bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om gemensamma insatsermot terrorism.Bilaga 2Konstitutionsutskottets yttrande 2003/04:KU4yTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutatbereda bl.a. tillfälle attavge yttrande över regeringens skrivelse 2003/04:60Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 2003 jämte motioner.Konstitutionsutskottet yttrar sig över motionerna2003/04:U18 (kd) yrkande 1 och 2003/04:U19 (m)yrkande 4, som väckts med anledning av skrivelsen,motion 2003/04:U211 (fp) yrkandena 1 och 2, somväckts under allmänna motionstiden , samtmotionerna 2002/03:Fi289 (v) yrkande 1, 2002/03:U323(m) yrkande 17, 2002/03:U324 (mp) yrkandena 1 och3-5 och 2002/03:U326 (c) yrkandena 13, 14, 17, 19,20 och 23, som väckts under allmänna motionstiden2002.Konstitutionsutskottet lämnar tillsammans medyttrandet över motion 2003/04:K209 (m), som väcktsunder allmänna motionstiden , samt motionerna2002/03:K206 (m), 2002/03:K238 (c) yrkandena 1-3 och2002/03:K288 (v) yrkandena 1 och 2, som väckts underallmänna motionstiden 2002.Skrivelsens huvudsakliga innehåll avbetydelse förkonstitutionsutskottetsberedningsområdeSkrivelsen inleds med ett övergripande avsnitt omsamarbetet i Europeiska unionen som ett svenskt ocheuropeiskt intresse. Där uttalas bl.a. att EU-arbetet präglades av förberedelsernainför utvidgningen med tio nya medlemsstater samtarbetet med ett nytt fördrag.I skrivelsen påminner regeringen om att presidietför Europeiska konventet om EU:s framtidpresenterade ett samlat fördragsutkast , i välkomnade utkastetsom en god grund för regeringskonferensen, att iSverige en departementspromemoria omfördragsutkastet remissbehandlades och attregeringskonferensen sammankallades i oktober.Regeringens utgångspunkter inför konferensenredovisades i en skrivelse till den 7oktober. Skrivelsen behandlades av ett sammansattkonstitutions- och utrikesutskott, vars förslag tillriksdagsbeslut bifölls av den 20 november.Det italienska ordförandeskapets ambition attavsluta förhandlingarna infriades i gav det inkommandeirländska ordförandeskapet i uppdrag att värderaläget till vårtoppmötet i 2004.Regeringen påpekar att en ny svensk lag om förbudmot diskriminering även utanför arbetslivet ochhögskolan trädde i kraft och är ett led igenomförandet av två direktiv om likabehandling.På området elektroniska kommunikationer -informationsteknik och samhället omtalas att enstyrgrupp för handlingsplanen e-Europa 2005inrättats. Planens syfte är att få fram säkratjänster och tillämpningar och innehåll som byggerpå lättillgänglig bredbandsinfrastruktur. Denomfattar bl.a. e-förvaltning och en säkerinformationsinfrastruktur. Rådet antog även ettprogram (Modinis) för övervakning avhandlingsplanen, för spridning av goda arbetsmetoderoch förbättrad nät- och informationssäkerhet. Beslutfattades om att en ny europeisk nät- ochinformationssäkerhetsbyrå skall upprättas som ettexpert- och förinformationssäkerhetsfrågor. Byrån skall ha sittsäte i nytt direktiv om vidareutnyttjande avinformation från den offentliga sektorn antogs. Enminsta uppsättning gemensamma regler införs.Bestämmelser om tillgång till handlingar och skyddav personuppgifter påverkas inte. De nya reglerna ärockså förenliga med internationella överenskommelserom skydd av immateriella rättigheter.Rådet antog slutsatser avseende tillgången tillinformationssamhällets nya tjänster ochtillämpningar genom öppna plattformar inom digital-TV och 3G-system för mobil kommunikation.Medlemsstaterna uppmanas att, där det är möjligt, setill att de offentliga elektroniska tjänsterna ärtillgängliga genom olika typer av tekniskaplattformar, för att få ett så stort genomslag sommöjligt och bredda marknaderna.Under året inleddes arbetet med att föra sammanEU:s båda rättsdatabaser, . Dengemensamma databasen, som tas i bruk 2004, skallvara gratis och tillhandahållas på allamedlemsspråk.Inom kultur- och medieområdet fortsatte arbetet påen översyn av direktivet om TV utan gränser. Sverigehar framfört synpunkter till kommissionen angåendereklam riktad till barn samt en uppmaning tillkommissionen att granska den s.k.sändarlandsprincipen.Vid rådsmötet godkändes också en resolutionom tillgängligheten för funktionshindrade tillkulturell infrastruktur och aktiviteter.I fråga om institutionernas verksamhet framhållsatt - för att effektivisera ministerrådetsförberedelser och genomförande av möten införutvidgningen - beslut togs om en uppförandekod förrådet. Kommissionen, rådet och Europaparlamentetenades om ett nytt interinstitutionellt avtal om"bättre lagstiftning". Avtalet föreskriver bl.a.större öppenhet i lagstiftningsprocessen samtuppdatering och reducering av lagstiftningsvolymenoch är ett led i genomförandet av kommissionensregelförbättringspaket.Diskussionen fortsatte om att upprätta ettgemensamt regelverk för löner, skatt och andravillkor för ledamöter. I juni2003 antog ett nytt förslag tillledamotsstadga, vilket reviderades efterkritik från rådet.I november antogs och rådetsförordning om regler för och finansiering avpolitiska partier på europeisk nivå.Diskussionerna om en förändring av ombudsmannensstatus, som initierades av under2002, har ännu inte lett till något beslut.Under året begärde nationella domstolarförhandsavgörande från i ca 200 fall.Av dessa kom 5 från svenska domstolar. Den svenskaregeringen yttrade sig i tio mål om förhands-avgörande.Regionkommitténs verksamhet dominerades under åretav framtidskonventet och regeringskonferensen.I skrivelsen framhålls att fortsatte attverka för ökad öppenhet och insyn i EU:sinstitutioner och att yttrandefriheten för EU:stjänstemän kommer att skrivas in itjänsteföreskrifterna till följd av ett svensktinitiativ.Konstitutionsutskottet anser inte att skrivelsen isig föranleder något uttalande av utskottet i dettasammanhang.Riksdagsbehandling av det förslagtill konstitutionellt fördrag somlagts fram av Europeiska konventetom EU:s framtidRiksdagen behandlade regeringensskrivelse /04:13 Europeiska konventet om EU:sframtid. Skrivelsen och de motioner som väcktes medanledning av skrivelsen remitterades tillkonstitutionsutskottet. Konstitutionsutskottetöverlämnade skrivelsen och de med anledning avskrivelsen väckta motionerna samt ett antal motionersom väckts under allmänna motionstiden och 2003med anknytning till de frågor som aktualiserades iskrivelsen till ett sammansatt konstitutions- ochutrikesutskott för beredning. De med anledning avskrivelsen väckta motionerna omfattade parti- ellerkommittémotioner från samtliga partier utomSocialdemokraterna. Det sammansatta utskottetbehandlade skrivelsen och motionerna i betänkandet2003/04:KUU1, vilket debatterades i kammaren den 20november 2003. fattade beslut iöverensstämmelse med utskottets förslag.De motioner som utrikesutskottet nu berederkonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig överavser i huvudsak frågor av den art som behandladesav det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet i det nämnda betänkandet.Frågor inom konventsförslagetMotionerI de två motioner som väckts med anledning avregeringens skrivelse om verksamheten i EU under2003 finns yrkanden som avser slutförande av arbetetmed det konstitutionella fördraget i den pågåenderegeringskonferensen. Det gäller motion 2003/04:U19av i m.fl. (m) yrkande 4,vari begärs ett tillkännagivande för regeringen omatt den bör bidra aktivt till att förhandlingarna iregeringskonferensen om ett nytt fördrag återupptasoch avslutas , samt motion 2003/04:U18 avHolger m.fl. (kd) yrkande 1, vari begärsett tillkännagivande för regeringen om att Sverigeaktivt verkar för att möjligt återupptaförhandlingarna om en ny konstitution och agerar föratt framtidskonventets förslag - såsom detpresenterades för - i såstor utsträckning som möjligt skall vara gällande.Härutöver finns motioner från allmännamotionstiden som har nära anknytning tillfrågan om att avsluta arbetet med konventets förslagtill konstitutionellt fördrag.I motion 2002/03:U323 av m.fl. (m)yrkande 17 begärdes ett tillkännagivande förregeringen om EU:s framtidsfrågor. De synpunkter somförs fram i motionen utvecklades i motion2003/04:K10, som väcktes med anledning avregeringens skrivelse 2003/04:13 Europeiskakonventet om EU:s framtid. I den motionen knötssynpunkterna dessutom till mera specificeradetillkännagivanden.En del av motionerna avser huvudsakligeninstitutionella frågor.I motion 2002/03:U326 av m.fl. (c)yrkande 13 begärdes ett tillkännagivande förregeringen om EU:s inriktning mot ett smalare ocheffektivare EU. Institutionernas roll bör enligtmotionärerna ses över och en revidering göras avfördragen för att åstadkomma ett smalare ocheffektivare EU.I samma motion begärdes tillkännagivanden i andrainstitutionella frågor. Motionärerna ansåg (yrkande17) att en tydligare beslutsstruktur där beslutmåste passera båda institutionerna skulle underlättainsyn och offentlig debatt. De ansåg attkommissionen bör underställas de beslut som fattas ide politiska institutionerna, att såvälministerrådet som parlamentet bör ha initiativrättoch att de förändringar som görs i de bådainstitutionerna bör kunna passera utan att på nyttgodkännas av kommissionen. De önskade (yrkande 19)en uppdelning av i två delar: enfast kärna som bör vara mycket svår att förändra ochett avsnitt som behandlar unionens politiskainnehåll, däribland kompetenskatalogen. Beslut ifråga om kompetenskatalogen bör enligt motionärernakunna fattas under enklare former men med bibehålletkrav på enhällighet. De önskade vidare (yrkande 20)förändring och förtydligande av beslutsproceduren.Beslut i parlamentet borde kunna fattas genom enkelmajoritet och beslut i ministerrådet genom ett slagskvalificerad dubbel majoritet, där en kvalificeradmängd röster representerande en kvalificeradmajoritet av befolkningen i medlemsstaterna tillåtsfälla avgörandet.I motion 2002/03:U324 av m.fl. (mp)begärdes tillkännagivanden för regeringen om attavskaffa ensamrätt att lägga framförslag till förmån för förslagsrätt för denationella parlamenten och (yrkande3) och om att skall avskaffas ochersättas med ett rent administrativt organ (yrkande4).Vissa motioner har mer uttalat varit inriktade påsubsidiaritetsprincipen.I motion 2002/03:U326 av m.fl. (c)yrkande 14 begärdes ett tillkännagivande förregeringen om att bygga den offentliga makten ur ettunderifrånperspektiv. Makten skall enligtmotionärerna ligga på den lokala nivån varifrånbefogenheter skall kunna lämnas över till högrenivåer. Vilken nivå ett beslut skall fattas på böravgöras av närheten till dem som berörs. EU:shuvudsakliga ämnesområden bör omfatta sådant sominte kan hanteras lokalt, regionalt eller nationelltutan sköts bättre på unionsnivå. Sådana områden ärfred och rättssäkerhet, miljö och hållbarutveckling, främjandet av ekonomisk utveckling ochvälståndsutveckling. Till områden där frågorna lösesbättre på nationell eller regional nivå hör form ochval av utbildning, kultur och socialpolitik.Motionärerna anser det naturligt att medlemsstaternasamarbetar kring dessa frågor men de bör inte varaföremål för gemensamt beslutsfattande.I motion 2002/03:K238 av m.fl. (c)yrkande 1 har begärts ett tillkännagivande förregeringen om att en kompetenskatalog bör utarbetasför att begränsa EU:s överstatliga makt och för attstärka de nationella parlamentens makt.Rolf () har i motionerna 2002/03:K206och 2003/04:K209 begärt tillkännagivanden förregeringen om att EU inte bör ägna sig åtdetaljreglering.I några motioner betonas den mellanstatligadimensionen.I motion 2002/03:K238 av m.fl. (c)har begärts tillkännagivanden för regeringen om attutifrån ett brett rådslag bland folkrörelser ochorganisationer utarbeta ett i huvudsakmellanstatligt alternativ till det federalastatsbygget (yrkande 2) och om att om möjligtsamverka med , ochkandidatländerna i utarbetandet av denmellanstatliga samarbetsmodellen (yrkande 3).I motion 2002/03:K288 av m.fl. (v)har begärts tillkännagivanden för regeringen om attden bör tillsätta en utredning som belysermaktrelationerna mellan riksdag och EU:sinstitutioner över lagstiftningen (yrkande 1) och omatt regeringen i EU bör verka för att EU:smedlemsländer gör egna utvärderingar av den öppnasamordningens metod (yrkande 2). Motionärerna anseratt EU befunnit sig i ettpermanent krisläge vad gäller ökad misstro mellanmedborgare och elit samt att detta sammanfaller medbetydande maktförskjutningar från medlemsstaternatill EU:s olika organ. De anser att det förEuropaparlamentet, som den mest federalistiskainstitutionen, ofta är ett självändamål att föraöver så mycket makt som möjligt till denöverstatliga nivån och att även kommissionen ärpådrivande för att utvidga sin egen och unionenskompetens. Motionärerna anför vidare attambitionsnivån på det välfärdspolitiska området harökat sedan EMU introducerades. Det är enligtmotionärerna en historisk erfarenhet att sambandetmellan en gemensam valuta och en gemensam skatte-,finans- och välfärdspolitik är starkt. En självklarförklaring till detta är att ett valutaområde nästanalltid också utgör gränsen för en stat ellerfederation. Det är enligt motionärerna i dettaperspektiv ambitionerna inom välfärdspolitiken skallses. Motionärerna anser att det är kommissionen somär drivande kraft inom den öppna samordningensmetod, och de motsätter sig att ett överstatligttjänstemannaorgan som kommissionen har inflytandeöver välfärds- och sysselsättningspolitik.Utvecklingen skall styras av de demokratiskt valdaförsamlingarna. Motionärerna anser det viktigt attmedlemsländerna gör egna utvärderingar av den öppnasamordningsmetoden och att bör föra framdetta till rådet.I motion 2002/03:Fi289 av m.fl. (v)yrkande 1 har begärts ett tillkännagivande förregeringen om att inom EU skall verka föratt EU:s utveckling - med EMU som dess viktigastebyggsten - mot en överstatlig politisk unionförhindras. Motionärerna kritiserar att EU, förutomvalutan, har tagit över eller är på väg att ta överalltfler politikområden som normalt tillhörsjälvständiga länders kärnuppgifter, bl.a. utrikes-,säkerhets-, gräns-, flykting- och asylpolitik ochpolisiära frågor samt därutöver även visar tydligaambitioner på det välfärdspolitiska området ochalltmer vill intervenera i ländernas skattepolitik.BakgrundSlutförande av regeringskonferensenSom regeringen anför i sin skrivelse öppnadesregeringskonferensen om ett nytt konstitutionelltfördrag , varefter hölls fleraförhandlingstillfällen , och detitalienska ordförandeskapets ambition var attslutförhandla regeringskonferensen redan vidtoppmötet i . Dettavisade sig omöjligt. Det inkommande irländskaordförandeskapet fick i uppdrag att värdera lägettill vårtoppmötet i 2004.Den är enligt skrivelsen bereddatt återuppta förhandlingarna närhelstförutsättningarna finns att nå en överenskommelse.Vid sitt möte i om att förhandlingarna om ett nyttkonstitutionellt fördrag skall vara avslutade senastvid toppmötet . Ordförandeskapetfick i uppdrag att fortsätta sina konsultationer medenskilda medlemsländer, så att regeringskonferensenkan återuppta sitt formella arbete så snart sommöjligt.I den rapport från Europeiska rådets marsmöte somstatsministern lämnade i den 1 aprilförklarade han att intrycket från diskussionen vidmötet var att det nu finns en politisk vilja att nåett slutligt resultat. varnade han för attunderskatta svårigheterna i att finna en lösning påde kvarstående makt- och sakfrågorna. Statsministernförklarade att regeringen kommer att fortsätta attdriva en linje som syftar till att både bevakaviktiga svenska intressen och säkra deneuropeiska beslutskraft som behövs i en union med 25medlemmar. På fråga om svenska prioriteringarframhöll han att det inte finns någon annanprioritering än inför förhandlingen ,och om han skulle nämna en svensk huvudprioriteringså var det att "vi får ett resultat".Frågor av institutionellt slag, inklusivefrågor om befogenheter och om överstatlighetSom framgår ovan har ett sammansatt konstitutions-och utrikesutskott under innevarande riksmötebehandlat frågor om Europeiska unionens framtid.Utskottets ställningstaganden redovisades ibetänkande 2003/04:KUU1. Konstitutionsutskottetredovisar här i översikt delar av sammansattautskottets ställningstaganden. I övrigt hänvisastill det nämnda betänkandet.Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetuttalade bl.a. att konventets förslag innebar attbeslutsfattandet i unionen skulle komma att ske påett tydligare sätt, varmed ansvarsutkrävandeunderlättades utan att parlamentarism införs och attdet inte fanns någon anledning att frångå denrådande ordningen inom EU, där institutionerna ärfristående från varandra och maktdelning råder.Utskottet uttalade vidare att kommissionen spelaren central roll i Europeiska unionens verksamhet.Även om detaljer alltid kan diskuteras bordekommissionens grundläggande roll inte ändras. Detinnebär, framhöll utskottet, att kommissionen ävenfortsättningsvis bör ha exklusiv initiativrätt (medde undantag som konventet föreslog och som redanfanns: frågor inom straffrättsligt samarbete ochpolissamarbete samt den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken). Inte minst ökningen av antaletfrågor där beslut kan fattas med kvalificeradmajoritet i ministerrådet gjorde enligt utskottetatt kommissionens exklusiva initiativrätt bordebevaras. I annat fall riskerade små stater att få ensämre ställning.Utskottet framhöll att EU styrs av principen omtilldelade befogenheter och att denna princip är avgrundläggande betydelse för såväl den politiska somden rättsliga kontrollen av hur unionen utövar sinmakt. Utskottet betonade att det - till skillnadfrån i nuvarande fördrag - uttryckligen anges i detkonstitutionella fördraget att de befogenheter sominte har tilldelats unionen i fördraget tillhörmedlemsstaterna och att unionen inte kan utöka sinegen kompetens. Utskottet välkomnade konventetsförslag om kompetensavgränsning, som innebär ettangeläget förtydligande jämfört med dagenssituation. Någon närmare reglering av vad som liggerpå medlemsstatsnivå vore enligt utskottet direktmissvisande, eftersom det är medlemsstaterna somöverlämnar kompetens inom begränsade områden för attgemensamt fatta beslut inom dessa områden.Utskottet välkomnade konventets förslag omförenkling av beslutsprocedurerna. Konventsförslagetinnebar enligt utskottet att man fastslår enbeslutsregel som är lättförståelig och hållbar. Detvanliga lagstiftningsförfarandet skulle komma atttillämpas i ett åttiotal fall när europeiska lagaroch ramlagar antas. I drygt 25 fall skulle ettsärskilt lagstiftningsförfarande komma att tillämpasenligt de bestämmelser som anges i respektiveartikel. Ofta skulle det röra sig om enhällighet irådet och yttrande från Europaparlamentet.Förslaget om röstregler i rådet innebar enligtutskottet en balans mellan principen om en röst perland och principen om en röst per medborgare.Utskottet erinrade om att majoritetsbeslut redantillämpas för många politikområden inom gemenskapenoch ansåg det rimligt att konventet föreslogkvalificerad majoritet på flertalet områden.Utskottet fann det, när det gällerEuropaparlamentets ställning, rimligt attparlamentet normalt sett är medbeslutande när beslutfattas med kvalificerad majoritet i rådet, vilketinnebär att det parlamentariska inflytandet stärks.Utskottet var kritiskt mot möjligheten ikonventets förslag att fatta beslut om övergång frånen beslutsregel till en annan, de s.k.passerellerna. De avser i huvudsak möjlighet att beträffande ministerrådetsbeslutsfattande besluta om övergång från enhällighettill kvalificerad majoritet. Utskottet motsatte sigatt skulle kunna fatta sådanabeslut. Regeringen borde enligt utskottet verka föratt passerellerna inte finns med iregeringskonferensens slutliga överenskommelse. Idenna fråga gjorde ett tillkännagivandeför regeringen.Utskottet erinrade om att unionen enligtsubsidiaritetsprincipen bör vidta en åtgärd endastom målet som skall uppnås inte i tillräckligutsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva(och därför bättre kan uppnås på unionsnivå) och attkonventet föreslog att de nationella parlamenten gesmöjlighet att pröva hur subsidiaritetsprincipentillämpas redan när kommissionen lägger sinalagstiftningsförslag. Utskottet erinrade om attkontrollen av subsidiaritetsprincipen stärks genomden nya mekanismen som involverar de nationellaparlamenten, som får både en möjlighet och ettansvar att kontrollera att kommissionens förslaginte går utöver unionens befogenheter.Utskottet framhöll att Europeiska unionen inte ären statsbildning, men inte heller uppbyggd enligttraditionell form för mellanstatlig samverkan. EU ären organisation av ett nytt slag med inslag av bådeöverstatlighet och mellanstatlighet. Det ärmedlemsstaterna som äger fördragen. bordedet hållas i minnet att EU-samarbetet inte ärstatiskt, utan dynamiskt, och att medlemsstaternagenom fördragsändringar kan utveckla och förändraEU.Till sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande fogades ett stort antalreservationer.Frågor om maktrelationerna mellan riksdagoch EU:s institutioner och om utvärdering av denöppna samordningsmetoden har behandlats i tidigarebetänkanden.En motion om en utredning som belysermaktrelationerna mellan riksdag och EU:sinstitutioner vad gäller lagstiftningen behandladesav i betänkande 2001/02:KU34.Utskottet påpekade att frågan om maktrelationenmellan riksdag och EU:s institutioner varett ämne som ägnats uppmärksamhet i olika akademiskastudier. Inom ramen för (sebetänkandet En uthållig demokrati, SOU 2000:1) hadepublicerats uppsatser i ämnet i forskarvolymer ochsmåskrifter. Den av regeringen tillsattaExpertgruppen för EU-frågor (Sieps) hade tilluppgift att bedriva och främja forskning,utvärdering, analys och studier i Europapolitiskafrågor. Verksamheten skulle inriktas på attsjälvständigt och objektivt fördjupa och breddaunderlaget för sådana ställningstaganden som hadebetydelse för utvecklingen av EU och för SverigesEU-politik, främst inom områdena ekonomi och handel,statsvetenskap och juridik. Den likaledes avregeringen tillsatta hade tilluppgift bl.a. att sammanställa analyser av de frågorsom kunde komma att behandlas vidregeringskonferensen . Utskottet pekade på attett grovt mått på maktrelationen mellan riksdagenoch EU-institutionerna var att räkna andelenpropositioner till ett som har EU-anknytning och att detta gjorts underRiksdagskommitténs arbete som mynnade ut i förslagetRiksdagen inför 2000-talet (förslag 2000/01:RS1).Ett annat grovt mått användes i regeringensskrivelser med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser, som lämnas (senastskr. 2003/04:75). Där redovisas andelen grund-respektive ändringsförfattningar (lagar ochregeringsförordningar) som genomför EG-direktiv. Fören närmare bedömning krävdes också, framhöllutskottet, en analys av betydelsen av EG-förordningar, som är direkt tillämpliga och som intetillåter någon nationell implementering, och avbetydelsen av samrådet mellan regeringen ochriksdagen i . Utskottet ville erinra omatt frågorna om kompetensfördelningen mellanmedlemsstaterna och EU var en central fråga för detkonvent som då arbetade inför regeringskonferensen.Utrikesutskottet behandlade i sitt betänkande2001/02:UU10 en motion om att regeringen i EU börverka för att medlemsländerna gör egna utvärderingarav den öppna samordningens metod. Utrikesutskottetansåg bl.a. att kommissionen var väl skickad attgenomföra utvärdering av måluppfyllnad men villesamtidigt, liksom arbetsmarknadsutskottet gjort iett yttrande till utrikesutskottet, framhålla attutvärderingar även borde genomföras på nationellnivå. ansåg att motionen kundeanses besvarad med vad som anförts.Konstitutionsutskottets ställningstagandeI frågan om slutförande av regeringskonferensenkonstaterar utskottet att nu enatsom att förhandlingarna om ett nytt konstitutionelltfördrag skall vara avslutade senast vid och att den svenskaregeringen synes vara inställd på att resultat skalluppnås.