bet · GS01FIU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Om en kommunmed för låg egen skattekraft behöver ytterligare resurser ska detta istället regleras mellan staten och den enskilda kommunen genom attkommuner garanteras en viss inkomst - t.ex. en viss skattekraft - viastatsbidrag.Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi231 förändringar i det nyakommunala utjämningssystemet (yrkande 11). Enligt motionärerna börgränsen för utjämningsavgift höjas till för landsting så att denhamnar på samma nivå som för primärkommuner. bör avgiftensättas till av den egna skattesatsen för både primärkommuner ochlandsting, vilket förväntas skapa incitament för att hålla en lågskattesats. Därutöver föreslår motionärerna att bidragen till respektiveavgifterna från kommuner och landsting vars relativa skattekraft växerfryses så att kommunerna ska få behålla hela den relativa tillväxten iskattekraft. Man framhåller att med dessa förslag kommer ingen kommunoch inget landsting att få lägre bidrag, eller betala högre avgift,jämfört med det nya systemet. Motionärerna föreslår vidare att detinomkommunala utjämningssystemet avskaffas och ersätts av ett system sombåde stimulerar ekonomisk tillväxt och ger tillräckliga statliga bidragtill kommuner och landsting som behöver kompensation för otillräckligskattekraft (yrkande 12). Motsvarande förslag presenteras i Moderatasamlingspartiets motion N349 (yrkande 3). Förslaget om förändratinkomstutjämningssystem framförs också i Moderata samlingspartiets motionBo301 (yrkande 10) i samband med diskussion om att kommuner med inflyttningmåste få ekonomisk möjlighet att utöka de kommunala verksamheterna itakt med inflyttningen.I motion Fi237 av () framförs att det inte är en kommunaluppgift att sköta utjämningen mellan kommunerna. I stället är det statensansvar. Vidare anser motionären att utjämningssystemet är svåröverskådligtoch har en tydlig negativ marginaleffekt. Ett nytt utjämningssystem börenligt motionärernas uppfattning utformas så att det bättre tar tillvara kommuners och landstings egna möjligheter till tillväxt. Motionärenföreslår att en ny utredning av utjämningssystemet bör tillsättas medett tilläggsdirektiv beträffande en s.k. vattenkraftsåterbäring.I motion Fi251 av och () framhålls attkommunal kostnadsutjämning ska ta hänsyn till att vissa regioner fåtten högre lönekostnadsnivå genom att det har skett en höjning avkvinnolönerna (yrkande 1). Motionärerna påpekar att en höjning av kvinnolönernai den kommunala sektorn i med nödvändighet innebärhögre kommunala utgifter. Detta högre kostnadsläge är dock inte en delav kostnadsutjämningen och kan därför inte ens delfinansieras med deberörda kvinnornas egen ökade skatteinbetalning. Enligt motionärernabetyder detta att den nuvarande konstruktionen av utjämningssystemetdirekt motverkar utjämningen av osakliga löneskillnader.Kristdemokraterna anser i motion N239 (yrkande 3) att det kommunalautjämningssystemet i första hand ska vara en statlig fråga, inte som mellankommunal. Systemet får enligt motionärerna inte konstruerasså att det strider mot grundtanken med det kommunala självstyret,lokaliseringsprincipen och beskattningsrätten. Utjämningssystemet fårinte strida mot intentionerna i grundlagen som innebär att en kommunsskatteintäkter inte får användas i en annan kommun. Motionärernaunderstryker också vikten av att skatteutjämningen konstrueras så att denockså tar hänsyn till storstädernas speciella villkor och inte motverkarekonomisk utveckling.Folkpartiet liberalerna framhåller i motion N409 (yrkande 32) att dennuvarande konstruktionen av inkomstutjämningssystemet är ett hinder förbättre utveckling och tillväxt i . Därför förespråkarmotionärerna en genomgripande översyn av de ekonomiska relationernamellan staten och kommunerna respektive landstingen, vilken kan ledatill att även utjämningssystemet främjar de välståndsbildande krafterna.Motionärerna ställer sig bakom förslag till regeländringari systemet, vilka ska stimulera kommunerna att vidta egna åtgärder föratt förbättra sin situation. Dessa förslag har presenterats i motion2003/04:Fi44 (fp) i samband med regeringens förslag till ändringar idet kommunala utjämningssystemet.Folkpartiet liberalerna anser dessutom i motion Bo310 (yrkande 17) attdet existerande systemet för skatteutjämning mellan kommuner utgör enhämmande faktor för bostadsbyggande eftersom kommunerna vid en ökningav skatteunderlaget får betala en avgift till systemet som är högre änskatteinkomsten. Utjämningsgraden i inkomstutjämningssystemet bör därförsänkas för att rätta till de rådande missförhållandena. Enligt motionärernaslår man därmed vakt om principen att kommuner och landsting ska halikvärdiga förutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet, samtidigtsom utjämningen baseras på tydligt mätbara strukturella kostnadsskillnader.Finansutskottets ställningstagandeFrågan om utjämningssystemets utformning behandlades utförligt avfinansutskottet tidigare under innevarande , i samband medregeringens förslag till ändringar i det kommunalautjämningssystemet.10Proposition2003/04:155, bet. 2004/05:FiU7, rskr. 2004/05:13. I enlighet med utskottetsförslag antog regeringens proposition.Samtidigt avstyrkte utskottet snarlika motionsyrkanden om utjämningssystemetsöverensstämmelse med grundlagen och det kommunala självstyret, statensansvar för utjämningssystemet, systemets påverkan på utvecklingen istorstadsregionerna samt utjämningen av strukturella kostnadsskillnader.Utskottet har inte ändrat uppfattning i dessa frågor.Med anledning av de nu aktuella motionsförslagen vill utskottet återigenunderstryka att en grundläggande förutsättning för all lagstiftningsjälvfallet är att den stiftade lagen ska stå i överensstämmelse medgrundlagens krav. Frågan om utjämningssystemets grundlagsenlighetprövades av såväl Lagrådet som i sambandmed att det nuvarande systemet infördes. Lagrådet konstaterade bl.a.att det nuvarande avgiftssystemet anknöt till den lagstiftning omkommunal skatteutjämning som tidigare hade utvecklats i konstitutionellpraxis. ansåg inte heller att någon omprövningav det nuvarande statsbidragssystemet från konstitutionella synpunktervar nödvändig. Förslaget till det nya utjämningssystemet har ocksågranskats av Lagrådet som inte gjort några anmärkningar i anslutningtill grundlagsfrågan. I och med dessa ställningstaganden dels till dengällande regleringen, dels till de förändringar som börjar gälla är utjämningssystemets grundlagsenlighet enligt utskottets meningställd utom allt tvivel.Utskottet delar vidare regeringens bedömning att det finns behov av enlöpande uppföljning och utvärdering av utjämningssystemet, vilka börutföras av en permanent uppföljningsorganisation. Regeringen aviserari den behandlade propositionen att den avser att återkomma tillfrågan om i vilken form en fortsatt uppföljning bör ske. Då avserregeringen att också ta ställning till om en parlamentariskt sammansattreferensgrupp ska följa det löpande uppföljningsarbetet.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motionernaFi209 (m) yrkandena 1 och 2, Fi231 (m) yrkandena 11 och 12, Fi237 (m),Fi251 (fp) yrkande 1, N239 (kd) yrkande 3, N349 (m) yrkande 3, N409(fp) yrkande 32, Bo301 (m) yrkande 10 samt Bo310 (m) yrkande 17.Kommunala skattebaserUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om breddade skattebaser förkommuner och landsting.Jämför reservationerna 8 (fp) och 9 (c).MotionernaFolkpartiet liberalerna framhåller i motion 2003/04:Fi34 (yrkande 1)att den kommunala sektorns problem ytterst löses genom att det skapasekonomisk tillväxt så att skattebaserna växer. Det är sysselsättningeni det privata näringslivet som är kommunernas främsta skattebas. Därförbör skattepolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitikenreformeras så att fler kommer i arbete. Motionärerna påpekar att det ärgenom en bättre skattebas, inte genom högre skattesatser eller uppfinnandetav andra skattebaser, som finansieringen av vård, omsorg och skola måsteklaras.Centerpartiet framhåller i motion So394 (yrkande 2) behovet av breddadeskattebaser för landstingen. Motionärerna konstaterar dock att denmekanism som ingår i det av förespråkade inkomstskattesystemetinte ger tillräckligt breda skattebaser på lång sikt. Därför anser manatt landstingens långsiktiga ekonomiska bas behöver breddas därutöver.Den valda tekniken för breddning av skatteintäkterna måste enligtmotionärerna kunna skyddas från statliga manipulationer och ge förutsättningarför förutsägbarhet och bibehållet självstyre.I motion K430 av () framhålls att bör bedrivaen offensiv kommunpolitik i syfte att stimulera kommundelningar. Politikensinriktning bör vara att stärka demokratin, stärka befolkningskontaktenmellan väljare och valda samt stärka det kommunala självstyret så attde förtroendevalda får ett reellt ansvar. Motionären understryker attden reella beslutskraften för de förtroendevalda i kommuner och landstingkräver en breddad ekonomisk skattebas med skattetillväxt på helaskattebasen, vilket gör kommunerna oberoende av statliga bidrag (yrkande2).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan konstatera att kommunsektorns samlade skatteintäkter2003 täckte av sektorns totala verksamhetskostnader och degenerella statsbidragen drygt 10 %.11Uppgifterna enligt ekonomiskavårproposition (prop. 2003/04:100, tabell 8.1, s. 192). Detta innebäratt skatteintäkternas bidrag för att täcka kostnaderna i kommunsektornökade med jämfört med . Skatteintäkterna ärsåledes den helt dominerande - och växande - inkomstkällan för såvälkommuner som landsting. Även vid internationella jämförelser har Sverigeskommuner en stor andel av sin finansiering från egna skatteinkomster.Utskottet finner därför för egen del inte belägg för påståendet attkommunernas beroende av statliga bidrag skulle vara av sådan art attdet kan inkräkta på det kommunala självstyret. De statliga bidragenjämte utjämningssystemet bidrar till att ge det kommunala självstyretett reellt innehåll även för kommuner och landsting med ogynnsam ekonomi.Samtidigt anser utskottet att de av motionärerna förespråkade reformernainte leder till den ekonomiska tillväxt som kan säkra breddade skattebaseri överensstämmelse med principerna om demokratin och samhällelig rättvisa.I enlighet med sina ställningstaganden om inriktningen av den ekonomiskapolitiken för de kommande åren12Betänkande 2004/05:FiU1, avsnitt 2, s.60-82. är utskottet övertygat om att den omläggning av bl.a.arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken och skattepolitiken som initieratsav regeringen förstärker tillväxten och främjar en positivsysselsättningsutveckling. Därmed kan de kommunala skattebaserna breddas på ettstabilt och långsiktigt hållbart sätt.Med det anförda avstyrker finansutskottet motionerna 2003/04:Fi34 (m)yrkande 1, So394 (c) yrkande 2 och K430 (c) yrkande 2.Kommunernas pensionsavsättningarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om kommunernas pensionsavsättningarmed hänvisning till de av beslutade reglerna omredovisning av mål och riktlinjer av betydelse för god ekonomisk hushållningi kommuner och landsting.Jämför reservation 10 (fp).MotionenFolkpartiet liberalerna begär i motion K458 en utredning ompensionsavsättningar i kommunerna (yrkande 5). tvingar kommunallagenkommunerna att göra avsättningar även när befintliga tillgångar svararmot kommunens pensionsåtaganden. Det är rimligt enligt motionärerna attdet bör finnas regler som motverkar att kommuner på ett ansvarslöstsätt använder engångsintäkter för att finansiera permanenta åtaganden.Däremot finns det ingen anledning att kommuner ska ha stora förmögenhetsmassor.Finansutskottets ställningstagandeFrågan om kommunernas ekonomiska hushållning behandlades utförligt avfinansutskottet tidigare under innevarande , i samband medregeringens förslag om god ekonomisk hushållning i kommuner och landsting.13Proposition 2004/05:105, bet. 2004/05:FiU8, rskr. 2004/05:14. Ienlighet med utskottets förslag antog den 27 oktober 2004regeringens proposition.I propositionen tog regeringen bl.a. upp frågan om kommunernas framtidaåtaganden. Regeringen påpekade att det finns flera skäl som gör detangeläget att framhålla de mer långsiktiga målen om en god ekonomiskhushållning i kommunernas verksamhetsplaner och årsredovisningar. Mannämnde bl.a. den åldrande befolkningen med åtföljande behov av ökadeinsatser inom vård och omsorg samt de framtida ökade kommunalapensionsutbetalningarna. Det är därför enligt regeringen nödvändigt attkommuner och landsting är väl förberedda för att kunna möta de växandebehoven av verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning.Mot denna bakgrund anser utskottet att det är angeläget att kommunsektornfår ökat stöd i sina strävanden att uppnå och säkerställa en god ekonomiskhushållning. Utskottet står därför bakom beslut i enlighetmed regeringens förslag att mål och riktlinjer som är av betydelse fören god ekonomisk hushållning ska redovisas och utvärderas i kommunernasoch landstingens budgetar. Detta redovisningsförfarande stärker enligtutskottets uppfattning kommunernas incitament att utföra sina verksamheterpå ett effektivt sätt, särskilt mot bakgrund av de utmaningar somkommunsektorn nu står inför. Därmed anser utskottet att någon utredningav regler beträffande kommunernas pensionsavsättningar inte är påkallad.Med det anförda avstyrker finansutskottet motion K458 (fp) yrkande5.Kommunal näringsverksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om bl.a. att avveckla kommunalabolag, förbjuda skatteplanering samt avskaffa lagen omallmännyttiga bostadsföretag.Jämför reservationerna 11 (m), 12 (fp) och 13 (kd).MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i motion 2003/04:Fi33 att det ärviktigt att kommunerna inte ägnar sig åt verksamhet som ligger utanförden kommunala kompetensen. Detta gäller i synnerhet när kommuner ägnarsig åt näringsverksamhet. Det finns enligt motionärerna en rad exempelpå hur kommuner, i strid med kommunallagens bestämmelser, bedrivernäringsverksamhet i konkurrens med privata näringsidkare. Genom attanvända skattebetalarnas pengar för att subventionera den egna verksamhetensnedvrider kommunerna konkurrensen. Motionärerna anser mot denna bakgrundatt förbudet mot näringsverksamhet ska upprätthållas betydligtstriktare än (yrkande 2). ska den kommunala självstyrelsenbegränsas till de områden som faller inom den kommunala kompetensen.Därför förordar motionärerna att konkurrenssnedvridande verksamhetmåste avvecklas (yrkande 3). Vidare föreslår man att statliga begränsningarav kommunernas möjligheter att avveckla ägandet i sina bostadsbolagavskaffas (yrkande 10).Kristdemokraterna anser i motion 2003/04:Fi36 (yrkande 1) att det inteär en statlig uppgift att fatta beslut om de kommunala bostadsföretagen.Sådana ställningstaganden måste göras i kommunerna mot bakgrund avförhållandena i det enskilda fallet. Någon särskild lagstiftning förförsäljning av hela eller delar av kommunala bostadsföretag behövs därförinte. Med hänsyn till den kommunala självstyrelsen föreslår motionärernaatt de lagar som begränsar kommunernas kontroll över bostadsförsörjningenoch de egna bostadsbolagen avskaffas. framhåller man attkommunala bolag i princip bör avvecklas på marknader där privata företagkonkurrerar eller skulle kunna konkurrera på ett funktionellt sätt.Förutsättningen för detta är emellertid att det gemensamma bästa föralla kommuninvånare inte talar för ett kommunalt ägande.Folkpartiet liberalerna understryker i motion K458 en grundläggandedemokratisk princip att offentlig verksamhet ska drivas med full öppenhetoch insyn för medborgare, politiker och medier. Därför anser motionärernaatt verksamhet ska bedrivas i förvaltningsform. Ett stort antalkommuner har dock enligt motionärernas uppfattning upptäckt att mangenom koncernbildningar kan ägna sig åt avancerad skatteplanering ochkvitta vinster mot förluster mellan olika bolag i koncernen. Mot dennabakgrund föreslår motionärerna att bör uppdra åt regeringenatt föreslå lagändringar som omöjliggör skatteplanering genomkoncernbildning (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeFrågor om näringsverksamhet och om de allmännyttiga bostadsföretagenhar behandlats av finansutskottet, senast ibetänkandena /03:FiU19, 2003/04:FiU3 och 2004/05:FiU8. Utskottet haravvisat snarlika motionsyrkanden med hänvisning till att det ärverksamhetens speciella förutsättningar och den samlade kommunala nyttansom bör vara utgångspunkten för organisatoriska överväganden i sambandmed verksamhet. Kommuner och landsting ska således ha frihetatt organisera sin verksamhet på det sätt som bedöms lämpligt medutgångspunkt från respektive verksamhets förutsättningar. Beträffande dekommunala bolagens förhållande till skattelagstiftningen har utskottettidigare anfört att kommunala bolag givetvis ska behandlas på sammasätt som privata bolag.Finansutskottet vill erinra om att motsvarande förslag omavskaffande av lagen om allmännyttiga bostadsföretag samt om kommunernasroll som fastighetsägare har behandlats av bostadsutskottet i betänkande2003/04:BoU8. hänvisar i sitt ställningstagande utvärdering av lagens tillämpning som inletts av , men stårsamtidigt fast vid sin uppfattning att lagen fyller en viktig funktionpå den svenska bostadsmarknaden. Någon avveckling av lagen är såledesinte aktuell.De allmännyttiga och kommunalt ägda bostadsföretagen har enligtbostadsutskottets uppfattning en central roll på den svenska bostadsmarknaden.Det egna bostadsinnehavet har i de flesta fall en avgörande betydelseför att kommunerna ska kunna ta sitt ansvar för den lokala bostadsförsörjningenutifrån det primära bostadspolitiska målet, dvs. att samhället ska geförutsättningar för att hela befolkningen ska få tillgång till godabostäder till rimliga kostnader. De kommunala bostadsföretagen har ocksågenom sin roll i bruksvärdessystemet stor betydelse för att rimligavillkor ska gälla även på den privata hyresmarknaden. Bostadsutskottetunderstryker därför att de kommunala bostadsföretagens verksamhet intekan jämställas med annan typ av affärsverksamhet. De affärsmässigaövervägandena får således inte vara överordnade företagens primärabostadssociala uppgift.Finansutskottet finner i detta sammanhang ingen anledning att frångåsina respektive bostadsutskottets tidigare ställningstaganden i dessafrågor. Därmed avstyrker finansutskottet motionerna 2003/04:Fi33 (m)yrkandena 2, 3 och 10, 2003/04:Fi36 (kd) yrkande 1 och K458 (fp) yrkande2.KonkurrensneutralitetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag med hänvisning till tidigarebehandling och till det pågående arbetet inom medlagförslag beträffande mervärdesskatteordningen för offentliga myndigheter.Jämför reservationerna 14 (fp) och 15 (c) samt särskilt yttrande 6 (m).MotionernaI motion 2003/04:Sk213 av () framförs att privatdrivna sjukvårdsverksamheter utan sluten vård missgynnas eftersomläkemedel inte kan säljas momsfritt till sjukvårdsinrättningarsom inte bedriver sluten vård. Utgifter för läkemedel hos de privataverksamheterna blir därmed dyrare utan att detta kan kompenserasi patientavgifterna. har motsvarande offentligt drivnaverksamheter ett momskompensationssystem som inte de privat drivnaverksamheterna har del av. Denna situation riskerar enligt motionären attleda till en snedvridning av konkurrensen mellan t.ex. primärvård ioffentlig drift och primärvård i privat drift.I motion 2003/04:Sk214 av () framhålls attinvesteringar i inventarier är dyrare för verksamheten inom privatdriven sjukvård m.m. än för exempelvis landsting och kommuner somerhåller kompensation för utlagd moms. Skälet till detta är att de privataverksamheterna på området inte är momsredovisningsskyldiga. Mot dennabakgrund anser motionären att etablering av privat drivna verksamheter,där momsredovisningsskyldighet inte föreligger enligt gällandelagstiftning, kan underlättas om man inför en möjlighet att i samband medinvesteringar skriva av utlagd moms i sin helhet under inköpsåret.Motionären förordar därför att en utredning tillsättas i denna fråga.Folkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi271 att införandet avkommunkontosystemet för mervärdesskatt har syftat till att likställaprivata entreprenader med verksamhet i egen regi. Genom densenaste reformeringen har man tagit stora steg mot neutralitet ifinansieringen mellan olika kommuner. Någon sådan neutralitet finns dockenligt motionärerna inte vad gäller privata alternativ med offentligfinansiering. Det gör att det blir dyrare att bedriva verksamhet ienskild regi. Därför anser motionärerna att en utredning bör tillsättasmed syfte att reformera kommunkontosystemet vidare för att uppnåkonkurrensneutralitet mellan offentlig regi och privat driven regi (yrkande3). I utredningen bör man överväga former för samma avdragsrätt förenskild verksamhet som finansieras med kommunala anslag och för verksamheti drift.Centerpartiet anser i motion So394 (yrkande 16) att särredovisning avfolktandvårdens verksamhet är en viktig åtgärd för att uppnå målet omkonkurrensneutralitet mellan den privata tandvården och den offentligafolktandvården. Den är av största vikt för att rätta till den obalanssom orsakas av mervärdesskattereglerna.Finansutskottets ställningstagandeLiknande motionsförslag om konkurrensneutralitet mellan tjänsterproducerade i eller privat regi behandlades av finansutskottetvåren och (bet. 2002/03:FiU19 och 2003/04:FiU3). Samtligamotionsyrkanden avvisades bl.a. med hänvisning till att regeringen våren2002 aviserade att man avsåg att återkomma med ett uppdrag om attanalysera kommunkontosystemets effekter på konkurrensneutraliteten. Ijuli 2003 aviserade en översyn av mervärdesskattereglernaför offentliga myndigheter. Utskottet instämde då med regeringensbedömning att resultatet av detta arbete borde avvaktas innan ett eventuelltytterligare analysarbete av kommunkontosystemet kunde påbörjas.Utskottet kan nu konstatera att antogett strategiprogram på mervärdesskatteområdet (KOM(2003)614). I den delav programmet som avser moderniseringen av det nuvarande systemet anförkommissionen att man ursprungligen hade tänkt lägga fram ett förslagbeträffande mervärdesskatteordningen för offentliga myndigheter under2003. På grund av ändrade prioriteringar (behovet av att påskynda arbetetmed frågan om platsen för tillhandahållande av tjänster) och denomständigheten att man beslutat göra en fördjupad konsekvensbedömning avförslaget har framläggandet uppskjutits till 2004. Enligt strategiprogrammetplanerar kommissionen att avge ett lagstiftningsförslag på området underfjärde kvartalet 2004.Utskottet noterar att vid tiden för beredning av detta ärende har någotförslag från beträffande mervärdesskatteordningen föroffentliga myndigheter inte inkommit. Utskottet vidhåller dock sintidigare uppfattning att kommissionens lagförslag bör avvaktas innan eneventuell översyn av kommunkontosystemet kan påbörjas.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Sk213 (m),2003/04:Sk214 (m), Fi271 (fp) yrkande 3 och So394 (c) yrkande 16.Insatser för personer med funktionshinderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om att överföra finansieringsansvaretför insatser enligt LSS till staten med hänvisning till det påbörjadearbetet med en översyn av lagen.Jämför reservationerna 16 (fp) och 17 (kd) samt särskilda yttrandena 7(m) och 8 (c).MotionernaFolkpartiet liberalerna förordar i motion 2003/04:Fi34 (yrkande 6) attstaten övertar kostnadsansvaret för assistansverksamheten för handikappadei enlighet med lagen om stöd och service till funktionshindrade (LSS).Motionärerna anser att en del av inskränkningarna i regeringenshandikappreform utgörs av att kostnadsansvaret för de första 20assistanstimmarnavältrats tillbaka på kommunerna. För de människor som berörs innebärdetta till viss del en återgång till en situation där de är beroende avkommunens välvilja och prioriteringar. Verksamheten har också blivitonormalt betungande för vissa kommuner.