bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Regeringen börnu följa beslut och bereda plats för en fortsatt avvecklingav reklamskatten.I motionerna Fi211 av och () och Fi216 avKerstin och () anför motionärerna attregeringen under /05 bör lägga fram ett förslag om avskaffadreklamskatt. Även i motion Fi269 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att en avveckling ska inledas.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att utskottet har klargjort sinuppfattning att reklamskatten bör avskaffas och att avvecklingen börpåbörjas när det statsfinansiella utrymmet medger det. Utskottet är motdenna bakgrund inte berett att tillstyrka förslagen om att nuska fatta beslut i saken eller rikta olika tillkännagivanden tillregeringen i syfte att få till stånd en avveckling. Med det anfördaavstyrker utskottet de nu aktuella motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets bedömning och avstyrker motionernaFi201 (m), Fi203 (m), Fi204 (m), Fi206 (m), Fi207 (m), Fi210 (kd),Fi211 (c), Fi216 (c), Fi226 (m), Fi269 (s), Sk215 (m), Sk452 (kd) yrkande 35,Sk453 (m) yrkande 21 och Kr269 (m) yrkande 15.5.7.18 Fordonsskatt på personbilar, lätta bussar och lätta lastbilarUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om höjda fordonsskatter påpersonbilar, lätta lastbilar och lätta bussar och avstyrker motionsyrkandenamed motsatt inriktning.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 31) att fordonsskatten för bensindrivnapersonbilar höjs , att fordonsskatten för dieseldrivna personbilarhöjs och att fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilarhöjs . Höjningarna träder i kraft den 1 januari 2005.Någon generell höjning av fordonsskatten för personbilar har inte skettsedan 1996. Det innebär att den reala skattebelastningen har minskat.Som ett steg i den gröna skatteväxlingens ökade miljörelatering avskattesystemet föreslår regeringen en genomsnittlig höjning av fordonsskattenmed för bensindrivna personbilar (inklusive övriga personbilar sominte kan drivas med dieselolja) och för dieseldrivna personbilar.För ett normalhushåll kommer den större höjningen av skatten på dieseloljaatt kompenseras genom en mindre höjning av fordonsskatten på dieselbilar.Nuvarande nivå på fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilarär betydligt lägre än jämförbara viktklasser för främst dieseldrivnapersonbilar. Den stora skatteskillnaden leder till en omfattandeskattebetingad ombyggnad från personbil till lätt lastbil med merkostnaderför myndigheter och mindre skatteintäkter som följd. Även av miljöskälär det olämpligt att skatten på lätta bussar och lätta lastbilar ärlägre än skatten på personbilar. Regeringen anser därför att fordonsskattenpå lätta bussar och lätta lastbilar bör likställas med fordonsskattenpå personbilar. Som ett första steg föreslås en genomsnittlig höjningav fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar med 40 %.För att öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen bör en koldioxidbaseradfordonsskatt för lätta fordon införas. harföreslagit att fordonsskatten läggs om till att vara baserad påkoldioxidutsläpp i stället för på vikt och typ av drivmedel. Fordonsskattendifferentieras efter respektive fordons utsläpp av koldioxid per kilometer.Dieseldrivna fordon som omfattas av den koldioxidbaserade fordonsskattenfår ett tillägg på fordonsskatten, eftersom utsläppskraven är någotlägre för dieseldrivna fordon än för bensindrivna fordon och skatten pådieselolja är lägre än på bensin. Lätta bussar och lätta lastbilar bedömskunna inkluderas i den koldioxidbaserade fordonsskattemodellen fr.o.m.modellår 2009.Regeringen anför att fordonsskatten för lätta fordon bör vara baseradpå koldioxidutsläpp för att öka miljöstyrningen. Den nya fordonsskattenbör inledningsvis gälla enbart för personbilar av modellår ellersenare samt för personbilar som uppfyller minst miljöklass 2005, miljöklassEl eller miljöklass Hybrid. Förutom personbilar ska även andra lättafordon omfattas av den nya koldioxidbaserade fordonsskatten.Regeringen planerar att driva det forsatta arbetet med målet att ettnytt regelverk ska kunna träda i kraft den 1 januari 2006.MotionernaAvslagsyrkanden framställs i Moderata samlingspartiet i motion Sk453yrkande 10 av m.fl., liberalernas motionFi232 yrkande 19 av m.fl., motionSk452 yrkande 23 av Per m.fl. och motion Fi259yrkande 29 av m.fl. I motion Fi213 yrkandena 2 och 3 avMarietta de () anför motionären att högre bensin- ochdieselskatt samt extra skatt på tunga fordon kommer att göra det omöjligtför många funktionshindrade att ha kvar sina bilar. Möjligheten attarbeta försvåras och belastningen på färdtjänst kommer att öka. Allablir förlorare och den enskildes möjlighet att försörja sig självförsvåras och friheten som bilen står för inskränks.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet delar regeringens bedömning att den gröna skatteväxlingeninom trafikområdet bör innefatta en höjning av fordonsskatten som uppgårtill för bensindrivna personbilar och för dieseldrivna personbilar.Miljöskäl och problemen med skattebetingade ombyggnader talar vidareför att fordonsskatten för lätta lastbilar och lätta bussar börlikställas med fordonsskatten för personbilar. Utskottet har därförinte någon invändning mot regeringens förslag om en höjning av fordonsskattenför lätta bussar och lätta lastbilar . Utskottet konstateraratt höjningen av fordonsskatten ingår som en del i den gröna skatteväxlingsom skapar ett utrymme om för en sänkning avinkomstskatten genom höjt grundavdrag.Ett genomförande av förslag om en övergångtill en koldioxidsbaserad fordonsskatt skulle enligt utskottets meningstärka fordonsskattens miljöstyrande effekt, och utskottet har intenågon invändning mot regeringens planer på en sådan förändring.Skatteutskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrkermotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets bedömning och tillstyrkerregeringens förslag om höjda fordonsskatter på personbilar, lätta lastbilaroch lätta bussar. Utskottet avstyrker motionerna Fi213 (m) yrkandena 2och 3, Fi232 (fp) yrkande 19, Fi259 (c) yrkande 29, Sk452 (kd) yrkande23 och Sk453 (m) yrkande 10.5.7.19 Trängselskatten och miljöanpassade bilarUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om att miljöanpassade bilarska undantas från trängselskatt och avstyrker motionsyrkande om slopadträngselskatt m.m.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 27 delvis) att trängselskatt inte ska betalasför miljöanpassade bilar som är utrustade med teknik för drift helteller delvis med el, alkohol eller annan gas än gasol.MotionernaFolkpartiet liberalerna avslår i motion Fi232 yrkande 17 av . regeringens förslag om ett undantag från trängselskatt för miljöbilar.Moderaterna, framställervidare yrkanden om att trängselskatten ska avskaffas. Sådana yrkandenframställs i motionerna Sk453 yrkande 11 av m.fl. (m),Sk252 av (), N349 yrkande 6 av . (m), Fi270 yrkandena 6 och 7 av m.fl. (fp), Fi268av m.fl. (fp), Sk452 yrkande 24 av Per m.fl.(kd), N239 yrkande 13 av m.fl. (kd), Fi259 yrkande 30av m.fl. (c) och T464 yrkande 26 av m.fl. (m). I motion T260 yrkande 3 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om att beslutsformerna för införande av trängselskattenhar varit oacceptabla.Skatteutskottets yttrandeUtskottet har tillstyrkt att trängselskatten införs och ärföljaktligen inte berett att nu avveckla skatten eller att riktatillkännagivanden till regeringen om beslutsformerna vid dess införande.Utskottet avstyrker därför motionerna Sk453 (m) yrkande 11, Sk252 (m),N349 (m) yrkande 6, Fi270 (fp)yrkande 7, Fi268 (fp), Sk452 (kd) yrkande24, N239 (kd) yrkande 13, Fi259 (c) yrkande 30, T464 (m) yrkande 26 ochT260 (fp)yrkande 3.Utskottet ser i likhet med regeringen fördelar med en ordning därmiljöanpassade bilar undantas från trängselskatten. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrker motion Fi232 (fp) yrkande17.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag om att miljöanpassadebilar ska undantas från trängselskatt och avstyrker motionerna Fi232(fp) yrkande 17, Sk453 (m) yrkande 11, Sk252 (m), N349 (m) yrkande 6,Fi270 (fp) yrkandena 6 och 7, Fi268 (fp), Sk452 (kd) yrkande 24, N239(kd) yrkande 13, Fi259 (c) yrkande 30, T464 (m) yrkande 26 och T260(fp) yrkande 3.5.7.20 SvinesundsbroarnaUtskottets delförslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att en skatt bör tas ut påSvinesundsbroarna.BudgetpropositionenAvsikten är att en ny bro över vid ska tas i bruki . Regeringen avser att lägga fram förslag om att ta ut skattvid färd över dels den nya bron, dels den befintliga bron. Ett skatteuttagvid färd över Svinesundsbroarna är i enlighet med den överenskommelsesom ingåtts mellan och om finansiering av den nyabroförbindelsen. Skatten ska börja tas ut när den nya bron tas i bruk.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har ingen invändning mot regeringens planer på att taut skatt vid färd över såväl den nya som den befintliga Svinesundsbronför att på det sättet uppfylla åtaganden i överenskommelsenmed om finansiering av den nya bron.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar i likhet med skatteutskottet regeringens bedömning.5.8 Nedsättning av skatterTabell 5.8 Inkomsttitel Nedsättning av skatterMiljoner kronor5.8.1 Stöd för investeringar i källsorteringsutrymmenUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om kreditering på skattekontoav ett stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen.Jämför reservationerna 5 (m) och 7 (kd).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 29) att ett investeringsstöd införs tillfastighetsägare av flerbostadshus i syfte att stimulera inrättandet avkällsorteringsutrymmen. Den stödberättigade investeringen ska genomförasunder perioden till . Stödet skatillgodoföras fastighetsägaren genom kreditering på skattekonto.Stödet har anmälts till kommissionen i enlighet med EG-fördragets reglerom statligt stöd. Skriftväxling pågår med kommissionen och det är osäkertom beslut kan erhållas före riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen.Eftersom stödet kan träda i kraft först sedan kommissionen har gettsitt godkännande och det är angeläget att stödet beslutas och införsutan onödig fördröjning föreslås att regeringen bemyndigas att fastställatidpunkten för ikraftträdande.MotionernaMotionsyrkanden om avslag på regeringens förslag framställs av Moderatasamlingspartiet i motion Sk453 yrkande 16 av m.fl. ochav i motion Sk452 yrkande 44 av Per m.fl. IFolkpartiets motion Fi232 anförs att regeringens förslag om byggstödi form av nedsatta skatter bör avvisas.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför att det övergripande bostadspolitiska måletunderstryker en ekologisk utgångspunkt för byggande och förvaltning ochatt miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innehåller delmål om källsortering.Riksdagen har således redan tidigare understrukit behovet av en ökadkällsortering inom hushållssektorn. För att underlätta en sådan utvecklingär det nödvändigt att de byggnadstekniska förutsättningarna förkällsortering föreligger. I flerbostadshus kan det vara nödvändigt attanordna särskilda utrymmen för det källsorterade materialet. Ett stödmed den föreslagna inriktningen kan stimulera fastighetsägare att görade investeringar och byggnadsåtgärder som krävs för en fungerandekällsortering.När det gäller tekniken med kreditering på skattekonto anför utskottetatt denna redan används inom bostadssektorn för den investeringsstimulanssom kan utgå till mindre och medelstora hyresrätter och studentbostäder.Bostadsutskottet tillstyrker regeringens förslag om ett stöd förinvesteringar i källsorteringsutrymmen och avstyrker de motståendemotionsförslagen.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte någon invändning mot förslaget om att detplanerade stödet för källsortering införs och krediteras på skattekonto.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet och bostadsutskottetregeringens förslag om ett investeringsstöd till ägare av flerbostadshusi syfte att stimulera inrättandet av källsorteringsutrymmen och attstödet krediteras på skattekonto. Utskottet avstyrker motionerna Sk452(kd) yrkande 44 och Sk453 (m) yrkande 16.Utskottet har inte någon invändning mot att regeringen i detta fallbemyndigas att förordna om lagens ikraftträdande (jfr konstitutionsutskottetsyttrande /02:KU4y).5.8.2 Stöd för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokalerUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om kreditering på skattekontoav en investeringsstimulans för energi- och miljöinvesteringar i offentligalokaler.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp) och 7 (kd).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 28) att ett investeringsstöd införs tillägare av fastigheter med offentliga lokaler i syfte att stimulera vissaspecificerade investeringar i energieffektivisering och konverteringtill förnybara energikällor. Stödet ska främja ökad energieffektivitetoch ökad användning av förnybara energikällor samt bidra till att ökainvesteringarna inom bygg- och fastighetssektorn och därmed stimuleratill en ökad sysselsättning. Den stödberättigade investeringen skagenomföras till ,utom vad avser solceller, där genomförandeperioden utsträcks till den31 . Stödet tillgodoförs fastighetsägarna genom en krediteringav stödet på skattekonto.En anmälan ska ske till kommissionen i enlighet med EG-fördragets reglerom statligt stöd. Det är angeläget att stödet beslutas och införs utanonödig fördröjning. Eftersom stödet kan träda i kraft först sedankommissionen har gett sitt godkännande och då godkännande inte kan förväntasföre riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen föreslås regeringenbemyndigas att fastställa datum för ikraftträdande.MotionernaAvslagsyrkanden framställs av Moderata samlingspartiet i motion Sk453yrkande 37 av m.fl., av liberalerna i motionFi232 yrkande 18 av m.fl. och av imotion Sk452 yrkande 45 av Per m.fl.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har inte någon invändning mot förslaget om att detplanerade investeringsstödet för ägare av fastigheter med offentligalokaler krediteras på skattekonto. Utskottet tillstyrker därförpropositionen i denna del och avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringensförslag om ett investeringsstöd till ägare av fastigheter med offentligalokaler i syfte att stimulera vissa specificerade investeringar ienergieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor ochatt stödet krediteras på skattekonto och avstyrker motionerna Fi232(fp) yrkande 18, Sk452 (kd) yrkande 45 och Sk453 (m) yrkande 37.Utskottet har inte någon invändning mot att regeringen i detta fallbemyndigas att förordna om lagens ikraftträdande (jfr konstitutionsutskottetsyttrande /02:KU4y).5.8.3 Vissa stödformer som krediteras på skattekontoUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om avskaffande av ett antal stödsom krediteras på skattekonto respektive en utvidgning avinvesteringsstimulansentill hyres- och studentbostäder.Jämför reservationerna 5 (m) och 7 (kd).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk453 av m.fl. att en rad stödformer som krediteras på skattekonto avskaffas.Yrkandena gäller skattereduktionen för rederinäringen (yrkande 29),anställningsstödet (yrkande 30), skattereduktionen för installation avbredband (yrkande 31), skattenedsättningen för miljöförbättrandeinstallationer i småhus (yrkande 36) och investeringsstimulansen till hyres-och studentbostäder (yrkande 43).Kristdemokraterna föreslår i motion Sk452 yrkande 28 av Per m.fl. att investeringsstimulansen till hyres- och studentbostäder ersättsmed en skattereduktion vid nyproduktion av flerbostadshus som motsvararhälften av den erlagda byggmomsen, dvs. av byggkostnaden.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att de stödformer som föreslås avskaffade i motionSk453 har införts vid olika tillfällen och med skilda motiveringar ochatt utskottet inte är berett att tillstyrka att dessa stöd nu slopas.Utskottet är inte heller berett att ersätta investeringsstimulansen förhyres- och studentbostäder med en skattereduktion vid nyproduktion avflerbostadshus. avstyrker därför motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk452(kd) yrkande 28 och Sk453 (m) yrkandena 29-31, 36 och 43.5.9 Inkomster av statens verksamhetUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om ökad satsning på skattekontrolloch förstärkt tullbevakning.Jämför reservation 8 (kd).Tabell 5.9 Inkomsttitel Inkomster av statens verksamhetMiljoner kronorMotionenKristdemokraterna anför i motion Sk452 yrkande 26 att de föreslår totalt100 mer än regeringen för en ökad skattekontroll ochförstärkt tullbevakning. Som en effekt av detta räknar de försiktigtvismed att skatteintäkterna ökar med år 2005.Skatteutskottets yttrandeNär det gäller effekterna av ett resurstillskott till skatteförvaltningenanför skatteutskottet att ett så direkt samband som Kristdemokraternaräknar med för inte framstår som realistiskt. En ökning avanslaget kräver tid innan den kan ge effekt och innebär också en omställningsom i sig kan vara effektivitetssänkande. Enligt skatteutskottets meningbör man vid jämförelser mellan de olika budgetalternativ som föreliggeri ärendet inte räkna med denna typ av effekter på inkomsterna under detaktuella budgetåret. Med det anförda avstyrker utskottet detta motionsyrkande.Finansutskottets ställningstagandeBeträffande förslaget i motion Sk452 (kd) om effekterna av resurstillskotttill skatteförvaltningen så delar finansutskottet skatteutskottetsuppfattning att de inkomstförstärkningar som motionärerna tillgodoräknarsig 2005 inte är realistiska. avstyrker därmed motionSk452 (kd) yrkande 26 i denna del.5.10 Inkomster av försåld egendomTabell 5.10 Inkomsttitel Inkomster av försåld egendomMiljoner kronorFinansutskottets bedömningrDe fyra oppositionspartierna anser att statliga företag ska säljas uti stor omfattning . Försäljningsinkomsterna skai första hand användas för att amortera på statsskulden. Partierna räknarmed att sälja företag för mer änregeringen . Mest långtgående planer har ochFolkpartiet liberalerna.Ett syfte med försäljningarna är att man vill påskynda amorteringen avstatsskulden och på så sätt minska utgifterna för statsskuldsräntor. Enlåg statsskuld ökar stabiliteten i statsfinanserna, hävdar man.Försäljningar av statliga aktier innebär emellertid att staten byter enfinansiell tillgång mot en annan, vilket varken gör staten rikare ellerfattigare och heller inte påverkar den offentliga sektorns nettoförmögenhet.Effekten på det finansiella sparandet är inte given. Statsskuldsräntornasjunker om statsskulden amorteras, men avhänder sig statentillgångar som ger inkomster. Nettoeffekten av dessa förändringar avgörsbl.a. av ränteläget och hur framgångsrika de aktuella företagen är ochkan visa sig bli antingen positiv eller negativ.Försäljningar i en sådan omfattning som motionärerna förespråkar riskerardessutom att påverka aktiekurserna negativt. Om man ska få in ett visstbelopp i försäljningsinkomster, finns det en uppenbar risk för att mantvingas sälja aktierna till underpriser, vilket i sin tur tvingar framytterligare försäljningar för att uppställda mål ska kunna nås.Utgångspunkten för privatiseringar måste självklart vara att de skavara näringspolitiskt motiverade och att de ska genomföras då utbytetblir så gynnsamt som möjligt för ägaren, dvs. staten.5.11 FöretagsinteckningUtskottets delförslag i korthetFinansutskottet avstyrker motionsyrkanden om att skjuta upp omvandlingenav äldre företagshypotek till samt att ändraföretagsinteckningens värde till att utgöra av den underliggandesäkerheten.Den 21 oktober 2004 beslutade lagutskottet att överlämna ett antalmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden angående företagsinteckningtill finansutskottet. Motionsförslagen har statsfinansiella effekteroch bör därför samordnas med beredningen av budgetpropositionen (prop.2004/05:1).Lagutskottets yttrandeBakgrundI sitt yttrande (2004/05:LU1y) redogör lagutskottet utförligt förbakgrunden till de förändringar i förmånsrätten som tas upp i de aktuellamotionerna. Yttrandet återfinns i sin helhet i bilaga till detta betänkande.I juni 2003 beslutade om en genomgripande reform avförmånsrättslagstiftningen (prop. 2002/03:49, bet. LU17, rskr. Reformensyftade i huvudsak till att underlätta för företag att genomföraföretagsrekonstruktion i stället för att gå i konkurs, att bidra tillatt kreditgivning och kreditprövning ytterligare inriktas på ett projektsutsikter till lönsamhet, att insolvenshanteringen sker mer skyndsamt,att oprioriterade borgenärer får bättre utdelning samt att stärkalöneskyddet för de anställda vid konkurs.Genom den nya lagstiftningen har företagshypoteket omvandlats till enföretagsinteckning med allmän förmånsrätt i av all gäldenärensegendom, sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt (11 §förmånsrättslagen). Lagen om företagshypotek har ersatts av en ny lag(2003:528) om företagsinteckning. Vidare har förmånsrätten avseendedels hyra och arrende, dels skatter och avgifter avskaffats.Lagstiftningen trädde i kraft . I de fall enföretagsinteckning har beviljats före gäller dock, enligtpunkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen om företagsinteckning,lagen (1984:649) om företagshypotek fram till den 1 januari 2005.Därefter ska inteckningen anses som en företagsinteckning enligt den nyalagen och företagshypoteksbrevet som ett företagsinteckningsbrev påsamma belopp.MotionernaI motionerna (m, fp, kd, c, mp) finns yrkanden som går ut på attomvandlingen av äldre företagshypotek ska skjutas upp under i varje alternativt att företagsinteckningen ska ges ett värde sommotsvarar av säkerhetsunderlagets värde. Som skäl härför har åberopatsatt förändringarna vad gäller företagshypoteket inneburit att kreditgivningentill små och medelstora företag påverkats negativt, särskilt i glesbygd,samt att kreditgivarna kommit att ställa krav på kompletterande säkerheteroch nekat förlängning av redan befintliga krediter.Lagutskottets ställningstagandeLagutskottet anför att företrädare för har framhållitinför lagutskottet att kreditgivningen fungerar väl och attett bifall till motionsförslagen skulle innebära minskade intäkter förstaten med . har, frånsina utgångspunkter, inte anledning att ifrågasätta dessa uppgifter.Den fortsatta beredningen av motionerna bör därför ske inom ramen förbehandlingen av budgetpropositionen för 2005.Oavsett om frågan är ett budgetärende eller inte anser lagutskottet attmotionsyrkandena bör avstyrkas. Reformens konsekvenser för kreditgivningen,särskilt i fråga om små och medelstora företag, ägnades särskilduppmärksamhet lagstiftningsärende (se prop. 2002/03:49 s. 92f., 109 f.) Regeringen fann sammanfattningsvis att den föreslagnaförändringen av företagshypoteket allmänt sett varken innebar sådana riskerför kreditgivningen, ökade kreditkostnader eller regionalpolitiskakonsekvenser att dessa utgjorde skäl att inte genomföra förslaget.Lagutskottet delade denna uppfattning.Vad motionärerna anfört utgör enligt lagutskottets mening inte skäl attfrångå tidigare ställningstaganden och skjuta upp omvandlingenav äldre företagshypotek till företagsinteckning eller att i någotavseende ändra företagsinteckningens värde. Sådana ändringar i gällanderätt skulle skapa oöverblickbara konsekvenser för såväl näringsidkaresom kreditgivare.