bet · GS01KRU1 · 2004-11-25 00:00:00 — De nuvarande nationellamålen har enligt partiet snarare karaktären av medelän mål för kulturpolitiken.Kulturutskottets tidigare uttalandenKulturutskottet har pekat på problem ochbrister i den resultatredovisning som ges ibudgetpropositionerna.Hösten 1999 framhöll utskottet attresultatredovisningarna i budgetpropositionernaockså borde kunna utgöra en av utgångspunkterna förarbetet inom utskottet med uppföljning ochutvärdering (bet. 1999/2000:KrU1 s. 21-22).Utskottet önskade att resultatbedömningar,prioriteringar och medelsbehov skulle sättas i äntydligare relation till uppsatta mål ochbidragssyften. Utskottet konstaterade attkulturområdet ingick i en kategori områden där detkrävs möda och uppfinningsrikedom, både inominstitutioner, myndigheter och departement, när detgäller att utveckla metoder för att speglautvecklingen inom olika områden och för att få frammaterial som kan utgöra grund för bedömningar,uppföljning och utvärdering.Hösten 2000 kommenterade utskottet den nyaindelningen av budgeten i politikområden ochregeringens förslag till mål för dessa (bet.2000/01:KrU12 s. 19-20). Utskottet skrev attindelningen av budgeten i politikområden om möjligtborde anpassas till den av beslutadeutgiftsområdesindelningen av budgeten, eftersomdenna enligt riksdagsordningen följerutskottsindelningen i . Utskottetunderströk att mål måste utformas och få ett sådantinnehåll att de är uppföljningsbara. Alltförövergripande och allmänt hållna mål är inte tillnågon större nytta i uppföljnings- ochutvärderingssammanhang, särskilt inte för en sådanverksamhet som den inom kulturområdet som till sinkaraktär i många stycken redan kan vara svår attuttrycka i mätbara termer. Utskottet framhöll ändåatt allmänna och övergripande mål för större områdendock har sitt värde som uttryck för ochregeringens vilja när det gäller inriktningen avt.ex. kulturpolitiken och som bas för utarbetande avmål inom delområden. De kan också bidra till att denönskade inriktningen av kulturpolitiken fårgenomslagskraft även inom andra samhällssektorer ochutanför det statliga ansvarsområdet.Hösten 2002 framförde utskottet i samband medbehandlingen av skrivelse 2001/02:176 Kultur ochdelaktighet att resultatredovisningarna ibudgetpropositionerna i möjligaste mån borde gällautvecklingen (bet.2002/03:KrU1 s. 37-43). Utskottet upprepade ävenkrav och synpunkter vad gällermålformuleringar och resultatredovisning.Hösten 2003 återkom utskottet återigen till fråganom målformuleringar (bet. 2003/04:KrU1 s. 20-22).Utskottet skrev där att det vore värdefullt omregeringen anger mot vilka övergripande mål ochverksamhetsmål som resultatbedömningarna ibudgetpropositionen görs. I anslutning härtillskulle regeringen även tydligare än vad som sker kunna koppla resultatbedömningarna tillförslagen om anslagstilldelning.Utskottets ställningstagandeUtskottets ställningstagande kansammanfattningsvis sägas gälla dels målformuleringari sig, dels mätmetoder för resultaten, dels denbristande överensstämmelsen mellan indelningen ipolitikområden respektive utgiftsområden samtslutligen kopplingen mellan resultatredovisningenoch förslagen om anslagstilldelning.Utskottet anser att arbetet med målformuleringarbör inriktas på att målen blir mätbara på ett ellerannat sätt. Som ovan redovisats är det utskottetsuppfattning att övergripande mål för större områdenhar sitt värde genom att de ger uttryck förriksdagens och regeringens vilja med den fördapolitiken. På en lägre nivå måste dock dessaövergripande mål konkretiseras i delmål som ärmätbara. Det är då viktigt att kopplingen mellan delägre delmålen och de övergripande målen görstydliga. Utskottets uppfattning är att ett effektivthushållande med statliga medel förutsätter attresultaten av de satsningar som görs kan följas uppoch utvärderas. De utgifter som inte fullt ut kanföljas upp i budgetpropositionen medresultatindikatorer eller andra metoder börregelbundet utvärderas i resultatskrivelser därmöjligheten till en mer djuplodande analys finns.Utskottet välkomnar att regeringen nu deklarerar attden avser att arbeta med att utvecklamålformuleringar så att de blir tydliga ochuppföljningsbara.Utskottet är vidare av den uppfattningen att detär angeläget att resultatindikatorer utvecklas.Resultatindikatorerna bör ha en tydlig koppling tillmålformuleringarna och bör redovisas över en periodpå åtminstone . För de anslag där resultatensvårligen låter sig kvantifieras är det viktigt attutarbeta andra former av relevanta mätmetoder. Ävenregeringen gör bedömningen att utvecklingen avresultatindikatorer bör ta fart. Utskottet saknardock en diskussion om hur uppföljningen bör gå tillnär målen snarare handlar om kvalitet än kvantitet.När det gäller överensstämmelsen mellanindelningen i utgiftsområden respektivepolitikområden är det utskottets mening att fullöverensstämmelse bör eftersträvas. Utskottet anserdock att den kompromiss som regeringen presenterardär såväl finansiering som bidrag tillmåluppfyllelse på politikområdesnivå för respektivemyndighet redovisas är värd att prövas. Syftet meddenna nya redovisning är att länken mellananslagsstrukturen och verksamhetsstrukturen skatydliggöras.Regeringen redovisar sin avsikt att tydligarekoppla förslagen till anslagstilldelning till deresultat som kommer fram i uppföljningsarbetet. Detär enligt utskottets mening glädjande att regeringenuppmärksammat den tidigare bristande kopplingen ochnu avser att rätta till detta.Utskottet anser i likhet med tidigare uttalanden(senast bet. 2003/04:KrU1) att det är angeläget att1996 års nationella kulturpolitiska mål får gällaunder . Som utskottet redogör för ovanså anser utskottet att det är angeläget meduppföljningsbara delmål inom kulturpolitiken. Vidareframgår av budgetpropositionen att regeringen är avsamma uppfattning. Utskottet anser därför att någotsärskilt uttalande i denna fråga inte är påkallatoch avstyrker därför motion Kr368 (fp) yrkande 1.2.2 Pris- och löneomräkningUtskottets förslag i korthet:Utskottet föreslår att ska göra etttillkännagivande i vilket man begär- dels att gjorda pris- och löneomräkningarpå utgiftsområde 17 redovisas på ett tydligtsätt i budgetpropositionen,- dels att regeringen utvärderar effekternaav det nuvarande pris- ochlöneomräkningssystemet för anslagen inomkultursektorn,- dels att regeringen i samband med dennaöversyn också ser över den nu användametoden för nivåanpassning av myndigheternashyreskompensation i syfte att uppnå bättreföljsamhet.De i detta sammanhang behandlade motionernaavstyrks.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).BakgrundFör att säkerställa att anslagen på statsbudgeten inte urholkasav inflation och löneökningar görs enteknisk pris- och löneomräkning av ett stort antalanslag på statsbudgeten. Av de 54 anslag som finnspå utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid är det drygt 2/3 som återkommande räknas ompå detta sätt.När anslagen inom politikområdet Kulturpolitikräknas om använder sig regeringen av någon avföljande tre metoder.- Förvaltningsanslagsomräkning: Vid omräkningenanpassas anslaget till hur löner, lokalkostnader ochövriga förvaltningskostnader har utvecklats var försig. För lönekostnadsdelen görs också ettproduktivitetsavdrag motsvarande den genomsnittligaproduktivitetsutvecklingen i den privatatjänstesektorn . Dennaomräkningsmetod tillämpas på myndigheter samt påvissa institutioner inom kulturområdet som Operan,, , Svenska Rikskonserter ochDansens Hus. Dessa institutioner ska, liksomstatliga myndigheter, lämna årsredovisningar tillregeringen. De omfattas även av den mål- ochresultatdialog som regeringen för med myndighets-och institutionschefer inom kulturområdet.- Löneindex: Metoden används för omräkning av vissabidrag, däribland bidrag till regionala samt lokalateater-, dans- och musikinstitutioner. Någonprisomräkning av lokalkostnaderna görs inte på dessaanslag. Huvudansvaret för de regionala och lokalakulturinstitutionerna vilar på huvudmännen, dvs.landsting och kommuner.- Bidragsomräkning: Metoden tillämpas på vissabidrag, t.ex. litteraturstödet, och innebärvanligtvis att någon pris- och löneomräkning integörs.Statsbidraget till de fria grupperna ingår i anslag28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- ochmusikändamål, av vilket endast en mindre del pris-och löneomräknas. Omräkningen gäller dock inte defria gruppernas bidrag.MotionernaVänsterpartiet föreslår i motion Kr311 att pris- ochlöneomräkningen ska utformas på ett mer rättvisandesätt än för att anslagen inom kultursektorninte ska urholkas. Regeringen bör låta utreda dennafråga, anser motionärerna som är kritiska till attvissa anslag inte automatiskt får någon pris- ochlöneomräkning, såsom anslagen till den friascenkonsten, och amatörkulturen.Motionärerna är också kritiska till att dekulturinstitutioner som får sina anslag pris- ochlöneomräknade får vidkännas ett avdrag som skakompenseras med ökad produktivitet. När eninstitution inte längre mäktar med detta måste denskära ned verksamhetsvolymen. Än värre blir detalltså för dem som över huvud taget inte får någonersättning för konjunkturbundna kostnadsökningar,påpekar motionärerna.Kristdemokraterna kräver i motion Kr361 attanslagen till de fria grupperna och Teateralliansenska pris- och löneomräknas (yrkande 1). Motionärernaär kritiska till att vissa anslag inom kultursektorninte omfattas av någon pris- och löneuppräkningtrots att större delen av dem går till löner. Detgäller t.ex. anslaget till de fria grupperna ochtill . Det finns all anledning attkritisera regeringen för dess sätt att handskas meddenna fråga, framhåller motionärerna som ocksåpåpekar att problemet har varit väl känt sedan längeoch är i stort behov av att åtgärdas.Behovet av en pris- och löneomräkning av anslagettill de fria grupperna tas också upp ifyrpartimotionen Kr357 (kd, m, fp, c). Motionärernaanser att det borde vara en självklarhet att ävendetta anslag ska omfattas av pris- och löneomräkning(yrkande 3).UtskottetTydlig redovisning av pris- och löneomräkningarUtskottet vill inledningsvis ta upp frågan om detsätt på vilket regeringen redovisar gjorda pris- ochlöneomräkningar av olika anslag.Sedan ett antal år tillbaka anges ibudgetpropositionen hur stora pris- ochlöneomräkningar som gjorts. Det framgår av särskildatabeller i vilka man för respektive anslag kanutläsa med vilket samlat belopp pris- ochlöneomräkningen har påverkat den föreslagnaanslagsnivån, liksom hur stort nettobelopp som förtstill eller från anslaget genom direkta politiskabeslut. Det senare är inte minst viktigt eftersomläsaren därigenom snabbt får en bild av vilkapolitiska prioriteringar som bär upp regeringensbudgetalternativ på mer detaljerad nivå. Avbetydelse är emellertid också att kommentarerna ianslutning till dessa uppgifter är tydliga, och såär oftast också fallet när det gäller de politiskaprioriteringarna.Däremot kan man av budgetpropositionen inte direktutläsa hur pris- och löneomräkningen är gjord,vilket enligt utskottets mening framstår somönskvärt mot bakgrund av de diskussioner som harförevarit i denna fråga . Särskiltpåtagligt blir behovet av en sådan redovisning närpris- och löneomräkningen är negativ, som fallet äri årets budgetproposition för fem av anslagen påutgiftsområde 17[1]. Inte i något av dessa fallkommenteras denna omständighet. För ett av anslagen- Statens ljud- och bildarkivs förvaltningsanslag -leder pris- och löneomräkningen till att anslagetför 2005 minskas med motsvarande 2,7 %.En ledstjärna för budgetarbetet bör enligtutskottets mening vara tydlighet. Budgetförslagetbör vara lätt att förstå, och i de fall uppgifterframstår som anmärkningsvärda bör de kommenteras ochförklaras. Utskottet ser det som önskvärt attregeringen på utgiftsområde 17 utformar sittbudgetförslag i enlighet med dessa principer.Vad utskottet här har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.Pris- och löneomräkning av de fria gruppernas anslagSom ett led i utskottens uppföljnings- ochutvärderingsarbete har kulturutskottet med hjälp avriksdagens utredningstjänst () under det gångnaåret börjat undersöka hur principerna för pris- ochlöneomräkningen av anslagen inom utgiftsområde 17fungerar i praktiken. Som också Vänsterpartietframhåller i sin motion har utskottet så sent som ivåras behandlat frågor av detta slag[2]. hade dåförberedande undersökt om det var möjligt attjämföra gjorda pris- och löneomräkningar med denfaktiska lönekostnadsutvecklingen för teater- ochdansinstitutioner samt fria teatergrupper. Någotentydigt resultat kunde dock inte utläsas ur detframtagna materialet bl.a. eftersom statistiken ivissa delar inte var helt jämförbar. Materialettydde dock enligt på att pris- ochlöneomräkningarna har varit mindre än de faktiskalönekostnadsökningarna.Mot denna bakgrund ansåg utskottet att detbehövdes en grundlig genomgång och analys innannågra närmare slutsatser kunde dras. Utskottetuttalade också att det därför avsåg att fördjupasina kunskaper i frågan.RUT har därefter fått i uppdrag att fullfölja sinstudie genom att i några fallstudier undersöka vilkakonsekvenser pris- och löneomräkningen har för ettantal enskilda teatrar bland institutionsteatrarnaoch de fria grupperna inom teater- och dansområdet.Resultatet av denna undersökning kommer att delgesutskottet under loppet av 2005.Vad beträffar de fria grupperna vill utskottetockså erinra om att gjorde etttillkännagivande (bet. 2003/04:KrU7, rskr. 2003/04:202) och då gav regeringen i uppdrag att se överrelationen mellan verksamhets- och projektbidrag förde fria grupperna i syfte att åstadkomma enlångsiktigt hållbar utveckling. tvingasnämligen ofta de fria grupperna att genomföra sinordinarie verksamhet som projekt, eftersomverksamhetsbidragen är otillräckliga.Av budgetpropositionen framgår att regeringen harför avsikt att göra en sådan översyn av stödformernaför de fria grupperna. Enligt regeringens mening ärdet också viktigt att fortsätter attfölja upp hur kommuner, landsting och regionermedverkar till att förbättra de fria gruppernasvillkor.Till detta kommer frågan om pris- ochlöneomräkningen av bidragen till de fria grupperna.Liksom motionärerna anser utskottet att det är enviktig fråga. Som framgått av den tidigareredovisningen görs ingen pris- och löneomräkning avdessa bidrag. Det finns enligt utskottets meninganledning att utvärdera effekterna av detta. Det börgöras i ett större sammanhang som omfattar anslageninom hela kultursektorn. Utskottet föreslår såledesatt regeringen ska ges i uppdrag att utvärderaeffekterna av det nuvarande pris- ochlöneomräkningssystemet och dess tillämpning påanslagen inom politikområde 28 Kulturpolitik.Regeringen bör därefter återkomma till ochredovisa resultatet av denna utvärdering.Vad utskottet här har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.De i motionerna framförda förslagen är i och meddet i huvudsak tillgodosedda och bör enligtutskottets mening inte föranleda någon ytterligareåtgärd från sida.Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna Kr311 (v), Kr361 (kd) yrkande 1 och Kr357(kd, m, fp, c) yrkande 3.Omräkningen av anslagens lokalkostnadsdelSom utskottet berört är pris- ochlöneomräkningen negativ för fem av anslagen påutgiftsområde 17. Enligt vad utskottet inhämtatberor detta framför allt på två omständigheter.Delvis har det samband med att kompensationen förlöneökningar har minskats i förhållande tilltidigare beräkningar. Denna fråga har regeringenanmält vårproposition[3]. Delvis berordet på fallande marknadshyror, vilket medfört attkompensationen för lokalkostnaderna blir negativ förvissa myndigheter som kommer att få sinahyreskontrakt omförhandlade inför 2005.Det senare förhållandet har utskottet också blivituppmärksammat på när företrädare för Nordiskamuseet, och Livrustkammaren den 14oktober 2004 uppvaktade utskottet för att informeraom att de tre museerna väntas få ökadehyreskostnader som prisomräkningen sänkerden kompensation de får för att möta dessakostnader.För att få en klarare bild av vilka principer somstyr prisomräkningen av myndigheters och vissainstitutioners kompensation för lokalkostnader harutskottet även i detta fall tagit hjälp av , somredovisat resultatet av sin undersökning i tvåpromemorior som överlämnats till utskottet[4]. Isammandrag och starkt förenklat visar de följande.Kompensationen för lokalkostnader grundas påberäkningar som Statskontoret svarar för. Dessaberäkningar återspeglar inte nödvändigtvis hurlokalkostnaderna för en enskild myndighet utvecklas,utan är i stället avsedda att fånga upp förändringari den allmänna hyresnivån för likvärdiga lokaler iområden som motsvarar myndighetens läge. Det innebäratt en myndighet mycket väl kan ha oförändrad hyra,men trots det få ökad kompensation för sinahyreskostnader.För myndigheter med fleråriga hyresavtalfastställs kompensationen vanligtvis enligt tvåmetoder. Under löpande avtalsperiod räknaskompensationen i regel upp enligt en schablon somvarje år motsvarar av konsumentprisindex.Skulle konsumentpriserna öka kommeralltså även myndigheternas hyreskompensation attöka, men endast med 1,05 %.De år hyresavtalen ska förhandlas om görStatskontoret en fördjupad beräkning av hur denallmänna hyresnivån för likvärdiga lokaler iregionen faktiskt har utvecklats . Detta ger ingångsvärdet förersättningen under efterföljande avtalsperiod.Under senare år har marknadshyrorna iStockholmsområdet fallit. har den allmännaprisnivån fortsatt att stiga. Trots en sänkning avden allmänna hyresnivån har myndigheter underlöpande avtalsperiod erhållit en stigandehyreskompensation. När avtalsperioden är slut ochStatskontoret gör sin fördjupade beräkning av hurhyreskostnaderna utvecklats bli avvikelsen därför desto större.Dessa avstämningar är ett tämligen nytt inslag.Fram till 2003 gjordes inga nivåanpassningar närhyresavtalen förhandlades om. Enligt utskottetsmening framstår det som rimligt atthyreskompensationen i någon form följerhyreskostnadernas utveckling så länge marknadshyroranvänds som jämförelsenorm. Det är också rimligt atten återkommande nivåanpassning görs avkompensationen.Det nuvarande systemet är utformat enligt dessaprinciper. Likväl ger det inte önskat resultat.Särskilt påtagligt blir detta i tider med fallandehyresnivåer, då de båda använda omräkningsmetodernager rakt motsatt resultat. Vidomförhandlingstillfällena anpassas kompensationentill de fallande hyresnivåerna, under mellanårentill de stigande prisnivåerna. Myndigheter ochberörda institutioner bör kunna ställa rimliga kravpå en långsiktig och förutsägbar finansiering även idetta avseende. De tvära kast som följer mednuvarande lösning motverkar detta syfte.Enligt utskottets mening bör omräkningsmetodensföljsamhet förbättras både i förhållande tillmyndigheternas och institutionernas faktiskalokalkostnader och i förhållande till hurmarknadshyrorna utvecklats. Ett sätt att uppnå dettakan vara att använda sig av någon form av omräkningunder mellanåren som tar hänsyn till dessa bådakomponenter. Även andra lösningar är emellertidmöjliga. Regeringen bereder för närvarandeÄndamålsfastighetskommitténs betänkande (SOU2004:28) och en modifierad metod kan också behövaanpassas till de förslag som kommer fram i dettasammanhang. Det bör ankomma på regeringen att isamband med den av utskottet föreslagnautvärderingen närmare överväga hur följsamheten isystemet med prisomräkning av lokalkostnader skakunna förbättras.Vad utskottet här har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.2.3 Pensionsvillkor vid teater-, dans- ochmusikinstitutionerUtskottets förslag i korthetUtskottet redovisar de åtgärder regeringenvidtagit för att komma till rätta medpensionsproblemen vid de statsunderstöddateater-, dans- och musikinstitutionerna samtavstyrker ett antal motioner som tar uppmotsvarande frågor inklusive de friagruppernas pensioner.Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c).PropositionenI budgetpropositionen - utg.omr. 17, s. 25, 26 och 68 -redovisar regeringen vilka åtgärder som vidtagitsför att komma till rätta med de problem somuppkommit vid de statligt stödda teater-, dans- ochmusikinstitutionerna med anledning av dels depensionspremiehöjningar som dessa institutionerblivit aviserade, dels några nya pensionsregler somtillkommit i samband med omläggningen av detallmänna pensionssystemet och senare.Åtgärderna som regeringen vidtagit i samarbete medarbetsmarknadens parter innebär att sammanlagt 40miljoner kronor tillförs sektorn 2005 för olikapensionslösningar, varav avser enengångsvis insats.Flertalet anställda inom teater-, dans- ochmusikområdet har en lägre pensionsålder än dengängse. En kompletterande ålderspension är ett sättatt skapa tryggare pensionsförhållanden på området.Av de medel som tillförs sektorn ärenligt regeringen avsedda attgöra det möjligt att införa en sådan ordning påteater-, dans- och musikområdet. En förutsättning ärdock att parterna reglerar detta genom ettkollektivavtal.Den kompletterande ålderspensionen bör enligtregeringen kombineras med åtgärder som främjarfortsatt yrkesverksamhet för yrkesgrupper med tidigpensionsålder som sångare och dansare. Regeringenavser därför att i fortsatt dialog medarbetsmarknadens parter göra en översyn av den s.k.PISA-förordningen[5]. I översynen ingår bl.a. attpröva frågan om karriärväxling i samband med tidigpensionsavgång och att utarbeta förslag som innebäratt karriärväxlingen leder till nytt förvärvsarbete.Regeringens översyn av scenkonstnärernaspensionsvillkor har även kommit att omfattapremiekostnaderna för nuvarande pensionsåtagandenvid de statligt stödda teater-, dans- ochmusikinstitutionerna. Som ett led i det arbetet harStatens pensionsverk (SPV) fått i uppdrag attberäkna vilka kostnadsökningar införandet avförsäkringstekniska fick , vilketvar första året med detta nya premiesystem. EnligtSPV var de faktiska kostnaderna 5 miljoner kronorhögre än de preliminärt fastställda avgifterna för2001. Av de medel som enligt förslagen ibudgetpropositionen tillförs sektorn för olikapensionslösningar , avser 5 miljonerkronor kompensation för dessa kostnader. Av sammaskäl tillförs sektorn engångsvissom retroaktiv kompensation för 2001-2004.MotionernaKostnaderna för teater-, dans- och musikinstitutionernaspensionsåtaganden samt kulturskaparnaspensionsvillkor tas upp i flera motioner.Moderata samlingspartiet anser i motion Kr233 attdet belopp som satts av i budgetpropositionen förscenkonstnärernas pensioner inte är en permanentlösning. Motionärerna vill därför återigenunderstryka att pensionsfrågorna för kulturskaparnamåste lösas (yrkande 23).I motion Kr239 (m) återkommer partiet till sammaämne och föreslår där att ska görauttalanden om dels konstnärerna och pensionssystemet(yrkande 8), dels pensioner för kulturskapare(yrkande 12). Motionärerna erinrar om att desamhällsägda scenkonstinstitutionerna har drabbatsav kraftigt höjda pensionspremier på 70 miljonerkronor som institutionerna inte kunnatpåverka än mindre förutse. I budgeten anvisas nu en,enligt motionärernas mening, närmast symboliskkompensation på , förutomett engångsbelopp på 20 miljoner kronor.Pensionsfrågorna bidrar till de högakostnadsökningarna för sceninstitutionerna och måstesnarast lösas. Här har regeringen ett stort ansvarslår motionärerna fast.Samma motionärer ställer sig dock positiva tillatt regeringen har öronmärkt föratt scenkonstnärerna ska få en kompletterandetjänstepension som motsvarar vad som gäller förandra anställda. Beloppet täcker visserligen endasthalva kostnaden för att få bort denna orättvisa menmotionärerna ser det som ett viktigt steg framåt.Detsamma gäller regeringens löfte att äntligen tatag i och lösa de särskilda pensionsproblemen fördansare och sångare.Folkpartiet liberalerna begär i motion Kr368 attregeringen ska återkomma med en tydlig ekonomiskredovisning av hur pensionsåtagandena har påverkatinstitutionsteatrarna (yrkande 10).