bet · GS01KRU2 · 2004-11-16 00:00:00 — Det hindrardock inte att det från tid till annan kan finnasbehov av insatser somriktar sig direkt till ungdomar. Ett exempel pådetta är de insatser som gjorts föratt öka tillgången på bostäder för studenter.Samtidigtär det viktigt att på detta sätt riktade åtgärderinte står i strid med de all-männa bostadspolitiskasträvanden som bör prägla en långsiktigt hållbarpolitik.Utan att föregå den kommande behandlingen avförslag i budgetproposi-tionen och motioner ombostadspolitiska insatser och om bostadspolitikensutformning kan utskottet inte finna att de avregeringen nu aviserade insat-serna skulle stå inågot som helst motsatsförhållande till demålsättningarsom vägleder bostadspolitiken. Det finns mot denbakgrunden inte anled-ningatt, som motionärernaföreslår, avvisa de av regeringen aviseradeinsatserna. På en punkt, tillsättandet av enungdomsbostadssamordnare, kommer dessutom utskottetoch att ta ställ-ning till ett sådant förslag i budgetpropositionen.Inte heller när det gäller förslagen ombostadspolitikens allmänna utformning är utskottetberett att ställa sig bakom förslagen i motionerna.De förslag som där förs fram ärutan undantag förslag som bostadsutskottet ochriksdagen tidigare tagit ställ-ning till, och som dåavvisats.Mot den ovan i korthet redovisade bakgrunden börenligt utskottets me-ning motionerna 2004/05:Kr1 (m)yrkande 9, 2004/05:Kr2 (fp) yrkande 20 samt2004/05:Kr3 (kd) yrkande 19 liksom de motivledesredovisade försla-gen i motion 2004/05:Kr4 (c)avvisas av . Motionerna avstyrks sålunda.Stockholm den 21 oktober 2004På bostadsutskottets vägnarRagnwi MarcelindFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: RagnwiMarcelind (kd), (), (),de (), (), (), (), PeterDanielsson(m), (), (),(), (), (), (), (), () och MariannYtterberg (s).Avvikande meningar1. Bostadsförsörjning för ungdomar (m)de (), () och EwaThalén Finné (m) anför:För många ungdomar och studerande är det både svårtoch kostsamt attskaffa sig en egen bostad. I tillväxtområden och påutbildningsorter kan det rentav vara näst intillomöjligt. Det skulle dock inte behöva vara så. Medbättre näringslivspolitik och högre tillväxt hadefler ungdomar haft en bätt-re ställning på arbetsmarknaden, och därmed mindreproblem att få teckna hyreskontrakt eller att kunnaköpa en bostadsrätt. har naturligt-vis den socialdemokratiska bostadspolitiken enavgörande del i den upp-komna situationen. Det gårhelt enkelt inte att med dagens politik på kortsikt bygga bort bostadsbristen.Trots att behovet av bostäder är akut för unga ochstuderande finns deti regeringens ungdomspolitiska proposition intenågra som helst konkreta åtgärder för att avhjälpaungas problem på bostadsmarknaden. Det är natur-ligtvis inte tillräckligt att, som regeringen gör,redovisa allmänt hållna bedömningar som att det påbygg- och bostadsområdet behövs ännu en samordnareoch att Byggkostnadsforum bör beaktabehovet avbra och billiga bostäder för unga samt att särskildaåtgärder för att under-lätta ungdomars tillträde till bostadsmarknaden börvidtas. Vi kan mot den bakgrunden bara beklaga attregeringen inte tar tillfället i akt och ger riks-dagen konkreta förslag att ta ställning till.Även om vi ställer oss kritiska till mycket av vadregeringen skriver i propositionen i nämnda delmåste vi icke desto mindre ge vårt helhjärtade stödtill idén om att underlätta för ungdomar att äga sinbostad. Vi anser därför att bör begära attregeringen återkommer med förslag om åtgärder föratt stimulera sparande och ägande påbostadsmarknaden. Detta måste enligt vår meningkunna ske utan att en bostadspolitisk samordnaretillsätts.I frånvaron av förslag från regeringens sida villvi dessutom föra framett förslag för att underlätta ungdomars inträde påbostadsmarknaden. Påflera tillväxt- och utbildningsorter skulle bostäderkunna frigöras genom enklare och mer generösaskatteregler. Vi anser mot den bakgrunden att en deli stadigvarande bostad, efter norskt mönster, skallkunna hyras ut med skattelättnad för uthyraren. Detär enligt vår mening det absolut snabbaste sättetatt enkelt och billigt få fram bostäder på tillväxt-och universitetsorter.Vad vi nu med anslutning till förslagen i motion2004/05:Kr1 (m) yrkan-de 9 anfört om bostadsförsörjningen för ungdomar börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.2. Bostadsförsörjning för ungdomar (fp)() och () anför:När bostadsbristen nu kopplar ett allt hårdaregrepp om - sex avtio bor i en kommun med bostadsbrist - är detde unga som drabbas värst. Undersökningar från bl.a.Hyresgästföreningen visar att särskilt ung-domar harfått det allt svårare att finna en egen bostad.Ungdomarnas svårigheter på bostadsmarknaden har intebara sin grund i bristen på bostäder, tillsvårigheterna har också bidragit den kraftigaökningen av ungdoms-arbetslösheten. Dessutom harstudenternas ekonomiska standard försämrats meddrygt . Sammantaget innebärdetta att de ung-as möjligheter att få en egen bostad drastiskt harförsämrats . De åtgärder som regeringen har vidtagitför att komma till rättamed bostadsbristen har visat sig inte ha någonsom helst effekt på byggan-det. Vi ser det som ytterligare ett bevis på attsubventioner eller andraingrepp inte löser några problem. Inte heller deåtgärder som regeringen nu aviserar skaparförutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Detgäller så-väl tillsättandet av en bostadssamordnare som attuppmärksamhet ges åt pilotprojekt. Vi liberalervill i stället lägga om bostadspolitiken och sär-skilt då i de delar som den riktar sig tillungdomar. Sammanfattningsvis villvi vidta följande åtgärder. Ett ökat bostadsbyggande måste ställas i fokus. Flyttkedjor måste skapas, eftersom de är viktigaför att frigöra småbilliga bostäder i detbefintliga beståndet. Det ekonomiska stödet till studerande måste öka. Bullernormerna måste ses över för att fortsattbyggande av små bostäder skall bli möjligt . Även unga bör ges möjlighet att äga sin bostad,varför statens roll i detta avseende bör utredas. Förenkling av regelverket: Dagens alltförkrångliga byggregler m.m.leder till högre kostnader i byggandet ochboendet. Införande av ägarlägenheter: Det måste blitillåtet att också äga sin lägenhet. Sänkta skatter på byggande och boende:Bostadskostnaderna måste sänkas genom sänktfastighetsskatt och sänkta skatter på arbete. Ökad konkurrens på byggmarknaden: Konkurrensen påbyggmarknaden måste stärkas genom krafttag motkarteller och prissamarbete. Skattefri uthyrning av del av bostad:Skattefrihet vid uthyrning skulle kunna ge taköver huvudet för många ungdomar. Ökad flexibilitet i användningen av byggnader:Genom att göra det lättare att omvandla lokalertill bostäder kan tillgången på bostäder öka. En offensiv statlig markpolitik: Genom att bl.a.upplåta statlig mark till studentbostäder går detatt bygga färdiga lägenheter imoduler.Vad vi nu i korthet anfört om inriktningen av en nybygg- och bostadspo-litik för att förbättra bostadsförsörjningen förungdomar bör med anslutning till motion2004/05:Kr2 (fp) yrkande 20 som sin mening ge re-geringen till känna.3. Bostadsförsörjning för ungdomar (kd)() anför:Under senare år har bostadsbristen ökat i framförallt våra tillväxtområden. Det är en utveckling somsärskilt drabbar ungdomar. Enligt en undersök-ning som genomförts av Hyresgästernas Riksförbundbor nästan var femte person kvarhos sina föräldrar. Det är en högre andel jämförtmed tidigare undersökningar. För att intesituationen skall förvär-ras ytterligare utan i stället förbättras måste enrad åtgärder vidtas.Det är mot den bakgrunden angeläget att skapaenklare bostäder som en brygga mellan föräldrahemmetoch ett mera stabilt eget boende. Nyproduk-tionen avbostäder måste öka kraftigt, särskilt istorstadsområden och på högskoleorter. Även omnytillskottet mest består av dyrare hyresbostäderoch bostadsrätter, så bidrar naturligtvis även dessabostäder till att öka rör-ligheten påbostadsmarknaden. För varje ny bostad bildas detflyttkedjorsom i många fall leder till att också ungdomar kanfå en bostad. finns det ett behov av nyabostäder som i första hand är avsedda för ung-domar.Det är därför viktigt att de goda erfarenheterna avoch de nya idéerna kring billiga och braungdomsbostäder som redan nu finns tas till vara ge-nom att de sprids till dem som verkar i bygg- ochbostadssektorn.Även om regeringen nu aviserar några bra förslagnär det gäller ungas boende - en nationellbostadssamordnare och statliga lånegarantier - ärdetta inte tillräckligt.För att öka byggandet måste en rad åtgärder vidtas.Det gäller bl.a.1. halverad byggmoms och slopad fastighetsskatt,2.3. åtgärder för bättre konkurrens i byggsektorn,4.5. införande av nytt investeringsbidrag förstudentbostäder samt8.9. skattefrihet för uthyrning av del av egen bostad.10.Genom dessa åtgärder kan byggkostnaderna och därmedockså boendekost-naderna sänkas. En ytterligaremöjlighet att få ned boendekostnaderna är att ökasjälvförvaltningen. Om ungdomar själva har möjlighetatt delta i sköt-sel och underhåll kan hyrorna hållas lägre.Bostadssituationen för studenter är särskiltbekymmersam på många uni-versitets- ochhögskoleorter. Situationen kräver att både statenoch kommu-nerna tar sitt ansvar för att lösaproblemen. Vi kristdemokrater har därför i vårtbudgetalternativ föreslagit att det skallinföras ett nytt inve-steringsbidrag på 30 miljonerkronor för byggande av studentbostäder.Vad jag nu anfört om åtgärder för att förbättrabostadsförsörjningen för ungdomar bör medanslutning till motion 2004/05:Kr3 (kd) yr-kande 19som sin mening ge regeringen till känna.4. Bostadsförsörjning för ungdomar (c)() anför:Tak över huvudet, mat för dagen och ett arbete ärgrundläggande behov hos oss alla. råder detbrist på bostäder. Inte minst för ungdomar är dettaett problem som måste lösas. Den främsta orsakentill detta är att den för-da bostadspolitiken inte svarar mot debostadspolitiska målen "att alla skall gesförutsättningar att leva i goda bostäder tillrimliga kostnader i en stimu-lerande och trygg miljöinom långsiktigt hållbara ramar".Lösningen på dagens problem är dock inte somregeringen tycks tro, att ständigt införa nyastatliga investeringsbidrag. I stället måste helabostads-politiken reformeras. Utgångspunkten för denomläggning av bostadspoliti-ken som jag ochCenterpartiet förordar är att åtgärderna skall ledatill ettökat bostadsbyggande. För att åstadkomma detta måste- regelverket för byggande förenklas,-- skatterna sänkas på både byggande ochboende samt-- hyressättningssystemet reformeras.-Ett förenklat regelverk tillsammans med sänktaskatter på byggande och boende leder till sänktabyggkostnader och lägre boendekostnader, vilket isin tur ger förutsättningar för ett ökatbostadsbyggande. I detta samman-hang spelar också en reformering avhyressättningssystemet en avgörande roll. Det är välkänt att dagens system bidrar till en minskadrörlighet ochett ökat andrahandsboende liksom till förekomsten avsvarthandel med bo-städer.Även om det finns principiella invändningar motolika former av inve-steringsstöd ärbostadssituationen för många studenter sådanatt ettstöd trots detta bör införas för denna grupp. Detbör utformas som ett stat-ligt bidrag som är direkt riktat tillstudentbostäder. Stödet bör vara perma-nent så länge dagens bostadssituation består.Regeringens ställningstagande innebär att ennationell bostadssamordnare skall tillsättas för att under en treårsperiodarbeta med frågor om ungdomars bostadsförsörjning.Enligt min och mening måste dessafrågor hanteras på ett tydligare och mera påtagligtsätt. Vad som erfordras är i stället enbostadsminister med ett helhetsansvar för frågor ombyggande och boende. Inte minst de senaste årensutveckling visar på följderna av ett delat ochoklart ansvar för den så viktiga bostadspolitiken.Vad jag nu med anledning av motion 2004/05:Kr4 (c)anfört om åtgär-der för att förbättra bostadsförsörjningen förungdomar bör tillkännage för regeringensom sin mening.Bilaga 5EU-frågor, Meddelande från kommissionen till rådetm.m.PropositionenEuropeiska kommissionen antog den 21 november 2001sin vitbok medförslag om ett utökat samarbete på ungdomsområdet.Som en del i uppföljningen av vitboken, beslutadeungdomsministrarna vid rådsmötet attanta ett nytt ramverk för det fördjupade europeiskasamarbetet på ungdomsområdet. Inom ramen för dettaarbete, och i enlighet med subsidiaritetsprincipen,skall den öppna samordningsmetoden användas inomfyra prioriterade områden: inflytande ochdelaktighet, information, volontärverksamhet ochbättre kunskap om unga.Ungdomsministrarna har vid rådsmötet den 24- 25november 2003 enats om gemensamma mål för två avområdena, nämligen inflytande och delaktighet samtinformation. Ungdomars inflytande och delaktighet isamhällslivet utgör själva kärnan i svenskungdomspolitik. Beträffande information tillungdomar avser regeringen att ge iuppdrag att undersöka ungdomars egen syn påbefintlig information som berör EU samt attkartlägga behovet av särskilt riktadungdomsinformation i Sverige.Ungdomsministrarna skall också enligt ramverketfrån verka för att ungdomsperspektivetbeaktas på vissa områden som särskilt berörungdomar, nämligen utbildning, livslångt lärande,rörlighet, arbetsmarknad och social integration,rasism och främlingsfientlighet samtsjälvständighetsfrågor. Tidsplanen för detta arbeteföljer processerna inom berörda politikområden.Regeringen lägger stor vikt vid detsektorsövergripande samarbetet och anser i dettasammanhang att det även är viktigt att stödjakommissionen i strävandena att anamma ett liknandearbetssätt. Regeringen vill särskilt betonabetydelsen av att kommissionen fortsätter arbetetmed självständighetsfrågorna.Kommissionen presenterade ett förslag till nästagenerations ungdomsprogram , somförväntas träda i kraft den 1 januari 2007.Rådet kommer att påbörja förhandlingar om förslagetunder hösten 2004.Nationella konsultationer och utvärderingar visaratt det nuvarande programmet i hög grad harlyckats nå de uppsatta målen och prioriteringarna.Till dessa hör bland annat att många ungdomar harfått internationella erfarenheter som de troligtvisinte hade fått annars, att erfarenheterna fåttbetydelse för den personliga utvecklingen samt attspråkkunskaperna bland deltagarna ökat, liksomförståelsen för kulturella mångfald.Effekterna kan avläsas tydligast hos ungdomar somannars har begränsade möjligheter tillinternationella erfarenheter. Regeringen avser attverka för att de svagheter som har upptäcktsåtgärdas. Programmet skall i ännu störreutsträckning kunna nå ungdomar, lokala samhällen ochorganisationer. Användarnas och framföralltungdomarnas behov skall tas till vara och förvaltasbättre i framtiden.Vidare betonar regeringen vikten av ett närasamband mellan det framtida programmet ochprioriteringarna för det övriga samarbetet påungdomsområdet. Kunskapen om det icke-formella ochdet informella lärandet bör förbättras i syfte atthöja statusen på dessa. Regeringen vill ocksåframhålla betydelsen av att det framtida programmetutformas så användarvänligt som möjligt förungdomar. Det gäller såväl programmets innehåll ochutformning som information om det. Regeringen kommeratt aktivt sträva efter att gruppen ungdomar medfärre möjligheter prioriteras i det nyaungdomsprogrammet. Regeringen kommer också att verkaför att det nya ungdomsprogrammetjämställdhetsintegreras och utgår ifrån flickors ochpojkars olika behov, situation och livsvillkor.Med anledning av utvidgningen av EU villregeringen understryka vikten av ett ökatinformationsutbyte och nätverksbyggande med de nyamedlemsstaterna, men även med de nya gränsstaternatill EU.Meddelande från Kommissionen till RådetMeddelandet redovisar uppföljning av vitboken ; åtgärder som vidtagitsinom ramen för det europeiska samarbetet påungdomsrådet.I meddelandet redogörs för det europeiskasamarbetet på ungdomsområdet där kommissionensvitboken, Nya insatser för ungdom, ochramarna som upprättades med utgångspunkt i vitbokenoch som beslutades vid rådsmötet utgörbasen.Nedan redovisas delar ur meddelandet.Kommissionen påpekar att ramarna består av tvådelar som kompletterar varandra:a) Tillämpning av den öppna samordningsmetoden påde tematiska prioriteringar som är specifika förungdomsområdet. De fyra tematiskaprioriteringarna är: 1) delaktighet, 2)information, 3) volontärtjänst för ungdomar och4) bättre kunskaper om ungdomars situation.Rådet antog de gemensamma målen för delaktighetoch för information till ungdomar i sinresolution . Förslagen omgemensamma mål för volontärtjänst och för bättrekunskaper om ungdomars situation antogs avkommissionen . De torde bli föremålför rådsresolution i november 2004.Medlemsstaternas arbete med att förverkliga degemensamma målen är avgörande för hurframgångsrik den öppna samordningsmetoden blir.Varje medlemsstat bör utifrån situationen i detegna landet utforma en handlingsplan i syfte attuppnå de mål man har kommit överens om.b) Ökat hänsynstagande till ungdomsfrågor i övrigpolitik. De politikområden och program sombehöver ges en förstärkt ungdomsdimension är:utbildning och livslångt lärande, rörlighet,sysselsättning och social integration samt kampenmot rasism och främlingsfientlighet.De olika politikområden som i vitboken angavs somprioriterade har alla ägnats särskilduppmärksamhet så att ungdomsfrågorna beaktas inomdessa politikområden.Genom de initiativ som tagits är det nu möjligtatt skapa förbindelser som kan underlätta detnödvändiga samspelet mellan olika metoder,handlingsplaner och program.Resultaten är uppmuntrande, men de förstaerfarenheterna visar på följande:Om man ska kunna påverka ungdomar krävs en bättreinblick i deras situation i förhållande tilldessa politikområden. Därför är det viktigt attskaffa sig bättre kunskaper om ungdomsområdet.Det är nödvändigt att mobilisera alla ansvariga(politiker och ungdomsorganisationer) på allanivåer (lokalt, regionalt, nationellt ocheuropeisk) om verklig effektivitet ska kunnauppnås.SlutsatserKommissionen uppmanar rådet att notera deresultat som uppnåtts vid genomförandet av deteuropeiska samarbetet på ungdomsområdet.Alla åtaganden som följer av kommissionensvitbok har fullgjorts. Det har skapats enhetligaramar för samarbetet. Ungdomar,ungdomsorganisationer, offentliga myndigheter,ministrar och EU-institutioner har engagerats istor utsträckning.EU står dock redan inför nya utmaningar påungdomsområdet. Man måste undvika att enavmattning skapas i kölvattnet på den dynamik somvitboken gav upphov till. När väl det nyafördraget om konstitutionen har ratificeratskrävs det nya åtgärder, eftersom samhället iallmänhet och ungdomar i synnerhet genomgår ensnabb utveckling.Kommissionen anser därför att rådetsuppmärksamhet bör fästas på följande aspekter:En diskussion behövs om de prioriteringar iramarna för det europeiska samarbetet påungdomsområdet som bör styra de ungdomspolitiskainsatserna (en utveckling av denuvarande prioriteringarna såväl som nyaprioriteringar).Balansen mellan flexibilitet i den öppnasamordningsmetoden på ungomsområdet bör ses över.Den öppna samordningsmetoden bör leda tilleffektiva insatser i medlemsstaterna, bland annatför att ungdomarnas stöd och engagemang för dennaprocess ska förbli garanterad även ifortsättningen.Samrådet med ungdomar bör vara kontinuerligt,strukturerat och effektivt såväl på nationell someuropeisk nivå.Kommissionen kommer att överlämna dessa slutsatsertill , Europeiska ekonomiska ochsociala kommittén och .