bet · GR01FIU28 · 2004-06-03 00:00:00 — Årsredovisning för staten 2003 behandlar i betänkandet regeringensskrivelse /04:101 Årsredovisning för staten ochRiksrevisionens styrelses redogörelse angående denna(redog. 2003/04:RRS12). Utskottet lämnar vissasynpunkter på innehållet i årsredovisningen. Blandannat noterar utskottet att antaletrevisionsberättelser med invändning fortsätter attöka och att en stor andel av invändningarna röranslagsöverskridanden, felaktig redovisning motanslag och inkomsttitlar samt överskridande avbemyndiganderamar. Utskottet ser allvarligt på dennegativa utvecklingen och förutsätter att regeringennoga följer utvecklingen och vid behov vidtaråtgärder för att bryta denna trend. Beträffandegarantiverksamheten efterlyser utskottet enredovisning av vilka anslag som under räkenskapsåretomfattat garantiverksamhet, s.k. subventionsmedel.Utskottet föreslår att årsredovisningen ochRiksrevisionens styrelses redogörelse angående dennaläggs till handlingarna.Fem motionsyrkanden behandlas i betänkandet.Beträffande yrkanden om redovisning avutgiftsbegränsande åtgärder och redovisning avextraordinära händelser, förutsätter utskottet attregeringen kan lämna de önskade redovisningarna utanatt behöver ge regeringen det till känna.När det gäller yrkande om en redovisning avstatsbudgeten i kostnads- och intäktstermer serutskottet ingen anledning att föregripa detutvecklingsarbete som härvidlag pågår iRegeringskansliet och avstyrker därmed yrkandet.Utskottet avstyrker vidare ett yrkande omredovisning av åtaganden och framtidafinansieringsmöjligheter och ett yrkande om attredovisa skillnaderna mellan resultaträkningen ochstatens finansiella sparande.I betänkandet behandlar finansutskottet ävenRiksrevisionens styrelses redogörelse angående denstatliga garantimodellen (redog. 2003/04:RRS8).Granskningsrapporten innehåller åtgärdsförslagriktade till regeringen och tillgarantimyndigheterna. Styrelsen har inte lämnatnågra förslag till med anledning avgranskningen. Utskottet överlämnar till regeringenatt bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas medanledning av granskningsrapporten. Utskottetföreslår att redogörelsen läggs till handlingarna.Till betänkandet har fogats en reservation och tvåsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Årsredovisning för staten 2003(avsnitt 1)lägger skrivelse 2003/04:101 ochredogörelse /04:RRS12 till handlingarna.2. Redovisning av utgiftsbegränsandeåtgärder (avsnitt 2)avslår motion2003/04:Fi31 av m.fl. (kd) yrkandena 1och 2.3. Redovisning av åtaganden ochframtida finansieringsmöjligheter (avsnitt3)avslår motion2003/04:Fi30 av m.fl. (fp) yrkande1.4. Redovisning av statsbudgeten ikostnads- och intäktstermer (avsnitt 4)avslår motion2003/04:Fi30 av m.fl. (fp) yrkande2.5. Redovisning av extraordinärahändelser (avsnitt 5)avslår motion2003/04:Fi30 av m.fl. (fp) yrkande3.6. Redovisning av skillnaderna mellanresultaträkningen och statens finansiellasparande (avsnitt 6)avslår motion2003/04:Fi30 av m.fl. (fp) yrkande4.Reservation (m, fp, kd, c)7. styrelsesredogörelse angående den statligagarantimodellen (avsnitt 7)lägger redogörelse /04:RRS8 tillhandlingarna.Stockholm den 3 juni 2004På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), KarinPilsäter (fp), (), (), (), (), AgnetaRingman (s), (), (),(), (), (),(), () och LarsElinderson (m).2003/04FiU28Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetdels skrivelse 2003/04:101 Årsredovisning för staten2003,dels redogörelse till 2003/04:RRS12Riksrevisionens styrelses redogörelse angåendegranskningen av årsredovisningen för staten,dels redogörelse till 2003/04:RRS8Riksrevisionens styrelses redogörelse angående denstatliga garantimodellen ochdels två motioner väckta med anledning av skrivelse101 enligt förteckningen i bilaga 1.Skrivelsens huvudsakliga innehållRegeringen lämnade i skrivelse2003/04:101 en redogörelse för det ekonomiskautfallet i staten . Skrivelsen omfattarresultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys samt det slutliga utfallet påstatsbudgetens inkomsttitlar och anslag under året.Utöver den redovisning som följer av budgetlagenskrav redovisas i skrivelsen en uppföljning av debudgetpolitiska målen samt målen för att minskaohälsan, sysselsättningsmålet ochsocialbidragsmålet. Vidare redovisas utvecklingen avstatens ekonomi den senaste femårsperioden, statligagarantier, avgifter till och bidrag från EU,tillgångar och skulder i verksamheter där staten harett väsentligt inflytande samt utvecklingen avstatlig produktion. Myndigheter som fåttrevisionsberättelse med invändning omnämns ochskälen för invändningarna anges. En redogörelse förEuropeiska revisionsrättens granskning av EU-medellämnas. Vidare ges en kort redogörelse förutvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten.Utskottets överväganden1 Årsredovisning för staten 2003Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringens skrivelse2003/04:101 Årsredovisning för staten 2003och styrelses redogörelseangående granskningen av årsredovisningen förstaten läggs till handlingarna.1.1 Det ekonomiska utfalletResultat- och balansräkningen samtstatsbudgetens utfallResultatet i statens resultaträkning vändes 2003till att visa ett underskott på 19 miljarder kronorefter att ha visat överskott fyra år i rad.Resultatet är en försämring med 40 miljarder kronorjämfört med . Förändringen förklaras främst avatt intäkter av skatter m.m. har minskat med 30miljarder kronor och lämnade bidrag har ökat med 40miljarder kronor, varav socialförsäkringenskostnader ökade med . Samtidigthar kostnaderna för statens egen verksamhet minskatmed , resultat från andelar idotter- och intresseföretag förbättrats med 12miljarder kronor och det finansiella nettotförbättrats med 11 miljarder kronor.Statens balansräkning visar attnettoförmögenheten, dvs. skillnaden mellantillgångarnas och skuldernas bokförda värden,uppgick till -per den 31december 2003. Det innebär en försämring med 22miljarder kronor jämfört med . Den huvudsakligaorsaken till försämringen är resultaträkningensunderskott på . Avbalansräkningen framgår vidare att statsskulden harökat med jämfört med - denuppgick vid utgången av 2003 till 1 186 miljarderkronor. Statsskulden motsvarade av BNP,vilket är en minskning med 0,9 procentenheterjämfört med 2002.Den redovisade femårsöversikten över statensekonomi visar att även om statens nettoförmögenhetoch statsskulden försämrades 2003 så har de förbättrats med sammanlagt 291miljarder kronor respektive 233 miljarder kronor.Statsskuldens andel av BNP har under periodensjunkit från till . Det ackumuleraderesultatet i resultaträkningen uppgår under periodentill 139 miljarder kronor.Statsbudgetens saldo uppgick till -46,3miljarder kronor, vilket var ett 32 miljarder kronorstörre underskott än budgeterat i statsbudgeten.Jämfört med 2002, då statsbudgetens saldo visade ettöverskott på , är det enförsämring med . Statsbudgetensinkomster minskade med mellan2002 och 2003. Inkomstskatterna från fysiska ochjuridiska personer minskade med 20,9 respektive 14,8miljarder kronor. Till följd av att kompensationenför mervärdesskatt till kommuner och landstingfördes över till statsbudgetens inkomstsida,minskade inkomsterna med 31,4 miljarder kronor.Resterande minskning förklaras av att det iinkomsterna ingår en extra inleverans frånRiksbanken på . Inkomster avsocialavgifter och löneskatter samt skatt på varoroch tjänster ökade med 9 respektive 8 miljarderkronor.Statsbudgetens utgifter m.m. (inklusivekassamässig korrigering och Riksgäldskontoretsnettoutlåning m.m.) minskade med 21,2 miljarderkronor . Utgifterna förutgiftsområden exklusive utgiftsområdetStatsskuldsräntor m.m. ökade med 3,3 miljarderkronor medan räntor på statsskulden minskade med25,. Till följd av attkompensationen för mervärdesskatt till kommuner ochlandsting fördes över till statsbudgetensinkomstsida reducerades statsbidragen med 31,4miljarder kronor 2003. Justerat för denna förändringökade statsbudgetens utgifter m.m. med 10,2miljarder kronor jämfört med 2002.I årsredovisningen redovisas statsbudgetens saldojusterat för större engångseffekter. Störst äreffekten av den tidigare gjorda överföringen avbostadsobligationer från AP-fonden tillRiksgäldskontoret. harbostadsobligationer till ett värde av 12,7 miljarderkronor lösts in och räntor på 1 miljard kronorerhållits. Detta har påverkat posten Kassamässigkorrigering med . Vidarepåverkades utfallet med avtidigareläggningen av utbetalningen avarealersättningen från januari 2003 till december2002. Justerat för dessa engångseffekter uppgickbudgetsaldot till -64,2003.Motsvarande justerade saldo uppgick till-39,5 miljarder kronor.Utfallet 2003 avseende de budgetpolitiska målenvisar att den offentliga sektorns finansiellasparande uppgick till av BNP. Det av riksdagenbeslutade målet var . Det svagareutfallet för det finansiella sparandet förklarastill stor del av en lägre BNP-tillväxt och lägreskatteintäkter än väntat. Utgiftstaket för statenklarades med en marginal på 2,9 miljarder kronor.Redovisning av statliga garantierStatens garantiportfölj uppgick till 705 miljarderkronor , vilket är en ökning med 12 miljarderkronor jämfört med . I beloppet ingår intekapitaltäckningsgarantier eftersom de är obegränsadetill tid och belopp och därför inte kan värderas.Inte heller ingår investerarskyddet där uppgifterför närvarande saknas om storleken på de skyddadetillgångarna. Vid utgången av 2003 fanns tvåkapitaltäckningsgarantier kvar, Arlandabananrespektive de svenska landförbindelserna tillÖresundsbron ().Nettoflödet i garantiverksamheten var totalt settpositivt . Intäkterna av avgifter ochåtervinningar av tidigare utbetalda medel vidinfrianden översteg kostnaderna för infrianden ochadministration av garantiverksamheten med drygt 700miljoner kronor.Till den del avgifter inte betalas avgarantitagaren är det fråga om en statlig subventionsom ska belasta ett anslag. uppgick destatliga subventionerna till 507 miljoner kronor.Dessa avsåg framför allt bostadskreditgarantierna(), (200 miljonerkronor) och Baltramen ().Statens portfölj av garantier innehåller obalansergenom stora enstaka engagemang och koncentration avgarantier inom vissa sektorer. Portföljen är på såsätt riskfylld. saknas möjlighet attmäta och redovisa den samlade portföljensriskprofil. Regeringen har därför gettRiksgäldskontoret i uppdrag att samordna arbetet medatt få till stånd en gemensam redovisning avkostnader och risker inom garantiområdet.Myndigheterna , Exportkreditnämndenoch Sida har riskredovisningar. Den samlade bildenav dessa är att förväntade förluster igarantiverksamheten täcks av tillgångarna i form avredan influtna avgifter.Sammanställning av verksamheter som staten harett väsentligt inflytande överStatens resultat- och balansräkning omfattar ihuvudsak de statliga myndigheterna inklusiveaffärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genomatt , AP-fonderna ochPremiepensionsmyndigheten inte ingår i resultat- ochbalansräkningen, är den statliga sektorn irealiteten större. För att komplettera bilden görsdärför i årsredovisningen en sammanställning öververksamheter som staten har ett väsentligtinflytande över. Sammanställningen inkluderarförutom myndigheterna även statliga bolag ochfinansinstitut där staten har en ägarandel på minst20 %, , och samt Allmänna arvsfonden. Sammanställningenger en uppfattning om den totala statliga bokfördaförmögenheten.Vid utgången av 2003 var den statliga sektornssamlade tillgångar och desamlade skulderna (exklusivepensionsskulden i inkomstpensions- ochpremiepensionssystemet). Den statliga sektornsnettoförmögenhet uppgick därmed till -5 miljarderkronor, vilket är en ökning med 86 miljarder kronorjämfört med . Ökningen beror främst på att AP-fondernas eget kapital ökade.Riksdagen har beslutat att ett balanstal varje årska fastställas som visar förhållandet mellantillgångar och skulder i ålderspensionssystemetsfördelningsdel (prop. 2000/01:70, bet.2000/01:SfU13, rskr. 2000/01:210). Med anledning avdetta gör berörda myndigheter, , en årligredovisning av ålderspensionssystemets ekonomiskaställning och utveckling. I årsredovisningen förstaten sammanfattas pensionssystemets årsredovisningför 2003. Redovisningen visar attinkomstpensionssystemet redovisade ett överskott2003 på drygt 6 miljarder kronor.Premiepensionssystemet, som är i ettuppbyggnadsskede, redovisade en förlust på 0,1miljarder kronor. Inkomst- ochpremiepensionssystemets balansomslutning var vid utgången av 2003.Revisionsberättelser med invändningAntalet revisionsberättelser med invändning var 19 stycken, vilket är enökning jämfört med då antalet invändningaruppgick till 14 stycken. Nedan redovisasutvecklingen av antalet revisionsberättelser medinvändning.Diagram. Antal revisionsberättelser med invändningDe invändningar som främst är av intresse förfinansutskottet är de som rör anslagsöverskridanden.Av årsredovisningen framgår att 7 av de 19revisionsberättelserna med invändning röranslagsöverskridanden, varav 5 utgör överskridandenav anvisade anslag. En invändning röröverskridande av bemyndiganderamar. Fyrainvändningar gäller felaktig redovisning mot anslagoch inkomsttitlar.Enligt årsredovisningen avser regeringen attåterkomma i budgetpropositionen med enbedömning av vilka åtgärder som har vidtagits ellerkommer att vidtas med anledning av invändningarna. Ibudgetpropositionen lämnade regeringen enmotsvarande redovisning avseende föregående årsinvändningar. Redovisningen lämnas på anslagsnivåoch avser åtgärder vidtagna i de enskilda fallen.Riksrevisionen avser att lämna sinårliga rapport med de viktigaste iakttagelserna videffektivitetsrevisionen och den årliga revisionen. Itidigare årsredovisningar har regeringen redovisatoch kommenterat iakttagelser idet gångna årets effektivitetsrevisioner. Iårsredovisningen anges att regeringen ibudgetpropositionen avser att redovisa ochkommentera granskningsrapporter somlämnas av effektivitetsrevisionen.Utveckling av den ekonomiska styrningen istatenI årsredovisningen lämnas en kortfattad redogörelseav utvecklingen av den ekonomiska styrningen istaten. Redovisningen omfattar utvecklingen av ettnytt budgeterings- och rapporteringssystem (),utvecklingen av resultatredovisningen till riksdagenoch genomförda konsekvensbeskrivningar av nyaprinciper för utformning av statsbudgeten. Den delav konsekvensbeskrivningarna som rör de nyaprincipernas konsekvenser för budgetlagen redovisasi departementsserien (Ds 2003:49) och harremitterats. I motion Fi30 av m.fl.(fp) föreslås att regeringen för riksdagenlägger fram förslag om en redovisning avstatsbudgeten i kostnads- och intäktstermer.Motionen behandlas i avsnitt 4.1.2 yttrandeBostadsutskottet har i sitt yttrande överårsredovisningen (yttr. 2003/04:BoU6y) kommenteratstatsbudgetens utfall för utgiftsområde 18. Utfalletär lägre än vad som anvisatsöver statsbudgeten; skillnaden förklaras av utfalletpå två av anslagen inom utgiftsområdet.Bostadsutskottet konstaterar att, när det gällerutgiftsområde 18, utfallet under senare årregelmässigt har blivit lägre än vad som anvisats.Det behöver inte betyda att utgiftsberäkningarnavarit mindre goda eller rent av felaktiga eftersommedelsförbrukningen på anslagen kan vara svår attförutse. Detta förhållande utgör självfallet inteett skäl för att avstå från en analys av vilkaorsaker som ligger bakom utfallet. Det är snarare såatt det utgör ett argument för att med hjälp av ensådan analys söka förbättra de prognosmodeller m.m.som ligger bakom anslagsberäkningarna. Denna frågahänger också intimt samman med hur regeringensresultatredovisning i budgetpropositionen börutformas.Bostadsutskottet har i sitt yttrande ävenuppmärksammat det ökade antalet revisionsberättelsermed invändning. När det gäller myndigheterna inombostadsutskottets beredningsområde harRiksrevisionen lämnat invändningar mot fyramyndigheter, vilket kan jämföras med att ingainvändningar lämnades för räkenskapsåret 2002.Bostadsutskottet anser att det är allvarligt attantalet invändningar ökat totalt sett. Samtidigtfinns det enligt bostadsutskottets mening anledningatt göra en viss skillnad mellan invändningar som ärav mera redovisningsmässig natur och sådanainvändningar som avser oriktig användning avanvisade medel eller anslagsöverskridanden. Även omdet i båda fallen finns anledning att se översystemen för styrning och kontroll hos demyndigheter som fått invändningar, är det särskiltviktigt att detta sker när anslag överskridits elleranvänts på icke avsett sätt. utgårfrån att regeringens redovisning ibudgetpropositionen med anledning avinvändningarna kommer att belysa frågor om i vilkenutsträckning förhållandena är avhängiga brister ikontroll och styrning eller om det kan finnas andraomvärldsfaktorer som påverkat myndigheternasresultat.1.3 styrelsesredogörelse angående granskningen avårsredovisningenRiksrevisionens styrelse har den 12 maj 2004beslutat att granskning avårsredovisningen för staten ska överlämnas i form aven redogörelse till . Enligtrevisionsberättelsen bedömer attårsredovisningen i allt väsentligt är rättvisande. Isin redogörelse pekar styrelsen på att lagreglernaför behandling av revisionsberättelsen förårsredovisning för staten kan behöva ses över (seavsnitt 8). Några motioner har inte väckts medanledning av redogörelsen.1.4 synpunkter påårsredovisningen tidigare årUtskottet konstaterade , i betänkande2002/03:FiU20, att antalet revisionsberättelser medinvändningar till följd av anslagsöverskridandenökat. Utskottet såg allvarligt på att alltflermyndigheter överskrider budgeterade anslag för sinverksamhet och anförde att särskilda åtgärder föratt förbättra myndigheternas styrning och kontrollkan behöva vidtas. Utskottet välkomnade attregeringen i budgetpropositionen skullelämna närmare redogörelser för regeringensbedömningar eller åtgärder i de enskilda fallen.Utskottet konstaterade vidare att årsredovisningenför , till skillnad , inteinnehöll någon beskrivning av utvecklingsfrågorkring den ekonomiska styrningen i staten. Utskottethar tidigare uttalat att det är angeläget förutskottet att närmare följa upp och påverka dettaarbete. En sådan redovisning bör således lämnasåtminstone en gång , antingen ellerhösten.När det gäller redovisningen av statliga garantiersaknade utskottet en redovisning av vilka anslag sombelastas med subventionsmedel, dvs. närgarantitagaren inte betalar avgiften för garantinutan avgiften betalas från ett anslag.1.5 Finansutskottetsställningstagande tillårsredovisningenStatens finanser försämrades till följdav den fortsatta lågkonjunkturen. Resultaträkningenvisade ett underskott på ochstatsskulden ökade med 23 miljarder kronor.Statsskuldens andel av BNP minskade dock något.Statsbudgetens saldo blev -,vilket var större underskott änbudgeterat och en försämring med 47,5 miljarderkronor jämfört med . Trots detta klaradesutgiftstaket för staten. Vidare blev den offentligasektorns finansiella sparande positivt och uppgickpreliminärt till av BNP. över enfemårsperiod har statens finanser förbättratsväsentligt med ackumulerade stora överskott i såvälresultaträkningen som i statsbudgeten, med en lägrestatsskuld som följd. Jämfört med 1999 harstatsskulden minskat med 233 miljarder kronor.I övrigt vad gäller årsredovisningen för staten2003 kan utskottet konstatera att antaletrevisionsberättelser med invändningar fortsätter attöka. Utskottet ser allvarligt på denna negativautveckling och förutsätter att regeringen nogaföljer utvecklingen och vid behov vidtar åtgärderför att bryta denna trend. Utskottet delarbostadsutskottets uppfattning att det kan finnasanledning för regeringen att belysa frågor om ivilken utsträckning invändningarberor på brister i kontroll och styrning hosmyndigheterna eller om det finns omvärldsfaktorersom påverkat myndigheternas resultat. Den negativautvecklingen kan även motivera att regeringen förriksdagen, utöver en redovisning av åtgärder i deenskilda fallen, även lämnar en mer samladredovisning av vilka åtgärder som vidtas, framförallt för att förebygga överskridanden av anslag ochbemyndiganderamar. Utskottet vill även hänvisa tillbetänkandet om tilläggsbudget 1 och sittställningstagande angående bemyndigande om bidragtill kvalificerad yrkesutbildning (bet.2003/04:FiU21, s. 167).Vidare finner utskottet att redovisningen avgarantiverksamheten kontinuerligt förbättras. Blandannat har redovisningen av garantiportföljensriskprofil utvecklats, och utskottet välkomnar detfortsatta arbetet med att få till stånd en samladriskredovisning på garantiområdet. Utskottetuttryckte önskemål föregående år (bet.2002/03:FiU20) om en redovisning i årsredovisningenav anslag som belastas med subventionsmedel, dvs.där avgiften belastar ett anslag. Utskottet kankonstatera att någon sådan redovisning inte finns iårsredovisningen. Däremot har regeringen ibudgetpropositionen presenterat en översiktöver de anslag vars ändamål 2003 föreslås omfattagarantiverksamhet (volym 1 s. 167). Därefter hardock beslut fattats om ytterligare subventioner. uppföljning av garantiverksamheten som görs iårsredovisningen bör, enligt utskottets mening,regeringen särskilt redovisa utfallet på de anslagsom under räkenskapsåret omfattat garantiverksamhet.Utskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse och Riksrevisionensredogörelse angående denna, till handlingarna.Riksrevisionens styrelses redogörelse angående denstatliga garantimodellen behandlas i avsnitt 7.2 Redovisning av utgiftsbegränsandeåtgärderUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att regeringenåterupptar redovisningen avutgiftsbegränsande åtgärder iårsredovisningen och avstyrker därmedmotionen om redovisning av utgiftsbegränsandeåtgärder.MotionenI motion Fi31 av m.fl. (kd) föreslås medanledning av regeringens skrivelse Årsredovisningför staten 2003 att begär att regeringenåterkommer till med en redovisning avvilka begränsningsbelopp eller andrautgiftsbegränsande åtgärder som den beslutat 2003. I årsredovisningarna för 2000och 2001 redovisade regeringen, förutom vilkaindragningar av anslagsmedel som gjorts, även vilkabegränsningsbelopp som regeringen fattat beslut ompå vissa utgiftsområden. I årsredovisningarna för2002 och 2003 redovisas inte begränsningsbeloppentrots att det framgår av utgiftsområdesavsnitten attutgiftsbegränsande åtgärder vidtagits. Detta är,enligt motionärerna, en försämring av redovisningen(yrkande 1). Vidare föreslås att riksdagentillkännager att regeringen i varje årsredovisningför staten redovisar alla åtgärder och beslut sompåverkar användningen av de anslag som riksdagenfattat beslut om (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeSom motionärerna framför finns det inte någonsammanställning av utgiftsbegränsande åtgärder iårsredovisningen. Av utgiftsområdesavsnitten iavsnitt 5 Statsbudgetens utfall, framgår attutgiftsbegränsande åtgärder vidtagits på följandeanslag:1. utgiftsområde 6 anslag 6:1 Förbandsverksamhet,beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m.samt anslag 6:2 Materiel, anläggningar samtforskning och teknikutveckling2.3. utgiftsområde 7 anslag 8:1 Biståndsverksamhet4.5. utgiftsområde 20 anslag 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områden6.Hur stora de redovisade utgiftsbegränsningarna ärframgår inte av årsredovisningen. I årsredovisningarför 2000 och 2001 fanns en redovisning avbegränsningsbelopp och utfall. Medbegränsningsbelopp avses en minskning av totalttillgängliga medel som får disponeras under åretutan att anvisade anslagsmedel minskas eller drasin. Utgiftsbegränsningarna innebär därför normalt ensenareläggning av anslagsförbrukningen till kommandeår. Med utfall avses årets utfall på anslaget.I budgetpropositionen angav regeringenatt den hade för avsikt att fatta beslut omutgiftsbegränsningar som beräknades minskautgifterna med sammantaget ca 1,9 miljarder kronor.De områden som enligt propositionen berördes varbl.a.