bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — Detta för att undvika duplicering avverksamheten och för att främja samordning ocherfarenhetsutbyte.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U326 yrkande 3 samt 2003/04:U203 yrkandena3, 5, 12 och 13.8. Ökade internationella åtaganden och svenskaförsvarsmakten (punkt 7)av i (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U256 yrkande 4.StällningstagandeInternationellt samarbete kommer att vara avgrundläggande betydelse för svensk säkerhet under2000-talet. De hot kan stå inför i framtidenkan inte bemötas på egen hand, utan måste avvärjas igemenskap med andra fria och demokratiska nationer.Ett nära samarbete mellan och utgör härden bästa fredsgarantin.Efterfrågan från världssamfundet på svensktdeltagande i internationella insatser kommersannolikt att öka. måste ta ettökat ansvar för sin egen säkerhet. Det ligger isvenskt intresse att erbjuda såväl militära somcivila resurser för att därmed med kraft och fulltut bidra till fred och säkerhet i närområdeoch omvärlden. Den nationella försvarsförmågan ochden internationella förmågan bör utvecklas hand ihand. Dessa är varandras förutsättningar.Det är mot denna bakgrund som vi moderaterformulerar våra krav på förnyelsen av det svenskaförsvaret. Det svenska försvarets möjligheter attverka i olika situationer skall vara reell.Nödvändiga ambitioner kräver höjda anslag.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan anförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U256 yrkande 4.9. EU:s bilaterala relationer (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U231 yrkande 9 samt avslårmotionerna 2002/03:U281 yrkande 7, 2002/03:U295yrkande 4, 2002/03:U322 yrkande 14, 2003/04:U248yrkande 3 samt 2003/04:U339 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeNär hållit inne med skattemedel, som maninkasserat på palestiniernas vägnar och som skulleöverförts till palestinierna, har EU gått emellanoch betalt motsvarade belopp. EU har dock avståttfrån att kräva på motsvarande summa. Sverigeborde under sin ordförandetid i EU första halvåret2001 ha verkat för att EU inkrävde dessa pengar frånIsrael. bör i EU fortsättningsvis verka föratt EU inkräver denna skuld från , då detknappast varit EU:s mening att ge ekonomisktbistånd.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U231 yrkande 9.10. (punkt 9)av i (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U249 yrkande 3 samt avslårmotionerna 2003/04:U14 yrkande 5, 2003/04:U19yrkandena 2 och 7, 2003/04:U220 yrkandena 7 och 8,2003/04:U249 yrkande 2, 2003/04:U329 yrkande 6 samt2003/04:U342 yrkande 2.StällningstagandeSverige och EU skall föra en aktiv politik gentemotRyssland. Det ligger i intresse att biståRyssland att bygga de strukturer som krävs för attutveckla en stark demokrati med grund irättsstatsprincipen, respekt för mänskligarättigheter och en väl fungerande marknadsekonomidär individen har full frihet.Det är angeläget att inte bygga upp nya skiljelinjeri . bör därför driva att EU skallsträva efter visumfrihet med . Det finnsfarhågor att visumfrihet skulle medföra ökad riskför kriminalitet med ursprung i Ryssland.Erfarenheter pekar på att den organiseradebrottsligheten som utgör ett allvarligt problem iRyssland inte stoppas av krav på visum. Visumkravetär däremot ett problem för normala ryssar som delsmåste betala ett för den egna hushållsekonominansenligt belopp, dels ansöka om visum i en storstaddär det finns ambassad eller konsulat.När EU nu utvecklar en mer sammanhängandeRysslandsstrategi har en viktig roll attspela. Det hade underlättat vår möjlighet attpåverka och ta ledarskap om egenRysslandsstrategi tidigare kunnat vara klar ochockså förankrad i den svenska riksdagen.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan anförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U249 yrkande 3.11. (punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U329 yrkande 6 samt avslårmotionerna 2003/04:U14 yrkande 5, 2003/04:U19yrkandena 2 och 7, 2003/04:U220 yrkandena 7 och 8,2003/04:U249 yrkandena 2 och 3 samt 2003/04:U342yrkande 2.StällningstagandeEU:s politik vad gäller ekonomi och handelspolitikgentemot är protektionistisk och präglasför mycket av högtidstalens retoriska flykt tillframtiden och har för litet fokus på konkretaåtgärder i närtid. Det gäller framför allt attnedmontera handelshinder av alla slag, inklusive demför jordbruksprodukter, stål, enklare kemikalier ochindustrivaror. Som ett led i detta arbete bör EU ökasina ansträngningar att säkra Rysslandsmedlemskap iWTO.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U329 yrkande 6.12. (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U220 yrkandena 7 och 8 samtavslår motionerna 2003/04:U14 yrkande 5, 2003/04:U19yrkandena 2 och 7, 2003/04:U249 yrkandena 2 och 3,2003/04:U329 yrkande 6 samt 2003/04:U342 yrkande 2.StällningstagandeEuropeiska unionen uttryckte på Europeiska rådetsmöte att unionen vill stärka sinaförbindelser med , och Vitrysslandpå grundval av en långsiktig strategi för att främjademokratiska och ekonomiska reformer samt hållbarutveckling och handel. Efter Europeiska rådets mötei beslutade kommissionen om ytterligaresteg för att främja sin politik rörande ett"utvidgat europeiskt grannskap".När det gäller länder som , ochMoldavien kan deras problem lätt bli EU:s. Det är avyttersta vikt att EU tar ett särskilt ansvar för attstärka en demokratisk utveckling i dessa länder.Utvecklingen i framför allt går förnärvarande åt helt fel håll både ekonomiskt,demokratiskt och säkerhetsmässigt. måstegenom EU lägga mer tyngd i sitt engagemang för detnärområde som finns strax bortom utvidgadegränser.Sverige bör inom ramen för sitt arbete i EUuppmärksamma hur samarbetet med dessa länderfortskrider. Framför allt bör frågor som demokratiskutveckling, mänskliga rättigheter,gränsöverskridande brottslighet, jämställdhet ochmiljö prioriteras i EU:s samarbete med ,och Moldavien.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U220 yrkandena 7 och 8.13. (punkt 11)av i (m), (), (), () ochMats ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U19 yrkande 9.StällningstagandeUtvecklingen i ter sig oviss. Trots detupplever många irakier att de har en större frihetän och att de trots dagens osäkraoch instabila förhållanden lever ett bättre liv nuän under den tidigare brutala diktaturregimen. Detär viktigt att och EU politiskt sluter uppmed , och övriga länder ialliansen i deras ambition att nå en fredlig ochdemokratisk utveckling i landet.I samband med maktöverlämnandet vill vi starktunderstryka FN:s roll och närvaro.Det som sker i kommer att få stor betydelse,inte bara för landet självt utan också förMellanöstern och i stort.Omvärlden får inte vända det irakiska folket ryggennär förhoppningen om en bättre framtid försiktigtbörjar gro och det finns krafter vars mål är attomintetgöra en fredlig och demokratisk utveckling.Vi menar att och EU bör stödja uppbyggnadenav ett fredligt, stabilt och demokratiskt Irak.Sverige bör överväga att utöka sin närvaro genom attbidra med ytterligare civila insatser för att främjaen stabil utveckling i landet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan anförs.Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U19yrkande 9.14. Den gemensamma handelspolitiken (punkt 12,motiveringen)av () och ().StällningstagandeUnder utskottets överväganden om den gemensammahandelspolitiken anser vi att viktiga tillägg iresonemanget kring och handelspolitik bordeha gjorts.EU kan ge ett väsentligt stöd till u-ländernasbättre resursutnyttjande och fortsatta tillväxtgenom att avveckla sina handelshinder förjordbruksprodukter och livsmedel, men även förarbetskraftsintensivt producerade industrivaror ochtjänster (teko, skor, leksaker, elektronik,transporttjänster, m.m.). Det innebär bl.a.nedläggning av delar av jordbruket i bl.a.Västeuropa, inklusive delar av Sverige.Men utskottet betonar att man inte ensidigt börfokusera på i-ländernas politik, även om många u-landspolitiker väldigt gärna skulle vilja att vi iEU gjorde det: Möjligheten att häva fattigdomenberor , och i första hand, på ledarna itredje världen. fattigdom beror inteprimärt på omvärlden. Länderna i , ochLatinamerika möter inte radikalt olika omvärldar,och ändå utvecklas de olika. Därför är - förutom enfriare ekonomi - demokrati, fri press och respektför mänskliga rättigheter omistliga inslag för attförbättra de fattigastes levnadsvillkor.U-länder bör för sin egen utvecklings skull iallmänhet driva en öppen utrikeshandel i WTO-stadgans anda. Det kan kanske låta sympatiskt att skall vänta med att ta ned sinaskyddstullar och andra handelshinder, och att EU ochUSA bör "gå före".Men de som står för detta råd riskerar dessvärre attgöra en ofta allvarlig björntjänst. Demänniskor som i förlorar på det egnalandets protektionistiska politik är främst de sominte får några jobb med högre produktivitet ochlönebetalningsförmåga i exportsektorn, liksom demänniskor som därför inte heller får tillverka ochsälja varor och tjänster till dem som hade kunnat fåen högre lön. Vidare drabbas de kvinnor som tvingasgå kvar hemma i jordbruket, gifta sig och föda flerabarn redan i tonåren i stället för att komma ur entraditionell roll, få en liten egen inkomst ochgifta sig . Drabbas gör också de människor sominte får chans till utbildning och sjukvård därföratt de totala resurserna är mindre än de hade varitmed ett bättre resursutnyttjande, bl.a. genom ökadfrihandel. Andra människor i som förlorarpå u-landsprotektionism är alla konsumenter somtvingas hålla till godo med varor av låg eller ojämnkvalitet, och som antingen tvingas att helt avståeller tvingas betala priser över de potentiellaimportpriserna för sina varor. Det gäller t.ex.livsmedel, kläder och bussar för kollektivtrafik.Orsakssamband och analyskedjor kan följas vidare.Ytterligare en viktig aspekt av frihandel - inteminst för vanliga människor i - är atthandel och gränsöverskridande kontakter också gynnarimporten av kunskap, t.ex. om värderingar av den typsom finns i FN:s stadga om mänskliga fri- ochrättigheter.De människor i som tjänar på u-landetsprotektionism är de skyddade, ineffektivaföretagarna, en eventuell "arbetararistokrati" idessa anläggningar samt politiker och byråkrater somefter mutor delar ut licenser och tillstånd för attbedriva utrikeshandel. Se t ex på hur det gick tilli eller !Alltså: Det är ett olyckligt och kontraproduktivtråd till att de bör vänta på EU och USAinnan de monterar ned sina egna handelshinder: delskommer det att ta årtionden innan EU och USAliberaliserat sin utrikeshandel, dels skadar handelshinder fattigaregrupper, bromsar uppkomsten av en modern medelklassoch gynnar etablerade, privilegierade grupper. Någrakanske vilseleds av WTO/på balanstänkande ochreciprocitet byggda förhandlingsmetod. Metoden hardock inte haft sin utgångspunkt i ett ekonomisktsynsätt eller sociala konsekvensanalyser.I själva verket har en mycket viktig uppgifti att företräda de fattiga i mot derasegna herrar, snarare än att företräda dessa herrarpå den internationella arenan.U-länderna bör också driva en långsiktigt sundekonomisk politik i IMF-reglernas och EU:sstabilitetspakts anda. Därigenom kan de förbättrasina möjligheter till ett långsiktigt och stabiltutnyttjande av de egna ekonomiska resurserna. Detbehövs också starkare och bättre utformadenationella institutioner i (kompetentcentralbank, fungerande finansinspektion,självständigt rättssystem, m.m.). Även bistånd kanhjälpa till, förutsatt att det är rätt utformat ochförsett med rimliga villkor.På det internationella planet finns framförda en radförslag om hur man bl.a. kan öka den finansiellastabiliteten genom ett reformerat IMF och enförstärkning av ().Om denna typ av förslag genomförs skulle det bl.a.minska riskerna för internationella finansiellakriser och att nya handelshinder reses mot export och import. Därmed minskar ocksårisken för situationer som erfarenhetsmässigt slåroerhört hårt mot de fattigas köpkraft, t.ex. lokalhyperinflation i jordbrukspriser.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna om den gemensammahandelspolitiken.15. Sysselsättning och socialpolitik (punkt 13)av i (m), (), (), () ochMats ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U18 yrkandena 10 och 11.StällningstagandeSverige har en alltför låg sysselsättning och högarbetslöshet. Över en miljon människor i arbetsförålder står kvartal efter kvartal utanförarbetsmarknaden på grund av arbetslöshet,sjukskrivning eller förtidspensionering. En alltmindre andel av befolkningen måste försörja intebara sig själv utan en växande grupp som saknar egenförsörjning. Detta är en oacceptabel utvecklingsåväl ekonomiskt som socialt.Europeiska rådets rekommendationer 2003 till Sverigegick alla ut på att förstärka och upprätthållautbudet av arbetskraft och utnyttja potentiellakällor till arbetskraft särskilt genom högredeltagande av invandrare, att minska antaletlångtidssjukskrivna personer och att reformeraskatte- och bidragssystemen. Vi menar attsituationen på arbetsmarknaden är allvarlig och attregeringen inte vidtar tillräckligt kraftfullaåtgärder för att komma till rätta med problemen. Detär av stor vikt att öka antalet arbetade timmar iSverige.När det gäller den svenska sysselsättningsgraden,är det visserligen riktigt att har uppnåttEU:s mål om en sysselsättningsgrad på . Men detär inte korrekt att jämföra den siffran medKonjunkturinstitutets uppgift om en reguljärsysselsättningsgrad på , mätt som ettårsgenomsnitt. Det senare måttet avser personer iåldern och ger därmed en högre siffra änEU:s statistik som avser personer i åldern 16-64 år.En annan omständighet som förrädiskt höjer nivån påsysselsättningen är att den svenskasysselsättningsstatistiken räknar både den som ärsjukskriven och den som innehar sjukvikariatet somsysselsatta. I statistiken ger alltså en tjänstutslag som om två personer är sysselsatta. Detinnebär att när sjukskrivningarna ökar, ökar ocksåsysselsättningen.Ett bättre mått när det gäller sysselsättningen ärantalet arbetade timmar. Ända , som varett toppår i detta sammanhang, har trenden varittydligt sjunkande. Det genomsnittliga antaletarbetade timmar per person i befolkningen i åldern16-64 år blir allt lägre. Detta leder till sämreskatteintäkter för offentlig service och utgör iförlängningen ett hot mot välståndet och hela detsvenska välfärdssystemet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U18yrkandena 10 och 11.16. Arbetstidsdirektivet (punkt 14)av i (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U19 yrkande 11.StällningstagandeVi befarar att arbetstidsdirektivet kan komma att fånegativa konsekvenser för hela samhällsekonomin ominte möjligheterna till undantag tas till vara i detkommande lagförslaget på området. Detta har mycketklart framgått i de uppvaktningar från såväl denprivata som den offentliga sektorn som utskottettagit emot. Undantag bör göras t.ex. för läkare inomsjukvården som arbetar jourtid men även föryrkesgrupper inom andra områden. Vi anser attSverige måste ha ett mera flexibelt regelverk påarbetstidens område. Frågan om arbetstid ocharbetande timmar hänger tätt samman med Sverigesförmåga att skapa ökat välstånd och tillväxt.Regeringen bör därför tillse att utnyttjarde möjligheter till undantag och avvikelser somarbetstidsdirektivet medger. Det förhållandet attdet nu pågår en översyn av arbetstidsdirektivetunderstryker ytterligare vikten av att idenna process mycket tydligt markerar behovet avflexibilitet och utrymme för nationellasärlösningar.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U19yrkande 11.17. Tjänstedirektivet (punkt 15)av i (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U19 yrkande 12.StällningstagandeEU kan inte lösa grundläggande problem. Menmånga frågor som rör handel och företagande avgörs iEU, och då måste en mer tillväxtfrämjande ochjobbskapande politik prägla EU:s ekonomiska politik.Sverige måste bättre tillvarata möjligheterna medEU:s inre marknad.Den inre marknaden måste utvidgas till nya områden:till tjänstesektorn för utbildning, till vårdsektornoch till bank- och försäkringstjänster. Så skapasalternativ och bättre konkurrens, lägre priser förkonsumenterna och möjligheter för svenska företagatt vara med på en större marknad.Offentliga monopol bör därför öppnas för konkurrensöver gränserna genom att offentlig finansieringtillåts följa den enskilde över gränserna.Mervärdesskattedirektivet bör ändras så att privataalternativ inom välfärdssektorn kan konkurrera pålikvärdiga villkor med offentliga alternativ.Inom sjukvårdens och utbildningens område kommerdetta inte bara, att skapa konkurrens och utvecklingutan även ökad mångfald och valfrihet med sikte påden enskilde medborgarens behov. Den dynamiskautvecklingen inom olika regioner oberoende avnationella gränser underlättas. Det kommer ocksåleda till olika framväxande centrum för kvalitet ochföregångsverksamhet inom dessa sektorer.Detta har stor betydelse för medborgarna som kanvälja sjukvård och utbildning oberoende avnationsgränserna. Det är särskilt viktigt för demånga patienter i som inte får sjukvård itid, utan lider i operationsköerna.Regeringen agerar i EU i helt annan riktning, t.ex.gällande förslaget om att skydda s.k. tjänster avallmänt intresse. Vi anser att det strider mot demålsättningar EU har satt upp för att utvecklas mer dynamisk ekonomi. Förslaget syftar i ställettill att ge skydd åt nationella monopol via EU.Inte minst inom tjänstesektorn finns stor potentialför tillväxt och nya jobb. Regeringen har redanförklarat att det tjänstedirektiv som framarbetasi inte kan förvänta sig stöd.Moderaterna anser att tjänstesektorn i EU och iSverige måste utvecklas. Därför bör fri rörlighetför tjänster och i princip fri etableringsrättgaranteras. Med den inriktningen skulle Sverigefullfölja den roll vi haft i EU. Genom attförespråka konkurrens och rivande av nationellamonopol har tillgång och mångfald ökat, och därmedmöjliggjort lägre priser och valmöjligheter förkonsumenterna.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan anförs.Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U19yrkande 12.18. Jordbruk, fiske och miljö (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:U326 yrkande 10 och2002/03:MJ428 yrkande 50 samt avslår motionerna2002/03:U324 yrkande 17 och 2003/04:U18 yrkandena 4och 5.StällningstagandeCenterpartiet anser att ambitionsnivån i EU:s inremiljöarbete måste stärkas och att EU bör bliföregångare för en gradvis omställning till ettekologiskt hållbart samhälle. Genom utvidgningen medfler länder och genom ett massivt miljö- ochutvecklingsbistånd till övriga länder i närområdetkan miljösituationen i radikalt förbättras.Centerpartiet förespråkar gemensamma miljöskatteroch gemensamma lagstiftning för hela EU och att allamedlemsländer agerar gemensamt och inte väljer attutnyttja lägre miljökrav i syfte att locka till sigföretag och jobb (s.k. miljödumpning).Miljöstyrningen på EU-området måste vara tydligeftersom nationella konkurrensvillkor alltmerersätts av internationell konkurrens på dengemensamma marknaden. Olika konkurrensvillkor pågrund av olika miljöregler och miljöskatter kanfungera som en drivkraft men också som ett hinder.Gemensamma miljöskatter är ett av verktygen för attkomma till rätta med sådana hinder.Skatteinstrumentet kan stimulera teknikutvecklingensamtidigt som länderna inom EU inte utsättervarandra för skattekonkurrens på ett så viktigtområde som miljön.Hittills har den varit kallsinnigtill att införa gemensamma miniminivåer. Det är dockangeläget, menar , att meraktivt börjar arbeta för miniminivåer förmiljöskatterna i EU och för att dessa skattenivåerkan beslutas genom majoritetsbeslut. Detta vore braför miljön, och det är ett bra sätt att skapalikvärdiga konkurrensvillkor inom EU.Att införa gemensamma miniminivåer för miljöskatterbetyder inte att EU skall ha harmoniserade skatterpå alla områden. Miljön utgör ett tydligt område därökad överstatlighet är nödvändig. Detta gällernaturligtvis även på miljöskatteområdet. Den ökadeöverstatligheten på miljöområdet är speciellt viktigom EU skall kunna agera som en stark kraft på deninternationella miljöscenen. som detbehövs en ökad överstatlighet på miljöområdet är detviktigt att slå fast att enskilda länder måste kunnagå längre i miljöarbetet om det finns klara motivför detta.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2002/03:U326 yrkande 10 och 2002/03:MJ428 yrkande50.19. Jordbruk, fiske och miljö (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U324 yrkande 17 samt avslårmotionerna 2002/03:U326 yrkande 10, 2002/03:MJ428yrkande 50 och 2003/04:U18 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeBegreppet miljögaranti (artikel 95 i EG-fördraget)är centralt för EU-arbetet. Begreppet innebär attenskilda medlemsländer skall ha rätt att gå före påmiljöområdet och införa strängare lagstiftning isyfte att skydda miljö och hälsa. Konventsförslagetgav tyvärr inte länderna någon verklig sådanmöjlighet. anser att EU måste få enriktig miljögaranti som verkligen säkerställer attländerna kan driva en aktiv miljöpolitik utan atthindras av EU. Miljökrav får inte betraktas somhandelshinder utan varje land skall ha rätt attfatta beslut för att skydda miljön.