bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — Några av dessa pilotprojektplaneras att genomföras inom storstadsregionerna.Samverkansprojektet är således även ett redskap iregeringens storstadspolitik, där ett av målenhandlar om att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen och därmed verka förjämlika och jämställda levnadsvillkor förstorstädernas invånare.För att undanröja hinder som personer med utländskbakgrund kan möta när de skall utöva makt ochinflytande har regeringen också initierat flerautredningar som tar sikte på fördelningen av maktoch inflytande för olika etniska grupper.Integrationspolitiska maktutredningen (dir. 2000:57)har haft i uppdrag att beskriva och analyserafördelningen av makt och inflytande inom olika delarav det svenska samhället ur ettintegrationspolitiskt perspektiv. En särskildutredare gavs i uppdrag att utredastrukturell diskriminering på grund av etnisk ellerreligiös tillhörighet (dir. 2003:118). I april 2004beslutade regeringen om direktiv för en ny utredningom makt, integration och strukturell diskriminering(dir. 2004:54).Utredningen om statligt stöd till kvinnorsorganiseringRegeringen beslutade att ge ensärskild utredare (2003:05) i uppdrag att göra enanalys och utvärdering av det statliga bidraget tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet samtföreslå förändringar för att anpassa bidraget tillhur samhället och kvinnoorganisationerna harutvecklats sedan bidraget inrättades (dir. 2003:56).Utredningen har antagit namnet Utredningen omstatligt stöd till kvinnors organisering. Uppdragetskall redovisas senast i maj 2004.Enligt direktiven skall utredaren bl.a. undersökapå vilka sätt kvinnor väljer att organisera sig och vilken verksamhet som bedrivs i dessaorganisationer. Utredaren skall övervägaförutsättningarna för att bredda basen så att detstatliga bidraget även omfattarparaplyorganisationer, nya former för organisering,såsom nätverk, samt olika mindrekvinnoorganisationer som skulle behöva stöd för attkunna påverka i samhället och förbättra sinsituation. Det senare gäller t.ex. kvinnor från denationella minoriteterna och kvinnor medinvandrarbakgrund.Utskottets ställningstagandeDet övergripande målet för politikområdet Demokratiär att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas.Riksdagen har tidigare beslutat om långsiktiga målför demokratipolitiken, bl.a. att en ökad andel avmedborgarna skall inneha någon form av politisktförtroendeuppdrag och att medborgarnas möjligheteratt påverka den politiska processen skall bli merjämlika än de är . De långsiktiga målen liggerfast. Av det föregående har framgått attdemokratipolitikens fortsatta inriktning enligtregeringen bl.a. bör omfatta insatser för ett ökatoch mer jämlikt medborgerligt deltagande och att denbör präglas av ett rättighetsperspektiv, vilketmarkerar vikten av initiativ som fokuserar påsocialt, ekonomiskt och kulturellt utsatta människoroch deras möjlighet att delta. Som också framgår avdemokratiskrivelsen råder alltjämt ojämlikhet mellanolika gruppers deltagande i politiken, bl.a. såsomförtroendevalda, även om skillnaderna i vissaavseenden minskat jämfört med tidigareundersökningar. Regeringen aviserar i skrivelsenbl.a. ytterligare åtgärder i syfte att göramedborgarnas möjlighet att påverka och delta merjämlika samt öka kunskapen om de hinder som vissagrupper möter härvidlag. Mot bakgrund av vad somanförs ovan finns det enligt utskottets mening ingetbehov av att uppmärksamma regeringen på vikten avatt olika grupper ges förbättrade möjligheter attdelta i politiska och demokratiska processer ochinneha politiska förtroendeuppdrag, eller på behovetav ökad kunskap därom. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 2002/03:K385 (fp) yrkande 1, 2003/04:K26(fp) yrkandena 1 i denna del och 8, 2003/04:K290(fp) yrkande 1, 2003/04:K400 (kd) yrkande 8,2003/04:K25 (c) yrkande 2, 2002/03:Sf289 (mp)yrkande 12 samt 2003/04:K304 (v) yrkandena 1 och 2.Vissa valfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande motionsyrkanden ompersonvalet, skilda valdagar och sänktrösträttsålder. Vidare avstyrker utskottetmotionsyrkanden om nytt tillkännagivande ominförande av möjlighet till extraval ikommuner och landsting samt om forskningkring valdeltagande. Jämför reservationerna 5(m, fp) om personval, 6 (m, fp) om skildavaldagar, 7 (mp) om sänkt rösträttsålder och8 (fp, c) om forskning kring valdeltagande.MotionerI motion 2003/04:K24 av m.fl. (m)föreslås att det bör vara skilda valdagar förkommunal- och riksdagsvalen (yrkande 3). Ett viktigtskäl för detta är enligt motionärerna att det skulleinnebära att allmänna val anordnas med tätaremellanrum än . Erfarenheterna av fyraårigamandatperioder är i allt väsentligt positiva, menavståndet mellan valen har blivit väl långt. Medskilda valdagar skulle viktiga kommunalafrågeställningar få samma möjligheter somrikspolitiska att tydliggöras och debatteras, ochdet skulle vara ett sätt att upprätthållamedborgarnas intresse och engagemang mellanriksdagsvalen. I motionen lämnas olika förslag påhur ett system med skilda valdagar skulle kunna seut.Motionärerna föreslår vidare att det införs enrätt till nyval i kommunerna (yrkande 5). Enligtmotionärerna skulle det innebära en förstärkning avdemokratin eftersom medborgarna då kan få en annan"regering" om opinionsläget skulle ändras under enpågående mandatperiod.I samma motion anförs även att personvalet intehar fått något verkligt genomslag och attpersonvalsinslaget i valsystemet bör stärkas(yrkande 6). Motionärerna är beredda att pröva olikalösningar för hur detta skall uppnås. En möjlighetsom pekas på i motionen är sänkta eller borttagnaspärrar för att bli personvald. En annan möjlighetär införande av mindre valkretsar.I motion 2003/04:K26 av m.fl. (fp)yrkande 1 i denna del föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om forskning kring faktorer sompåverkar valdeltagande. Motionärerna anför attfortsatt forskning kring faktorer som påverkarvaldeltagande är viktigt, och de anser att det vorevärdefullt om denna forskning belyser i vilkenutsträckning större valfrihet av offentliga tjänsteroch ökat brukarinflytande kan bidra till ettaktivare medborgarskap och stärkt egenmakt, somskulle kunna ha en positiv verkan påröstbenägenheten i socioekonomiskt svaga grupper.Vidare föreslås i samma motion yrkande 3 att denkommande författningsutredningen bör se över hur ettökat personvalsinslag kan genomföras i syfte attstärka representativiteten i de folkvaldaförsamlingarna. Motionärerna anför att medborgarnasvalhandling i ännu högre grad än bör få utgöragrunden för vem som väljs till de beslutandeförsamlingarna.I motion 2003/04:K25 av m.fl. (c)anförs att det behövs en förbättrad analys av varförväljarna i mindre utsträckning röstar i kommun- ochlandstingsval än i övriga val. Motionärerna frågarsig om det saknas reellt inflytande, vilket äravgörande för att motivera väljarna att delta. Dettabör enligt motionärerna ges regeringen till känna(yrkande 1).I motion 2003/04:K27 av m.fl. (mp)begärs att regeringen lägger fram förslag om sänktrösträttsålder och förändrade rösträttskriterier(yrkande 4 i denna del). I motionen anförs att ensänkning av rösträttsåldern skulle ge både flerengagerade ungdomar och en politik som mer bryr sigom ungdomars problem. Det anförs även att rösträttenbör utgå från kalenderår i stället för att, som , från födelsedatum.BakgrundForskning om valdeltagandeRegeringen tillsatte en parlamentarisktsammansatt kommitté, den s.k. ,för att belysa de nya förutsättningar, problem ochmöjligheter som det svenska folkstyret möter inför2000-talet (dir. 1997:101). beslutaderegeringen om tilläggsdirektiv tillDemokratiutredningen, enligt vilket utredningen ficki särskilt uppdrag att utreda orsakerna till detsjunkande valdeltagandet och att föreslå åtgärderför att öka medborgarnas delaktighet och engagemangi det demokratiska systemet (dir. 1998:100).Bakgrunden till tilläggsdirektiven var attvaldeltagandet fortsatte att sjunka val.På uppdrag författades ettantal forskningsrapporter vilka dels belyste bådevalrörelser och valdeltagande, dels jämförde medtidigare val samt dels tog hjälp av flera olikametoder och ämnesteoretiska perspektiv. Rapporternapublicerades i forskarvolymValdeltagande i förändring (SOU 1999:132). Ibetänkandet En uthållig demokrati! (SOU 2000:1)redovisar resultaten och sinaslutsatser.Hösten 2002 anlitade enforskare vid vidUppsala universitet för att analysera valdeltagandeti val till kommunfullmäktige. Till grundför analyserna ligger den medborgarundersökning somgenomfördes mellan och underledning av forskare verksamma vid nämndainstitution. Resultaten redovisas idepartementspromemorian Vem röstar och varför? - Enanalys av valdeltagandet i 2002 årskommunfullmäktigeval (Ds 2003:54). I promemorianredogör forskaren för tänkbara förklaringar tillvaldeltagandet bland olika delar av befolkningen.I demokratiskrivelsen (s. 98 f.) anför regeringenatt forskningen kring demokratifrågorna är avcentral betydelse för att öka mångfalden ikunskapsuppbyggnaden och därmed kvaliteten iunderlaget till det offentliga samtalet omdemokratin. har inlett ett arbetemed mångvetenskaplig demokratiforskning samtgenomfört en kartläggning av forskningen omdemokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser.Resultaten av dessa arbeten visar enligt regeringenbl.a. på behovet av ytterligare forskning kringdemokratifrågorna. I den forskningspolitiskaproposition som planeras att lämnas till riksdagenunder mandatperioden kommer regeringen att återkommanärmare kring framtida forskningsbehov. I detförberedande arbetet inför den forskningspolitiskapropositionen avser regeringen, enligt skrivelsen,att ge arbetsgruppen för forskningsfrågor (C 1991:A)inom en ny roll. Den kommerframöver att tydligare fokusera på demokratifrågornaoch ha till uppgift att strategiskt analyserabehovet av insatser inom demokratiområdet, därforskningen utgör en viktig del.I sammanhanget kan även nämnasValforskningsprogrammet vid Statsvetenskapligainstitutionen vid , som är ettav de äldsta forskningsprojekten i världen kringväljare och val. harValforskningsprogrammet kontinuerligt genomförtväljarundersökningar i samband med varjeriksdagsval, folkomröstning och Europaparlamentsval.Programmet finansieras av via anslagettill valstatistiken liksom av olikaforskningsanslag. Väljarundersökningarna genomförs isamarbete mellan nämnda institution och Statistiskacentralbyrån (SCB). Varje undersökning avrapporterasi form av arbetsrapporter, offentliga utredningaroch genom SCB:s publikationsserie Allmänna valen.Från och med valet sker den huvudsakligaavrapporteringen i bokform.Valdeltagande i kommunala val jämfört medriksdagsvalRegeringen beslutade att tillkallaen parlamentariskt sammansatt kommitté för attutreda vissa frågor som rör regeringsformen (dir.1999:71). gavs kommittén, som hadeantagit namnet författningsutredning, genomtilläggsdirektiv i uppdrag att bl.a. utreda fråganom skilda valdagar (dir. 2000:21). I kommitténstilläggsdirektiv framhölls att ny forskning börinhämtas som ur ett statsvetenskapligt perspektivbelyser bl.a. vilka effekter skilda valdagar kan hapå valdeltagandet i allmänna val.Mot denna bakgrund anlitade kommittén forskare medanknytning till masskommunikationvid för att på olika områdenutföra undersökningar och författa rapporter sombelyser frågeställningarna i kommitténs direktiv.Detta skedde inom ramen för forskningsprojektet. Huvudsyftet medforskningsprojektet var att utvärdera sannolikakonsekvenser av förändringar av valdagarnasperiodicitet och förläggning mot bakgrund av, vadforskarna benämnde, "den goda valrörelsen".Forskningsrapporterna presenterades i betänkandetSkilda valdagar och vårval? (SOU 2001:65). Irapporterna studerades och diskuterades bl.a. varförvaldeltagandet är lägre i lokala val än i nationellaval.Utskottets tidigare bedömning ochriksdagsbehandlingValsystemets utformning i olika avseendenUnder har ibetänkande 2003/04:KU13 behandlat flera frågoravseende valsystemet. Vidare har utskottet låtitgenomföra en utvärdering av personvalet i 2002 årsval (2003/04:URD6). I fråga om just personvaletuttalade utskottet i det nämnda betänkandet attutskottet ser det som naturligt med en fortsatt breddiskussion kring frågor om utformning avpersonvalsinslaget i valsystemet. Utskottetuppmärksammade att regeringen inlett samtal med depolitiska partierna i rörande översyn avregeringsformen och såg det som en möjlighet attdenna kunde komma att rymma frågor om hurpersonvalsinslaget i valsystemet bör vara beskaffat.Med hänvisning till detta avstyrkte utskottet bl.a.parti- och kommittémotioner om sänkta spärrar vidpersonvalet (m, fp och c).I betänkandet behandlades även parti- ochkommittémotioner om skilda valdagar (m, c och fp; enenskild mp-motion). Utskottet avstyrkte motionernamed samma motivering som ovan. Vidare behandladesparti- och kommittémotioner om sänkt rösträttsålder(mp) och att rösträttsåldern skall kopplas tillfödelseår, inte till födelsedatum (v, kd, c och mp).Utskottet vidhöll därvid sin tidigare uppfattning,att sambandet mellan rösträttsålder ochmyndighetsålder inte bör brytas, och avstyrktemotionerna.Kommunala extravalUnder behandlade konstitutionsutskotteti betänkande 2003/04: KU3 motioner (fp) om införandeav möjlighet till extraval i kommuner och landsting.Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning tilltidigare bedömning i frågan. Som motiv till sittställningstagande har utskottet tidigare hänvisattill den regel som infördes , enligt vilken detär möjligt för fullmäktige att återkalla samtligauppdrag i styrelsen och nämnderna, när den politiskamajoriteten är densamma som ifullmäktige. Utskottet har anfört att man bordeavvakta erfarenheterna av de nya bestämmelsernaunder ytterligare innan någon ändring avkommunallagen föreslås. Vidare har utskottetframhållit som sin mening att förslag om extraval ikommuner och landsting bygger på föreställningen attdet finns stora likheter mellan det politiskasystemet på nationell nivå (regering-riksdag) ochlokal nivå (styrelsen-fullmäktige), vilket skullemotivera att parlamentarismens principer, däriblandmöjligheten att under vissa omständigheter upplösaden högsta beslutande församlingen och utlysa nyval,tillämpas fullt ut även i kommuner och landsting.Denna uppfattning har enligt utskottets mening ståtti viss motsatsställning till den princip omsamlingsstyre som väsentligen ligger till grund fördet kommunala styrelseskicket. De problem som kanuppstå till följd av att en majoritet inte står sigunder en hel mandatperiod har av utskottet ansettskunna lösas med hjälp av bestämmelserna ikommunallagen om entledigande av ledamöter inämnderna och val av nya ledamöter. Utskottets m-,fp-, kd-, c- och mp-ledamöter reserverade sig motutskottets förslag till riksdagsbeslut.Reservanterna anförde att de var medvetna om defaktorer som utskottet hänvisat till vid tidigarebehandling av frågan och att en möjlighet att utlysaextraval i en kommun inte är något som skalltillgripas lättvindigt, men att en sådan möjlighetskulle kunna vara av värde i särskilda lägen ochäven kunna vitalisera den kommunala demokratin. Ireservationen begärdes därför att regeringen låterutreda frågan om kommunala extraval och återkommertill i frågan. biföll i november2003 reservationen (rskr. 2003/04:33-34).Utskottets övervägandeUtskottet vidhåller tidigare ställningstaganden ifråga om personvalet, skilda valdagar och sänktrösträttsålder och avstyrker därför motionerna2003/04:K24 (m) yrkandena 3 och 6, 2003/04:K26 (fp) yrkande3 och 2003/04:K27 (mp) yrkande 4 i denna del.Riksdagen har under innevarande riktatett tillkännagivande till regeringen om införande avmöjlighet till extraval i kommuner och landsting.Något nytt tillkännagivande i frågan är enligtutskottets mening inte nödvändigt. Motion2003/04:K24 (m) yrkande 5 avstyrks.Under de senaste åren har i olika sammanhangbedrivits forskning om valdeltagande. Delvis hardenna forskning ägt rum på direkt uppdrag avregeringen. Vidare har regeringen låtit kartläggaden nationella forskningen om demokrati, offentligförvaltning och folkrörelser. Som framgått ovankommer regeringen i den forskningspolitiskapropositionen att under innevarande mandatperiodåterkomma till om behovet av ytterligareforskning kring demokratifrågorna. På nu anfördagrunder avstyrks motionerna 2003/04:K26 (fp) yrkande1 i denna del och 2003/04:K25 (c) yrkande 1.Medborgarnas deltagande ochinflytande mellan valenUtskottets förslag i korthetBland annat med hänvisning till pågåendearbete avstyrker utskottet motioner avseendemedborgarnas deltagande och inflytande mellanvalen. Jämför reservationerna 9 (kd) omdeltagande och inflytande mellan valen och 10(kd) om bristande kunskaper om den politiskaprocessen.MotionI motion 2003/04:K400 av Skånberg m.fl. (kd)anförs att medborgarnas bristande kunskap om denpolitiska processen, aktuella politiska avgörandenoch de politiska alternativ som finns är en brist ioch ett hot mot demokratin. Vidare menarmotionärerna att den politiska allmänbildningen ärmycket ojämnt fördelad mellan olika grupper ibefolkningen. Den bristande informationen gällerinte bara inför val utan ännu mer hur man sommedborgare kan påverka den demokratiska processenmellan val. Att finna lösningar på den bristandepolitiska informationen och bristande kunskaper omden politiska processen är ett arbete som innefattarhela samhället och dess institutioner, och skola ochutbildning har nyckelroller i att ge baskunskaper.Motionärerna föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omåtgärder mot bristande politisk information och motbristande kunskaper om den demokratiska processen(yrkande 1).I motionen föreslås också att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om åtgärder för bättreförutsättningar för att folkopinioner skall kunnapåverka den demokratiska processen (yrkande 5). Imotionen anförs att regeringen i formell, tekniskmening har rätt att i driva igenom beslutsom går emot en folkopinion, men inte desto mindreär enligt motionärerna föraktet mot folkopinionerett hot mot demokratin. Motionärerna nämnerhärvidlag demonstrationer mot fastighetsskatten, ochde anser att det är omöjligt att tänka sig envitalisering och förnyelse av demokratin utan attden också berör den sittande regeringens oförmågaatt lyssna till opinioner.I motion 2002/03:K383 av ()föreslås att begär att regeringen ånyoutreder frågan om demokratins framtid i syfte attåterkomma med förslag för en mer direkt demokrati(yrkande 15). I motionen anförs attDemokratiutredningen och regeringen idemokratipropositionen missade förslag för att görademokratin mer direkt. Motionären menar att detdemokratiska system vi har har sett likadantut sedan den allmänna rösträttens införande fördrygt , trots att de människor som leveri dag bär på långt fler kunskaper om världen ochkomplexa sammanhang än de som levde på den tiden.BakgrundDemokratisynI demokratipropositionen (s. 28) anförde regeringenatt de representativa formerna även fortsättningsviskommer att vara fundamentet i vårt demokratiskasamhälle. Den representativa demokratin germöjlighet att utkräva ansvar, vilket ger detdemokratiska styrelseskicket legitimitet. Regeringenmenade också att det i ett forum för valdarepresentanter finns förutsättningar för att formaen mer långsiktig, sammanhängande politik, där olikaprioriteringar kan ställas mot varandra, vilketinnebär att besluten kan utformas utifrån enhelhetssyn. Genom de allmänna valen ger denrepresentativa demokratin möjlighet till påverkanockså för den som inte har tid eller kraft att självengagera sig.Samtidigt önskade regeringen betona deltagandetmellan valen samt värdet av samtal och diskussion,och den menade att en förutsättning för enfungerande demokrati är ett brett medborgerligtdeltagande. Regeringen ansåg således att det inomramen för den representativa demokratin bör vara ettbrett medborgerligt deltagande i den politiskaprocessen och i samhällslivet i stort.Utskottet behandlade demokratipropositionen ibetänkande 2001/02:KU14. Utskottet uttalade sigdärvid för åtgärder för att värna den representativademokratins traditionella kanaler för inflytande ochdärutöver ta sikte på ett medborgardeltagande ocksåmellan valen (s. 19).Relationen väljare-valdaI demokratiskrivelsen (s. 141) anför regeringen attdet i en representativ demokrati är av grundläggandebetydelse att de förtroendevalda har en god dialogmed sina väljare så att de uppfattar väljarnasåsikter och kan agera och uppträda som deras ombud.Brister i dialogen mellan förtroendevalda ochmedborgare ökar risken för politikermisstro,likgiltighet inför demokratin samt socialt ochpolitiskt utanförskap. Det är viktigt attdiskussionen om relationen mellan de förtroendevaldaoch medborgarna ständigt hålls levande. Om deförtroendevalda agerar, eller av medborgarna upplevsagera, som företrädare för de politiskainstitutionerna snarare än som medborgarnas ombudriskerar, enligt regeringen, klyftorna att öka. Ommedborgarna däremot upplever att det finns brakanaler och former för att föra en dialog ochpåverka de förtroendevalda, ökar också intresset föratt delta. Enligt regeringen handlar det således ihög grad om att ge signaler om att det ärmeningsfullt att delta och att tydliggöra hurdeltagandet kan ske. Det är också en fråga om hurdessa processer beskrivs. Regeringen betonar iskrivelsen att det också är viktigt att förmedla enrealistisk bild av vad deltagandet kan leda till,dvs. hur demokratins spelregler ser ut. Demokratisktdeltagande är inte entydigt med att alltid få sinegen vilja igenom. Respekten för demokratisktfattade beslut, hur starkt man än ogillar dem, ärgrundläggande. Regeringen bedömer att fler ochbättre former för inflytande och påverkan bör skapasså att dialogen mellan de förtroendevalda ochmedborgarna hålls levande.I demokratiskrivelsen (s. 128) uppmärksammarregeringen även de politiska partiernas ansvar närdet gäller att fånga upp och kanalisera medborgarnasengagemang och vilja att påverka. I en representativdemokrati bygger, enligt regeringen, partiernaslegitimitet på att de förmår att möta medborgarnaskrav, önskemål och förväntningar när det gäller detpolitiska arbetets former och innehåll.Vidare menar regeringen i skrivelsen (s. 129) attdet är angeläget att diskussionen om de partiaktivasoch förtroendevaldas roll i förhållande till andramedborgare hålls levande. Regeringen har i december2003 träffat partisekreterarna för riksdagspartiernavid ett mindre forskarseminarium med efterföljandediskussion, där bl.a. frågor om stöd till särskildamobiliseringsinsatser inför valen diskuterades.Regeringen välkomnar i skrivelsen en fortsatt dialogmed riksdagspartierna i frågor som rör partiernasroll i demokratin.Information om demokrati, deltagande mellanvalen m.m.I demokratiskrivelsen (s. 126 f.) lyfter regeringenfram humankapital i form av information och kunskapom det politiska systemet som en viktig politiskresurs. Informationsutbudet i samhället har under desenaste årtiondena ökat explosionsartat, och enligtregeringen är det breda informationsutbudet ihuvudsak positivt ur demokratisk synvinkel genom attdet möjliggör för enskilda medborgare att självasöka den information som behövs för att förstå ochta ställning till skeenden i omvärlden. För attkunna analysera tillgänglig information krävs,enligt regeringen, dock kunskap om hela detdemokratiska samhällets struktur - om såväl detpolitiska systemet som om andra maktsfärer,exempelvis näringslivet och massmedierna. Iskrivelsen nämner regeringen skolan, massmediernaoch folkbildningen som betydelsefulla aktörer närdet gäller att förmedla information och kunskap.Vidare har, enligt regeringen, språket en centralbetydelse för den enskildes möjligheter att ta tillvara information och därmed kunna delta och påverkaden politiska processen.