bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — Som ettled i en ökad vertikal maktdelning vill vi ge denkommunala självstyrelsen ett starkare skydd igrundlagen.Vad som har anförts bör med bifall till motion2003/04:K24 yrkandena 1 och 4 ges regeringen tillkänna.21. Kommunala "konstitutionsutskott" (punkt 27)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 21. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K289 yrkande 9.StällningstagandeEnligt vår mening behövs ett bättre forum för"konstitutionell" granskning i kommunerna av ledandekommunala politikers göranden och låtanden.Granskningen skulle kunna liknas vid den som pånationell nivå utförs av riksdagenskonstitutionsutskott. Kommunala"konstitutionsutskott", eller särskildagranskningsnämnder, bör därför inrättas med uppgiftatt granska kommunledningen just ur ettkonstitutionellt perspektiv. Nämnderna bör bestå avförtroendevalda, allmänt erkända för sin integritet,civilkurage och självständighet. Regeringen börenligt vår mening utreda inrättandet av sådanagranskningsnämnder. Med bifall till motion2003/04:K289 yrkande 9 bör detta ges regeringen tillkänna.22. Demokratisk professionalism i förvaltningen(punkt 28)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 28borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 22. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K400 yrkande 9.StällningstagandeDemokratiutredningen poängterade de offentligatjänstemännens centrala roll för att värnademokratin, bidra till tydlighet i rollfördelningengentemot förtroendevalda och stärka den enskildesrättssäkerhet. Jag anser att staten och kommunernasom arbetsgivare fortlöpande måste värna om attskapa sådana arbetsförhållanden att tjänstemännensintegritet och självständighet tas till vara ochuppmuntras. har flera sakeruppdagats som går i motsatt riktning.Ämbetsmannakulturen som tidigare präglade storadelar av statsförvaltningen luckras upp alltmer, ochingenting verkar ersätta den förutom ekonomiska måttsom skall uppfyllas. En statlig utredning bör enligtmin mening tillsättas som utifrånDemokratiutredningen utvecklar "ett offentligt etosoch en demokratisk professionalism". Detta bör medbifall till motion 2003/04:K400 yrkande 9 gesregeringen till känna.23. Demokrati och IT (punkt 29)av (), (m),(), (), NilsFredrik (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 23. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K383 yrkande 9,2002/03:K385 yrkande 11, 2003/04:K290 yrkande 18,2003/04:K400 yrkande 2, 2003/04:T474 yrkandena 23och 24 samt 2003/04:T561 yrkande 6.StällningstagandeDen nya informationstekniken har fått stortgenomslag i olika delar av samhället, men ipolitiska sammanhang utnyttjas ännu knappast dessfulla potential. Informationstekniken utgör enligtvår mening ett värdefullt komplement till deetablerade kanalerna för politiskt engagemang. Intebara partierna utan också offentliga myndigheter ochinstitutioner måste ta till siginformationstekniken, inte bara genom att t.ex.protokoll från kommunfullmäktiges sammanträden läggsut på Internet utan även förberedande promemorioroch partimotioner. Det handlar också om att användaInternet som ett kommunikationsmedel i enopinionsbildnings- och beslutsfattandeprocess.Informationstekniken bör utnyttjas för att ökadeltagandet från medborgarnas sida och vidga derasmöjligheter att delta i och påverkaproblemformuleringar och diskussioner före beslut ifolkvalda församlingar.Regeringen bör utreda Internets användning idemokratiska beslutsprocesser och förekomsten aveventuella rättsliga och tekniska hinder därvidlag.Vi menar att offentlighetsprincipen bör kunnatillämpas så att allmänna handlingar görstillgängliga på Internet, Internets betydelse förunga medborgares politiska engagemang böruppmärksammas ytterligare och myndigheter bör arbetaaktivt med att öppna sina system för medborgarna såatt många rutinärenden kan av utan störreinsatser från personalen. Andra exempel somregeringen bör uppmärksamma och främja ärdiskussionsforum, digitala anslagstavlor ochdiskussionslistor; det bör här betonas att enförutsättning för att dessa deltagandeformer skallfungera väl är att även beslutsfattare engagerar sigoch finns i det digitala forumet, vilket tyvärr intealltid har varit fallet. Vidare börpersonuppgiftslagens konsekvenser för möjligheternatill samhällsinformation på Internet uppmärksammas.Regeringen bör också uppmuntra kommunala initiativför att öka användningen av Internet i demokratiskaprocesser.Vad som anförts ovan bör med anledning avmotionerna 2002/03:K383 yrkande 9, 2002/03:K385yrkande 11, 2003/04:K290 yrkande 18, 2003/04: K400yrkande 2, 2003/04:T474 yrkandena 23 och 24 samt2003/04:T561 yrkande 6 ges regeringen till känna.24. Demokratisk infrastruktur (punkt 30)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 30borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 24. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K400 yrkande 3.StällningstagandeKristdemokraterna anser att det geografiska ochkulturella avståndet till politiker och denpolitiska processen måste överbryggas. Återkommandeorganiserade tillfällen att möta förtroendevalda påolika nivåer för information och dialog börövervägas. Lämpliga mötesplatser för sådanapolitikerträffar kan vara t.ex. bibliotek ellerskolaulor. Regeringen bör verka för att skapa sådanamötesplatser mellan medborgare och förtroendevalda.Detta bör med bifall till motion 2003/04:K400yrkande 3 ges regeringen till känna.25. Samverkan mellan offentliga och privataaktörer och den ideella sektorn (punkt 31)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 25. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K223 yrkande 8.StällningstagandeUnder har alltför skarpa gränser mellansamhällets sektorer dragits upp. Inte minst har detför socialdemokratin varit en ideologisk fråga attframhålla den offentliga sektorn som garant förlikvärdighet, medan framför allt småskalig privatverksamhet motverkats och det civila samhälletavfärdats. Synsättet får negativa följder såväl förekonomin som för demokratin. Det behövs en nystruktur för att uppmuntra samverkan mellanoffentliga och privata aktörer samt det civilasamhället. En utvecklad samverkan mellan samhälletsolika sektorer har en viktig demokratisk dimension.Människors möjligheter att påverka ökar. Debegränsas inte till att vara klient eller kund, utandet innebär också att de är deltagare ellermedborgare i dess fulla mening. Vad som anförtsbör med bifall till motion 2003/04:K223 yrkande 8ges regeringen till känna.26. Den statliga styrningen av den ideellasektorn (punkt 32)av (), () ochHelena Höij (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 26. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K26 yrkande 6.StällningstagandeSom konstaterats i samhällsvetenskaplig forskninghar ett vitalt och självständigt föreningsliv storbetydelse. Det civila samhället som sätt attkanalisera människors sociala och medmänskligaengagemang, deras intressen och deras behov avkulturell stimulans ger en praktisk skolning isamarbete och demokratiskt arbete. Det stärkersociala band och skapar ökad förståelse ochgrundlägger bättre kommunikation. I ettvälfärdssamhälle med högt skattetryck är det endamöjliga för att ge den ideella sektorn rimligaarbetsvillkor att ge olika former av stöd för densamhällsnyttiga verksamheten. Dock måsteföreningslivets självständighet gentemot statenfortfarande betonas. Stöd skall ges enligt objektivakriterier och ersättning skall grundas på utförtarbete. Statlig styrning av föreningslivet måsteundvikas noggrant. Det är enligt vår mening positivtatt regeringen aktualiserar frågan om hurstödformerna till föreningslivet är anpassade tillmoderna arbets- och organisationsformer, men dettafår inte leda till ökat utrymme för godtyckligtbeslutsfattande om stöd. Vad som har anförts börmed bifall till motion 2003/04:K26 yrkande 6 gesregeringen till känna.27. Egenmakt via valfrihet (punkt 33)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 27. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:K385 yrkande 2.StällningstagandeMedborgare som tillförsäkras en utsträckt valfrihetoch lär sig att agera målmedvetet som ett subjekt irelation till för henne eller honom viktigasamhällsinstitutioner, lär sig sannolikt också atthantera sin egen roll i förhållande till detoffentliga och skapar därigenom en ökad upplevelseav egen makt. Man kan principiellt se detta som enfostran till egen makt via valfrihet. Med bifalltill motion 2002/03:K385 yrkande 2 bör somsin mening ge regeringen detta till känna.28. (punkt 35)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 35borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 28. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K400 yrkande 4.StällningstagandeFör att betona medborgarskapets rättigheter, menockså dess skyldigheter, anser jag att alla nyamedborgare skall få en medborgarbok därmedborgarskapets innebörd tydliggörs och samhälletsgrundvärderingar formuleras. Boken bör ges av densvenska staten till varje svensk medborgare somuppnår myndighetsåldern och till alla somkommer till och erhåller svensktmedborgarskap. Den bör förmedla den värdegrund sombeskrivs i skolplanen. Detta bör, med bifall tillmotion 2003/04:K400 yrkande 4, ges regeringen tillkänna.29. Debatt och folkbildning kring EU (punkt 36)av (), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 29. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K26 yrkande 9.StällningstagandeEnligt vår mening saknas i regeringensdemokratiskrivelse framåtriktade förslag avseendedebatt och folkbildning kring EU. Frånsett under deni tiden begränsade folkomröstningskampanjen om euronhar Europafrågor ett väldigt litet utrymme pådagordningen i . Regeringen bör, i rollen somSveriges företrädare i ministerråden och , ta fler initiativ att förankra Europafrågornaoch tydligare poängtera deras betydelse för Sverige.Med bifall till motion 2003/04:K26 yrkande som sin mening ge regeringen detta tillkänna.30. Folkomröstning om (punkt 37)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 30. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K27 yrkande 1.StällningstagandeEtt av huvudsyftena med att utarbeta ett nytt , EU-konstitutionen och valet att låta ettkonvent ta fram ett första konstitutionsförslag varatt göra unionen till en "medborgarnas union". Motdenna bakgrund brister det enligt vår mening i logikatt förvägra folket att rösta omregeringskonferensens konstitutionsförslag.Dessutom kommer regeringskonferensens slutresultatatt bli en så omfattande förändring av EU-systemetatt svenskarna bör få rätten att besluta omgodkännandet av konstitutionen i en folkomröstning.Flera länder har redan beslutat eller planerar attgöra så.Vi anser inte heller att är lämpad attfatta beslut om konstitutionsförslaget, dels för attfrågan inte diskuterades i den valrörelse där dagensriksdag är vald och för att medborgarna omöjligtdärför kan ha valt dagens riksdagsledamöter på ettmandat att fatta beslut om en ,dels för att vi vet att inte ärrepresentativ för svenska folket i synen på EU:sframtid, något som inte minst folkomröstningen omEMU med all tydlighet visade. Därför bör regeringenlägga fram förslag om folkomröstning om förslagettill ny EU-konstitution.Med bifall till motion 2003/04:K27 yrkande som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Demokratipolitik (punkt 1)av (), (m) ochNils ().Vi ifrågasätter regeringens långsiktiga strategi idemokratipolitiken. En slutsats är att regeringensdemokratisyn är ytlig och snäv. Den fokuserar endastpå frågor om valdeltagande och andelförtroendevalda.Socialdemokraterna uppfattar sällankoncentrationen av mycket makt till de politiskaorganen som problematisk. Tvärtom har det ofta hetatatt samhället blir bättre ju fler beslut som fattas"under demokratisk kontroll". Det är en socialistiskgrundhållning som står i strid med idén om varjemänniskas rätt till frihet. Denna ideologiskatilltro till den politiska maktens förtjänsterkompletteras hos Socialdemokraterna med en meradiffus, men ändå uppenbar, känsla för makten somsådan. Av båda dessa skäl möts idéer om kontroll avpolitiken och den offentliga maktutövningen medmisstro.Demokratiskrivelsen är ytterligare ett exempel påden trend som kan ses i regeringsförslagen, nämligenatt angelägna förslag till förbättringar byts ut motallmänt tal, storslagna målsättningar ochsmåförslag. Den svenska folkstyrelsen måste enligtvår mening vitaliseras efter andra linjer. Det ärett långsiktigt arbete som måste ta sin början iåtgärder för att stärka enskilda människorsmöjligheter att bestämma själva över sin egenvardag. Utan en sådan ansats kommer allademokratireformer att bli otillräckliga eller t.o.m.verkningslösa.Ett högt valdeltagande är givetviseftersträvansvärt men att så starkt som regeringenfokusera på insatser för att öka valdeltagandet ärnågot märkligt. Den demokratiska processen består avmer än deltagande i de allmänna valen.Vi håller vidare inte med regeringen om att detskulle vara "särskilt oroande" att antaletförtroendeuppdrag minskar, utan ifrågasätterregeringens föreställning att politiken automatisktblir bättre om man ökar antalet politiker. Det finnsredan ett antal exempel på politiska organ som istort sett saknar beslutsbefogenheter, vilket i sintur leder till minskat engagemang och fallandeförtroende för politiken.Däremot anser vi det vara väsentligt med tydligaansvarsförhållanden mellan olika politiska nivåeroch goda möjligheter till ansvarsutkrävande. När enhögre maktnivå urholkar värdet av kommunaltförtroendevaldas politiska arbete påverkar detsjälvfallet människors engagemang och vilja att tapå sig förtroendeuppdrag. Stopplagarna som äravsedda att hindra kommunala beslut som inte stämmeröverens med Socialdemokraternas uppfattning om hurvissa frågor skall hanteras har urholkat betydelsenav kommunala förtroendeuppdrag. De s.k.rättighetslagarna som ålägger kommunerna ett antaluppgifter att sköta utan att de kompenserasekonomiskt är andra exempel på hur förtroendet förpolitiken urholkas när ansvarsförhållandena bliroklara och de som bär ansvaret gentemot medborgarnainte kan påverka besluten. Det är noterbart attregeringen i sin skrivelse över huvud taget inteanalyserar på vilket sätt regeringens egen politikpåverkar bilden av förtroendemannauppdragetsbetydelse och värdet av den enskildes engagemang.Vi menar också att en begränsad politisk sektorkan stärka demokratin genom att politikerrollen dåtydliggörs. I linje med detta anser vi att antaletriksdagsledamöter skall minskas samt att landstingenskall avskaffas som politisk nivå.Slutligen vill vi understryka att det inte ärstatens uppgift att tala om för de politiskapartierna hur representativa deras företrädare ärför befolkningen samt erinra om att vi i haren fri nomineringsrätt. Självfallet ligger det ipartiernas intresse att ha så representativa listori valen som möjligt, men deras sammansättningarskall inte styras av statliga direktiv.2. Demokratipolitik (punkt 1)av ().Kristdemokratin bygger på idén om alla människorslika värde och att deras värdighet inte får kränkas.Den moderna demokratin är den bästa styrelseformeneftersom den utgår från denna värdegrund. Dennavärdegrund bör även prägla beteendet medborgareemellan. Den innebär att medborgarna måste visatolerans gentemot varandra och respekt för demänniskor man inte är överens med. Värderingen gerskäl för empati och solidaritet, för ett engagemangoch ansvar som sträcker sig utöver egenintresse,familjeband, kön, etnicitet, religion osv. På dennavärdegrund byggs den mellanmänskliga tillit som isin tur är en förutsättning för att konflikter skallkunna lösas på fredlig väg. Om inte denna värdegrundständigt poängteras, prövas och vårdas riskerar denatt undergrävas och förtvina. Därmed bereds platsför maktmissbruk, elitism och i förlängningen någonform av diktatur.Vi lever i en ofullkomlig värld. En värld därmänniskan ständigt finns i ett spänningsfält mellanont och gott. Tanken om människans ofullkomlighetpekar därför på något typiskt mänskligt. Allamänniskor begår misstag. Vi kallar detta förofullkomlighetstanken. Insikten om människansofullkomlighet klargör behovet av medborgerligsamverkan och maktdelning och lägger en viktig grundför en utvecklad och realistisk syn på demokratin.Enligt min mening saknas denna insikt i regeringensdemokratiskrivelse. Jag anser också att denkommunala kompetensen bör regleras tydligare än vadsom är fallet för att ge kommunerna envidsträckt bestämmanderätt inom deraskompetensområde och stärka den kommunalasjälvstyrelsen. I linje med detta börsubsidiaritetsprincipen skrivas in i svensk grundlagsom riktlinje för den vertikala maktdelningen.Den moraliska grunden för demokratin bildas ochformas i de sociala sammanhang som formar ettsamhälle. Givetvis är hemmet och familjen, skolan,kyrkor, föreningar, organisationer och folkrörelserav största betydelse. En demokratisk stat ärberoende av att det finns ett värdevitalt samhällemed levande och medvetandegjorda moraluppfattningarhos enskilda och grupper samt att demoraluppfattningar som där finns ger grund och stödför demokratin. Enligt min mening förbiserregeringen dessa sociala institutioners betydelseför demokratin. Det är av största vikt att uppmuntraoch förstärka medborgarnas eget demokratiskaansvarstagande. Stat och kommun måste främja detengagemang som finns i olikamedborgarsammanslutningar: i föreningar ochfolkrörelser, i kyrkor och samfund, i lokalautvecklingsgrupper och i nya sociala rörelser.3. Demokratipolitik (punkt 1)av ().I väsentliga delar skiljer sig Miljöpartietsdemokratisyn från den som framkommer i regeringensskrivelse. I en följdmotion (2003/04:K27) påskrivelsen konkretiserar vi ett antal förslag om hurdemokratin skulle kunna stärkas och mer direkt utgåfrån medborgarna, som inte är föremål förutredning och inte heller kommer att bli det inom ensnar framtid. I övrigt beskrivs våra krav inomdemokratiområdet i följdmotionen (2001/02:K66) påregeringens proposition Demokrati för det nya seklet(2001/02:80) samt i vårt partiprogram.4. Personval (punkt 6)av ().Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2003/04:KU13 motioner om sänkta spärrar vidpersonvalet. Utskottet såg det naturligt med enfortsatt bred diskussion kring frågor omutformningen av personvalsinslaget i valsystemet.Med hänvisning till den kommande översynen avregeringsformen och de samtal som regeringen inlettmed partier, bedömdes det inte påkallatmed nya initiativ i frågan. Mot den bakgrundenavslogs samtliga motioner.Då inget nytt framkommit som pekar på attförutsättningarna förändrats utgår jag ifrån attfrågorna kommer att bli föremål för översyn. Av detskälet förhåller jag mig till de nu aktuellamotionerna på samma sätt som när utskottetbehandlade betänkande 2003/04:KU13. Självfallet ärmin och utgångspunkt i en kommandeöversyn den linje som angavs i motion 2002/03:K241om att avskaffa spärrarna i personvalet till båderiksdag, kommun och landsting.5. Valdagar (punkt 7)av () och ().Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2003/04:KU13 motioner med krav på skilda valdagar.Då inget nytt framkommit som pekar på attförutsättningarna i frågan förändrats vidhåller visamma ställningstagande som baseras på att denprövas i den kommande översynen av regeringsformen.Självfallet är vår utgångspunkt i frågan densammasom kom till uttryck i motion 2002/03:K241, dvs. attskilda valdagar skall införas.6. Rösträttsålder (punkt 8)av (), (),(), () ochHelena Höij (kd).Det finns många undersökningar som pekar på attungdomar är mycket politiskt intresserade men att deupplever ett utanförskap. Vi anser att införandet avden fyraåriga mandatperioden motiverar attrösträttsåldern sänks, eftersom det lett till attungdomar som fyller efter valdagen får vänta 4år innan de får rösta i riksdagsval. Enligt vårmening riskerar detta att förstärka ungdomarsupplevelser av utanförskap. Det är därför viktigtatt vallagen ändras så att de som fyller underår då allmänna val hålls blir röstberättigade.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2003/04:KU13 motioner med krav på justeradrösträttsålder. I denna del yrkade vi på att underförutsättning att rösträttsåldern också ifortsättningen är skulle rätten att rösta iallmänna val inträda det år då väljaren uppnårrösträttsåldern. Detta innebär i sig inte attkopplingen mellan rösträtt och valbarhet bryts.Självfallet vidhåller vi vår uppfattning i fråganoch förutsätter att denna del kan komma att bliföremål för prövning i den kommande översynen avregeringsformen.7. Ökad horisontell och vertikal maktdelning(punkt 26)av ().Konstitutionsutskottet behandlade i ärende2003/04:KU9 behovet av en översyn av regeringsformenför att åstadkomma en bred översyn av såväl denvertikala som horisontella maktdelningen. Härkonstaterades att såväl den kommande översynen avregeringsformen som det fortsatta uppdraget förAnsvarskommittén skulle komma att beröra dessafrågor. Av detta skälet avslogs då ett flertal kravmed denna inriktning. Detta innebar självfallet inteatt de olika förslagen övergivits, vilket dåpåtalades - av samtliga partier som väckt förslag påområdet - i särskilda yttranden till betänkandet.Jag vidhåller för min del denna linje, vilkenomfattar de förslag som kom till uttryck i motion2002/03:K241 om flernivådemokrati byggd utifrånfederalismens principer, stärkt kommunalsjälvstyrelse och utkrävbara individuellarättigheter.8. Medborgarkontrakt (punkt 34)av (), () ochLiselott ().Folkpartiet liberalerna och de grönatillsatte en arbetsgrupp för stärktmedborgarmakt, mångfald och valfrihet. Inom ramenför arbetsgruppens arbete arrangerades i mars 2004en offentlig hearing. Hearingen visade många godaexempel på hur man kan jobba med stärktmedborgarmakt och med inflytandefrågor. Vi tror attmedborgarkontrakt kan vara ett sätt att stärka denenskildes rättigheter och möjligheter i samhället,inom vitt skilda samhällssektorer. Arbetsgruppensarbete kommer att resultera i en slutrapport undervåren. I avvaktan på arbetsgruppens slutsatseravstår vi från att reservera oss.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2003/04:110 DemokratipolitikFöljdmotioner2003/04:K24 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om maktdelning.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om hoten motdemokratin.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skilda valdagar.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om respekten för ochstarkare grundlagsskydd för den kommunalasjälvstyrelsen.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om nyval ikommunerna.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om personval.2003/04:K25 av m.fl. (c):1.