bet · GS01BOU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Det kaninte uteslutas att en liknande satsning även kan komma att behövas förfrågor om äldres bostadssituation.Utskottet har såldes inga principiella invändningar mot de tankar somlanseras i motionen om ett forum för äldres boende men är för dageninte berett att stödja ett sådant förslag. En orsak till detta ärgivetvis att det finns ett begränsat ekonomiskt utrymme för särskildautvecklingsinsatser inom det bostadspolitiska området. Detta utrymmetas i anspråk för andra angelägna insatser. En annanorsak är att många frågor om äldres boende har ett starkt samband medandra ställningstaganden inom äldrepolitikens område. Det bör här erinrasom att den parlamentariska äldreberedningen Senior 2005 i oktober 2003presenterade över 100 förslag i sitt slutbetänkande (SOU 2003:91). Ettflertal av dessa förslag var direkt eller indirekt inriktade på de äldresbostadssituation. Regeringen framhåller i den del av budgetpropositionendär insatserna inom äldrepolitiken redovisas att ett arbete har påbörjatsmed att förankra äldreberedningens förslag och andra initiativ som tagitspå äldreområdet under senare tid.Inte heller när det gäller förslagen i motionen om inriktningen på detutredningsarbete om bostadsfinansieringen som bedrivs i en grupp inomRegeringskansliet är utskottet berett att föreslå något tillkännagivandefrån . Det får förutsättas att detta arbete bedrivs med enbred inriktning och att hänsyn tas till utvärdering av effekternaav de hittillsvarande statliga insatserna. Vad slutligen gäller förslagetom att regeringen skall vara pådrivande för att kommunerna skall uppfyllasitt bostadsförsörjningsansvar gentemot den äldre befolkningen är detutskottets uppfattning att regeringen redan aktivt söker understrykarespektive kommuns bostadsförsörjningsansvar gentemot hela sin befolkning.Ett tillkännagivande i den frågan är därför inte erforderligt.Bostadsutskottet anser således att det finns anledning att kontinuerligtuppmärksamma frågorna om de äldres bostadssituation i alla bostadspolitiskasammanhang. Med hänvisning till det anförda avstyrker emellertid utskottetmotion /05:Bo298 (kd).Bostadsbidragen på längre siktUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombostadsbidragens utformning, jämför reservationerna 43 (m), 44 (fp), 45(kd), 46 (v) och 47 (c),bostadsbidrag vid delad vårdnad, jämför reservation 48 (m),bostadsbidragsregler för att underlätta köp och ägande av bostaden,jämför reservationerna 49 (m) och 50 (kd),inkomstgränserna för bostadsbidrag till studerande, jämför reservation51 (m).InledningUtskottet har i samband med sitt ställningstagande till förslaget tillstatsbudget även tagit ställning till vissa förslag som avserreglerna för bostadsbidragen , liksom till ett förslag (m)om att avveckla bostadsbidragen och ersätta dem med förbättrade barnbidragför ensamstående med barn och för studerande föräldrar med barn fr.o.m.detta år. Därutöver har det också förts fram förslag om förändringari bostadsbidragen på , dvs. förslag som inte bedöms påverkastatsbudgeten för . Dessa förslag behandlar utskottet idet följande.Bostadsbidragens utformningBostadsbidragens roll som en del av bostadspolitiken bör enligt motion2004/05:Bo231 (v) yrkande 1 förstärkas, och målet att ge ekonomisktsvaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymligabostäder preciseras. Enligt motionens yrkande 2 måste dessutom systemetför bostadsbidrag reformeras genom att bl.a. en godtrosparagraf införs,inkomstöverföring till annat år blir möjlig och åldersgränsen förbostadsbidrag till studerande ses över. uttalas att bostadsbidragetmåste ta större hänsyn till både inkomstutvecklingen ochboendekostnadsutvecklingenoch att någon form av indexering av bostadsbidragen måste genomföras.Genomatt bostadsbidraget är relaterat till inkomst genererar det enligt motion2004/05:Bo235 (c) yrkande 19 ogynnsamma marginaleffekter. Den somriskerar att få sitt bostadsbidrag sänkt retroaktivt som följd av eninkomstökning drar sig t.ex. för att arbeta extra. Åtgärder för att minskabostadsbidragens negativa marginaleffekter måste därför vidtas.Bostadsbidragets marginaleffekter är även enligt partimotion2004/05:Bo310 (fp) yrkande 25 besvärande. Det finns därför ett behov avatt minska dessa effekter. En förutsättning för att marginaleffekternaskall kunna minskas är dock att grupper med särskilt stor försörjningsbörda,som barnfamiljer, kompenseras genom ökade generella stöd.Den reformering av bostadsbidragssystemet som den socialdemokratiskaregeringen genomförde 1997 har enligt motion 2004/05:Bo295 (kd) yrkande1 drabbat många barnfamiljers ekonomi mycket hårt. En översyn behöverdärför göras av bostadsbidragsreglerna samt de konsekvensersenare års beslut lett till. Regeringen bör därför tillsätta en utredningi syfte att finna ett fördelningspolitiskt bättre och ett mer rättvistregelverk för bostadsbidragen än det nuvarande.Även i motion 2004/05:Bo290 (m) förordas en översyn av bostadsbidragen.Enligt motionen bör ges i uppdrag att undersökavilka hushåll som drabbas av den införda bekvämlighetsregeln om attutjämna även inkomsterna över ett helt kalenderår samt vilka tekniskajusteringar och andra insatser som krävs för att nedbringa andelenhushåll som får fel bidrag under utbetalningsåret.Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om bostadsbidragensutformning på vill utskottet anföra följande.Redan när fattade beslut om att reformerabostadsbidragen stod det klart att reformen skulle leda till betydandeförändringar för många bidragstagare. Så har också blivit fallet.Samtidigt har den samhällsekonomiska utvecklingen med ökade reallöner ochen ökad sysselsättning bidragit till att förbättra hushållens ekonomi.Det är mot den bakgrunden viktigt att följa hur bidragsgivningenutvecklas och hur bidragshushållen har berörts av förändringarna. Utskottetoch har också aktivt verkat för att bidragsgivningen följtsupp i olika avseenden. Som en direkt följd av utskottets tidigareinsatser har också vissa ändringar gjorts i reglerna för bostadsbidragen.Det gäller bl.a. att en lägsta nivå för reduktion av boendekostnadenpå grund av bostadsytan införts, att möjligheterna till eftergift avåterbetalningskrav vidgats och att vissa försäkringsersättningar tillbarn inte längre ingår i bidragsunderlaget.En tydlig slutsats som kan dras av den hittillsvarande uppföljningen avbostadsbidragen är att de fyller de uppsatta målen i så måtto attbidragen i första hand träffar ekonomiskt svaga hushåll. Av redovisningeni budgetpropositionen framgår bl.a. att ensamföräldrarna i maj 2004utgjorde av bidragshushållen som de uppbar omkring71 % av det totala bidragsbeloppet. Förklaringen till detta är attensamstående i regel har lägre hushållsinkomster än samboende. Medavseende på att det finns avsevärt fler ensamstående mammor än papporutgörs alltså den stora gruppen bostadsbidragstagare av ensamståendemammor med barn.Det förhållandet att bostadsbidragen till betydande del går till hushållmed svag ekonomi innebär inte med nödvändighet att bidragen i alla delarsvarar mot de mål som satts upp. På samma sätt som börbostadsbidragen därför fortlöpande följas upp och utvärderas. I enlighetmed vad utskottet anfört ovan bör en utgångspunkt för detta arbete varaatt bostadsbidragen även fortsättningsvis skall svara mot detbostadspolitiska målet.Även om utskottet nu uttryckt uppfattningen att utvecklingen avbostadsbidragsgivningen måste följas med största noggrannhet och att bidragensfunktionssätt fortlöpande måste ses över innebär det inte ettställningstagande för de mer eller mindre genomgripande förändringar som försfram i partimotion 2004/05:Bo310 (fp) yrkande 25 samt motionerna2004/05:Bo235 (c) yrkande 19 och 2004/04:Bo295 (kd) yrkande 1. Utskottetär inte heller berett att förorda en översyn med den inriktning somföreslås i motion 2004/05:Bo290 (m). Motionerna avstyrks sålunda.Utskottets ställningstagande när det gäller behovet av en fortlöpandeöversyn av bostadsbidragen avser snarare att ge underlag för en justeringav de ofullkomligheter som kan visa sig i dagens system. Som utskottetredovisat ovan aviserar också regeringen i budgetpropositionen sin avsiktatt lägga fram förslag om förbättrade regler förbostadsbidragen. Som ett led i detta arbete beräknas anslaget tillbostadsbidrag öka med . Denna medelsförstärkningingår som en del av den miljard som regeringen avsatte i 2004 årsekonomiska vårproposition för reformer för barn.Utskottet har i detta betänkande liksom i tidigare betänkanden betonatbostadsbidragens roll som ett bostadspolitiskt instrument. I dettaställningstagande ligger naturligtvis också att bostadsbidragen ävenfortsättningsvis skall syfta till att ge ekonomiskt svaga hushållmöjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Detframstår mot den bakgrunden inte som nödvändigt att göra de ytterligareuttalanden med i princip denna innebörd som föreslås i motion 2004/05:Bo231(v) yrkande 1. Utskottet är inte heller berett att nu ställa sig bakomde förslag till förändringar i bostadsbidragen som förs fram i motionensyrkande 2.Bostadsbidrag vid delad vårdnad.Bostadsbidraget bör enligt motion 2004/05:Bo322 (s) kunna delas i tvådelar så att vardera föräldern vid gemensam vårdnad får ett halvtbostadsbidrag.Till de föräldrar som inte bor tillsammans men har gemensam vårdnadutgår den bostadsanknutna delen av bostadsbidraget till båda föräldrarna.Den icke bostadsanknutna delen tillfaller dock endast den förälder hosvilken barnet är folkbokfört. Om inkomster och bostadskostnader ärlikvärdiga erhåller alltså den förälder hos vilken barnet är folkbokförtett högre bostadsbidrag än den förälder som inte har barnet folkbokförthos sig. Även om det finns skäl som talar för denna ordning, finns detockså skäl som talar emot. I t.ex. de fall den gemensamma vårdnaden ärdelad så att barnet bor lika hos båda sina föräldrarkan det hävdas att också förutsättningarna för att få bostadsbidrag börvara lika för dem båda. är det naturligtvis så att gemensamvårdnad långt ifrån alltid innebär att barnet vistas lika hosbåda föräldrarna. I de fall den ena föräldern endast umgås med sittbarn mera sporadiskt gör sig skälen för likabehandling i fråga ombostadsbidragen inte lika starkt gällande.Sammantaget kan det enligt utskottets mening finnas anledning attöverväga utformningen av reglerna för bostadsbidragen vid gemensam vårdnadav barn. måste naturligtvis eventuella åtgärder i denna delvägas mot andra angelägna insatser när det gäller utformningen avbostadsbidragen. Enligt utskottets mening kan det mot den bakgrundenförutsättas att framtida överväganden avseende bostadsbidragen ocksåkommer att omfatta reglerna för bostadsbidrag vid gemensam vårdnad.Något formellt tillkännagivande i enlighet med förslaget i motion2004/05:Bo322 (s) kan därmed inte anses erforderligt.Bostadsbidragsregler för att underlätta köp och ägande av bostadenReglerna för bl.a. bostadsbidragen bör enligt motion 2004/05:Bo249 (kd)yrkande 7 anpassas så att inte hushåll som äger sin bostad eller sparartill en bostad blir missgynnade. Räntekostnader m.m. bör därför räknassom bidragsgrundande boendekostnad.För den som bor med äganderätt eller med bostadsrätt ingår en viss delav räntekostnaden i den bostadsbidragsgrundande inkomsten. Kortfattatinnebär reglerna att om det i bostadskostnaden ingår ränta för upplånatkapital skall ränteutgiften reduceras av den skuld påvilken räntan, före avdrag för eventuella räntebidrag, beräknats. Tillgrund för denna regel ligger bl.a. att bostadsbidragen inte skall bidratill en förmögenhetsuppbyggnad. Reduktionen är sålunda tänkt att motsvaraen förväntad inflation plus en långsiktigt real förmögenhetstillväxt.Utskottet är på de i motionen angivna grunderna inte berett förorda attdenna princip nu överges. Motionen avstyrks.Inkomstgränserna för bostadsbidrag till studerandeMed hänvisning till studenternas svåra ekonomiska situation i Stockholmförs det i motion 2004/05:N239 (kd) fram flera förslag som syftar tillatt förbättra de ekonomiska villkoren för denna grupp. Enligt motionenbehövs det insatser för att få ned kostnaderna för studenternas boende.Dagens bostadsbidragsregler gör det svårt för en student att försörjasig genom arbete utan att förlora bostadsbidraget. Reglernabör därför utformas så att de är bättre anpassade till studenternasekonomiska villkor - yrkande 5.Det kan naturligtvis finnas anledning att i olika avseenden söka förbättraden ekonomiska situationen för studenter liksom för andra ungdomar.Utskottet är dock inte berett att nu förorda förändringar i bostadsbidragentill de studerande. Frågan om de studerandes ekonomiska situation måsteses i ett större sammanhang där också andra faktorer som påverkar derasekonomi vägs in. Inte minst gäller detta de olika formerna av studiestöd.Utskottet avstyrkte med hänvisning härtill motion 2004/05:N239 (kd)yrkande 5.Övriga frågorEn för EU gemensam struktur för geografisk informationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om en för EU gemensam struktur förgeografisk information.Jämför särskilt yttrande 9 (kd).Europeiska kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv omupprättandet av en infrastruktur för geografisk information i gemenskapen(INSPIRE, dvs. Infrastructure for Spatial Information in Europe -infrastruktur för geografisk information i . )Förslaget syftar till att skapa en gemensam infrastruktur för geografiskinformation i gemenskapen. Utgångspunkten är att förbättra förutsättningarnaför att nå de miljöpolitiska mål som EU har satt upp. En framtidautvidgning till andra sektorer som jordbruk, transport och energi är dockmöjlig. Ett av målen är att harmonisera geografisk information genomatt medlemsländerna använder gemensamma standarder och specifikationer.Utgångspunkten är att den infrastruktur som byggs upp inom gemenskapenskall grundas på infrastrukturer för geografisk information som inrättatsoch drivs av medlemsländerna. Det innebär att de geografiska data somredan finns skall kunna utnyttjas på bästa möjliga sätt, genom krav pådokumentation på befintliga geografiska data och införande av tjänstersom medför att geografiska data blir mer tillgängliga och kompatibla.I begreppet infrastruktur ingår även åtgärder för att göra det enklareatt få tillgång till informationen och tydliggöra de villkor som skallgälla för användningen av informationen samt organisatoriska samarbetsformer.I motion 2004/05:Bo223 (kd) förordas en satsning på en implementeringav direktivet för INSPIRE och på att detta skall följas av en tydligledning och styrning av detta arbete. Framför allt anges detta gällaLantmäteriets roll vid genomförandet av direktivet.Utgångspunkten för förslaget i motionen är att de fördelar som finnsmed att införa en för EU gemensam struktur för geografisk informationmåste tas till vara. Utskottet delar denna uppfattning. Det finnsuppenbara fördelar med att på detta sätt göra nationellt insamlade datatillgängliga inte bara på nationell utan även på europeisk nivå. majoritet av remissinstanserna är också positiva till förslagettill direktiv. Av regeringens faktapromemoria med anledning av förslagetframgår att stöder de grundläggande tankarna i förslaget tilldirektiv. Det gäller en stegvis ansats beträffande harmonisering,strukturen för samordning och att tredje part ges möjlighet att delta.Sverige anser dock att förändringar bl.a. bör genomföras i de delar sombehandlar delning och vidareutnyttjande av data och i kraven på anpassningav data. framhäver vidare vikten av att den infrastruktur sometableras även blir tillämplig inom övriga politikområden.Som framgår av framställningen ovan finns det från svensk sida ett brettintresse av att införa direktivet för INSPIRE. Utskottet förutsättermot den bakgrunden att regeringen kommer att aktivt verka för en utformningav direktivet som i möjligaste mån svarar mot de krav som användarnahar på ett sådant system. I förlängningen av detta finns det enligtutskottets uppfattning anledning att också uppmärksamma formerna förgenomförandet av direktivet. Som framgår av motionen kommer Lantmäterietatt ha en nyckelroll i detta sammanhang. Det får mot bakgrund häravförutsättas att Lantmäteriet också får de resurser och de direktiv somdetta kommer att kräva. Ett tillkännagivande i enlighet med motionsförslagetkan därmed inte nu anses erforderligt.Fördelningen av länsstyrelseanslaget på länUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om fördelningen av länsstyrelseanslagetpå län.Jämför reservation 52 (m, c).Mot bakgrund av situationen för i län är det enligtmotion 2004/05:Bo242 (m, fp, kd, v, c, mp) ett oavvisligt krav att detvid fördelningen av länsstyrelseanslaget på de enskilda länen tas mertydlig hänsyn till det absoluta befolkningstalet.Behovet av nya principer för fördelningen av länsstyrelseanslaget pålän (benämnt förvaltningsanslaget) har tagits upp av Länsstyrelseutredningeni dess betänkande Det ofullständiga pusslet (SOU 2004:14). Utredningenföreslår där att förvaltningsanslagets fördelning bör utgå från enverksamhetsanpassad modell. Att ta fram en sådan modell anges dock fordraen omfattande arbetsinsats, något som enligt utredningen bör vara ettansvar för länsstyrelseenhet. I avvaktan på att enny modell tagits fram föreslår utredningen att nuvarande system förfördelning bibehålls. Utredningens förslag bereds i Regeringskansliet.Utskottet delar uppfattningen att resurstilldelningen till länsstyrelsernamåste vara rättvisande. är förutsättningarna för länsstyrelsernasverksamhet mycket varierande i de olika länen. Det innebär att varjemodell för fördelning av länsstyrelseanslaget måste beakta en radfaktorer, något som naturligtvis komplicerar utformningen av den. Motbakgrund av den kritik som från olika utgångspunkter riktats mot detnuvarande systemet föreslår , som framgår ovan,att en ny verksamhetsbaserad modell skall tas fram. Utredningen ärockså mycket tydlig när det gäller var ansvaret för utvecklingen av dennya modellen skall ligga, nämligen i . Utskottet utgårmot bakgrund härav från att ett arbete med att utveckla en nyverksamhetsbaserad fördelningsmodell nu kommer till stånd. I avvaktan påresultatet av detta arbete bör nuvarande system för fördelning bibehållasi enlighet med vad föreslår. Motion 2004/05:Bo242(m, fp, kd, v, c, mp) avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Målet för bostadspolitiken, punkt 3 (m)av de (), () och Carl-ErikSkårman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo301yrkande 1.StällningstagandeVi vill med vår politik göra det möjligt för fler att äga sin egen bostad.Det ger förutsebarhet och frihet för de boende. Äganderätten är enomistlig del i en demokrati genom att den stärker människors oberoende,skapar trygghet och bidrar till integration. Sänkt skattetryck skullege medborgarna större möjligheter att ta eget ansvar. Då blir det möjligtför alltfler att klara boendet på egen hand. måste det finnasen absolut trygghet för dem som behöver stöd från samhället. Vi ansermot den nu beskrivna bakgrunden att målet för bostadspolitiken måsteutformas enligt följande:Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val,bostadspolitiken skall ge förutsättningar för olika slag av bostädersom kan tillgodose olika individers behov av trygghet och önskemål iolika skeden av livet.Med moderat bostadspolitik får medborgaren råd och möjlighet att väljaboende. Det förutsätter en öppen och fungerande marknad utan dagensinslag av snedvridande subventioner, detaljregleringar och politiskklåfingrighet. En ytterligare förutsättning är att nödvändiga politiskabeslut präglas av stabilitet och långsiktighet.2. Komplettering av målet för bostadspolitiken, punkt 4 - motiveringen(m)av de (), () och Carl-ErikSkårman (m).StällningstagandeMed det förslag till nytt bostadspolitiskt mål som vi lägger fram saknarde nu behandlade motionsförslagen aktualitet. Motionerna avstyrks sålunda.3. Komplettering av målet för bostadspolitiken, punkt 4 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo306yrkande 7 i denna del och avslår motion 2004/05:Bo263.StällningstagandeMed den formulering som det bostadspolitiska målet nu har fokuserar detdirekt på de boende och förbiser dem som bygger och förvaltar bostäderna.Det är enligt min mening inte rimligt eftersom statens möjligheter attpåverka situationen för dem som har en bostad och dem som står utanbostad till största delen går genom just bostadsmarknadens aktörer. Detlåga bostadsbyggandet och de hot som hyresrätten står inför gör attdessa frågor måste ges en framträdande roll i de bostadspolitiskasträvandena. För att betona frågornas vikt bör det bostadspolitiska måletkompletteras. Till målet bör därför fogas en formulering som på etttydligt sätt tar fasta på byggandet och ägandet av bostadsfastigheter.I enlighet med förslaget i motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 7 i dennadel bör därför till målet fogas följande.Bostadspolitiken skall skapa goda och långsiktigt förutsägbara villkorför byggande och ägande av fastigheter i alla olika upplåtelseformer.Denkomplettering av det bostadspolitiska målet som jag nu förordar ledernaturligtvis inte i sig till att dagens missförhållanden rättas till.För detta fordras en helt annan bostadspolitik än den som bedrivs.Till utformningen och inriktningen av denna politik återkommer jagdärför i det följande.4. Komplettering av målet för bostadspolitiken, punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo263och avslår motion 2004/05:Bo306 yrkande 7 i denna del.StällningstagandeMålet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar attleva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande ochtrygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljönskall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskiltfrämja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggandeoch förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling vara grund för verksamheten.Vid bostadsutskottets olika besök och kontakter har det framförts attmålet inte beaktar arkitekturens och estetikens betydelse för bebyggelseoch boendemiljö. Jag har tagit till mig dessa synpunkter, och jag finnerdet angeläget att lyfter in frågorna om arkitektur och estetiki målet för bostadspolitiken.Det är viktigt att arkitektfrågorna inte bara behandlas i kulturpolitiken.De hör i hög grad ihop också med planering och byggande och bör därföräven behandlas direkt inom bostadspolitiken.Vi vet att människor mår bättre i en vacker miljö. Trygghetsfrågor ären av de viktigaste frågorna för människor i deras boendemiljö. Ivälskötta miljöer så ser man även mindre av skadegörelse. Man vårdar detsom är vackert. Genom att tydligt föra in arkitektur och estetik äveni bostadspolitiken främjar vi vårt samhälle både socialt och ekonomiskt.Vad jag nu med anslutning till motion 2004/05:Bo263 (c) anfört om enkomplettering av det bostadspolitiska målet bör tillkännageför regeringen som sin mening.5. Målet för bostadsbyggandet, punkt 5 - motiveringen (m, fp, c)av de (), (), (), (), () och ().StällningstagandeDet finns enligt vår mening flera skäl som talar för att kvantitativamål för bostadsbyggandet inte bör sättas upp. Det främsta skälet är attbostadspolitiken inte primärt skall syfta till att producera ett bestämtantal bostäder.