bet · GR01MJU16 · 2004-04-27 00:00:00 — Deaktuella skogsbruksåtgärderna kan därmed betecknas som miljöfarlig verksamhet.Den omständigheten att och skogsvårdsstyrelserna utövaren tillsyn av visst slag över skogsbruket utgör inte hinder för en kommunatt också utöva viss tillsyn såvitt avser åtgärder som kan beröra miljö-och hälsoskydd inom kommunen. kommuns beslut att ta ut avgift försådan tillsyn är därför lagligen grundat.Utskottet har inhämtat att i en skrivelse till regeringenden har föreslagit att det görs en ändring vad gällertillsynen enligt på så sätt att tillsynsansvarockså kommer att omfatta 9 kap. vad gäller verksamhet på marksom omfattas av bestämmelserna i skogsvårdslagen. Ärendet bereds inomMiljödepartementet. Utskottet föreslår att motionerna 2002/03:MJ424 (kd)yrkande 25, 2002/03:N269 (m) yrkande 8, 2003/04:MJ24 (fp) yrkande 11 och2003/04:MJ218 (s) i avvaktan på resultatet av de överväganden som pågårlämnas utan vidare åtgärd.Som anförs i skrivelsen utför skogsvårdsorganisationen vid sidan avmyndighetsuppgifterna avgiftsbaserade uppdrag åt olika intressenter inomramen för sitt kompetensområde. Verksamheten är självfinansierad. Sådanuppdragsverksamhet åt skogsbruket har sedan skogsvårdsstyrelsernas tillkomstutgjort en betydande del av organisationens verksamhet. Regering ochriksdag har vid ett flertal tillfällen betonat att uppdragsverksamheten ären del av skogspolitiken och ett skogspolitiskt medel. Uppdragsverksamhetenär inriktad på sådana områden som är särskilt angelägna ur skogspolitiskaeller andra samhälleliga synvinklar, bl.a. upprättande av grönaskogsbruksplaner, stämpling av skog, värdering av skogsfastigheter, utbildningav skoglig personal, inventeringar av olika slag och samordning avmarkberedning för att hjälpa skogsägarna till bättre återväxtresultat.Verksamheten är anpassad så att den inte kommer i konflikt med myndighetenstillsynsansvar. Därutöver utförs uppdrag åt Arbetsmarknadsmyndigheterna,s.k. gröna jobb, som innebär att arbetslösa får arbeta och utvecklasinom området skogs-, natur- och kulturmiljövård som viktigaresultat för skogspolitikens genomförande nås. utgjordeomfattningen av uppdragsverksamheten av skogsvårdsorganisationensverksamhet.Skogsvårdsorganisationen har även en internationell uppdragsverksamhetinom sitt kompetensområde. Till stor del rör det sig om biståndsprojektmed finansiering av Sida inom , och övriga Östeuropa.Denna verksamhet är viktig, bl.a. med tanke på den kommande utvidgningenav EU och den redan nu till stor del gemensamma virkesmarknaden iÖstersjöområdet. Den är också av betydelse för kompetensuppbyggnad inomskogsvårdsorganisationen.Utskottet anser i likhet med regeringen att uppdragsverksamheten är ettviktigt medel i skogspolitiken. Verksamheten är en förutsättning för attkunna bibehålla en effektiv skogsvårdsmyndighet med den lokala förankringsom behövs för att nå ut med rådgivning och information. Genom verksamhetenfår myndigheten möjlighet att direkt påverka skogsbruket, både genom deprodukter och tjänster som tas fram och säljs och genom tillfällen tillrådgivning i kontakter med skogsägare och andra verksamma inom skogen.Uppdragsverksamhet i offentlig regi på en konkurrensutsatt marknad har påsenare år ifrågasatts från principiella utgångspunkter. uppdragsverksamhet har varit föremål för olikautvärderingar,bl.a. med utgångspunkt i konkurrensaspekter. Inom ramen för utvärderingenav skogspolitiken har en granskning av uppdragsverksamheten gjorts av enextern utvärderare. Utvärderaren konstaterar bl.a. att det utifrån etthelhetsperspektiv inte finns några belägg för att myndighetens verksamhetskulle ha någon menlig inverkan på marknaden. Utskottet föreslår att motion2003/04:MJ23 (m) yrkande 8 avstyrks med hänvisning till vad som anförts.Även motion 2003/04:MJ22 (v) yrkande 5 bör med det anförda lämnas utanvidare åtgärd.Statligt ägandeUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen har anfört och avstyrker motioner omatt i första hand avsätta statligt ägd skog framför privatägd skog tillreservat (c) och det statliga skogsinnehavet (m, fp, kd, c).Jämför reservationerna 46 (m), 47 (fp), 48 (kd) och 49 (c).SkrivelsenStaten som skogsägare har gammal hävd i . Redan i början av 1900-taletförvaltade ca mark för aktivt skogsbrukoch annan mark. äger staten av denproduktiva skogsmarksarealen i . Den allra största delen, eller3,, ägs och förvaltas genom det helstatliga Sveaskog ABsom bildades . Statligt skogsägande kan öka konkurrensen om vedråvaranvilket bl.a. innebär lättare tillgång för köpsågverk. Ett statligtskogsägande kan öka antalet säljare på marknaden. Genom ett statligt ägandeav skogsmark kan genomförande av reservatsbildning och förvaltning avområden med skyddsvärd skogsmark underlättas. Även i många andra länderäger staten eller andra delar av den offentliga sektorn betydande arealerskogsmark. Statlig skog förvaltas , förutom av , bl.a. avStatens fastighetsverk och . Därtill förvaltas skogsmarkav ett 20-tal myndigheter och helägda statliga bolag. Som exempel kannämnas , vissa universitet samt Skogsstyrelsen.MotionernaI fråga om statens uppgift beträffande utvecklingen av skogsnäringen anförsi kommittémotion 2002/03:MJ425 (kd) yrkande 1 att staten bör sälja ut deföretag som är verksamma på den konkurrensutsatta marknaden. Statensuppgift är att ta hand om områden med höga naturvärden som undantas brukning,att införskaffa och hålla viss produktionsmark som bytesvara närallmänintresset kräver att privata skogsägares marker kan brukas.I kommittémotion 2003/04:MJ23 (m) yrkande 9 anförs att staten äger ca20 % av skogen i . Andelen offentligt ägd skog är än större genomatt både kommuner och kyrkan är stora skogsägare. Privatskogsbruket inneharendast hälften av skogsmarken i . Enligt vår mening är den offentligtägda andelen alltför stor. Enligt kommittémotion 2003/04:MJ24 (fp) yrkande12 bör målet för vara att sköta samhällets skogar samt tillhandahållaersättningsmark vid reservatsbildningar. Det överväldigande antaletstatliga företag bör avyttras. I kommittémotion 2003/04:MJ26 (c) yrkande 3framhålls möjligheten för nya småföretag vid en kontrollerad avvecklingav i självbärande enheter skog. Kapital bundet i de storaskogsbolagens innehav av skog är lågavkastande relativt marknadsvärdet. Enligtmotionens yrkande 9 har staten ett ansvar för att bevaka konkurrensfrågornapå virkesmarknaden. Då staten genom har en mycket dominerandeställning när det gäller skogsinnehav är det utomordentligt viktigt attkonkurrensfrågorna beaktas. I fråga om privat och statligt ägande anförsi kommittémotion 2003/04:MJ409 (kd) yrkande 3 att regering och riksdagtidigare har markerat samstämmighet i synen på ägarstrukturen i det svenskaskogsbruket, vilket inneburit att det enskilda ägandet skall stimulerasi förhållande till ett ökat storbolagsägande. Även fortsättningsvis bördet enskilda ägandet i svenskt skogsbruk främjas. Enligt kommittémotion2003/04:MJ412 (c) yrkande 2 bör skyddet för privat ägande stärkas för attundvika dämpande effekter på företagande och ekonomisk tillväxt. Enligtmotionens yrkande 5 bör i första hand statligt ägd skog avsättas tillreservat framför privatägd skog när likvärdiga skyddsvärden finns atttillgå. Reservatsbildning av övrig skog bör endast ske i de fall dålikvärdig skog ej går att finna i statlig ägo. Behandlingen av naturresurserär enligt partimotion 2003/04:N327 (c) yrkande 9 ett strategiskt nationelltintresse. Kapital bundet i de stora skogsbolagens innehav av skog ärlågavkastande relativt marknadsvärdet.Utskottets ställningstagandeI skrivelsen redovisas de skäl som tidigare angetts för att staten böräga betydande skogsarealer. Skälen kan sammanfattas på följande sätt.Statligt skogsbruk bör genom att vara ledande inom såväl natur- ochkulturmiljövård som produktion av virke och andra nyttigheter tjäna somföredöme för hela skogsnäringen. Statligt skogsägande underlättar vidareen långsiktig förvaltning av större sammanhängande områden för att t.ex.bevara biologisk mångfald och från natur- och kulturmiljösynpunkt värdefullskogsmark. Statligt skogsägande ger också möjligheter till bättre arronderingav mark och underlättar markbyten med andra ägare vilket bl.a. är viktigtför att tillgodose friluftslivets samt natur- och kulturmiljövårdens behov.Skogen är en naturresurs med stora natur- och kulturmiljövärden och ennaturtillgång som berör många människor och som i hög grad bör varatillgänglig för ett rörligt friluftsliv. Ett statligt skogsägande värnardessa intressen och stärker allmänhetens känsla för skogen med dess natur-och kulturmiljövärden som gemensam tillgång och gemensamt ansvar. Vidareskall skogsmark som ingår i nationalpark enligt gällande lagstiftningägas av staten. Staten äger också skogsmark för speciella ändamål, t.ex.genom för långsiktiga vetenskapliga ändamål.Utskottet instämmer med regeringen i vad som anförts och i att statensskogar skall förvaltas på ett föredömligt sätt såväl när det gällervirkesproduktion som hänsyn till natur- och kulturmiljön samt sociala värden.På miljösidan bör staten följaktligen ligga i frontlinjen beträffandekrav på en ansvarsfull förvaltning av det egna skogsbruket och ombesörjaen god kompetens såväl inom den egna verksamheten som hos anlitadeorganisationer. är merparten av det statliga skogsbruket anslutettill den frivilliga certifieringsstandarden FSC. Statens skogsförvaltningkan ha stor betydelse för att utveckla den lokala turistnäringen och natur-och kulturturism. har beslutat att utveckla en sådan verksamhetpå sina marker.Utskottet anser att statligt skogsbruk därmed bör kunna tjäna som ettföredöme för hela skogsnäringen genom att fortsätta att utvecklaförvaltningsmodeller som kan ge förutsättningar för både en effektiv ochvärdeskapande virkesproduktion och bevarande av natur- och kulturmiljövärdensamt annat nyttjande. Genom det statliga skogsinnehavet finns särskildamöjligheter att bidra till detta. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 2002/03:MJ425 (kd) yrkande 1, 2003/04:MJ23 (m) yrkande 9,2003/04:MJ24 (fp) yrkande 12, 2003/04:MJ26 (c) yrkandena 3 och 9, 2003/04:MJ409(kd) yrkande 3, 2003/04:MJ412 (c) yrkandena 2 och 5 och 2003/04:N327 (c)yrkande 9.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ett nationellt skogsprogram, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett nationellt skogsprogram. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ24 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att skogspolitiska beslut med två jämställda mål,produktionsmål och miljömål, bör ligga fast, men att skogens betydelse förSveriges välstånd tydligare bör belysas då av export frånskogsbruket är nettoexport. Avverkningarna ligger straxöver den nivå som bedöms som långsiktigt uthållig. ökar efterfråganpå industrived med 1 miljon kubikmeter . Det krävs enligt våruppfattning en grundlig analys för att bedöma hur skogens resurser framöverskall tillvaratas på rätt sätt. En strategi för användningen av våra skogarbör utarbetas för ett optimalt nyttjande av de skogliga resurserna.Folkpartiet förordar därför att ett nationellt skogsprogram tas fram.Detta bör ges regeringen till känna.2. Globala skogsfrågor, punkt 2 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om globala skogsfrågor. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ24 yrkande 3.StällningstagandeVi delar i huvudsak regeringens synpunkter vad gäller internationelltskogssamarbete. Samarbete på olika nivåer är oerhört värdefullt för attnå fram till ett hållbart globalt skogsbruk. Vi vill emellertid ytterligareunderstryka vikten av att tredje världens länder tydligare involveras ide globala skogsdiskussionerna. Skogsskövling och svedjebruk bidrar tillklimatförändringar och jorderosion, vilket förhindrar utvecklingsländernasodlingsmöjligheter och hungerbekämpning. Vi saknar i skrivelsen ettresonemang kring kopplingen mellan bistånds- och utvecklingsfrågorna ochett miljömässigt hållbart skogsbruk. Detta bör ges regeringen till känna.3. Skogscertifiering, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skogscertifiering. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:MJ425 yrkande 5 och avslår motion 2003/04:MJ409 yrkande 7.StällningstagandeSkogscertifiering är en marknadsdriven process. Det är viktigt attcertifieringen fungerar som en drivkraft och ett kommunikationsinstrument påen fri marknad. anser att statens uppgift begränsar sigtill att tillse att det finns ett institutionellt ramverk som kan säkerställaatt marknadsprinciperna fungerar väl. Anslutningen till ett certifieringssystemmåste vara frivillig och de som inte ansluter sig får inte diskrimineras.Ramverket bör inte tillåta ett certifieringsmonopol utan garantera frihetatt etablera nya certifieringssystem. Skogscertifiering får inte ledatill förtäckta handelshinder. Detta bör ges regeringen till känna.4. Konkurrensneutralitet, punkt 4 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kostnadsnackdelar för skogsnäringen i Sverige.Därmed bifaller motion 2002/03:N269 yrkande 3.StällningstagandeFör ett högkostnadsland där skogsnäringen verkar efter egen förmåga påmarknaden blir det särskilt viktigt att konkurrensneutralitet råder iförhållande till skogsbruk och skogsindustrier i andra länder. Skogsbruketi har redan ett ekonomiskt handikapp eftersom flera viktigakonkurrentländer subventionerar sitt skogsbruk. Det finns exempel på storamoderna sågverk i forna som byggts med stora statliga subventioner.Svenska staten har en viktig uppgift att i sitt internationella arbetese till att dessa kostnadsnackdelar för skogsbruk och skogsindustrier iSverige minimeras. Som exempel kan nämnas att en svensk skogsmaskin kanbelastas med en bränsleskatt på mer än motsvarandemaskin i . Vi föreslår återigen en sänkning av dieselskatten förskogsmaskiner. Detta bör ges regeringen till känna.5. En gemensam skogspolitik, punkt 5 (m, kd, c)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en gemensam skogspolitik. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ25 yrkande 7.StällningstagandeVi anser i likhet med regeringen att det inte skall införas någon gemensamskogspolitik inom EU. Utgångspunkten bör vara att varje land självt skallråda över sina naturtillgångar i form av skog, berg, rinnande vattendragm.fl. Det är angeläget att håller fast vid uppfattningen attskogspolitiken skall vara en nationell angelägenhet. bör förhindrabeslut som innebär att skogspolitiken blir ett EU-gemensamt politikområde,även om vårt land skulle bli ensamt bland medlemsländerna om dennauppfattning. Detta bör ges regeringen till känna.6. Utvärdering av skogspolitiken, punkt 6 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en utvärdering av svensk skogspolitik. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ23 yrkande 2 och avslår motionerna2003/04:MJ22 yrkande 1, 2003/04:MJ25 yrkande 1, 2003/04:MJ361, 2003/04:MJ409yrkandena 2 och 5 och 2003/04:MJ453.StällningstagandeAtt utvärdera vad som hänt kan vara bra, men det är oroväckande attregeringen anser att utvärderingen skall samordnas med utvärderingen avmiljökvalitetsmålen. Det kan i så fall vara svårt att undvika att miljömåletprioriteras på bekostnad av produktionsmålet. Enligt vår uppfattning fårproduktionsmålet inte vika i förhållande till miljömålet. Detta bör gesregeringen till känna.7. Utvärdering av skogspolitiken, punkt 6 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utvärdering av skogspolitiken. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:MJ25 yrkande 1 och 2003/04:MJ409 yrkandena2 och 5 och avslår motionerna 2003/04:MJ22 yrkande 1, 2003/04:MJ23 yrkande2, 2003/04:MJ361 och 2003/04:MJ453.StällningstagandeDen senaste tidens utveckling visar att en översyn av den svenskaskogspolitiken är nödvändig. En totalöversyn av skogspolitiken behöver sålundagöras med en avvägning mellan produktions- och miljömål. En sådan avvägningbör vara väl underbyggd och beakta studier av olika skogsområden somskyddas genom statliga markköp eller frivilligt ingångna skogsvårdsavtal.Regeringen bör återkomma till med en sammanhållen strategi förförvaltningen av den svenska skogen.Efterfrågan på skogsprodukter är stor i det moderna samhället. På tio århar virkesanvändningen i ökat med , vilketär en ökning . Efterfrågan bedöms fortsätta öka åtminstone 10-20år framåt, vilket innebär att virkesförbrukningen kommer att överstigaavverkningspotentialen. För att det svenska skogsbruket skall vara hållbartfår inte den årliga avverkningen överstiga avverkningspotentialen. Dettabör ges regeringen till känna.8. Utvärdering av skogspolitiken, punkt 6 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en utvärdering av svensk skogspolitik. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ22 yrkande 1 och avslår motionerna2003/04:MJ23 yrkande 2, 2003/04:MJ25 yrkande 1, 2003/04:MJ361, 2003/04:MJ409yrkandena 2 och 5 och 2003/04:MJ453.StällningstagandeDen svenska skogen är för landets invånare en omistlig källa till månganyttigheter och upplevelser. Produkter från svensk skog har i mångaårhundraden stått för en stor del av landets ekonomiska bas. Ökande bristeri skogsskötseln och återplanteringen visar att det avreglerade skogsbruketmed större ansvar och frihet för skogsägarna inte fungerar tillfredsställande.Andra näringar än skogsindustri som är beroende av skog av en visskvalitet blir i vissa regioner allt viktigare - både ekonomiskt och ekologiskt.Det handlar bl.a. om turistindustrin och upplevelseindustrin. Alla dessaförändringar och frågetecken gör att det ställs andra krav på svenskskogspolitik än när svensk skogspolitik senastreviderades.Vänsterpartiet anser att svensk skogspolitik bör ses över utifrån ovanståendepunkter. Utvärderingen bör vara oberoende men samordnas med Skogsstyrelsenoch så att skogspolitikens mål för miljö och produktionbehandlas på ett likställt sätt. Detta bör ge regeringen tillkänna.9. Skogspolitikens mål, punkt 7 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skogspolitikens mål. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ23 yrkande 1 och avslår motionerna 2002/03:MJ304,2002/03:MJ425 yrkande 2, 2003/04:MJ26 yrkande 8 och 2003/04:MJ409 yrkande 1.StällningstagandeDet är med tillfredsställelse som vi noterar att regeringen håller fastvid de mål som gäller för skogspolitiken. Den utvärdering som redangjorts av hur väl de skogspolitiska målen uppfyllts visar att produktionsmåletkommit i andra hand sedan den nya lagen börjat gälla. Enligt vår meningbör inte jämställandet av miljö- och produktionsmålen innebära attproduktionen prioriteras ned. Tillämpningen av skogspolitiken bör som enbärande del ha medborgarnas möjlighet att bo och verka på landsbygden.Vad som anförts bör ges regeringen till känna.10. Skogspolitikens mål, punkt 7 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skogspolitikens mål. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ26 yrkande 8 och avslår motionerna 2002/03:MJ304,2002/03:MJ425 yrkande 2, 2003/04:MJ23 yrkande 1 och 2003/04:MJ409 yrkande 1.StällningstagandeDen skogsmark som redan avsatts av naturvårds-, kulturmiljövårds- ochrekreationsskäl samt den mark som kommer att avsättas till följd av deytterligare krav som diskuteras i politiken på riksnivå och regional nivåär troligen större än vad den skogspolitiska utredningen utgått ifrån.Det är också troligt att avsättningarna i högre utsträckning hamnar iäldre, värdefull skog med hög timmerandel. Konsekvenserna förvirkesförsörjningenav statens avsättningspolitik har lett till stor oro i näringen. Härtillkommer att tusentals skogsägare reagerar på att de skulle utgöra ett hotmot den biodiversitet som tidigare skapats på deras gårdar.Denna politik kan enligt min uppfattning komma att rycka undan råvaranför sågverken och slå sönder bärkraftiga företag på landsbygden. Statentär nu på det engagemang som finns i ägarleden för miljöfrågorna i skogen.Det är hög tid för att ta ansvar för sin huvuduppgift att, motbakgrund av den övergripande ekonomiska politiken, bedöma om balansenmellan produktions- och miljöintressen i skogsbruket utvecklastillfredsställande.Detta bör ges regeringen till känna.11. Tätortsnära skogar, punkt 8 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tätortsnära skogar. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ24 yrkande 5 och avslår motion 2003/04:MJ22 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att regeringens skrivelse inte i tillräckligt hög grad belysersamspelet mellan skogens sociala värden och skogen som bruksplats. Det ärav stor vikt att bedriva ett varsamt tätortsnära skogsbruk som kan kombinerasmed ett rikt friluftsliv för befolkningen. Det är därför viktigt attutveckla varsamma brukningsmetoder, vid tätortsnära skogsbruk, för attkunna samutnyttja skogens resurser som rekreation i kombination medproduktion. I de fall friluftslivet kräver större inskränkningar i skogsbruketbör detta lösas framför allt med civilrättsliga avtal. Detta bör gesregeringen till känna.12. Tätortsnära skogar, punkt 8 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tätortsnära skogar. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ22 yrkande 4 och avslår motion 2003/04:MJ24 yrkande 5.StällningstagandeJag har konstaterat att många tätortsnära skogar har stor betydelse förhälsan och människors välbefinnande, men detta har ännu inte slagit igenomi skogspolitiken. Bland de tydligaste exemplen på detta finns skogar i t.ex. som har mer än en miljon besökare , men ändåanses det att skogen skall skötas enbart utifrån skogsvårdslagen ochvirkesproduktionsmålet.Vänsterpartiet föreslår att en författningsändring sker såsom Skogsstyrelsenhar föreslagit, så att avverkningar skall kunna ske på ett sådant sättatt naturvärden m.m. bevaras eller utvecklas. Det bör också ske förändringari berörd lagstiftning så att skogsägare åläggs ett informations- ochsamrådsförfarande gentemot permanent- och fritidsboende, friluftsorganisationerm.fl.