländska experter slopas och avdragen under tjänst för s.k. Övrigautgifter begränsas till de fall då en kostnadsersättning erhållits.I liberalernas motioner Fi232 yrkande 21 och Sk454 yrkandena7-10 av m.fl. inför motionärerna ett förvärvsavdrag föratt kompensera för de utgifter som är förknippade med arbete och på såsätt göra det mer lönande att arbeta även vid lägre inkomster. Arbetstagaremed inkomster får ett avdrag på kommunalskattensom är av inkomsten. På inkomster över detta belopp blir avdraget11 . sänks den högsta marginalskatten genom attdet andra steget i den statliga inkomstskatteskalan slopas och antaletinkomsttagare som betalar statlig inkomstskatt hålls nere genom attskiktgränsen för statlig skatt flyttas upp med den förväntade löneökningenvarje år. Vidare bör regeringen återkomma med ett förslag om sänktlöneskatt för pensionärer så att möjligheten att stanna kvar i förvärvsarbeteförbättras.I motioner Sk451 yrkandena 2 och 3 och Sk452 yrkandena7, 8 och 36 av Per m.fl. föreslås ett generellt statligtförvärvsavdrag som uppgår till av inkomster av anställning ellernäringsverksamhet och avräknas mot kommunalskatten. Taket för avdragetska vara 6,3 inkomstbasbelopp. Vidare föreslår motionärerna ett särskiltförvärvsavdrag för inkomsttagare med mycket låga inkomster. För personersom tjänar upp till 2,8 inkomstbasbelopp ska ett särskilt förvärvsavdragpå göras. Avdraget trappas därefter av och upphör vid4 inkomstbasbelopp. Det andra steget i den statliga inkomstskatteskalanreduceras med en fjärdedel , halveras ochavskaffas sedan helt. Det är enligt vad som anförs en viktig princip attingen ska behöva betala mer än hälften av en inkomstökning i skatt.Motionärerna vill också öka möjligheterna för den som är över65 att fortsätta i sin anställning genom en femtioprocentig skattereduktionför personer med förvärvsinkomst som fyllt . införs etthöjt grundavdrag om för personer som gått i pension.Halva detta grundavdrag införs redan 2006.I motion Fi259 yrkandena 11-14, 17,19 och 28 av MaudOlofsson m.fl. föreslår motionärerna att grundavdraget ersätts med enskatterabatt om . Rabatten motsvarar ett grundavdrag påca . Skatterabatten ska komma alla till del som har beskattningsbarinkomst. Härutöver införs en förvärvsrabatt vars syfte är att mildrabeskattningen för främst låg- och medelinkomsttagare somskadliga marginaleffekter undviks. uppgår förvärvsrabatten tillsom mest . Höga marginalskatter på arbete påverkarmänniskors beteende i stor utsträckning och är därför att betrakta somskadliga för samhällsekonomin. För att motverka detta föreslår motionärernaatt den statliga inkomstskatten sänks . Eftersomdet är av stor vikt att antalet personer som betalar statlig inkomstskattminskas höjer motionärerna den undre skiktgränsen med 24 500 kr.Motionärerna avskaffar kompensationen för den allmänna pensionsavgiftenoch omvandlar avdragsrätten för samma avgift till en skatterabatt om35 % av pensionsavgiften. Möjligheten att få avdrag för övriga kostnaderunder tjänst slopas eftersom detta är kostnader som bör betalas avarbetsgivaren.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att både fördelningspolitiska skäl och viljan attstärka arbetslinjen gör det angeläget med en sänkning av låg- ochmedelinkomsttagarnas marginal- och genomsnittsskatter. Som ett led i ensådan strävan har inlett en reformering avförvärvsinkomstbeskattningen. I denna reform kompenseras löntagare ochandra personer med pensionsgrundande inkomst för den allmännapensionsavgiften genom en skattereduktion. Fullt utbyggd innebär reformen attskattereduktionen motsvarar hela den allmänna pensionsavgift som skabetalas för inkomståret. genomfördes det tredje stegeti denna reform. Det medförde att skattereduktionen för den allmännapensionsavgiften höjdes från . ser i sittyttrande positivt på att regeringen bedömer att det nu är möjligt genomföra hälften av det fjärde steget av denna reform.När det gäller förslaget om en höjning av grundavdraget anför utskottetatt regeringen i budgeten för redovisat en strategiför en grön skatteväxling som innebär att höjda skatter på energi ochmiljöskadliga utsläpp finansierar en sänkning av skatten på arbete ochatt skatteväxlingar genomförts med höjda skatter på energi ochmiljöskadliga utsläpp och sänkta skatter på arbete. Utskottet konstateraratt den gröna skatteväxling som genomförs ger utrymme för ensänkning av inkomstskatten med och detta utrymmeanvänds för att höja grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare.När det gäller de olika motionsförslagen om förändringar i inkomstskatteskalananför skatteutskottet att dessa har en varierande inriktning och från flera håll föreslår kraftiga allmänna sänkningar av inkomstskattensom ska finansieras genom en minskning av statens och kommunernas ansvarpå olika områden. Var och en ska få behålla mer av sin lön och på dettasätt kunna klara sig själv. Detta synsätt innebär enligt vad skatteutskottetanför ett delvis underkännande av den gemensamma sektorn och betydelsenav de kollektiva lösningar som framstår som självklara för deallra flesta. Tillgång till sjukvård, skolor, polis, högre utbildningm.m. tas för given eftersom finansieringen sker via skattsedeln.Skattefinansieringen innebär också enligt vad som anförs en dubbelomfördelning. Skatteskalan är anpassad till individens förmåga att bidratill de gemensamma kostnaderna, och de skattefinansierade tjänsternaoch förmånerna fördelas i princip efter behov. En kraftig neddragningav den skattefinansierade gemensamma sektorn skulle därför enligtskatteutskottets mening innebära en försämring för många grupper, ochutskottet är inte övertygat om att de alternativ som ska träda i ställetverkligen skulle vara tillgängliga för alla. är motdenna bakgrund inte berett att tillstyrka förslagen om kraftiga sänkningarav inkomstskatten.Skatteutskottet tar också upp förslaget från sida om atten rad avdrag ska omvandlas till statliga skattereduktioner för att ökakommunernas skatteunderlag och ge hög- och låginkomsttagare en likvärdigavdragseffekt. Utskottet anför att en övergång till skattereduktionernär det gäller avdrag som syftar till att bestämma en nettoinkomst i enförvärvskälla bör undvikas eftersom det kan ge upphov till kraftigavariationer i det reella skatteuttaget. I en verksamhet med förhållandevishög andel kostnader kan utfallet pendla mellan nollskatt och ettskatteuttag på av den verkliga inkomsten. Även om skattereduktioneri många fall kan vara en praktisk och enkel metod att uppnå en likabehandlingär skatteutskottet inte berett att tillstyrka den generella användningav metoden som föreslås.När det gäller förslagen från flera håll om särskilda skatte- elleravgiftslättnader för pensionärer anser utskottet att det finns anledningatt upprätthålla den likabehandling i skattehänseende som pensionsreformenmedfört och som innebär att pensionärerna numera följer samma reglersom övriga inkomststagare.Skatteutskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrkermotionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets bedömning och tillstyrkerregeringens förslag om ökad kompensation för den allmänna pensionsavgiften,höjt grundavdrag, uppräkning av skiktgränserna m.m. och avstyrkermotionerna Fi232 (fp) yrkande 21, Fi259 (c) yrkandena 11-14, 17, 19 och28, Sk451 (kd) yrkandena 2 och 3, Sk452 (kd) yrkandena 7, 8 och 36,Sk453 (m) yrkandena 1-3, 6 och 28 och Sk454 (fp) yrkandena 7-10.5.3.2 Skattereduktion för fackföreningsavgift och a-kasseavgiftUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om att skattereduktionen förfackföreningsavgift och a-kasseavgift ska slopas.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BakgrundRiksdagen har fattat beslut om en skattereduktion på25 % för medlemsavgiften till en arbetstagarorganisation och om enskattereduktion på för avgiften till en arbetslöshetskassa. Samtidigtavskaffades avdragsrätten för avgiften till arbetslöshetskassa. De nyabestämmelserna har trätt i kraft (prop. 2001/02:35,bet. 2001/02:SkU6).MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkandena 32 och 33 av LennartHedquist m.fl. förelås att skattereduktionen för avgift till fackföreningoch skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassa slopas.Också i motion Sk452 yrkandena 10 och 40 av PerLandgren m.fl. föreslås att skattereduktionen för fackföreningsavgiftoch arbetslöshetskassa avskaffas.I motion Fi259 yrkande 27 av m.fl. föreslåsockså att skattereduktionen för fackföreningsavgift slopas.Folkpartiet liberalerna räknar i sitt budgetalternativ med attskattereduktionen för fackföreningsavgift ska slopas.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande SkU1y att skattereduktionen förfackföreningsavgifter syftar till att likställa villkoren för medlemskapi en arbetstagarorganisation med de villkor som gäller för medlemskapi en arbetsgivarorganisation. Organisationer och förbund på arbetsgivarsidanhar efter hand fört över den övervägande delen av sin verksamhet tillsärskilt bildade servicebolag och på det sättet gjort det möjligt förmedlemsföretagen att dra av serviceavgifterna som driftskostnader i denbedrivna rörelsen. Mervärdesskattebestämmelsernas utformning har ocksåmedfört att arbetsgivarsidan i realiteten haft fördelar jämfört medarbetstagarsidan. Med en skattereduktion på för de medlemsavgiftersom enskilda medlemmar betalar till sina arbetstagarorganisationer uppnåsen faktisk skattemässig behandling som motsvarar den som gäller föravgifterna på arbetsgivarsidan. Rättviseskäl talar således enligtskatteutskottets mening för att skattereduktionen för fackföreningsavgifterbibehålls.När det gäller skattereduktionen för avgift till arbetslöshetskassaanför skatteutskottet att intentionen har varit att avgiftenska vara avdragsgill, eftersom detta uppmuntrar den enskilde att skaffasig ett försäkringsskydd mot följderna av arbetslöshet. Beloppsbegränsningenav avdraget för övriga kostnader under inkomst av tjänst har emellertidförsämrat förutsättningarna för denna avdragsrätt, allteftersom dengrupp som kommer över beloppsgränsen blivit mindre. Härigenom har detuppkommit en olikformighet vid beskattningen av arbetstagarsidan iförhållande till vad som gäller vid beskattningen av arbetsgivare, ochdet är av bl.a. detta skäl som fattat beslut om att ersättaavdragsrätten med en skattereduktion i dessa fall. Utskottet anser attbåde rättvise- och hanteringsmässiga skäl talar för att den nuvarandeordningen bibehålls.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi259(c) yrkande 27, Sk452 (kd) yrkandena 10 och 40 och Sk453 (m) yrkandena32 och 33.5.3.3 ReseavdragetUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av reseavdragettill och avstyrker motionsförslagen.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BakgrundAvdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen(arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avståndfrån den skattskyldiges bostad att han behöver använda något transportmedel.Avdrag ska under vissa förutsättningar göras för kostnader för arbetsresormed egen bil. I sådant fall får avdrag göras med 16 krper mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag förkostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet.Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 34 delvis) att det avdragsgilla beloppet förkostnader för resor med egen bil mellan bostad och arbetsplats respektivei tjänsten höjs från per mil till per mil. Höjningen genomförsför att stödja arbetslinjen i beskattningen av inkomster och delviskompensera för den föreslagna höjningen av skatterna på drivmedel.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkandena 4 och 5 av LennartHedquist m.fl. höjs reseavdraget till per mil och gränsbeloppetför avdrag för reskostnader från till 8 500 kr.I motion Sk452 yrkande 41 av Per m.fl. avslåsregeringens förslag om en höjning av milavdraget.I motion Fi259 yrkandena 18 och 34 av m.fl.ersätts reseavdraget med en skatterabatt på per mil kombineratmed en självkostnadsgräns om 2 500 kr.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning avreseavdraget till för att stödja arbetslinjen i beskattningen avinkomster och delvis kompensera för den föreslagna höjningen av skatternapå drivmedel. Utskottet avstyrker motionerna Fi259 (c) yrkandena 18 och34, Sk452 (kd) yrkande 41 och Sk453 (m) yrkandena 4 och 5.5.3.4 Regional stimulans på skatteområdetUtskottets delförslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att en utredning bör tillsättasmed uppgift att analysera och lämna förslag till regionala stimulanserpå skatteområdet och att en särskild ram om per årbör avsättas för detta ändamål. Utskottet avstyrker motionsyrkandena omatt en regional skattelättnad inte ska införas.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att analyseraoch lämna förslag till regionala stimulansåtgärder på skatteområdet.Uppdraget ska i första hand avse höjda grundavdrag i stödområde A .