bet · GR01NU11 · 2004-03-30 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet motionsyrkanden från allmännamotionstidengällande framför allt frågor om elmarknaden. De aktuella motionernainnehåller krav rörande bl.a. reformering av elmarknaden, förändring avelprissättningen, byte av elleverantör och införande av ett nationelltanläggningsregister. Därtill tas konkurrensen inom fjärrvärmesektorn ochhandläggningstiderna vid upp. Samtliga motioneravstyrks av utskottet. Avvikande uppfattningar i förhållande tillutskottsmajoriteten ges uttryck för i reservationer av företrädare förolikapartier i utskottet på följande områden: reformering av elmarknaden (mp),elprissättningen (v), byte av elleverantör (m, fp, kd; mp), nationelltanläggningsregister (mp), konkurrensen inom fjärrvärmesektorn (m, fp; kd)och handläggningstider (m, fp, kd).Som bilaga till betänkandet finns dokumentation av näringsutskottetsoffentliga utfrågning om säker elförsörjning (bilagorna 2och 3).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Reformering av elmarknadenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N303 och 2003/04:N415 yrkande 5.Reservation 1 (mp)2. ElprissättningenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N265 och 2003/04:N277.Reservation 2 (v)3. Byte av elleverantörRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N324 yrkande 9, 2003/04:N342yrkande7 och 2003/04:N413 yrkande 8.Reservation 3 (m, fp, kd)Reservation 4 (mp) - motiv4. Nationellt anläggningsregisterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N266 och 2003/04:N297.Reservation 5 (mp) - motiv5. Mellanstatlig samverkanRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N279 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:N395.6. Konkurrensen inom fjärrvärmesektornRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N358 och 2003/04:N413 yrkandena13och 14.Reservation 6 (m, fp)Reservation 7 (kd)7. handläggningstiderRiksdagen avslår motion 2003/04:N413 yrkande 9.Reservation 8 (m, fp, kd)den 30 mars 2004På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 12 motioner från allmänna motionstiden omvissa elmarknadsfrågor.En gemensam skrivelse från HSB, , , , , ,och har inkommit i ärendet.En sammanställning av utskottets offentliga utfrågning den 19 februari2004 om säker elförsörjning återfinns som bilaga i betänkandet.BakgrundDen reformerades elmarknaden i och nya reglerinfördes. Det nya regelverket, vilket beslöt om (prop.1994/95:222, bet. 1995/96:NU1), innebar att konkurrens infördes för handelmed och produktion av el, medan nätverksamheten förblev ett regleratmonopol. Omregleringen syftade till att skapa en ökad pris- ochkostnadspresspå elmarknaden, öka valfriheten och ge lägre elkostnader för konsumenterna.En huvudprincip i det nya regelverk som infördes är att det skall varaen klar boskillnad mellan å ena sidan produktion och försäljning av eloch å andra sidan överföring av el.Hösten 1997 beslöt (prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3) attinföra en ny ellag, vilken trädde i kraft . Med den nyaellagen (1997:857) infördes bl.a. bestämmelser som syftar till att skapabättre förutsättningar för en effektivare tillsyn.För att även de små elkonsumenterna skulle kunna dra nytta av omregleringengenom sänkta elkostnader beslöt (prop. 1998/99:137,bet. 1999/2000:NU4) - efter tidigare initiativ av näringsutskottet - attfr.o.m. avskaffa kravet på timvis mätning. I ställetinfördes en schablonbaserad beräkning på elmarknaden. De kunder som villebyta elleverantör var tidigare tvungna att installera utrustning för timvismätning av elförbrukningen. Införandet av schablonberäkning gav samtligakunder möjlighet att fritt välja elleverantör. släppteselhandelspriserna helt fria och tillsynen över dem togs bort.Våren 2002 beslöt (prop. 2001/02:56, bet. 2001/02:NU9) om vissaändringar i ellagen i syfte att bl.a. förbättra tillsynen överelnätföretagensnättariffer. Beslutet innebar att tillsynen skall inriktas på en bedömningav skäligheten i tariffen utifrån nätföretagets prestation i stället förutifrån dess kostnader.I den proposition om vissa elmarknadsfrågor som förelades våren2003 (prop. 2002/03:85, bet. 2002/03:NU11) meddelade regeringen sin avsiktatt genomföra vissa förändringar beträffande mätning och debitering av el.Regeringen ämnar att dels införa tätare mätaravläsningar, dels sänkagränsen för timvis mätning. Kravet på mätning, avläsning ochrapportering för samtliga kunder bör enligt regeringen vara obligatorisktsenast den 1 juli 2009.Även övriga länder i har genomfört reformeringar av sina elmarknader.I fick hushållskunderna möjlighet att byta elleverantör utan kostnadi och med att schablonavräkning infördes . En liknande förändringskedde i . För hushållskunderna i öppnades marknadeni januari 2003.I finns också en gemensam elbörs, , där aktörer från ,, och kan handla med el. organiserarhandel med el på en fysisk och en finansiell marknad samt erbjuderclearingtjänster. En relativt stor del av handeln med el inom skervia , men det förekommer även handel genom s.k. bilateralakontrakt.Därtill pågår ett arbete inom EU för att utveckla den gemensammaelmarknaden.I juni 2003 antogs elmarknadsdirektivet (2003/54/EG) och förordningen omgränsöverskridande handel med el (EG nr 1228/2003). slutdatum för en fullständig öppning av elmarknaderna i EU.Medlemsstaterna skall ha genomfört direktivet inationellrätt, med undantag för öppnandet av elmarknaden för hushållskunder somfår uppskjutas till . Nämnda förordning innehåller bl.a.regler för hantering av systemoperatörernas kostnader vidgränsöverskridandehandel med el för att få bort diskriminerande gränstariffer.Utskottets övervägandenReformering av elmarknadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om en reformering av elmarknaden.Utskottet hänvisar bl.a. till den pågående utredningen om fortsattutvecklingav el- och naturgasmarknaderna. Jämför reservation 1 (mp).MotionernaI två motioner från företrädare för framförs krav på enreformering av elmarknaden. I motion 2003/04:N303 (mp) framhålls att dennuvarande marknadsmodellen utgör ett allvarligt hinder för konkurrensenpå elmarknaden. Dagens elmarknad bygger på att konsumenterna skall bytamellan olika elbolag, trots att elen levereras via ett och samma nätbolag.I det nuvarande systemet tvingas konsumenterna att handla elavtal. Enprisbildning som bygger på elavtal kan enligt motionärerna dock aldrigskapa fortlöpande balans mellan utbud och efterfrågan på marknaden, dåavtalen inte avser en viss mängd el. Detta hindrar den faktiskakonkurrensen,ökar kostnaderna och skapar en marknad som inte fungerar. Elmarknadenskulle fungera bättre om handeln med elavtal togs bort och konsumenternafick tillgång till konkurrensen på spotmarknaden där prisbildningen sker.Om nätbolagen i stället levererar el till spotpris får konsumenternaautomatiskt tillgång till konkurrensen på spotmarknaden. El kan då handlasutan avtal genom att konsumenterna väljer att slå på eller av sinaströmbrytare. Motionärerna menar att ett sådant system även skulle skapagoda incitament till effektiv elanvändning. Som tillägg till handeln medel kan konsumenterna även behöva handla prisförsäkringar. Även andra typerav prisförsäkringar, t.ex. mellan producenter, lyfts fram i motionen.Motionärerna föreslår därför att elmarknaden utformas så att nätbolagendebiteras spotpriser för inmatad el och att dessa i sin tur debiterarkonsumenterna spotpriser för levererad el och nätförluster, i tilläggtill nätavgiften. På den nya elmarknaden handlar konsumenterna fysisk elbara genom att trycka på strömbrytaren. Som en följd av detta finns detinget behov av elavtal, leverantörsbyten eller dubbla fakturor, sägs deti motionen.I den andra här aktuella motionen - 2003/04:N415 (mp) - föreslås etttillkännagivande av om en elmarknadsreform däreffektförbrukningenprissätts på ett samhällsekonomiskt korrekt sätt. Förslaget är ett av dei motionen nämnda styrmedlen för att minska beroendet av kärnkraften.Motionären menar att elmarknaden är en oligopolmarknad och att företagenhar haft stora möjligheter att korssubventionera mellan olika kraftslagoch olika konsumentgrupper. Vidare har kraftindustrin kunnat ta utbetydandeöverpriser. Genom en reform av elmarknaden som innebär att konsumenternaköper el till spotmarknadspris kan konsumenterna få rätt pris med minstaansträngning. Den reform motionären förordar innebär även att det blirdyrare för alla att använda el när elen är dyr, dvs. framför allt påvintern, något som blir särskilt märkbart för elvärmekunder. Detta kommeratt ge tydliga incitament att spara el, särskilt om leverantören förhindrasatt ta ut fasta avgifter. Med sådana prissignaler bör svenskarnaselförbrukning minska till de nivåer som är vanliga på kontinenten,sägs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2003 behandlade utskottet motioner med krav påen reformering av elmarknaden. avstyrkte utskottet (bet.2002/03:NU6) två motioner från vari begärdes att en utredningom elmarknaden skulle tillsättas i syfte att reformera denna. Utskottetframhöll i detta sammanhang att en reformering av det slag som föreslogsskulle innebära dramatiska förändringar av det gällande regelverket. Vidarepekade utskottet på att förslaget bl.a. skulle innebära att nätföretagenhamnar i en monopolsituation gentemot konsumenterna, varför det inte skullefinnas några direkta incitament att pressa priserna på börsen. Det skulleheller inte finnas någon möjlighet för kunderna att byta elleverantör omde inte är nöjda med sitt pris. I en reservation (mp) förordades den imotionerna föreslagna modellen. I en annan reservation (v) framhölls attde särskilda nätavgifterna bör slopas och att det i stället bör införasett system där nätägarna tar betalt för nätverksamheten aveldistributörernasom använder nätet samt att ett elprissystem med enbart rörlig avgift börutredas.Även behandlade utskottet (bet. 2002/03:NU11) vissa motionerrörande en reformering av elmarknaden. I en motion hävdades attelmarknadensaktörer saknar tillräckliga incitament för att avhjälpa effektbristergenom att tillföra ny kapacitet. I den andra motionen begärdes etttillkännagivande om en utredning av en grundläggande reform av elmarknaden.Även dessa båda motioner avstyrkes av utskottet som vid sin behandlinghänvisade bl.a. till den pågående utredningen om fortsatt utveckling avel- och naturgasmarknaderna. Motionerna följdes upp i reservationer (kd;mp).Med anledning av en interpellation (ip. 2002/03:404) av () om konkurrensen och elmarknadens utformning redogjorde näringsministerLeif för regeringens syn på frågan. Interpellantenmenade att den nuvarande elmarknaden är konsumentovänlig och orättvissamt hindrar såväl konkurrensen som ett effektivt resursanvändande. Idebatten framhöll näringsministern sin uppfattning att den nordiskaelmarknaden fungerar ganska väl och pekade på några av de åtgärder somregeringen vidtagit för att ytterligare förbättraelmarknadens funktion, bl.a. vad gäller timmätning. I sitt anförandehänvisadenäringsministern även till att regeringen tillkallat ensärskild utredare med uppdrag att utreda en fortsatt utveckling av el-och naturgasmarknaderna. Utredaren har enligt näringsministern möjlighetatt överväga om det av interpellanten föreslagna systemet, eller någotannat system, skulle kunna bidra till att ytterligare utveckla elmarknaden.Vidare påpekade han att det ingår i utredningens uppdrag att se överdessa frågor.Den nyssnämnda utredningen om fortsatt utveckling av el- ochnaturgasmarknaderna(dir. 2003:22), den s.k. El- och gasmarknadsutredningen, som regeringentillsatte har bl.a. till uppgift att analysera om detfinns tänkbara förbättringar att göra på elmarknaden och naturgasmarknadenoch om så är fallet föreslå åtgärder för detta. Vidare skall utredaren(informationschef ) utvärdera hur strukturförändringarna harpåverkat konkurrensen på elmarknaden och belysa konkurrensen på marknadenur ett nordiskt och europeiskt perspektiv. Uppdraget skall i den del somomfattar en analys av eventuella förbättringar av de svenska el- ochgasmarknaderna samt vissa frågor om elmarknadens funktion redovisas iseptember 2004. Av utredningsdirektivet framgår inte att utredaren skallstudera den modell som redogörs för i här aktuella motioner. Enligt uppgifthar utredaren emellertid för avsikt att behandla frågan.El- och gasmarknadsutredningen redovisade ett delbetänkande (SOU 2003:113)om el- och naturgasmarknaderna . Utredningen lämnade idetta betänkande förslag om ändringar i svensk lagstiftning som krävs föratt genomföra EU:s el- och naturgasmarknadsdirektiv. Därtill lämnadesförslag om en åtskillnad mellan elnätsverksamhet och konkurrensutsattverksamhet.I juni 2003 redovisade de nordiska konkurrensmyndigheterna en gemensamrapport om elmarknaden (A Policy - Towards a morecoherent competition policy in the Nordic market for electric power, No.1/2003). Det sägs i rapporten att regelreformeringen av den nordiskaelmarknaden i stort sett har varit framgångsrik, även om det fortfarandefinns vissa hinder för konkurrensen. Det påpekas bl.a. att en ökadöverföringskapacitet mellan länderna skulle förbättra konkurrensen. Ävendenkoncentrerade marknaden, där korsägande och samägande avproduktionsanläggningarpåverkar konkurrenssituationen, nämns som ett konkurrensproblem. Enligtkonkurrensmyndigheterna kan den nordiska marknaden till viss delfortfarandebetraktas som olika geografiska marknader på grund av de flaskhalsar somfinns i överföringssystemen.Även den utredning om utvärdering av vissa regelreformerade marknader(dir. 2003:151) som regeringen tillsatte kan nämnas idetta sammanhang. Utredaren (chefsekonom ) skall, utifrån deutvärderingar som gjorts av regelreformeringar inom tele-, el-, post-,inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaderna, utvärdera de långsiktigaeffekterna för konsumenterna, näringslivet, arbetsmarknaden ochsamhällsekonomin. Vidare skall utredaren, på basis av de genomfördautvärderingarna,föreslå åtgärder som kan behövas för att ytterligare förbättramarknadernasfunktion. Uppdraget skall redovisas i november 2004.I mars 2004 framlade Svenska elföretagens forsknings- och utvecklings - en rapport om elmarknadens funktion (Hur bör elhandelnorganiseras? Rapport 2004:10). Syftet med rapporten är att identifieraförändringar i elhandelns organisering och reglering som kan bidra från samhällsekonomisk synpunkt bättre elmarknad. I rapporten görs enjämförelse mellan fyra olika modeller för elhandelns organisering. En avdessa modeller överensstämmer med den som förordas i här aktuella motioneroch som har föreslagits av direktör , Svenska KraftbörsenAB. När det gäller den modell som pläderar för konstaterasi rapporten att den skulle ha vissa positiva effekter, men att den inteär förenlig med elmarknadsdirektivet. Enligt direktivet skall alla kunderha rätt att välja elleverantör, medan denna modell innebär att alla kunderär hänvisade till ett lokalt monopol. Bland de positiva effekterna medmodellen nämns att kostnaderna för att framställa och förmedla mätvärdenskulle bli lägre. En annan positiv effekt är att elkonsumenterna skullekonfronteras med priser som bättre än speglarelproduktionensfaktiska marginalkostnader. De nackdelar som uppmärksammas i rapporten äratt modellen skulle medföra reducerad konkurrens och ett mer begränsatutbud av alternativa kontrakt på elmarknaden. Därtill framhållsomställningskostnaderna.Riksdagens utredningstjänst presenterade enpromemoriaom konkurrensen på elmarknaden (InfoPM 3/2004). Promemorian omfattar engenomgång av elmarknaden samt lyfter fram några av de utredningar somgjorts i syfte att analysera elmarknaden och dess funktion.Vidare berörs några alternativa modeller till dagens elhandelssystem, bl.a. den av direktör vid ochMiljöpartiet förespråkade. Utredningstjänsten anser att denna sistnämndamodell är intressant, främst för att den skapar en marknad för eleffekt.I promemorian påpekas att elkonsumenterna sällan mötermarginalkostnadenför elanvändningen då de oftast betalar ett fast pris. Även med rörligaelpriser saknas en tydlig korrelation mellan pris och nivå på den totalaelanvändningen. Enskilda konsumenter får inte några incitament att minskasin elanvändning då kostnaden slås ut på ett större kollektiv, sägs deti promemorian. Det påpekas dock att statistiken över hushållenselanvändninghar en låg detaljeringsgrad. Detta gör det svårt att bedöma hur hushållenskulle kunna påverka sin elanvändning om känslighet för elpris ochbristkostnader ökas. Exempelvis har lägenhetskunder antagligen en oelastiskefterfrågan på el. Kostnaden av att "öka" hushållens elpriskänslighetmåste vägas mot den samhällsekonomiska nyttan av att öka den. Samtidigtpåtalas att utredningstjänsten i modellen inte ser utbudssidans incitamenttill prispress då konsumenten inte kan välja elleverantör. Därtill betonasatt ett ensidigt införande av modellen i kan innebära försämradevillkor för industrin eftersom ett eventuellt införande av modellentroligen skulle leda till högre energirelaterade kostnader genom högrepriserdå industrin inte kan teckna bilaterala avtal. Det sägs även att premiernaför riskförsäkringar möjligen kan bli högre. Utredningstjänsten efterlyseremellertid en mer djuplodande analys av vilka effekterna är om Sverigeensidigt inför ett nytt handelssystem utifrån den av modellen.Utskottets ställningstagandeHösten 1995 beslöt om nya regler för elmarknaden, vilka träddei kraft . Det nya regelverket innebar att konkurrensinfördes för handel med el. Regleringar som hindrade handel med elavskaffades medan nätverksamhet förblev ett reglerat monopol. Omregleringensyftade till att skapa en ökad pris- och kostnadspress på elmarknaden,öka valfriheten och ge lägre elkostnader för konsumenterna. Från och mednovember 1999 slopades kravet på timvis mätning av elförbrukningen och enschablonbaserad beräkning infördes. Detta gav samtliga elanvändaremöjlighetatt fritt välja leverantör.I två motioner från företrädare för föreslås en reformeringav dagens elmarknad som innebär stora förändringar i förhållande till detnuvarande systemet. Som utskottet gett uttryck för i tidigare sammanhangskulle det resultera i en dramatisk förändring av gällande regelverk.Förslaget innebär bl.a. att konsumenterna inte skulle ha någon möjlighetatt byta elleverantör om de är missnöjda med sitt elpris. Som nämnts harElforsk AB presenterat en rapport vari den i motionerna förslagnamodellen analyseras. I rapporten konstateras att ett avgörande problemmed modellen är att den inte är förenlig med EG:s elmarknadsdirektiv,enligt vilket alla kunder skall ha rätt att välja elleverantör.Samtidigt vill utskottet betona vikten av att den nu rådande ordningen påelmarknaden utsätts för granskning. Omregleringen av elmarknaden syftadetill att genom konkurrens ge konsumenterna ökad valfrihet och skapa bättreförutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande. Mot denna bakgrundär det positivt att marknadens utformning ifrågasätts och att dess funktionkontinuerligt skärskådas.Den utredning om el- och gasmarknaderna som regeringen tillsatte i februari2003 har i uppdrag att analysera om det finns tänkbara förbättringar attgöra på elmarknaden och naturgasmarknaden och om så är fallet föreslååtgärder för detta. Utredaren skall utvärdera marknadens funktionssättmed huvudinriktning på hur strukturförändringar har påverkat konkurrensenpå elmarknaden samt belysa konkurrensen på elmarknaden ur ett nordisktoch europeiskt perspektiv. Utskottet har erfarit att utredaren har föravsikt att även närmare analysera den i motionerna föreslagna modellenoch ser med tillförsikt fram mot utredningens slutsatser i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:N303 (mp) och2003/04:N415 (mp) i berörda delar.ElprissättningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att dels utreda elprisutvecklingen,dels förändra elprissättningen. Jämför reservation 2 (v).MotionernaEn utvärdering av elprisets utveckling begärs i motion 2003/04:N277 (s).Motionären framhåller att elpriset stigit i betydligtsnabbare takt än övriga konsumentpriser. Orsakerna till detta börundersökasoch invägas i de framtida besluten på energiområdet.I motion 2003/04:N265 (v) förordas att regeringen utreder möjligheternaatt slopa alla fasta elavgifter och införa ett system med rörlig eltaxa.Med dagens system är det mindre intressant för den enskilde elkunden attspara el då det endast är elleveransen som kan påverkas. Enligtmotionärernakan en effektivare elanvändning uppnås genom att alla fasta avgifter slopasoch en rörlig taxa införs. Elräkningen skall endast innehålla uppgifterom antalet konsumerade kilowattimmar (kWh) vilka skall multipliceras medpriset. Det pris som sätts är summan av nätavgifter, elpriser och skatter.Kostnaden för att använda nätet får göras upp mellan nätbolaget ochelleverantören. Ett system med enbart rörlig taxa skulle skapa ett allmäntintresse för elsparande, sägs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2003 behandlade utskottet (bet. 2002/03:NU6) en motion vari etttillkännagivande begärdes om att en utredning skulle tillsättas i syfteatt förändra elprissättningen i riktning mot rörliga priser och förstärkteffektprissättning. Utskottet avstyrkte motionen och menade attnätverksamhetär en kapitalintensiv verksamhet med höga fasta kostnader som inte påverkasav mindre variationer i eldistributionen. Nätavgifterna skall grundas påkostnader som hör till nätverksamheten och de skall vara kostnadsriktiga.Enligt utskottets mening föll det sig därför naturligt att en stor delav nätavgiften är fast. Utskottet påpekade i detta sammanhang att praktiskttaget alla nätföretag tillämpar en nätavgift som består av både en fastoch en rörlig del. Den rörliga delen av nätavgiften styrs av konsumenternasförbrukning och innebär således ett incitament till effektivareelanvändning.Utskottet menade att statsmakterna inte bör gripa in i elmarknaden genomatt reglera förhållandet mellan fasta och rörliga avgifter. Samtidigtbetonade utskottet vikten av tillsyn av attnätavgifternaär skäliga. I reservationer (v; mp) framförde företrädare för dessa partiersin avvikande syn i frågan.Med anledning av vad som anförs i motion 2003/04:N277 (s) om elprisetsutveckling kan nämnas att i sitt slutbetänkandeom konkurrensen på elmarknaden (SOU 2002:7) redovisade elprisutvecklingenför såväl industrikunder som hushållskunder för . Underden period som redovisades hade det totala elpriset minskat förindustrikunderna. Hushållens totala elpris har däremot stigit undermotsvarandeperiod. Utredningen kostaterar att det främst är höjningar av elskattensom medfört ökade priser för hushållskunderna, medan priset på elenergioch nät varit fallande även för dessa kunder.Två av de resultatindikatorer som regeringen använder sig av för att tillriksdagen redogöra för utvecklingen på elmarknaden bör noteras i dettasammanhang - prisutvecklingen på den nordiska elbörsen och elpriser tillslutanvändare. I budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1 utg.omr.21) konstaterar regeringen, beträffande prisutvecklingen på elbörsen,att den låga vattenkraftproduktionen under andra delen av i Sverigeoch innebar att dyrare elproduktionsslag fick utnyttjas för atttäcka efterfrågan på el. Detta medförde historiskt höga systempriser underden sista delen av . Som en följd av den låga fyllnadsgraden ivattenmagasinen fortsatte elpriset att vara högt . När detgäller priser till slutanvändare pekar regeringen på att priserna stegunder till följd av utvecklingen på spotmarknaden.Regeringens sammantagna bedömning är att har en säker tillgång påel till konkurrenskraftiga priser, även om det under extremt kalla dagarkan uppstå prissvängningar till följd av risken för effektbrist.Näringsminister besvarade en fråga (fr.2002/03:408) av () om han avsåg att agera för att den rörligaandelen av elpriset skulle bli större. Frågeställaren betonade att enstörre rörlig andel är viktig av miljöskäl eftersom det behövs störreekonomiska incitament för att minska elförbrukningen.