bet · GR01SKU24 · 2004-03-30 00:00:00 — Allmänna motioner om punktskatter SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet ett 90-tal motioner från den allmännamotionstiden , i vilka tas upp olika punktskattefrågor.I ett inledande avsnitt om allmänna energibeskattningsfrågor behandlas bl.a. yrkanden om den gröna skatteväxlingen, olika förändringar avenergiskattesystemet, effektskatten på kärnkraftsel, kraftvärmebeskattningen,naturgasens villkor, industrins elskatt, näringslivets energiskattenedsättning,bl.a. hotell- och restaurangnäringens och övriga tjänstenäringarsenergiskatter, torven i energiskattesystemet, EU-arbetet, bl.a. frågan omgemensam europeisk miniminivå för koldioxidskatt och beslutsordningen ifråga om miljöskatter m.m. I de följande avsnitten behandlas jordbruketsmiljö- och energiskatter, vägtrafikbeskattning (åkerinäringen, drivmedels-och fordonsskatt, alternativa drivmedel), alkohol- och tobaksfrågor,avfallsskatt, naturgrusskatt, spelskatt och, slutligen, båtskatt.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet fogas 24reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Energibeskattning, allmäntRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk215, 2003/04:Sk341, 2003/04:Sk345,2003/04:Sk385, 2003/04:Sk417, 2003/04:Sk456 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U254yrkande 7, 2003/04:MJ401 yrkandena 2, 3, 7, 16, 17 och 21, 2003/04:MJ472yrkande 3, 2003/04:MJ474 yrkande 4, 2003/04:N224 yrkande 3, 2003/04:N263yrkande 1, 2003/04:N287 yrkande 2, 2003/04:N290 yrkande 3, 2003/04:N342yrkandena 2 och 4-6, 2003/04:N343 yrkande 2, 2003/04:N413 yrkandena 4-6och 15-17 och 2003/04:N415 yrkande 3.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)Reservation 5 (mp)2. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk204, 2003/04:Sk306 yrkande 2,2003/04:Sk350 yrkande 2, 2003/04:Sk369, 2003/04:Sk392, 2003/04:Sk393,2003/04:Sk399, 2003/04:Sk401 yrkandena 1-3, 2003/04:MJ285 yrkande 3,2003/04:MJ333 yrkande 1, 2003/04:MJ399 yrkandena 5, 14 och 15, 2003/04:MJ406yrkande 1, 2003/04:MJ431 yrkande 17, 2003/04:MJ473 yrkande 3, 2003/04:MJ476yrkande 10 och 2003/04:N344 yrkande 2.Reservation 6 (m)Reservation 7 (fp)Reservation 8 (kd)Reservation 9 (c)3. ÅkerinäringenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi308 yrkande 10, 2003/04:Sk308yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sk323 och 2003/04:Sk390.Reservation 10 (kd)Reservation 11 (c)4. Drivmedels- och fordonsskattRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk208, 2003/04:Sk232, 2003/04:Sk236,2003/04:Sk319, 2003/04:Sk324, 2003/04:Sk334, 2003/04:Sk344, 2003/04:Sk374yrkandena 1-3, 2003/04:Sk381, 2003/04:Sk402, 2003/04:T472 yrkande 2,2003/04:T560 yrkande 5, 2003/04:T563 yrkande 6, 2003/04:T564 yrkande 22och 2003/04:N345 yrkande 6.Reservation 12 (m)Reservation 13 (kd)Reservation 14 (c)5. Alternativa drivmedelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk250, 2003/04:Sk428, 2003/04:MJ407yrkande 2, 2003/04:MJ413 yrkande 2 och 2003/04:N328 yrkande 24.Reservation 15 (kd)6. Alkohol- och tobaksbeskattningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk201, 2003/04:Sk210, 2003/04:Sk228,2003/04:Sk261, 2003/04:Sk296, 2003/04:Sk348 yrkande 1, 2003/04:Sk349yrkande 2, 2003/04:Sk357, 2003/04:Sk371, 2003/04:So345 yrkandena 9 i dennadel och 11, 2003/04:So411 yrkande 2, 2003/04:So422 yrkande 8, 2003/04:So576yrkande 4, 2003/04:So577 yrkande 16 och 2003/04:So645 yrkande 2.Reservation 16 (m)Reservation 17 (fp)Reservation 18 (kd)Reservation 19 (v)Reservation 20 (mp)7. Privatinförsel av alkohol och tobakRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk313, 2003/04:Sk342, 2003/04:So345yrkande 9 i denna del, 2003/04:So577 yrkande 14 och 2003/04:So645 yrkande3.Reservation 21 (fp, kd)8. Försäljning av skattefria varor på svenska flygplatserRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk304.9. Skatt på avfallRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk337 och 2003/04:MJ472 yrkandena 27och 28.Reservation 22 (fp)10. Skatt på naturgrusRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk206 och 2003/04:Sk354.Reservation 23 (m)Reservation 24 (mp)11. Skatt på spelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk375, 2003/04:Sk434, 2003/04:Kr360yrkande 2 och 2003/04:MJ266 yrkande 2.12. Skatt på fritidsbåtarRiksdagen avslår motion 2003/04:T467 yrkande 2.Stockholm den 30 mars 2004På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), Per (), (), Per-OlofSvensson (s), (), (), (),(), (), (), CatharinaBråkenhielm (s), (), (), LarsGustafsson (kd), Per () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har under höstens behandling av statsbudgeten för ställtsig bakom de förslag om förändringar på skatteområdet, bl.a. avseendepunktskatter, som lagts fram i budgetpropositionen. om en grön skatteväxling som innebär att skatter och avgifter påförvärvsinkomster sänks med och som finansieras genomhöjd koldioxidskatt och elskatt för hushåll och övrigsektor. Finansieringenav skatteväxlingen sker vidare genom höjd energiskatt på dieselolja ochskatt på bekämpningsmedel samt elskatt för industrisektorn. Härvid avslogsde förslag, bl.a. på punktskatteområdet, som Moderata samlingspartiet,liberalerna, och lagt fram isina respektive budgetalternativ (bet. 2003/04:FiU1, yttr.2003/04:SkU1y, rskr. 2003/04:42).I det följande behandlar utskottet återstående motionsyrkanden angåendepunktskatter, dvs. främst frågor om skatt på energi, vägtrafik, alkohol,avfall, naturgrus, spel och fritidsbåtar, som väckts , men för vilka genomförande inte är kopplat tillinnevarande budgetår och som därför inte behandlats i anslutning tillhöstens budgetberedning.En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finnsi bilaga.Utskottets övervägandenEnergibeskattning, allmäntUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om den gröna skatteväxlingen, olika förändringarav energiskattesystemet, effektskatten på kärnkraftsel, kraftvärmebeskattningen,naturgasens villkor, industrins elskatt, näringslivets energiskattenedsättningbeträffande bl.a. hotell- och restaurangnäringens och övriga tjänstenäringarsenergiskatter, EU-arbetet, bl.a. frågan om gemensam europeisk miniminivåför koldioxidskatt samt såvitt avser beslutsordningen i fråga om miljöskatterm.m. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (c) och 5 (mp) samtsärskilt yttrande 1 (mp).BakgrundSkatteväxlingskommittén (Fi 1994:04) granskade idén om en grön skatteväxlingoch redovisade sina slutsatser i betänkandet (SOU 1997:11)Skatter, miljö och sysselsättning. Kommittén presenterade bl.a. en modellför hur energiskattesystemet kunde reformeras i syfte att göra det meröverskådligt och stabilt som miljörelateringen ökade.Finansdepartementets analysarbete beträffande Skatteväxlingskommitténsenergiskattemodell presenterades i promemorian (Ds 2000:73)Utvärdering av energiskattemodell.I budgetpropositionen drogs riktlinjerna upp för en stegvisreformering av energiskattestrukturen med utgångspunkt iSkatteväxlingskommitténsprincipskiss (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). godkände enstrategi för en successiv ökad miljörelatering av skattesystemet genom engrön skatteväxling. Det samlade utrymmet för skatteväxling under perioden2001 till 2010 var . Genom förslag i de senaste årensbudgetpropositioner har en skatteväxling på 10 miljarder kronorgenomförts, varav för år 2004.Ett system för elcertifikat för att främja förnybara energikällor infördesden (bet. 2002/03:NU6). Elanvändarna är skyldiga att köpaelcertifikat i relation till sin förbrukning, och inkomsterna frånförsäljningen ska täcka merkostnaden för att producera förnybar el. Industriersom behöver mycket el för sin tillverkning ska undantas från kravet attköpa elcertifikat.EG-direktivI EU finns två direktiv som rör punktskatter på energiprodukter och el.Regler om förfarandet vid beskattningen av de harmoniserade varuslagenfinns främst i cirkulationsdirektivet (92/12/EEG). Energiskattedirektivet(2003/96/EG) reglerar skattestrukturen och innehåller minimiskattesatserför såväl el som energiprodukter, dvs. mineraloljor, kol och naturgas.Av energiskattedirektivet följer att alla energiprodukter som används föruppvärmning eller som motorbränsle skall beskattas. För motorbränslengäller dessutom att alla bränslen, alltså även biobränslen, som användssom drivmedel skall beskattas. Beskattningen skall i dessa fall ske inivå med likvärdiga energiprodukter, vanligen dieselolja eller bensin.Energiskattedirektivet tillämpas inte på energiprodukter som används förandra ändamål än som motorbränslen eller som bränslen för uppvärmning,dubbelanvändning av energiprodukter, el som i huvudsak används för kemiskreduktion och i elektrolytiska och metallurgiska processer samt mineralogiskaprocesser. Medlemsstaterna har således valfrihet att beskatta eller intebeskatta energiprodukter och el som används för dessa ändamål. Vidaregäller att medlemsstaterna inte får beskatta energiprodukter som användsför kommersiell flyg- och fartygstrafik. Tillämpningsområdet för skattefrihetenför flygbränslen kan dock begränsas till flygfotogen.Energiskattedirektivet ger medlemsstaterna möjlighet (artikel 15 ) attbevilja skattebefrielse i en rad olika fall, som t.ex.:skattepliktiga produkter som används inom pilotprojekt för teknisk utvecklingav mer miljövänliga produkter eller för bränslen från förnybara energikällor,energiprodukter som används i inlandssjöfart (ej fritidsfartyg) samt elsom framställs ombord på sådana fartyg,energiprodukter och el som används för person- och godstrafik på järnväg,med tunnelbana, med spårvagn eller trådbuss,motorbränslen som används för tillverkning, utveckling, testning ochunderhåll av luftfartyg och fartyg,energiprodukter och el som används inom jordbruks-, trädgårds- ochskogsbruksnäringarna samt vid fiskodling,motorbränslen som används i samband med muddring av farbara vattenvägaroch hamnar,energiprodukter och el som används för framställning av el samt ikraftvärmeverk.Regler om skattefrihet för energiprodukter och el som används i en verksamhetsom framställer energiprodukter (främst raffinaderier och petrokemiskverksamhet) finns i artikel 21.3 i direktivet.Medlemsstaterna kan vidare hos rådet begära tillåtelse att tillämpaytterligare undantag i form av skattebefrielse eller skattenedsättning enligtett särskilt förfarande som fastställts i artikel 19 i direktivet.Energiskattedirektivet trädde i kraft , och de nyareglerna skulle börja tillämpas . Olika övergångsreglerfinns dock, som t.ex. att medlemsstater som har svårt att införa de nyaminimiskattenivåerna har rätt till en övergångsperiod för att göra dettat.o.m. (artikel 18.2 i direktivet). Vidare harmedlemsstaterna getts möjlighet att t.o.m. fortsätta atttillämpa en rad olika nationella fall av nedsättning av skattenivåernasom tidigare beviljats genom särskilda beslut av rådet.Sverige har sex sådana undantag:skattenedsättning på mineraloljor för industriellt bruk och energiintensivaföretag,skattereduktion för dieselbränsle i enlighet med indelning i miljöklasser,differentiering av skatten på blyfri bensin efter miljöklasser,skattefrihet på bränsle för privat luftfart,skattefrihet på biologiskt framställd metan och andra avfallsgasersamtsänkt skatt på alkylatbensin.Direktivet ger medlemsstaterna betydande frihet att utforma system föratt skattemässigt gynna biodrivmedel inom ramen för EG-fördragetsstatsstödsregler (artikel 16 i direktivet). Det finns möjlighet att helt ellerdelvis punktskattebefria produkter som innehåller biobränslen i proportiontill andelen biobränsle i den slutliga produkten, förutsatt attöverkompensation inte sker med hänsyn till merkostnaden för framställning avbiobränslet.Gällande bestämmelserDen svenska lagstiftningen om beskattning av el och bränslen finns i lagen(1994:1776) om skatt på energi. Bränslen beskattas med energiskatt,koldioxidskatt och svavelskatt enligt skattesatser fastställda för varjeenergislag.El beskattas med energiskatt. Energiskatt på el utgår med reducerade beloppi vissa kommuner i , , och Västernorrlandslän samt i samtliga kommuner i , och Norrbottenslän. Koldioxidskatten och svavelskatten beräknas utifrån kolinnehålletrespektive svavelinnehållet medan energiskatten utgår med bestämda beloppper vikt eller volym. Den allmänna principen är att skatt tas ut ombränslet används till uppvärmning eller motordrift. Energiskatt ochkoldioxidskatt tas även ut på icke fossila bränslen som används som drivmedel.Skattenivån varierar såväl mellan som inom olika sektorer isamhället.Näringslivets skattebas delas upp i tre sektorer, nämligenen industrisektor (jordbruk, skogsbruk, vattenbruk, växthusnäring,gruvindustri och mineralutvinning samt tillverkningsindustrin), en energisektor(el-, gas-, värme- och vattenförsörjning) och en övrigsektor (byggverksamhet,offentlig verksamhet, transporter och övriga tjänster).I förhållande till övrigsektorn tillämpas en reducerad skattenivå förenergi som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorer inomtillverkningsindustrin samt inom jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna.För tillverkningsindustrin (inklusive gruvindustrin och mineralutvinningen)omfattar nedsättningsreglerna den energi som förbrukas vid självatillverkningsprocessen i industriell verksamhet. För övrig förbrukning inomtillverkningsindustrin gäller samma beskattning som för övrigsektorn. Ihuvudsak gäller följande nedsättningar:Generell nedsättning för industrisektorn (den s.k. industriskattesatsen):för bränslen som används för annat ändamål än drift av motordrivna fordonbetalas ingen energiskatt och av koldioxidskatten. För elbetalas ingen energiskatt.0,8-procentsregeln gäller för hela industrisektorn: nedsättning ges förden del av koldioxidskatten som överstiger av försäljningsvärdet.För den överskjutande delen betalas i skatt.1,2-procentsregeln gäller för vissa industrier: vid tillverkning avprodukter av andra mineraliska ämnen än metaller (t.ex. cement, kalk, stenoch glas) medges ytterligare nedsättning för skatt på kol och naturgas.Dessa företag betalar ingen koldioxidskatt för den del av skatten somöverstiger av försäljningsvärdet.För energiomvandlingssektorn gäller att bränslen som används för elproduktionär skattebefriade. Skatten tas i stället ut i konsumtionsledet genomenergiskatt på el. Full energi- och koldioxidskatt betalas för bränslensom används för värmeproduktion i värmeverk. Kraftvärmeverkens produktionunderlättas genom att de får tillämpa industrins avdragsregler vidvärmeproduktion. Industriellt mottryck, dvs. industrins kraftvärmeproduktion,omfattas av industriskattesatsen och ingen energiskatt, men 21 %koldioxidskatt betalas för insatsbränslen.Övrigsektorn belastas slutligen, liksom hushållssektorn, av fullskatt.Skatt på termisk effekt i kärnkraftverk tas ut med 5 514 krper megawatt - motsvarande ca per megawatt och dygn - avkärnkraftsreaktorns högsta tillåtna termiska effekt. Om en reaktor har varit urdrift av mer än 90 kalenderdygn, får förvarje dygn utöver de 90 första göras avdrag med per megawatt avden termiska effekten. Skatten ersatte en tidigare skattpå energi som producerats i kärnkraftverk.UtredningSkattenedsättningskommittén (Fi 2001:09) tillsattes införarbetet med att förverkliga strategin för fortsatt grön skatteväxling meduppgift att utreda utformningen av reglerna för nedsättning av skatt påenergi som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorer inomsektorer som är utsatta för internationell konkurrens (dir. 2001:29). Iuppdraget ingick att föreslå lämpliga kriterier för vad som bör ansesvara konkurrensutsatt verksamhet och analysera i vad mån sådan verksamhetbör motivera energiskattelättnader. I uppdraget ingick också att utredaandra avgränsningar av området för energiskattenedsättning för dekonkurrensutsatta sektorerna än vad som gäller . Utredningen skulle ävenfölja utvecklingen inom EU och särskilt beakta om statligtstöd.Utredningen avlämnade betänkandet Svåra skatter! (SOU 2003:38).I betänkandet föreslår utredningen bl.a. en ny energibeskattningsmodellsom omfattar all näringsverksamhet. Betänkandet bereds iRegeringskansliet.Budgetpropositionen för 2004Som en del i en grön skatteväxling har koldioxidskatten och elskatten förhushåll och övrigsektor höjts fr.o.m. . Koldioxidskattenhöjs och elskatten med per kWh. Drivmedel undantas frånkoldioxidskattehöjningen eller kompenseras med sänkt energiskatt. Industrinsskattebelastning hålls oförändrad genom en höjning av skatterabatten.Detsamma gäller jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna. Denprorcentuella koldioxidskattelättnaden för dessa sektorer höjs såledesfrån . Sedan kommissionen beslutat godkännaförslaget till höjning av koldioxidskattenedsättningen avser (bet. 2003/04: SkU28) att fatta beslut i frågan i mitten av april 2004.Iden gröna skatteväxlingen ingår vidare en höjning av energiskatten pådieselolja med per liter, en höjning av skatten på bekämpningsmedelmed per kg och en höjning av elskatten för industrin (samt jord-,skogs- och vattenbruk) med per kWh. Den senare höjningen genomförsden . Ett system med långsiktiga avtal med energiintensivindustri, i förening med elskattebefrielse, beräknas komma att införas ochomfatta perioden från . Härutöver sker en indexuppräkningav samtliga skattesatser. Regeringen avser att inför kommande skatteväxlingse över i vilken form kompensation skall ske för höjningen av skatten pådiesel avseende jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner.Riksdagen har godtagit att det finns skäl att behålla den lägreenergiskattesatsen på el som gäller i vissa kommuner i norra . Regeringenhar för avsikt att ansöka hos kommissionen om undantag enligtenergiskattedirektivet.Kalk- och cementbranschens övergångsvis gällande begränsningsregel förkoldioxidskatt (1,2-procentsregeln) förlängs . Nedsättningenbegränsas med hänsyn till minimiskattenivåerna i det nya energiskattedirektivet.Vindkraftens miljöbonus, dvs. avdraget för energiskatt på el, trappas avenligt en särskild plan som är föremål för överläggningar med kommissionen.Riksdagen har godtagit att strategin för skattenedsättning för alternativadrivmedel som lades fast i budgetpropositionen skall börjatillämpas så snart erforderligt statsstödsgodkännande erhållits frånkommissionen. För att de koldioxidneutrala drivmedlens konkurrenskraft skallsäkerställas bör dessa drivmedel befrias inte bara från koldioxidskattutan även från energiskatt. Dessa villkor skall gälla redan fr.o.m. 2004.Kraftvärmeverkens energieffektiva produktion underlättas genom att de fårmöjlighet att göra avdrag efter samma regler som industrin. Samtidigtavskaffas avdraget för el som används i egen verksamhet och det fria valetmellan insatta bränslen vid fördelningen mellan el- och värmeproduktion.När det gäller frågan om att avskaffa det fria valet även vid fördelningav insatta bränslen mellan värmeleveranser till industrin och annanproduktion har frågan skjutits upp för att man skall få tid att klargöra omförslaget kan ge upphov till negativa effekter för fjärrvärmeverken.MotionernaClaes-Göran m.fl. (s) anför i motion Sk417 att det erfordraslångsiktigt stabila villkor för att åstadkomma en önskvärd satsning påkraftvärme.Carl-Axel () anför i motion Sk215 att hotell- och restaurangnäringensenergibeskattning innebär konkurrensnackdelar gentemot övriga EU. Ettsätt att öka konkurrenskraften är att sänka beskattningen till nivån förmotsvarande energikrävande industriell verksamhet i Sverige.Marietta de () framhåller i motion Sk341 att villkorenför tjänstenäringen i behöver förbättras. Skatten på el har 2004höjts med och koldioxidskatten har mer än fördubblats de senaste10 åren. Fastighetsskatten på kommersiella fastigheter är högre än förindustrilokaler. Motionären anser vidare att Skattenedsättningskommitténsförslag om en generell näringslivsnivå för energibeskattning skulleinnebära väsentligt lägre energiskatt för tjänstesektorn. Enligt motionärenbör regeringen skyndsamt komma med konkreta förslag.Anna Ibrisagic (m) anser i motion Sk345 att elskatten för industrin börsänkas för att stimulera företag att utvecklas.Lars m.fl. (m) föreslår i motion N290 yrkande 3 att effektskattenpå kärnkraft skall avvecklas. Enligt motionen leder effektskatten tilluteblivna långsiktiga investeringar i befintliga reaktorer, vilket drabbarden lokala sysselsättningen i kärnkraftskommunerna.Mikael m.fl. (m) anser i motion N342 yrkandena 2 och 4 attenergibeskattningen måste göras om i grunden. Skatter som skall genereraintäkter för staten skall tas ut i konsumentledet, medan styrande skatter- miljöskatter - skall tas ut i producentledet. Enligt motionären börmiljöskatter tas ut så nära föroreningskällan som möjligt. I den mån detär möjligt att använda utsläppsskatter är detta att föredra. De särskildaproduktionsskatterna och subventionerna, som utan miljöskäl försämrarenergimarknadens funktionssätt, bör tas bort. Enligt motionären avvisarmoderaterna vidare tanken om skatteväxling. Miljöskatter är motiveradeför att minska miljöbelastningen från energiproduktionen, och det finnsockså fiskala skäl att beskatta energi. Det finns inte skäl att utannärmare analys lägga en ytterligare skattebörda på energisektorn. Nivån påbeskattning av energi, utöver de rena miljöskatterna, bör fastställasgenom en sedvanlig avvägning mellan beskattning av olika skattebaser, föratt minimera de samlade snedvridande effekterna av skattesystemet, ansermotionären.I samma motion sägs vidare (yrkande 5) att om den gemensamma nordiskaelmarknaden skall fungera är det av stor vikt att bl.a. beskattningen ärlikartad. Skillnader i skatte- och avgiftssystem mellan länderna ledertill en rad snedvridningseffekter och orättvisa konkurrensförhållandenmellan kraftproducenterna.I motionen betonas slutligen ( yrkande 6) att den särskilda, effektskattenpå kärnkraftsel är djupt skadlig och successivt bör reduceras. I ett allraförsta steg bör skatteuttaget sänkas som effektskatten omvandlastill energiskatt. Det enda skatteuttag som är motiverat är, enligt motionen,det som skulle motsvara en tänkt, kommersiell försäkringspremie förkärnkraftens riskkostnader.Lars m.fl. (fp) anför i motion MJ472 yrkande 3 att EU måste fåökad makt över den nationella klimatpolitiken. En europeisk miniminivåför koldioxidskatt är ett första steg. Trots att samtliga partier sägersig förespråka en sådan är i realiteten en bromskloss. Skälet äratt socialdemokrater och moderater vägrar låta ändrasså att beslut om miljöskatter kan fattas med majoritet. Det medlemslandsom har lägst miljöambition kan därmed stoppa en rationell klimatpolitik.Problemen kan enligt motionen komma att öka i samband med att nyamedlemsländer med stor kolproduktion får vetorätt.Axel Darvik och () föreslår i motion N287 yrkande 2 atteffektskatten på kärnkraft skall avvecklas. Enligt motionärernahar skatten flera negativa effekter på sysselsättning, miljö och konkurrens.Den är i praktiken en investeringsskatt och motverkar långsiktigainvesteringar i befintliga reaktorer. De ökade skattekostnaderna överförstill hushåll och industri.Chatrine och () förordar i motion Sk385 attregeringen skall ta fram en avvecklingsplan för effektskatten på elproducerad i kärnkraftverk eftersom skatten är konkurrenssnedvridande.Rosita Runegrund m.fl. (kd) föreslår i motion U254 yrkande 7 att Sverigeskall agera för en fördjupad fortsatt diskussion mellan EG-kommissionenoch om införande av koldioxidavgifter på flygbränsle.Sven och () framhåller i motion N224 yrkande 3att naturgas som har lägre miljöbelastning än kol och olja med fördel kananvändas inom industrin och för att tillgodose behovet av lokalt produceradel. Även inom fordonssektorn kommer naturgas att spela en allt störreroll. Det är viktigt, framhåller motionärerna vidare, att naturgasen gesstabila och långsiktiga förutsättningar, inte minst skattemässigt, föratt kunna vara konkurrenskraftig.Kenneth m.fl. (kd) framhåller i motion N263 yrkande 1 att naturgashar egenskaper som gör den särskilt intressant som bränsle i kraftvärmeverk.Enligt motionen har den svenska beskattningen av kraftvärmelett till bristande lönsamhet.