bet · GR01NU12 · 2004-03-30 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet drygt 50motionsyrkanden om olika utrikeshandelspolitiskafrågor. Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet.Ställningstagandena från utskottet har föranlett sjureservationer.Utskottet understryker att frihandel kan vara enstark välståndsskapande kraft för såväl deutvecklade länderna som för världens fattigasteländer. Vidare betonar utskottet att stabila ochrättvisa spelregler för ett fritt utbyte av varoroch tjänster är en avgörande förutsättning förekonomisk tillväxt och sysselsättning. I fråga omutvecklingen mot en ökande mängd bilaterala ochregionala handelsavtal finns det flera positivadrivkrafter men också en viss osäkerhet omkonsekvenserna för , menar utskottet.Beträffande frågor om () stöder utskottet i högsta grad ett snabbtåterupptagande av WTO-förhandlingarna, vilket inteminst har mycket att vinna på. Vidarefinns ett starkt stöd inom utskottet för attinriktningen bör vara en ökad öppenhet inom WTO.Enligt utskottets mening är det viktigt att desvenska förhandlingspositionerna ävenfortsättningsvis redovisas öppet i , inteminst inför WTO:s ministermöten. I en reservation(mp) uttalas att det är nödvändigt att förhandla ien lugnare takt, som tillåter alla länder attutvärdera hittillsvarande verksamhet. Dessutommåste, enligt reservanten, fattigdomsbekämpningenvara i fokus för handelspolitikens utformning liksompå andra områden.När det gäller immaterialrättsliga frågor anserutskottet att det är mycket positivt attöverenskommelser har kunnat göras inom WTO:s ram,vilka medger att kan införskaffamediciner för att bekämpa nationella hälsokriser somt.ex. hiv/aidsepidemin. I en reservation (v, mp)uttalas att de regler som styr tillgången på viktigamediciner till rimliga priser i fattiga länderendast gäller under mycket särskilda förhållanden.WTO:s tjänsteavtal (GATS) har, menar utskottet, enutformning som gör det möjligt för attansluta sig på ett sätt som överensstämmer med derasförmåga och möjligheter. Enligt utskottet är detviktigt att svenska tjänsteleverantörer, liksomövriga leverantörer från EU, skall kunna verka påandra länders tjänstemarknader utan att blidiskriminerade på basis av nationalitet.Reservanterna (v, mp) anser att avtalet är behäftatmed så stora brister att det inte borde ha införts isitt nuvarande skick.Beträffande handel, miljö och sociala frågorstöder utskottet inriktningen att WTO-förhandlingarna skall bidra till en hållbar, socialoch ekologisk utveckling för jordens alla länder.Det finns flera skäl för att skall verka föratt en uppförandekod av bindande natur på siktinrättas inom , anför utskottet. I enreservation (v, mp) anförs att behovet avinternationellt bindande regler för transnationellaföretag är oavvisligt. I en annan reservation (kd)görs bedömningen att det behövs gemensammariktlinjer inom EU för hur s.k. etiska koder inäringslivet skall fungera och kontrolleras.När det gäller EU-frågor anser utskottet - ilikhet med motionärerna - att det är önskvärt attstärka den inre marknaden. Utvecklingen fortgår pådetta område. Vissa tjänster är det dock intelämpligt att konkurrensutsätta. I en reservation (m,fp, kd, c) uttalas att den inre marknadenytterligare bör effektiviseras; ett viktigt mål äratt integrera tjänstemarknaderna inom EU.EU:s snushandelsförbud bör avskaffas anserutskottet enhälligt och hänvisar till att fråganprövas av EG-domstolen.Angående exportkreditfrågor ser utskottet positivtpå reviderade miljöpolicy,vilken ytterligare kommer att utvecklas. Det ärockså positivt att frågor om etisk hänsyn, bl.a.rörande antikorruption och sociala frågor, utvecklasvidare. I en reservation (kd, v, c, mp) hävdas attExportkreditnämndens nya miljöpolicy inte ärheltäckande och att en obligatorisk miljöprövningskall föregå alla beslut om statliga exportkrediter.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. FrihandelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K419yrkande 11 och 2003/04: L353 yrkande 7.2. WTO-frågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U351yrkandena 4 och 5, 2003/04: N320 yrkandena 1 och2 och 2003/04:N340 yrkandena 2-9, 13 och 16.Reservation 1 (mp)3. Vissa immaterialrättsliga frågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L284yrkandena 1 och 7 och 2003/04:So313 yrkande 6.Reservation 2 (v, mp)4. Avtal om handel med tjänsterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So645yrkande 4 och 2003/04: N320 yrkandena 3-11.Reservation 3 (v, mp)5. Handel, miljö och sociala frågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K416yrkande 34, 2003/04:U253 yrkande 1, 2003/04:U254yrkande 18, 2003/04:U351 yrkande 6, 2003/04:U352yrkande 9, 2003/04:MJ474 yrkande 2, 2003/04:N234yrkandena 1 och 2, 2003/04:N334 yrkandena 1 och3, 2003/04:N340 yrkandena 10 och 11 och2003/04:N414 yrkande 22.Reservation 4 (v, mp)Reservation 5 (kd)6. Vissa EU-frågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K416yrkandena 30 och 31 och 2003/04:K419 yrkande 10.Reservation 6 (m, fp, kd, c)7. EU:s förbud mot försäljning av snusRiksdagen avslår motion 2003/04:N285.8. ExportkreditfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U254yrkande 20, 2003/04:MJ400 yrkande 26,2003/04:N272, 2003/04:N331 yrkandena 1-3, 5 och 6och 2003/04:N334 yrkande 4.Reservation 7 (kd, v, c, mp)den 30 mars 2004På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), IngegerdSaarinen (mp), (), SylviaLindgren (s), (),(), (), (), ÅsaTorstensson (c), (),(), (), (), NyamkoSabuni (fp), () och GunillaWahlén (v).Redogörelse för ärendet och bakgrundÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 20 motioner frånallmänna motionstiden om vissautrikeshandelspolitiska frågor.Representanter för Närings- och Utrikesdepartementenhar inför utskottet redovisat upplysningar om ettförslag till EU-direktiv om tjänster på den inremarknaden. Vidare har företrädare förKommerskollegium informerat om kollegiets utredningom konsekvenser för av avtalen inomVärldshandelsorganisationen (World TradeOrganization, WTO).Världshandelsorganisationen ()De multilaterala handelsförhandlingarna inom ramenför Allmänna tull- och handelsavtalet, den s.k.Uruguayrundan, inleddes och avslutades iapril 1994. Förhandlingarna resulterade bl.a. i ettavtal om upprättande av ,vilket trädde 1995.Handelspolitiken är gemensam för EU, vilketinnebär att enhetliga regler gäller inom helaunionen. Det handelspolitiska ramverket innebärgemensam tulltaxa och gemensamma tull- ochhandelsavtal i förhållande till länder utanför EU.Normalt finns det inga nationella särregler inom EU;sådana kan dock finnas när det gäller sanitäraoch/eller hygieniska krav. Efter det att Sverigeblivit medlem i EU arbetar framför allt inomgemenskapens ram för att påverka det globalahandelssystemet. Mål för är bl.a. att främjasvensk export och import och skapa öppnare och mertidsenliga regler för den internationella handeln.De första reguljära ministerkonferenserna i WTOavhölls i och i år 1998.Vid den tredje ministerkonferensen i år 1999misslyckades medlemsländerna att få till stånd enöverenskommelse om att inleda en ny multilateralförhandlingsrunda. Inom ramen för den s.k. inbyggdaagendan fortsatte dock WTO-diskussionerna omjordbruk och tjänster. Den fjärdeministerkonferensen i , , ,resulterade i en ministerdeklaration med innebördatt en ny handelsrunda skulle påbörjas ochförhandlingar inledas om handelsliberalisering föralla varor och om förnyade regler för världshandelnpå ett flertal områden. Målet är att förhandlingarnaskall vara avslutade till den 1 januari 2005.Den femte ministerkonferensen i , , iseptember 2003, bröt samman eftersom medlemsländernainte kunde komma överens om ett ramavtal för någraav de mest centrala frågorna. Sammanbrottet beroddepåoenighet på många olika områden men främst påjordbruksområdet, inbegripet de rika ländernasjordbrukssubventioner. Oenighet fanns också i frågaom de s.k. Singaporefrågorna (förenkling avhandelsprocedurer, insyn i offentlig upphandling,investerings- och konkurrensfrågor). Konferensenlade en öppen splittring mellan i- och . Det uppföljande mötet i WTO:s allmänna råd iGenève innebar inte något genombrottmen uppfattas som ett arbetsmöte på väg mot ettåterupptagande av förhandlingarna.Mot den bakgrunden synes ett nytt handelsavtaltill /05 knappast vara realistiskt.Utvecklingen går vidare med ett ökandeantal bilaterala handelsavtal vid sidan av har behandlaten proposition om politik för globalutveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3).Regeringens syn att målet för den samlade politikenför global utveckling skall vara att bidra till enrättvis och hållbar global utveckling delades avutrikesutskottet. När det gäller handels- ochjordbrukspolitiken betonade utrikesutskottetfrihandelns betydelse men också de särskildaförutsättningar som gäller för u-länderna.Dispositionen i den fortsatta framställningen avdetta betänkande har byggts upp med hänsyn till attnäringsutskottet har efterfrågat att regeringenlåter utreda konsekvenserna för av WTO-avtalen (se nedan). har nyligenredovisat en utredningsrapport på detta område medrubriken för av WTO-avtalen(dnr 100-171-04). I stället för att återkomma tillolika rapportresultat i ett antal avsnitt i detföljande presenteras rapporten i sin helhet iavsnittet nedan.Konsekvenser för av WTO-avtalenUppdrag till KommerskollegiumUtskottet fann vid behandlingen av deutrikeshandelspolitiska frågorna (bet.2002/03:NU5), att det rådde osäkerhet angåendeutbytet för av det befintligainternationella handelssystemet. Det fanns olikauppfattningar om konsekvenserna för avWTO-systemets ingående delar, regler, arbetssätt,förhandlingar och förhandlingsresultat somu-länderna inte kunde uppfattas som en homogengrupp. Utskottet ansåg därför att det skulle bringasökad klarhet i frågan om utbyte av WTO-systemet. I enlighet med detta gjorde etttillkännagivande om att borde ges iuppgift att närmare utreda konsekvenserna för av WTO-systemet.I juli 2003 uppdrog så regeringen åtKommerskollegium att utreda konsekvenserna av WTO-systemet för . Uppdraget gällde attsammanställa och redogöra för den analys som finnsom WTO-systemets konsekvenser för . Vidarevar uppgiften att fånga upp den viktigasteakademiska forskningen men även att beakta studiersom gjorts av större enskilda organisationer ochinternationella organisationer. I uppdraget gavsäven exempel på faktorer som kollegiet kundestudera, såsom marknadstillträde, handel, budget,BNP, fattigdomssituation och inkomstfördelning,behov av institutionsbyggnad samt kostnader,besparingar eller vinster av att genomföra WTO-avtalen.Rapporten om konsekvenserna för avWTO-avtalen var färdigställd i slutet påfebruari 2004. I det följande redovisas - trotsden stora mängden uppgifter i rapporten - ensummarisk sammanfattning. Inledningsvis irapporten ges ett antal avgränsningar ochdefinitioner, vilka bör uppmärksammas.Rapporten analyserar inte konsekvenserna för av handel generellt, utan endasteffekterna av de olika WTO-avtalen på handel. Vidare redovisas svårighetenatt fastställa orsakssamband, dvs. effekter somhar sin grund i WTO-avtalen och inte andrafaktorer som exempelvis regionalafrihandelsavtal.Generella konsekvenser av WTO-avtalenMarknadstillträdeDet främsta instrumentet för att säkra ett ökatmarknadstillträde är genom förhandlingar omtullsänkningar. Som ett resultat har i-ländernastullar på industrivaror successivt reducerats tillgenomsnittligt mycket låga nivåer. Vid en närmaregranskning kan dock konstateras att tullsänkningarnavarit mer begränsade eller i vissa fall rentavobefintliga för varor av särskilt intresse för , t.ex. textil och konfektion (teko). Igenomsnitt möter därför högre tullar äni-länderna vid export. Tullarna är också generelltsett betydligt högre i än i i-länderna.För är marknadstillträdet förindustrivaror därmed mer begränsat i andra u-länderän i i-länderna.Ett viktigt instrument för att garantera ett ökatmarknadstillträde är den grundläggande principen ommest gynnad nation (MGN), dvs. att varjetullsänkning som görs automatiskt utsträcks tillalla övriga WTO-medlemmar. Det är dock möjligt förWTO-medlemmarna att göra avsteg från MGN-principengenom att bl.a. sluta regionala eller bilateralafrihandelsavtal med andra länder för att sinsemellankunna avtala om mer långtgående tullsänkningar.Under senare år har dessa avtal drastiskt ökat iantal med påföljd att MGN-principens betydelse ivärldshandeln har minskat. Effekten av dennautveckling slår olika på olika länder; för mångafattigare länder betyder det en relativ försämring.Minskat godtycke och större disciplinUtifrån Kommerskollegiets erfarenhet dras slutsatsen att des.k. tillämpningsavtalen har lett till ett bättreoch stabilare marknadstillträde än om inga avtalalls hade funnits och att utrymmet förprotektionism, diskriminering och godtycke imotsvarande mån begränsats. Många avtillämpningsavtalen är finansiellt kostsamma attgenomföra, vilket leder till att lågt utvecklade har svårt att genomföra alla avtal. Ländernai fråga får därmed svårt att leva upp till sinaskyldigheter och att dra nytta av sina rättigheterenligt avtalen.HandelVärldshandeln har ökat kraftigt, men det är svårt att säga omdenna utveckling kan kopplas till WTO. Den relativabetydelsen av WTO minskar dock enligt rapporten,medan antalet bilaterala och regionala handelsavtali världen uppvisar en snabb ökning.Fattigdomssituation och inkomstfördelningFattigdomssituation och inkomstfördelning i relation till WTOär svåra att utvärdera, då andra faktorer har störrebetydelse än handel generellt och WTO i synnerhet.Generellt kan dock sägas att snedvridningar avhandeln på grund av tullar, kvantitativarestriktioner etc. bidrar till att minska detglobala välståndet genom att världens resurser inteanvänds effektivt. En friare handel förväntas därmedleda till ett ökat globalt välstånd. Olika grupperoch länder påverkas dock på olika sätt avhandelsliberaliseringar.TvistlösningDet nya förstärkta tvistlösningssystemet i WTO förbättrarmöjligheterna för att insistera påefterlevnad av andra länders WTO-åtaganden. Systemetär viktigt för eftersom det ger demmöjlighet att med andra medel än ekonomisk maktförsvara sina rättigheter.Kostnader, besparingar eller vinster av attgenomföra WTO-avtalenVissa är kostsamma att genomföra för resurssvaga med bristande administrativ kapacitet ochoutvecklad infrastruktur. Få krav ställs dock på deminst utvecklade länderna (MUL), varför det inte ärdessa som drabbas hårdast av kostnaderna utansnarare andra lågutvecklade och resurssvaga u-ländersom inte har MUL-status.ImmaterialrättGenomförandet av avtalet om handelsrelateradeaspekter av immaterialrätter (Trade RelatedAspects of Intellectual Property Rights, dets.k. ), och instanser för att detskall efterlevas, kan medföra storastatsfinansiella kostnader för medbegränsad budget. På kort sikt kan u-ländernaha en tung börda för att betalaimmaterialrättighetsinnehavarna i i-länder. Pålängre sikt kan få positivasamhällsekonomiska konsekvenser av att ha etteffektivt immaterialrättssystem, särskilt närdet gäller överföring av teknik.Tröskeleffekter tycks dock finnas; de positivaeffekterna materialiseras inte förrän ländernahar uppnått en viss nivå av ekonomiskutveckling.Konsekvenser av WTO-avtalen för olika grupperav länderUppdelning av länderI WTO gäller självvalsprincipen, vilket innebär att varje landavgör om det vill behandlas som i- eller u-land.Eftersom inte är en homogen grupp harKommerskollegium valt att göra samma klassificeringsom , dvs. hög, medelhögrespektive låg utvecklingsnivå.Hög utvecklingsnivåI denna kategori ingår bl.a. , , ochIsrael samt några länder i Central- och ,såsom , , , ochUruguay. Dessa länder har redan en utveckladhandelskapacitet och gynnas därmed avhandelspartners åtaganden om marknadstillträde ochtullsänkningar. De deltar dessutom aktivt iförhandlingar och i det löpande WTO-arbetet och har,enligt kollegiets bedömning, inga påtagligasvårigheter att implementera gjorda åtaganden.Dessa länder har också gjort mer långtgåendeåtaganden om tullsänkningar för industrivaror änövriga mindre utvecklade . Även detta harenligt vissa studier gynnat dessa ländersutveckling. På både jordbruks- och tjänsteområdetväntas flera av med en högutvecklingsnivå kunna dra nytta av ytterligareliberaliseringar. Dessa länder är relativt flitigaanvändare av tvistlösningssystemet.Medelhög utvecklingsnivåLänder som , , , och Sydafrikatillhör denna ganska stora och heterogena kategori.Här återfinns också , ,och Thailand.Ett antal länder ur denna kategori ärjordbruksexporterande länder med offensiva intressensom skulle kunna dra nytta av ett ökatmarknadstillträde på jordbruksområdet. Flera viktigatextilproducenter, såsom och , väntas bligynnade av den avreglering av tekokvoterna som skallske /05. Andra länder i kategorinväntas dock förlora på avtalet om textil ochkonfektion. I många länder är det främst kvinnor somarbetar i tekoindustrin, vilket betyder att kvinnorsom grupp blir starkt påverkade av den nämndaavregleringen.Låg utvecklingsnivåMajoriteten av de afrikanska länderna befinner sig i dennakategori. De flesta av länderna ingår också i MUL-gruppen, som beviljas extra undantag i flera avtal,utöver den vanliga särbehandlingen av . Fåeller inga krav ställs på länder i MUL-gruppen,vilket rimligtvis innebär att kostnaderna för attimplementera avtalen blir lägre.De fattiga länder i denna kategori som intetillhör MUL-gruppen behandlas som övriga iWTO. Mot bakgrund av att vissa avtal är mycketresurskrävande är det för många av dessa ländersvårt att genomföra avtalen. Generellt kan sägas attdessa länder deltar i relativt låg utsträckning iWTO-arbetet.Ännu har inget land inom drivit någotfall inom ramen för WTO:s tvistlösningssystem. Dettakan vara ett tecken på att de inte har de resursersom krävs för att använda systemet. En annanförklaring är ländernas låga andel av världshandelnoch/eller varusammansättningen i deras export. Trotsdessa länders låga deltagande i WTO-avtalen görKommerskollegium bedömningen att de gynnas av WTO-medlemskapet genom minskad risk för diskrimineringoch godtycklighet samt genom att efterlevnaden avavtalen säkerställs genom tvistlösningsmekanismen.WTO innebär därmed att även andra faktorer änekonomisk makt är av betydelse.2003/04NU12Utskottets övervägandenFrihandelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande frihandel med hänvisning till attmotionsönskemålen ligger i linje med pågåendesträvanden för att förbättra detmultilaterala handelssystemet.MotionernaFrihandeln måste fungera och reformeringen av EU:sgemensamma jordbrukspolitik måste prioriteras, sägsdet i kommittémotion 2003/04:L353 (m). Tullhindrenmåste enligt motionärerna avskaffas, dels för attEuropas konsumenter inte skall behöva betalaöverpriser, dels för att världens fattigare länderkan förbättra sina livsvillkor genom att kunnaexportera fritt.I motion 2003/04:K419 anför att enavreglering av EU:s gemensamma jordbrukspolitikskulle förbättra förutsättningarna dels för landsbygdsbefolkning, dels förkonsumenterna inom unionen. EU bör omgående tainitiativ till en omstart av WTO:sutvecklingsrunda och till avskaffande avhandelshinder för import av jordbruksprodukteroch enklare industrivaror från tilli-länderna. Ytterligare åtgärder som önskas avmotionärerna gäller avskaffande av EU:s ochFörenta staternas antidumpningsåtgärder samtavlägsnande av EU:s exportsubventioner påjordbruksprodukter. Motionärerna framhåller attomfattande reformer, liberalisering ochavreglering av unionens jordbrukspolitik krävsför att EU skall kunna fungera som en motor förekonomisk utveckling och välfärd.Vissa kompletterande uppgifterInledningI publikationen "International trade statistics 2003" från WTOredovisas utvecklingen av världshandeln t.o.m. år2002. återhämtade sig världshandelnfrån den djupa nedgången . Dengenomsnittliga ökningen av varuexporten i världenuppgick till , medan ökningen förEU-länderna uppgick till . För de minstutvecklade länderna ökade varuexporten underår 2002, vilket innebar en väsentlig förbättringjämfört med året innan.För år 2002 beräknas att den totala varuexporten ivärlden uppgick till , varavSverige stod för (81,). Avvaruimporten svarade för (66,2miljarder dollar). Såväl den svenska exporten somimporten ökade väsentligt jämfört med år 2001.Utvecklingen innebar enligtStatistiska centralbyråns statistik att den svenskavaruexporten ökade (till 819 miljonerkronor), medan importen ökade med3 % (till ).Frihandel som välståndsskapande kraftUtrikesutskottet har gjort överväganden somberör handelspolitiken. I betänkande 2003/04:UU3 omSveriges politik för global utveckling (s. 65)hänvisar utrikesutskottet till tidigareställningstaganden av bl.a. näringsutskottet ochframhåller att en fri och öppen handel medöverenskomna spelregler är ett kraftfullt instrumentför att åstadkomma utveckling och sprida ekonomiskaframsteg. Vidare sägs att det är ett i högsta gradsvenskt intresse att värna om frihandel ochförespråka dess principer.I detta sammanhang kan redovisas att statsministerGöran i sin regeringsförklaring i september2003 informerade om att ett metodutvecklingscentrumskulle inrättas i syfte att motverka hindrandehandelsbyråkrati. Enligt nuvarande planer skall ettcentrum etableras i med bidrag ochmedverkan från både statliga och privata aktörer.Grundtanken är att förenklande avhandelsprocedurerna leder till bättrekonkurrenskraft för de svenska exportföretagen. Ettformellt beslut om inrättandet kan väntas undersommaren 2004.Frihandel när det gäller jordbruksvaror respektiveindustrivarorI WTO-arbetet utgör en liberalisering av handeln påjordbruksområdet en fundamental del av det åtagandesom alla WTO-medlemmar har gjort. Detta innebär ipraktiken att handelsstörande internstöd minskar,att alla former av exportstöd avskaffas ochatt det kan skapas betydande marknadsöppningar förjordbruksprodukter. Regeringen har sedan Sverigeblev medlem i EU drivit linjen att den gemensammajordbrukspolitiken måste reformeras. Jordbruksstödensnedvrider konkurrensen och leder till attproduktionsresurser som skulle kunna användas på ettbättre sätt i samhällsekonomin låses in ijordbrukssektorn. är ett av de länder inomEU som kraftigast driver på för fortsattahandelsliberaliseringar på jordbruksområdet.I juni 2003 beslutade EU om en reform av dengemensamma jordbrukspolitiken. Reformen syftade tillatt i större utsträckning marknadsorienteraproduktionen. Genom frikoppling av stöden geslantbrukarna ett inkomststöd utan några krav påproduktion. Regeringens linje är att stödensuccessivt skall dras ned. Reformen innebär även enökad marknadsanpassning, vilket betyder attkonsumenterna i större utsträckning kommer att styravad som produceras. Några större besparingar ibudgeten räknas inte med.Regeringen arbetar mycket aktivt inom EU-kretsenför att medlemsländerna i WTO skall återuppta destrandade Dohaförhandlingarna. Målen om ökandehandelsliberalisering rör inte enbart jordbruksvarorutan även industrivaror, där sänkta tullar ochborttagandet av icke-tariffära handelshinder är decentrala delarna. I detta sammanhang kan noteras attde minst utvecklade har fått rätt - dockmed vissa övergångsregler - till tullfri export tillEU inom ramen för programmet "allt utom vapen"(everything but arms).De nya medlemsländerna i EU blir en del av engemensam marknad. Länderna har själva förhandlatfram sina villkor för anslutning till EU och kommeratt följa de regler som gäller för övrigamedlemsländer i EU. Både och EU:sinterna lagstiftning innehåller bestämmelser somunder vissa förhållanden möjliggörantidumpningsåtgärder. Sådana åtgärder kan varaantidumpningstullar, vilka importlandet tar ut påimport av prisdumpade varor när exportpriset ärlägre än på exportörens hemmamarknad. Det är endastnär de dumpade varorna förorsakar väsentlig skadaför industrin på importmarknaden som åtgärder fårvidtas.