bet · GR01NU8 · 2004-02-03 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker regeringens förslag (prop. 2003/04:42) om attelproduktion som sker med användning av torv i godkända kraftvärmeverk skallvara elcertifikatsberättigande. Förslaget är ett direkt svar på den begäransom , på utskottets förslag, framförde . Skälen förutskottets ståndpunkt att torv bör berättiga till elcertifikat ärmiljömässiga. Om torv inte skulle vara certifikatberättigande skulle torvensom bränsle i kraftvärmeverken komma att konkurreras ut av kol. Effektenav en ökad kolanvändning blir ökade miljöstörande utsläpp. I en reservation(m, fp, mp) avvisas regeringens förslag, med hänvisning till att torv ärett fossilt, koldioxidemitterande bränsle.Även regeringens förslag om att elleverantörerna skall åläggas att tillEnergimyndigheten anmäla den ersättning de tar ut av mindre elförbrukareför att hantera kvotplikten åt dem samt att dessa ersättningar skalloffentliggöras tillstyrks av utskottet. Enligt vad utskottet erfarit kande avgifter elleverantörerna tar ut variera relativt kraftigt. Utskottetutgår från att det inom ramen för ett uppdrag som givitsskall gå att få ett underlag för en analys av om konsumenternas ersättningartill elleverantörerna ligger på en rimlig nivå. I en reservation (m, fp)avvisas regeringens förslag. I en annan reservation (kd), där regeringensförslag tillstyrks, argumenteras för att skall anmoda regeringenatt ge i uppdrag att tillse hur elfakturor skall kunnagöras begripliga för konsumenterna.Utskottet avstyrker också ett par motionsyrkanden om en utökning av kretsenav elintensiva industrier som omfattas av undantaget från kvotplikten.Ställningstagande i denna fråga bör anstå till översynen avelcertifikatssystemet,som skall ske i samband med kontrollstationen för klimatpolitiken senareunder . I en reservation (kd) förordas att kretsen av elintensivaindustrier skall utökas med växthusnäringen och smidesföretagen. Slutligenavstyrks motionsyrkanden rörande kvotnivåer och kvotpliktsavgifter ielcertifikatssystemet. Utskottet kan inte se någon anledning att nu göranågra ändringar i dessa båda hänseenden. Båda områdena omfattas avEnergimyndighetens uppdrag, som skall redovisas i två omgångar senare underår 2004. I en reservation (mp) följs yrkandena upp.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. som certifikatberättigande bränsleRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:113)om elcertifikat såvitt avser 1 kap. 1 och 2 §§ och 2 kap. 1 a och 5 §§.Därmed bifaller proposition 2003/04:42 i denna del och avslårmotionerna 2003/04:N8, 2003/04:N9 yrkandena 1 i denna del och 2, 2003/04:N10och 2003/04:N11.Reservation 1 (m, fp, mp)2. Information om elleverantörernas ersättningar, m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:113)om elcertifikat i den mån det inte omfattas av utskottets förslag i detföregående. Därmed bifaller proposition 2003/04:42 i denna deloch avslår motionerna 2003/04:N7 yrkande 1 och 2003/04:N9 yrkande 1 idenna del.Reservation 2 (m, fp)Reservation 3 (kd)3. Elintensiv industriRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk401 yrkande 4 och 2003/04:N7 yrkande2.Reservation 4 (kd)4. Kvotens utveckling över tidenRiksdagen avslår motion 2003/04:N319 yrkandena 2 och 3.Reservation 5 (mp)den 3 februari 2004På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), PerBill (m)1Deltar ej under punkt 3 och 4, (), Nils-GöranHolmqvist (s), ()2Deltar ej under punkt 3 och 4, SylviaLindgren (s), (), (), (), (), ()3Deltar ej under punkt 3och 4, (), (), (), ()4Deltar ej under punkt 3 och 4, () och ()5Deltar ej under punkt 3 och 4.Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2003/04:42 om torv och elcertifikat,dels fem motioner som väckts med anledning av propositionen,dels två motioner från allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats avföreträdare för smidesföretagen. Vidare har skrivelser inkommit från bl.a.Karlshamns kommun och företaget beslöt att ett elcertifikatssystem skulle införasden (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6). Enligt systemet skallden som producerar förnybar el kostnadsfritt tilldelas elcertifikat avstaten. ålades elanvändarna en skyldighet att förvärva elcertifikati förhållande till elförbrukningen (kvotplikt). Eftersom det blir ekonomisktfördelaktigt att förvärva elcertifikat uppstår en marknad där elcertifikatenåsätts ett pris. Inkomsterna från försäljningen av elcertifikaten skalltäcka merkostnaderna för produktion av förnybar el. Utskottet såg positivtpå elcertifikatssystemet och ansåg att det skulle komma att skapa möjligheterför en fortsatt utbyggnad av elproduktionen från förnybara energikällor,som det skulle stimulera en marknadsdynamik som främjarkostnadseffektivitet och teknikutveckling. Enligt utskottets uppfattningfanns det behov av en kraftfull satsning på att främja investeringar ielproduktion från förnybara energikällor. Elcertifikatssystemet förväntadeskomma att ge långsiktiga och stabila förutsättningar så att investeringari förnybar elproduktion genomförs. I en reservation (m, fp, kd) avvisadesregeringens förslag.När det gällde den konkreta utformningen av elcertifikatssystemet föreslogutskottet några förändringar i förhållande till förslaget i propositionen.En gällde kvotpliktens omfattning, varvid utskottet föreslog vissautökningar och förtydliganden vad avser de industrigrenar inom den elintensivaindustrin som regeringen hade föreslagit skulle undantas från kvotplikt.Utskottet förordade att även träskiveindustrin skulle undantas och attvissa förtydliganden skulle göras avseende vilka näringsgrenar som böravses med de i elcertifikatslagen angivna industrigrenarna cementindustrioch gruvindustri. följde utskottet.Riksdagen beslöt vidare, i enlighet med regeringens förslag, att elproducerad med användning av vindkraft, solenergi, vågenergi, geotermiskenergi, biobränslen och viss vattenkraft skall utgöra certifikatberättigandeelproduktion. När det gällde torv uttalade , på utskottets förslag,att även detta bränsle bör berättiga till elcertifikat. I sittställningstagande anförde utskottet följande:Utskottet har övervägt frågan om huruvida torv skall vara berättigat tillelcertifikat och kommit till slutsatsen att torv bör berättiga tillelcertifikat. Skälen för denna slutsats är miljömässiga. Om torv inte blircertifikatberättigande kommer torven som bränsle i kraftvärmeverken attkonkurreras ut av kol. Effekten av en ökad kolanvändning blir ökademiljöstörande utsläpp. Enligt utskottets bedömning föreligger ingen riskför att torv skall tränga ut användningen av biobränslen, eftersom torvinte utgör något alternativ till biobränslen. Alternativet till torv ärsom nämnts ökad kolanvändning.EG-kommissionen har, som tidigare redovisats, gjort bedömningenatt elcertifikatssystemet - med den uppläggning som anges i propositionen- är förenligt med EG-fördraget. Om torv skall vara certifikatberättigandekrävs en förnyad prövning av kommissionen. Enligt utskottets mening börregeringen omgående göra en anmälan härom till kommissionen. Därefter börregeringen - i budgetpropositionen för -återkomma till med förslag om att torv skall utgöraelcertifikatsberättigande bränsle.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att vidtaåtgärder i enlighet med vad utskottet anfört.I reservationer (mp) framfördes synpunkter på utformningen av olika delarav elcertifikatssystemet och lämnades förslag till förändringar.Propositionens huvudsakliga innehållPropositionen innehåller förslag till ändringar i lagen (2003:113) omelcertifikat. Förslaget innebär att torv blir ett certifikatberättigandebränsle när den används för elproduktion i kraftvärmeverk. Vidare innebärförslaget att elleverantörerna fortlöpande, till tillsynsmyndigheten,skall anmäla den ersättning de tar ut för att hantera kvotplikten åtelanvändare som förbrukar mindre än el per år.Myndigheten skall offentliggöra information om de ersättningar somelleverantörerna tillämpar. Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 april 2004.Utskottets övervägandenTorv som certifikatberättigande bränsleUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om att elproduktion som sker medanvändning av torv i godkända kraftvärmeverk skall varaelcertifikatsberättigande.Förslaget är ett direkt svar på den begäran som , på utskottetsförslag, framförde . Jämför reservation 1 (m, fp, mp).PropositionenRegeringen föreslår, som redovisats, att elproduktion som sker med användningav torv i godkända kraftvärmeverk skall vara certifikatberättigande.Riksdagens tillkännagivande rörande torv somelcertifikatsberättigandebränsle innebär att det finns en politisk majoritet för att torv skallomfattas av certifikatssystemet, konstaterar regeringen.Några remissinstanser har avstyrkt förslaget, uppger regeringen. har särskilt pekat på att syftet med elcertifikatssystemetåsidosätts om torven blir ett certifikatberättigande bränsle. Som framgårav det följande anser regeringen att det finns starka skäl som talar föratt torven inte bör inordnas under begreppet förnybar energikälla. Dettaställningstagande leder i sin tur till att systemet, genom det nu aktuellaförslaget, kommer att få två syften - dels att främja produktion av elmed användning av förnybara energikällor, dels att främja produktion avel med användning av torv. Elcertifikatssystemets huvudsakliga ändamålskall dock även fortsättningsvis vara att främja produktion av el medanvändning av förnybara energikällor.Enligt utskottets bedömning finns det ingen risk för att torvskall tränga ut användningen av biobränslen, eftersom torven inte utgörnågot alternativ till sådana bränslen, påpekar regeringen. Blandremissinstanserna finns det olika synpunkter på konkurrensen mellan dessabränslen. Användningen av torv och biobränslen i kraftvärmeverk regleraspå olika sätt, bl.a. genom de villkor som uppställs för tillstånd tillverksamheten. Innehavare av anläggningar som fått investeringsstöd enligt1997 års energipolitiska program har förbundit sig att under minst fem åranvända biobränslen i en omfattning som motsvarar av den totalabränsleförbrukningen. Regeringen delar utskottets bedömning att det intefinns risk för att torven tränger ut biobränslen som certifikatberättigandebränslen. Om det ändå skulle visa sig att torven tränger ut biobränslenur elcertifikatssystemet finns det, enligt regeringens uppfattning,anledning att på nytt överväga torvens roll i elcertifikatssystemet. Regeringenavser att noga följa utvecklingen och vid behov återkomma till riksdagen.Svenska gruvföreningen har i sitt remissvar pekat på att konkurrensen kansnedvridas om torv, men inte sorterat avfall, skall vara ettcertifikatberättigandebränsle i fjärrvärmeanläggningar som producerar både värme och el. Regeringenkonstaterade i propositionen med förslaget om lag om elcertifikatatt synen på vilka biobränslen som är godtagbara i elcertifikatssystemetkan förändras över tiden. I propositionen om ett samhälle med giftfriaoch resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117) redogjorde regeringen förinriktningen på avfallspolitiken och ansåg att det är viktigt attmöjligheterna till elproduktion övervägs vid förbränning av avfall. Vidberedningen av förslag till direktiv om främjande avkraftvärme är denna bedömning utgångspunkt vad avser alla bränslen. Regeringenhar vidare beslutat om tillsättande av en särskild utredare (kammarrättslagmanCurt Rispe) med uppgift att lämna förslag till hur en skatt på avfall somförbränns lagtekniskt kan utformas (dir. 2003:96). Utredningsarbetet skallvara avslutat . Ett delbetänkande skall lämnassenast . Då avfallsbränslena har ett väsentligt lägremarknadspris än torv bedömer regeringen att avfallsbränslenas konkurrenskraftkommer att bestå, även om torv blir ett certifikatberättigande bränsle.Regeringen avser att noga följa utvecklingen, så att möjligheterna tillelproduktion övervägs och används vid förbränning av avfall.Hur torvbränsle kan klassificeras har betydelse inte bara för hurelcertifikatlagens ändamål skall definieras utan även för var torven skallbehandlas i lagen. Vid bedömningen av dessa frågor är Europaparlamentetsoch rådets direktiv (2001/77/EG) om främjande av elproduktion från förnybaraenergikällor på den inre marknaden för el, det s.k. RES-direktivet, ochTorvutredningens slutsatser i betänkandet Uthållig användning av torv(SOU 2002:100) viktiga utgångspunkter. RES-direktivet upptar inte torv idefinitionen av vad som är förnybara energikällor. Torvutredningenkonstaterade bl.a. att torv i flertalet internationella energisammanhangbetraktas som ett fossilt bränsle, eller i vart fall inräknas den inteuttryckligen bland förnybara bränslen eller biobränslen. kan energitorv i allt väsentligt likställas med fossilabränslen,och verket ser positivt på förslaget att inte inordna torven underbegreppet förnybar energikälla i lagen om elcertifikat. Ändamålet med lagenom elcertifikat är att främja produktion av elektricitet med användningav förnybara energikällor (1 kap. 1 §). I lagen (2 kap. 1 §) anges deförnybara energikällor som, när de används vid elproduktion i en godkändanläggning, berättigar anläggningens innehavare att tilldelas elcertifikatenligt följande: vindkraft, solenergi, vågenergi, geotermisk energi ochbiobränslen. Vattenkraften regleras särskilt i lagen (2 kap. 2-3 §§).Lagens avgränsning är förenlig med RES-direktivets definition av förnybaraenergikällor. Regeringen anser att det finns starka skäl för att torveninte bör likställas med och därmed inordnas under begreppet förnybarenergikälla, såsom det avgränsats i lagen om elcertifikat. Utskottetsställningstagande indikerar dessutom att avsikten inte varitatt klassificeringsmässigt likställa torv med biobränslen, framhållerregeringen.Att inordna torven i elcertifikatssystemet, så att produktion av el medanvändning av torv kommer att vara certifikatberättigande, innebär, somtidigare nämnts, att lagen kommer att få två ändamål - att främja produktionav elektricitet dels med användning av förnybara energikällor, dels medanvändning av torv. Detta bör återspeglas i ändamålsparagrafen, genom atttorven omnämns redan där. Den el som produceras med användning av förnybaraenergikällor har i samma paragraf fått beteckningen förnybar el. Begreppetåterfinns även i andra bestämmelser i lagen, liksom i lagen (2003:437) omursprungsgarantier avseende förnybar el. Att av lagtekniska skäl användabegreppet förnybar el även för sådan el som producerats med användning avtorv bedöms vara acceptabelt, varför begreppet inte bör ändras ellerkompletteras i lagen om elcertifikat. Däremot bör definitionen i lagen omelcertifikat förtydligas (1 kap. 2 § 1) genom att explicit ange de förnybaraenergikällor som avses i lagen, nämligen vindkraft, solenergi, vågenergi,geotermisk energi samt biobränslen och vattenkraft.En ny bestämmelse som anger förutsättningarna för att tilldelas elcertifikatvid elproduktion som sker med användning av torv bör vidare tas in i lagen(2 kap. 1 a §). Den användning av torvbränsle som utskottet har ansettskall vara certifikatberättigande äger rum i kraftvärmeverk. Den föreslagna,nya bestämmelsen stadgar att innehavaren av ett godkänt kraftvärmeverkdär el produceras med användning av torv skall vara berättigad att tilldelaselcertifikat. Vid förbränning av torv utgår ingen energi- eller koldioxidskatt,men däremot svavelskatt. har i sitt remissyttrande pekatpå risken att företag kan komma att betrakta torven som ett biobränsle iskattemässigt hänseende. De skäl som anförts bedöms dock på ett tillräckligttydligt sätt klargöra att torven inte skall likställas med biobränslen,såvitt avser lagen om elcertifikat.Lagen om ursprungsgarantier avseende förnybar el, som innebar ettgenomförande i svensk lagstiftning av det tidigare nämnda RES-direktivet ochsom trädde i kraft , innehåller bestämmelser om en rättför elproducenter att få s.k. ursprungsgarantier för el som produceratsmed användning av förnybara energikällor (förnybar el). Dessa bestämmelserbygger i viss utsträckning på lagen om elcertifikat. omfattas inteav RES-direktivet och följaktligen är torv inte heller en sådan energikällasom omfattas av den förstnämnda lagens bestämmelser. Att föra in torvensom ett certifikatberättigande bränsle innebär enligt regeringen ingakomplikationer som bör föranleda förslag till ändringar i lagen omursprungsgarantier avseende förnybar el.Syftet med det nyssnämnda RES-direktivet är bl.a. att främja en ökning avde förnybara energikällornas bidrag till elproduktionen på den inremarknaden för el. Medlemsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder för attfrämja en sådan ökning i enlighet med vägledande nationella mål, som förSveriges del bestämts som en ökning med års nivå till år2010 (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). har gjortbedömningen att elcertifikatssystemet är förenligt med EG-fördraget. Omtorv skall vara certifikatberättigande krävs ett godkännande av kommissionen.Den föreslagna ändringen anmäldes av regeringen för prövningav kommissionen. Eftersom torven inte skall inordnas under begreppetförnybara energikällor i lagen om elcertifikat, betonade regeringen bl.a.de miljöfördelar som uppstår genom att samtliga kraftvärmeanläggningarsom kommer att använda torv uppfyller de kriterier för högeffektiv kraftvärmesom diskuteras inom EU.MotionernaFörslaget om att torv skall bli ett elcertifikatsberättigande bränsleavvisas i fyra motioner.I motion 2003/04:N9 (m) föreslås dels att propositionen skall avslås,dels att skall göra ett tillkännagivande om behovet av en översynav skyddet för våtmarker vid torvbrytning. Motionärerna erinrar om attModerata samlingspartiet motsatte sig införandet av systemet med elcertifikatav olika skäl. Argumenten har inte försvagats anser motionärerna och menaratt systemet med elcertifikat bör avskaffas.Givet att elcertifikatssystemet existerar anser de dock att det är viktigtatt den elproduktion som är berättigad till elcertifikat är sådan som detpå någon miljömässig grund kan hävdas bör gynnas av staten. Detta är intefallet med torv, anför motionärerna. De motsätter sig därför att torvblir ett certifikatberättigande bränsle när den används för elproduktioni kraftvärmeverk. Vid förbränning av torv avges koldioxid på motsvarandesätt som vid eldning med andra bränslen. Biobränslen förnyas kontinuerligt,varför det kan hävdas att förbränning av biobränslen är koldioxidneutralt,dvs. att upptaget av koldioxid vid nybildning av biologiskt materialmotsvarar koldioxidutsläppen vid förbränning, vilket dock inte gäller förtorv eftersom torv nybildas i mycket långsam takt, säger motionärernavidare.Den viktigaste negativa miljöeffekten som följer med användning av torvsom bränsle är dock de skador som torvtäkt innebär, påpekar motionärerna.Våtmarker kan vara känsliga miljöer av stor ekologisk betydelse, sägermotionärerna och anser att en avvägning alltid måste göras mellan miljövärdenoch andra samhällsmål. Torvtäkt kan och bör tillåtas efter sedvanligmiljöprövning, men det finns ingen anledning att subventionera ett bränslesom inte har några uppenbara miljöfördelar framför t.ex. fossila bränslen,anför motionärerna och erinrar om att har framfört attskyddet av våtmarker vid torvbrytning kan behöva stärkas. De anser attregeringen - i stället för att i praktiken subventionera miljöförstöring- bör utreda om så är fallet.Även i motion 2003/04:N10 (fp) föreslås att skall avslå regeringensförslag att torv skall bli ett certifikatberättigande bränsle när denanvänds för elproduktion i kraftvärmeverk. var kritiskt tillelcertifikatssystemet när det infördes, erinrar motionärerna om. De anseratt systemet är administrativt krångligt och kostnaderna höga. Att köpacertifikat är inget fritt val och ger inte automatiskt grön el, anförmotionärerna. De menar att systemet inte heller innebär någon lösning påklimatproblemen. Regeringen föreslår att även torv skall inkluderas ielcertifikatssystemet, trots att den tillstår att torv inte är en förnybarenergikälla, säger motionärerna. Enligt deras mening luckrar detta uppsyftet med elcertifikatssystemet. klassificeras i FN:s klimatpanelsom ett fossilt, koldioxidemitterande bränsle, konstateras det. Tillskillnad från andra fossila bränslen som gas, olja och kol förnyas visserligentorv, men förnyelsen tar . En övergång från andra fossilabränslen till torvförbränning kommer därför inte att minska mängdenkoldioxid i atmosfären inom överskådlig tid, anför motionärerna. De anseratt torvutvinning dessutom helt ödelägger den ursprungliga naturmiljön iområden där det finns många sällsynta och hotade arter. Motionärerna serdärför inget skäl till att främja ytterligare brytning av torv genom attinkludera torvförbränning i elcertifikatssystemet.I motion 2003/04:N8 (v) begärs ett tillkännagivande om att torv inte böringå i systemet för elcertifikat, med hänvisning till att torv enligtKyotoprotokollet är klassificerat som fossilt bränsle. förnyas imycket långsam takt, vilket leder till att känsliga landskap och ekosystemrubbas och att den biologiska mångfalden riskerar att utarmas, anförmotionärerna. De anser att om torv skall berättiga till elcertifikat gerdetta en signal om att torv är en miljövänlig energikälla och att detdärmed finns en stor risk för att brytningen av torv ökar. Då torveldningbidrar kraftigt till påverkan på klimatet är torv enligt såväl Kyotoprotokolletsom EU och FN:s klimatpanel klassificerat som ett fossilt bränsle, sägermotionärerna. De konstaterar att denna definition tilämpas även i detföreslagna systemet avseende handel med utsläppsrätter. Motionärernanoterar att torven står för av samlade växthusgasutsläpp,som den bidrar till av energitillförseln. Utsläppenav koldioxid från torveldning är större per energienhet än för de bränslensom vanligen klassificeras som fossila, säger motionärerna. De erinrar omatt har varit starkt drivande i klimatarbetet inom EU ochinternationellt och anser att om de riktlinjer för en hållbar klimatpolitiksom beslutats genom ett internationellt engagemang inte följs hamnarSverige i en situation där trovärdigheten kan ifrågasättas.Slutligen föreslås även i motion 2003/04:N11 (mp) ett tillkännagivande omatt torv inte bör ingå i systemet för elcertifikat. bedöms av EU,FN:s klimatpanel och internationella energiorganet IEA som jämställt medfossila bränslen, säger motionären. Koldioxidutsläpp från torv räknasdärför med i den utsläppsstatistik som redovisas till EU och enligtklimatkonventionen. är inte koldioxidneutralt, utan varje terawattimmetorv som eldas ger ett utsläpp av ca , vilket är högre än förolja, stenkol och brunkol, anför motionären. Hon menar att även om detskulle finnas argument för att klassificera torv som förnybart ellermiljövänligt är det inte en fråga som bör beslutas av ett nationelltparlament. Inom EU:s handel med utsläppsrätter är det sannoliktatt torveldning kommer att kräva utsläppsrätter, påpekar motionären vidare.Hon anser att det är inkonsekvent att genom elcertifikaten gynna sammautsläpp som handeln med utsläppsrätter syftar till att hålla nere. Nationellasärregler hindrar också certifikatshandel över gränserna när den införsi andra länder, säger motionären. Hon hänvisar till att importen, enligtTorvutredningens betänkande (SOU 2002:100), svarade för avanvändningen av torv och finner det egendomligt att svenskaelkonsumenterskall betala för en verksamhet som leder till naturförstörelse i Estlandoch och till ökade utsläpp av koldioxid i . Torvensutsläpp kan, enligt uppgifter, uppskattas till ca 1,4miljoner ton koldioxid , motsvarande av de totalaväxthusgasutsläppen,vartill kommer utsläpp av metan och dikväveoxid samt utsläpp från maskiner,transporter och beredning, uppger motionären. Hon säger att torven under20 års tid har erhållit stora direkta och indirekta subventioner och attbefrielse från koldioxidskatt och energiskatt har varit en förutsättningför att torv skall kunna brytas.