bet · GR01MJU14 · 2004-04-20 00:00:00 — Motionärerna anseratt regeringen borde utge en rekommendation till kommunerna om en merenhetlig och skälig taxesättning.Regeringen bör enligt motion 2003/04:MJ33 (kd) yrkande 3 överväga om detbehövs förändringar i regleringen av hur det lokala djurskyddsarbetetfinansieras. Förutom finansiella aspekter bör man även beakta vikten avatt djurhållare i olika delar av landet behandlas på ett så långt möjligtlikvärdigt sätt.Granskningen av kommunernas uttag av tillsynsavgifter visar att kommunernahar valt olika modeller för finansiering runtom i landet anförs det imotion 2003/04:MJ36 (c). Motionärerna anser till skillnad från vadRiksrevisionens styrelse anför att detta inte är något problem. Hur kommunernaväljer att finansiera sin verksamhet är enligt motionärerna kommunensinvånares och de förtroendevalda politikernas sak att avgöra. Ett kommunaltsjälvstyre över taxorna kräver dock öppenhet mot företagarna ochkommuninvånarna, så att dessa kan jämföra och ställa krav på sina politiker(yrkande 1). Med en makt över tillsynsavgifterna kan kommunervälja att differentiera tillsynsavgifterna med anledning av aktivtmiljöarbete hos företagen (yrkande 2 delvis).Utskottets ställningstagandeHuvuddelen av djurskyddstillsynen sker på nivå ochdjurskyddsförordningen(1988:539) ger kommunerna rätt att ta ut avgifter för sin tillsyn. Enligtvad som framgår av finansierar ungefär hälften avkommunerna delvis sin tillsynsverksamhet med avgifter och avkommunerna finansierar all tillsyn via avgifter. undersökningvisar att avgifternas storlek varierar kraftigt mellan kommunerna. Utskottetkonstaterar att för ett likvärdigt tillsynsobjekt kan avgiften för eninspektion variera . Undersökningen visar också attdet inte finns något direkt samband mellan avgiftsnivåerna och en välfungerande och regelbunden tillsyn, men i rapporten understryksatt det finns goda möjligheter att öka tillsynsresurserna lokalt genomatt införa avgifter. Utskottet konstaterar vidare att enligtgranskningsrapportentalar konkurrensskäl för att avgifter tas ut på ett likvärdigt sätt.Utskottet finner i likhet med att det med anledningav vad som framkommit i samband med granskningen kan finnas skäl attregeringen överväger om det behövs förändringar av hur det lokaladjurskyddsarbetet finansieras. Förutom de finansiella aspekterna bör vid ensådan prövning även beaktas vikten av att djurhållare i olika delar avlandet behandlas på ett så långt möjligt likvärdigt sätt. Som framhållsi styrelses framställning kan det inte anses rimligt attdet som i en kommun är helt kostnadsfritt i en annan kommun kostardjurhållaren . Därvid anser utskottet i enlighet med Riksrevisionensstyrelse att en självklar utgångspunkt måste vara att avgifterna inte fåröverskrida de kommunala självkostnaderna för tillsynen. Utskottet anseratt regeringen bör återrapportera till omresultatet av sin prövning. Vad utskottet anfört härom bör ges regeringentill känna. Utskottet tillstyrker därmed styrelsesframställning i denna del. I enlighet härmed anser utskottet att de motionersom behandlar tillsynsavgifter m.m., dvs. motionerna 2003/04:MJ33 (kd)yrkande 3, 2003/04:MJ34 (m) yrkande 2, 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 8 och2003/04:MJ36 (c) yrkandena 1 och 2 (delvis) får anses vara tillgodosedda.Utskottet avstyrker därför dessa i berörda delar.Behovet av förbättrad samordning och styrning av djurskyddstillsynenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker styrelses förslag om förbättradsamordning och styrning av tillsynen och avstyrker därmed nio (m, fp, kd,c) motionsyrkanden såsom i allt väsentligt tillgodosedda.I enlighet med att utskottet således tillstyrker styrelsesframställan i sin helhet avstyrker utskottet tre motionsyrkanden (m, fp,kd) såsom tillgodosedda.Riksrevisionens styrelses förslagEtt huvudresultat av granskningen är att ett förbättrat djurskyddsarbeteinte bara är en fråga om organisatoriska förändringar utan inte minsthandlar om ökad aktivitet från de olika aktörerna och ett förbättratsamarbete dem mellan. Tillkomsten av den nya djurskyddsmyndigheten frånoch med accentuerar enligt granskningsrapportenytterligare behovet av samarbete och samordning. Här har enligt styrelseninte minst regeringen en viktig uppgift i sin roll att styra och leda denstatliga förvaltningen. Det kanske viktigaste styrinstrumentet ärregleringsbreven. I granskningen har bl.a. framkommit att regleringsbreventill de olika myndigheterna inom djurskyddsområdet inbördes i flera fallvarit dåligt samordnade. Det är enligt styrelsen angeläget att regeringeni anslutning till att en ny central djurskyddsmyndighet nu bildasuppmärksammar behovet av en förbättrad styrning och en väl fungerandeuppföljningav djurskyddsarbetet. Det är enligt styrelsen av stor vikt att regeringenverkar för att den nya myndigheten styr och följer upp den kommunalatillsynen på ett aktivt och riktat sätt.MotionernaI motion 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 4 anförs att inspektörsverksamhetenbör underlättas genom samverkan över kommungränserna. Enligt motion2003/04:MJ33 (kd) bör det göras möjligt för flera kommuner att gå ihop föratt anställa en gemensam djurskyddsinspektör. Motionärerna anser ocksåatt en kommun skall få rätt att delegera tillsynen till tjänsteman i annankommun (yrkande 2). Dessutom anser motionärerna att samarbetet mellandjurskyddsinspektörer och veterinärer är ett område som måste förbättras.Regeringen har därvid ett ansvar att tillse detta genom styrning ochuppföljning (yrkande 5). Kravet på att göra det möjligt för kommunernaatt samarbeta om tillsynen upprepas i motion 2003/04:MJ367 (kd) yrkande18. Också i motion 2003/04:MJ36 (c) yrkande 2 delvis framförs åsikten attkommunerna skall ges möjlighet att samordna sin tillsynsverksamhet medandra kommuner. Även i motion 2003/04:MJ363 (c) föreslås att det skallbli möjligt att delegera beslutanderätt i djurskyddsfrågor till personalanställd i annan kommun. Enligt motion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 23 bördjurskyddstillsynen ske på nivå. Synpunkten får medhåll i motion2002/03:MJ429 (m) yrkande 9 i vilken anförs att en lokalt förankrad tillsynmed kännedom om lokala förhållanden är bättre än att inrätta en ny myndighet.I motion 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 9 delar motionärerna Riksrevisionensuppfattning om vikten av samverkan mellan olika parter, myndigheter,kommuner och inom EU för att utveckla och säkerställa ett gott djurskydd.Regeringen bör enligt motionärerna se till att hindren vad gälleravrapporteringar till EU undanröjs och att återkopplingen från EU förbättras.I tre motioner yrkas bifall till styrelses förslag i sinhelhet, nämligen motionerna 2003/04:MJ33 (kd) yrkande 7, 2003/04:MJ34 (m)yrkande 1 och 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 1.Utskottets ställningstagandeRiksrevisionen pekar i rapporten på att djurskyddslagen är en ramlag ochatt en förutsättning för att efterlevnaden skall bli god och tillämpningenav den kunna följas upp är att alla aktörerna i systemet samarbetar. Irapporten understryks att mycket av det som behöver förstärkas inomdjurskyddsarbetet handlar om att ta ansvar, våga vara aktiv och att samarbetamer med varandra. Det formella ansvaret finns i stort sett utpekat.Riksrevisionen ger mot denna bakgrund i rapporten en rad rekommendationertill bl.a. . bör enligt rapporten inteminst i sin roll som arbetsgivare för distriktsveterinärerna tydligarestödja dem i uppgifter som rör djurskyddet. Flera rekommendationer riktasockså till den nya angående hur stödet till kommunernasoch länsstyrelsernas tillsynsverksamhet kan utvecklas. Utskottet konstateraratt ett huvudresultat av granskningen är att ett förbättrat djurskyddsarbeteinte bara är en fråga om organisatoriska förändringar utan handlar i höggrad om ökad aktivitet från de olika aktörerna och ett förbättrat samarbetedem mellan. I detta sammanhang accentueras behovet av samarbete ochsamordning ytterligare genom tillkomsten av den nya ,vilket också framhålls av . Regeringen harnaturligtvis en viktig uppgift i sin roll att styra och leda den statligaförvaltningen. Det kanske viktigaste styrinstrumentet är regleringsbreven.I granskningen har bl.a. framkommit att regleringsbreven till de olikamyndigheterna inom djurskyddsområdet inbördes i flera fall varit dåligtsamordnade. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att Jordbruksdepartementeti promemorian Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn (Ds 2004:11)presenterar några förslag som syftar till en ökad effektivitet i bl.a.djurskyddstillsynen. Ett förslag som efterfrågas av några motionärer äratt kommuner skall få möjlighet att träffa avtal om att tillsynsuppgiftersom en kommun har skall fullgöras av en annan kommun och att en personsom är anställd av en kommun skall få fatta beslut på en annan kommunsvägnar. I detta sammanhang förutsätter utskottet att regeringen återkommermed förslag som underlättar kommunernas samarbete om djurskyddstillsynen.Vidare föreslås i promemorian att stödet till de lokala myndigheternaskall förbättras. En viktig aspekt i ett löpande stödarbete mot inspektöreroch andra aktörer är enligt promemorian tillgängligheten hos de centralamyndigheternas personal. Andra insatser kan utgöras av stöd i form avcentralt framtagen tillsynsmetodik, malldokument och checklistor. Dessutomföreslås att de centrala myndigheterna skall meddela föreskrifter om hurtillsynen konkret skall bedrivas på lokal nivå. Det är nämligen enligtpromemorian betydelsefullt att de centrala myndigheterna utnyttjar rättenatt meddela föreskrifter för att enhetligheten i den operativa tillsynenskall öka. Utskottet har erfarit att departementspromemorian nu är underremissbehandling, med en remisstid fram till den 1 juni 2004.Vid en samlad bedömning finner utskottet i likhet med Riksrevisionensstyrelse att det är angeläget att regeringen i anslutning till att dennya nu inleder sin verksamhet uppmärksammar behovetav en förbättrad styrning och en väl fungerande uppföljning avdjurskyddsarbetet.Det är enligt utskottet viktigt att regeringen verkar för att den nyamyndigheten styr och följer upp den kommunala tillsynen på ett aktivt ochriktat sätt. Utskottet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning avdet anförda. Vad utskottet anfört i denna del bör ges regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrker således styrelses framställningockså i nu berörd del. I enlighet härmed och med vad utskottet i övrigtanfört är syftet med motionerna 2002/03:MJ429 (m) yrkande 9, 2002/03:MJ487(c) yrkande 23, 2003/04:MJ33 (kd) yrkandena 2 och 5, 2003/04:MJ35 (fp)yrkande 4 och 9, 2003/04:MJ36 (c) yrkande 2 (delvis), 2003/04:MJ363 (c)samt 2003/04:MJ367 (kd) yrkande 18 i allt väsentligt tillgodosett. Utskottetavstyrker därför dessa.Utskottet har sammanfattningsvis i alla delar tillstyrkt den framställningRiksrevisionens styrelse gjort. Eftersom kraven på bifall till framställningeni motionerna 2003/04:MJ33 (kd) yrkande 7, 2003/04:MJ34 (m) yrkande 1 och2003/04:MJ35 (fp) yrkande 1 därmed är tillgodosedda fullt ut, föreslårutskottet att dessa lämnas utan vidare åtgärd. Yrkandena är inarbetade iutskottets förslag till riksdagsbeslut under punkterna 1-3.Vissa samordningsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (fp, s) med förslag om lokalatillsynsplaner med hänvisning till att förslagen är tillgodosedda med detarbete som pågår i . Vidare avstyrker utskottet tremotionsyrkanden (v, mp) om ökad effektivitet vid omhändertagande av djur.Utskottet anser att yrkandena är tillgodosedda och att det därför ärobehövligt med ett riksdagsuttalande i frågan.Jämför reservationerna 1 (v) och 2 (mp).MotionernaI motion 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 3 påpekas att det finns totalt 90 000tillsynsobjekt i samt att det till detta kommer ett antalanmälningsärenden. För att leva upp till rekommendation omen tillsyn krävs enligt motionärerna ökade resurser. Detär därvid viktigt att kommunerna upprättar tillsynsplaner. Enligt motion2002/03:MJ454 (s) yrkande 1 behövs det en bred genomlysning av välfärdenför de djurarter som används som livsmedelsobjekt.Regeringen bör enligt motion 2003/04:MJ402 (v) yrkande 1 se över möjlighetenatt förenkla och effektivisera handläggning av djurskyddsärenden inompolis och kommun i syfte att stärka djurskyddsarbetet. Varje fördröjningi verkställandeledet innebär enligt motion 2003/04:MJ37 (mp) ett otillbörligtförlängande av djurens lidande. Regeringen bör därför vidta de åtgärdersom krävs för att polismyndigheten i högre utsträckning verkställeromhändertagande av djur. Enligt motionärerna bör krav införas bl.a. på attvarje lokal polismyndighet upprättar en förberedd plan ochuppstallningskontakter.Detta skulle öka möjligheterna att snabbt genomföra ett omhändertagande(yrkande 3). Rättstillämpningen måste vara lika oberoende av var brottmot djurskyddslagen begås. En utveckling i analogi med vad som gäller förmiljöbrott är därför eftertraktansvärd. Riksåklagarens miljöbrottsenhethar också ansvar för ett frivilligt samarbetsorgan där samtliga myndigheter,även tillsynsmyndigheter, med anknytning till miljöbrottsbekämpning ärrepresenterade. Inom finns också ett särskilt tillsyns-och föreskriftsråd, vilket är reglerat i instruktion(SFS 2001:1096). Detta skulle enligt motionen kunna tjänstgöra som modellför djurskyddet (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeNär det gäller kravet på kommunala tillsynsplaner vill utskottet hänvisatill vad som anförs i promemoria Förbättrad djurskydds-och livsmedelstillsyn (Ds 2004:11). I promemorian föreslås just att delokala tillsynsmyndigheterna skall upprätta tillsynsplaner i syfte attleva upp till tillsynsverksamhetens mål. I promemorian påpekas att entillsyn av bra kvalitet uppnås inte bara genom de centrala myndigheternasstyrning utan det är av stor betydelse att de operativa tillsynsmyndigheternasjälva upprättar en plan för hur den egna tillsynen skall bedrivas i syfteatt leva upp till tillsynsverksamhetens mål. I fråga om tillsynsverksamhetpå livsmedelsområdet påpekas att det finns en sådan skyldighetenligt föreskrifter i ämnet. Motsvarande skyldighet börenligt promemorian införas på djurskyddssidan. En sådan förpliktelse kanmed stöd av bemyndigandet i 25 § djurskyddslagen införas genom en ändringi djurskyddsförordningen. Som utskottet påpekat ovan är Jordbruksdepartementetspromemoria under remissbehandling. Utskottet anser att det redovisadeförslaget innebär att inte nu bör vidta några åtgärder, varförutskottet avstyrker motionerna 2002/03:MJ454 (s) yrkande 1 och 2003/04:MJ35(fp) yrkande 3.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt med eneffektiv organisation för omhändertagande av vanvårdade djur. I detsammanhanget vill utskottet framhålla att har beslutat om ändringi djurskyddslagen (prop. 2001/02:93, bet. 2001/02:MJU20, rskr. 2001/02:257),vilken trädde i kraft . Beslutet innebär bl.a. attbestämmelserna om förbud mot att hålla djur och om omhändertagande avdjur skärps, dvs. kan tillämpas i fler fall. Dessutom blev det en skyldighetför myndigheterna att gripa in i vissa fall i stället för som tidigareendast en möjlighet. Enligt 24 § djurskyddslagen utövar Djurskyddsmyndighetenden centrala tillsynen över efterlevnaden av djurskyddslagen och av deföreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Djurskyddsmyndighetensamordnar övriga tillsynsmyndigheters verksamhet och lämnar vid behov rådoch hjälp i denna verksamhet. Kommunen har det lokala ansvaret fördjurskyddstillsynen och skall på begäran lämna den hjälpsom behövs vid tillsynen. Utskottet konstaterar att i den ovan nämndadepartementspromemorian (Ds 2004:11) dessutom föreslås bl.a. att enmöjlighet införs för att förelägga en kommun som befunnitsinte uppfylla sina tillsynsskyldigheter enligt djurskyddslagen att avhjälpabristen. Ett föreläggande skall innehålla uppgifter om de åtgärder sommyndigheten anser nödvändiga för att den påtalade bristen skall kunnaavhjälpas. Om det föreligger särskilda skäl får föreläggandet förenas medvite. Utskottet anser att det anförda innebär att inte bör vidtanågra åtgärder med anledning av motionerna 2003/04:MJ37 (mp) yrkandena 3och 4 och 2003/04:MJ402 (v) yrkande 1. Utskottet avstyrker motionerna iberörda delar.UtbildningsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra yrkanden (fp, mp) med förslag till utbildningskravför veterinärer och djurskyddsinspektörer. Yrkandena anser utskottet varahuvudsakligen tillgodosedda.Jämför reservationerna 3 (fp) och 4 (mp).MotionernaI motion 2003/04:MJ37 (mp) föreslås att man i veterinärutbildningen infören särskild kurs i förvaltningsrätt med inriktning på veterinärernas rolli det lagstadgade djurskyddet (yrkande 5). Vidare anser motionärerna attregeringen, via , bör garantera tillgången till sådanafortbildningskurser till redan utexaminerade veterinärer (yrkande 6).Enligt motion 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 8 finns det ingenobligatorisk utbildning eller något krav på utbildning för kommunernasdjurskyddsinspektörer. Motionärerna anser bl.a. att ett sådant krav påutbildning bör införas. Vad som anförs om behovet av adekvat utbildningför djurskyddsinspektörer upprepas i motion 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 6.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förslagen om utbildning av veterinärer vill utskottethänvisa till att i departementspromemorian Förbättrad djurskydds- ochlivsmedelstillsyn (Ds 2004:11) föreslås bl.a. att det centrala stödet tillde lokala myndigheterna skall förbättras. Som exempel nämner promemorianutökade utbildningsinsatser och förbättrad rådgivning och vägledning.Frågan behandlas även i ? (RIR 2003:1). I rapporten rekommenderar att bl.a. höja distriktsveterinärernas kompetens iförvaltningskunskap och juridik så att de vet hur de skall agera vid brottmot djurskyddslagen samt att ge distriktsveterinärerna tydligare instruktionerom hur de skall agera utifrån den anmälningsplikt som de har. Riksrevisionenger också liknande rekommendationer till . Utskottet anseratt dessa förslag och rekommendationer tillgodoser förslagen i motion2003/04:MJ37 (mp) yrkandena 5 och 6. Motionen i berörda delar avstyrksdärför.Utskottet anser att motsvarande bedömning bör göras när det gällermotionsförslagen angående djurskyddsinspektörernas utbildning. Förutom vadutskottet anfört om förslagen i departementspromemorian (Ds 2004:11) villutskottet framhålla att framhåller att kommunerna i stortlever upp till de utbildningsrekommendationer som finns i de allmännaråden. konstaterar att kommunernas inspektörer har bättrekompetens än tidigare, även om det finns utrymme att höja kompetensen.Utskottet förutsätter att det arbetet även beaktar frågan omdjurskyddsinspektörernas kompetens. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna2002/03:MJ422 (fp) yrkande 8 och 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 6.DjurskyddAllmänna djurskyddspolitiska frågor och lagstiftningsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två yrkanden (mp) som behandlar det s.k.förprövningsinstrumentet i djurskyddsförordningen. Vidare avstyrker utskottetfjorton motionsyrkanden (s, fp, v, c, mp) med bl.a. förslag om en översynav djurskyddslagen och om att tydliggöra målen för ett djuretiskt samhälle.Utskottet förutsätter därvid att den nyinrättade Djurskyddsmyndighetenkommer att bevaka de frågor som tas upp i motionerna.Jämför reservationerna 5 (v) och 6 (mp).MotionernaI ett flertal motioner föreslås olika övergripande förändringar idjurskyddslagen eller att regeringen bör utreda hur djurskyddslagensbestämmelsertillämpas.I motion 2003/04:MJ37 (mp) tas förprövningsinstrumentet i 5 §djurskyddsförordningen upp. Motionärerna föreslår att förprövningen bör omfattasamtliga aspekter inom gården som har menlig inverkan på djurskydd ellerdjurhälsa (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att det är viktigt medveterinär kompetens i förprövningen. Därför bör riksomfattande krav införaspå att länsveterinär tillsammans med byggnadstekniskakompetens fattar beslut i dessa ärenden (yrkande 2).Enligt motion 2002/03:MJ386 (fp) yrkande 1 bör gesi uppdrag att utreda hur den svenska djurskyddslagen kan implementerasbättre på alla djurskyddsområden och djur som den omfattar. Motionärernaanser vidare att så länge bidragssystemet finns kvar bör djurägaren tvingasvisa upp ett färskt intyg från veterinär som visar att vederbörande skötersina djur väl och enligt svensk djurskyddslag (yrkande 11). Flera förslagtill en förbättring av djurhållningen lämnas i motion 2002/03:MJ422 (fp)yrkande 4. Motionärerna framhåller att ett ökat engagemang gör attkonsumenterna blir medvetna i djurhållningsfrågor. De betonar vidare attlagar och förordningar utgör viktiga styrmedel. Det är därvid viktigt attde är utformade så att de kan respekteras. Slutligen hävdar de att EU:sregler och direktiv för djurhållning bör implementeras ochefterlevnaden kontrolleras. I motion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 18 ansermotionärerna att det är bra att djurskyddslagen ses över. Denna uppgiftskall genomföras av men motionärerna anser att medlenborde tilldelas i stället. I motion 2003/04:MJ221 (c)yrkande 1 påpekar motionärerna att det finns brister i nuvarande system.Bland annat konstateras att man inte kan förhindramissförhållanden som man upptäcker i djurhållningen tillräckligt snabbt. Föratt förebygga och bekämpa vanskötsel av djur är det enligt motionärernaviktigt att begreppet god jordbrukarsed även innefattar djurhållningen.Ett förbud mot utbetalning av EU-stöd kan vara ett verksamt medel atthindra dem som förelagts förbud mot djurhållning på grund av brister.Också i motion 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 1 efterfrågas en statlig utredningom djurskyddslagens genomförande. I motion 2002/03:MJ322 (mp) föreslåsockså att en utredning tillsätts med uppgift att samordnadjurskyddslagstiftningen.I motion 2003/04:MJ381 (mp) föreslås att regeringen tar initiativ tillatt utveckla ett system för välfärdsindikatorer för husdjur.Enligt motion 2003/04:MJ402 (v) yrkande 7 bör 3 § djurskyddslagenomformuleras. Motionärerna anför att enligt bestämmelsen skall djur gestillräckligt med foder och vatten och tillräcklig tillsyn. Det finns emellertidingen definition av vad detta innebär. Rekvisitet tillräcklig bör därförförtydligas. I flera motioner behandlas frågan om ett djuretiskt hållbartsamhälle. Bland annat föreslås att ett djuretiskt råd bör inrättas ochatt indikatorer som kan användas för att mäta samhällsutvecklingen på detdjuretiska området utvecklas. Detta framgår av motionerna 2002/03:MJ488(s) yrkande 1 och 2003/04:MJ272 (s) yrkandena 1-3. I motion 2002/03:MJ488(s) yrkande 3 föreslås att regeringen presenterar en skrivelsetill om djurskyddet.Utskottets ställningstagandeFörprövningsinstrumentet regleras i 5 § djurskyddsförordningen. Enligtbestämmelsen får stall och andra förvaringsutrymmen för hästar eller fördjur som föds upp eller hålls för produktion av livsmedel, ull, skinneller pälsar inte uppföras eller byggas om utan att stallen ellerförvaringsutrymmena på förhand har godkänts från djurskydds- ochdjurhälsovårdssynpunkt.Detsamma gäller när ett stall ändras i vissa fall. Vad som sägs om stalloch förvaringsutrymme gäller även del av stall och del av förvaringsutrymmesamt hägn eller del av hägn. Det är som ansvarar för prövningen.När det gäller förprövningsinstrumentets omfattning och former konstaterarutskottet att syftet med bestämmelsen är att förhindra att något byggssom kan leda till lidande för djuren. Länsstyrelserna torde därvid hamöjlighet att inhämta det underlag och de synpunkter som erfordras förbedömningen. Utskottet anser sig inte berett att föreslå några åtgärdermed anledning av vad som anförs i motion 2003/04:MJ37 (mp) yrkandena 1och 2. Motionen i berörda delar avstyrks.Djurskyddsmyndigheten inledde sin verksamhet . Ett avmyndighetens mål är att förbättra djurskyddet genom att effektivt följa ochutvärdera tillämpningen av djurskyddslagen med tillhörande förordningaroch vid behov föreslå förändringar av dessa samt att utarbeta föreskrifterpå djurskyddsområdet. Myndigheten skall dessutom redovisa hur arbetet medutvärdering och tillämpning av djurskyddslagen med tillhörande förordninghar bedrivits.