bet · GS01SOU3 · 2004-09-21 00:00:00 — Dennaskyldighet skall gälla från så tidig ålder som barnkan kommunicera sin vilja.I motion 2003/04:So385 av () begärsett tillkännagivande om att utreda stärktamöjligheter för de adopterade som så önskar att sökasitt ursprung. Exempelvis skulle en del avadoptionsbidraget eller adoptionsavgiften kunnaanvändas för att finansiera adopterades sökande avsitt biologiska ursprung.Lagutskottets yttrandeI yttrandet redogörs för förslaget idepartementspromemorian Föräldrars samtycke tilladoption (Ds 2001:53) att införa en ny bestämmelse iföräldrabalken (4 kap. 6 a §) som åläggeradoptivföräldrarna att så snart det är lämpligtinformera barnet om att det är adopterat. Denföreslagna bestämmelsen anknyter till stadgandena ibarnkonventionen och om barns rätttill kunskap om sitt ursprung. Någon bestämdtidpunkt för när föräldrarna skall lämnaupplysningar om barnet ges inte i den föreslagnabestämmelsen, utan det får ankomma på föräldrarnaatt avgöra när barnet har nått en sådan mognad attfrågan om adoption kan tas upp. Enligt vad somanförts i promemorian åligger det socialtjänstenenligt socialtjänstlagen att följa upp vilka behovav hjälp och stöd som kan finnas sedan ett ärende omadoption har avgjorts. Om den eller de som adopteratett barn inte upplyser barnet om att det äradopterat, torde det ankomma på attstödja föräldrarna så att barnet får nödvändiginformation. Enligt vad som anförts i promemoriankan det inte uteslutas att det i något fall kan varaså att det aldrig kan anses lämpligt att barnet fårinformation om att det är adopterat.Mot bakgrund av vad som redovisats i propositionenom beredningen av departementspromemoriankonstaterar lagutskottet att det nu föreligger ettlångt framskridet lagstiftningsarbete helt i linjemed motionsönskemålen. Enligt utskottets mening börresultatet av arbetet inom inteföregripas genom några uttalanden från riksdagenssida. föreslår därför attsocialutskottet avstyrker motionerna 2003/04:So19(v), 2003/04:So21 (c) yrkande 1 och 2003/04:So24(mp) yrkandena 1 och 2.Socialutskottets ställningstagandeSocialutskottet delar lagutskottets bedömning attdet pågående arbetet inom böravvaktas och att motionerna 2003/04:So19 (v),2003/04:So21 (c) yrkande 1 och 2003/04:So24 (mp)yrkandena 1 och 2 därmed bör avslås.Utskottet kan inte ställa sig bakom kravet i motion2003/04:So385 (m) att utreda hur adoptivbarnsekonomiska möjligheter att söka sitt ursprung kanstärkas. Även denna motion avstyrks.Samverkan och kompetensutvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkanden omatt införa stimulansbidrag för samverkankring adoptionsfrågor på lokal och regionalnivå. bör även avslå motioner ombl.a. höjd kvalitet på hemutredningarna ochom att utreda situationen för internationellaadoptivbarn i Sverige.Jämför reservationerna 11 (kd), 12 (m) och 13(m, kd).PropositionenI propositionen påpekas att frågor med anknytningtill internationella adoptioner är sällanförekommande i kommunernas och i landstingens olikaverksamheter. Detta innebär att det kan vara svårtatt utveckla och behålla hög kompetens på området.Regeringen anser att det är rimligt att ställa vissagrundläggande krav på de professionella som kommer ikontakt med internationella adoptioner i kommunal-och landstingsverksamhet. Till exempel bör de hagrundläggande kunskaper om vad det innebär att varaadopterad och ha en beredskap för att kunna mötaeventuella svårigheter som dyker upp under barnetsuppväxt. Vidare måste de som arbetar med att ge stödoch hjälp eller vård och behandling till adopteradeoch adoptivföräldrar ha särskilda kunskaper om vaden adoption innebär för dessa grupper samt en allmänkunskap om adoptionsfrågor i stort.Utredningen om internationella adoptioner ansågdet inte rimligt att begära att varje kommun ellerlandsting skall ha särskilda kunskaper påadoptionsområdet men konstaterade att mycket kanvinnas på samverkan mellan de olika verksamheterna.Vid samverkan blir adoptionsfrågor inte längresällanfrågor och en hög kompetens kan lättare byggasupp. Regeringen anser det önskvärt att handläggningav adoptionsanknutna frågor sker mer i samverkanmellan kommuner och mellan kommuner och landsting.Enligt propositionen är det möjligtför kommuner och landsting att samverka iadoptionsanknutna frågor, men någon sådan samverkanförekommer inte annat än i enstaka fall. Uradoptivbarnens och deras familjers perspektiv är detdock enligt regeringens mening mycket angeläget attkvalitet och tillgång till utbildning, utredning ochstöd och hjälp efter en adoption blir jämn över helalandet.Utredningen om internationella adoptioner föreslogatt medel skall avsättas för att stimulerasamverkan. Enligt regeringens mening kräver kommunalsamverkan om utredning och stöd och hjälp egentligeninga nya resurser. Samverkan innebär enbart en annanorganisation för frågor som kommunerna redan i dagansvarar för.Utredningen föreslog vidare att det inrättas ettnationellt centrum för forsknings- ochkunskapsutveckling för området internationella adop-tioner. Regeringen har övervägt hur behovet av attge stöd till kommuner och landsting i deras arbetemed hemutredningar, föräldrautbildning införadoptionen samt stöd och hjälp efter genomfördadoption bör utformas. Det handlar om att samlaforskningsresultat om internationella adoptioner, ommetodutveckling och om att sammanställa kunskap ochsprida den till samtliga aktörer. Målgrupperna fördetta arbete är , barnhälsovården,barn- och ungdomspsykiatrin, förskolan och skolan,länsstyrelserna i deras tillsynsarbete samtadoptionsorganisationerna och de adopteradesorganisationer. Enligt regeringens mening metoder i socialtarbete (IMS) vid få i uppdrag attgöra kunskapssammanställningar, ge stöd till attsystematisera utredningsarbetet och göra dettatillgängligt för dem som arbetar med internationellaadoptioner. Regeringen avser att ibudgetpropositionen återkomma i dennafråga.Dessutom ges i uppdrag att pånationell nivå följa upp förhållandena för deutländska barn som placeras i svenska familjer, ienlighet med det krav som FN:s barnrättskommittéställde på i samband med 1993.MotionerI motion 2003/04:So23 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om samverkan ochkompetensutveckling på nationell, regional och lokalnivå (yrkande 4). Motionärerna anser det mycketolyckligt att regeringen inte förde utredningensförslag om stimulansbidrag vidare. Ett sådant bidragskulle möjliggöra samordning på det lokala ochregionala planet och på så sätt underlätta förkommunerna att uppfylla kravet i 5 kap. 1 §socialtjänstlagen (2001:453) om stöd tilladopterade.Samma synpunkter framförs i motion 2003/04:So22 avBirgitta (), vari begärs etttillkännagivande om att säkerställa möjligheten attfå rådgivning i adoptionsfrågor och möjlighet tillhjälp och stöd även efter adoptionen och att dettakan erbjudas både på lokal och regional nivå.I motion 2003/04:So326 av () begärsett tillkännagivande om kvaliteten på hemutredningari samband med adoption (yrkande 1) samt omutbildning för och krav på utbildning hos dem somgör hemutredningar (yrkande 2). Motionären påpekaratt kvaliteten på hemutredningarna varierar mycketmellan landets kommuner. Kvaliteten skulle kunnasäkras genom att man inför krav på certifiering avsocialtjänstens hemutredare. Utbildning ochvidareutbildning av adoptionsutredare bör vara ettuppdrag för eller ett nationelltkunskapscentrum, menar motionären. I yrkande 3begärs ett tillkännagivande om ökat stöd tilladopterade. Det nationella kunskapscentrumet börenligt motionären även ges i uppdrag att utveckla destödformer som såväl unga som vuxna adopteradebehöver.I motion 2003/04:L221 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen låter utredasituationen för internationella adoptivbarn somadopterats av ensamstående respektive par (yrkande4). Motionären anför att den förstnämnda gruppenbarn är överrepresenterade inom den barnpsykiatriskavården. Vidare begärs ett tillkännagivande ombehovet av forskning om adoptivbarns utveckling ochhur det gått för de adoptivbarn som kommittill (yrkande 5).I motion 2002/03:L207 av samma motionär finnsidentiska yrkanden (yrkandena 4 och 5).Tidigare behandlingI det av godkända betänkandet2001/02:SoU23 Barnpolitiken - arbetet med strateginför att förverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter behandlade utskottet motionsyrkandenliknande de här aktuella 2003/04:L221 yrkandena 4och 5 m.fl. (s. 27). Utskottet hänvisade bl.a. tillpågående forskning inom samt anfördeatt kommande förslag från Utredningen ominternationella adoptioner borde avvaktas.Motionsyrkandena avstyrktes (res. m+kd).Utskottets ställningstagandeLiksom regeringen anser utskottet att det voreönskvärt med en utökad samverkan på ochregional nivå när det gäller handläggning avadoptionsanknutna frågor. Utskottet instämmeremellertid också i att en sådan samverkan inte tordekräva att ett särskilt stimulansbidrag för ändamåletinförs utan enbart att befintliga resurseromorganiseras. Motionerna 2003/04:So23 (kd) yrkande4 och 2003/04:So22 (c) avstyrks därmed.Enligt propositionen kommer Institutet förutveckling av metoder i socialt arbete (IMS) vidSocialstyrelsen att få i uppdrag att samlaforskningsresultat om internationella adoptioner,att utveckla metoder och att sprida kunskapen tilldem som arbetar med bl.a. hemutredningar och stödoch hjälp efter genomförd adoption. Utskottetkonstaterar att regeringen i budgetpropositionen förår 2005 föreslår att anslaget 18:1 Bidrag tillutveckling av socialt arbete m.m. underutgiftsområde 9 tillförs 2 miljoner kronorengångsvis för kunskapsutveckling om internationellaadoptioner. Resultatet av uppdraget till IMS börenligt utskottets mening inte föregripas genom någrainitiativ från sida. Utskottet avstyrkerdärför motion 2003/04:So326 (m) yrkandena 1-3.Motionerna 2003/04:L221 (m) yrkandena 4 och 5 och2002/03:L207 (m) yrkandena 4 och 5 får enligtutskottets mening anses tillgodosedda genom detaviserade uppdraget till att följaupp förhållandena för de utländska barn som placerasi svenska familjer. Även dessa motioner bör såledesavslås.Äktenskap mellan adoptivbarn ochadoptantUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländringar i 2 kap. 3 § och i1 kap. 3 § lagen (1994:1117) om registreratpartnerskap. Ändringarna innebär attmöjligheten för adoptivbarn och adoptant attgifta sig eller registrera partnerskap tasbort. bör avslå en motion somkritiserar att det även fortsättningsviskommer att vara tillåtet med äktenskap ellerregistrerat partnerskap mellan ettadoptivbarn och adoptivföräldrarnasbiologiska barn och mellan två adoptivsyskon.Jämför reservation 14 (fp).PropositionenRegeringen föreslår vissa ändringar iäktenskapsbalken och lagen (1994:1117) omregistrerat partnerskap med innebörd att ettadoptivförhållande jämställs med biologisktsläktskap vid tillämpningen av reglerna omäktenskapshinder och partnerskapshinder. Äktenskapeller partnerskap mellan ett adoptivbarn ochadoptivföräldrarnas biologiska barn, eller mellantvå adoptivsyskon, skall dock även fortsättningsvistillåtas efter tillstånd.Äktenskap får inte ingås mellan dem som ärsläkt med varandra i rätt upp- och nedstigande ledeller som är helsyskon. Halvsyskon får inte ingåäktenskap med varandra utan tillstånd avlänsstyrelsen (2 kap. 3 § ).Äktenskapshindren avser endast biologiskt släktskap.Ett adoptivförhållande utgör alltså inte någotäktenskapshinder. Såvitt angår adoptivbarnetsställning till adoptanten och dennes släktingargäller att all verkan av adoptionen upphör, omadoptanten ingår äktenskap med adoptivbarnet (4 kap.7 § ).Regeringen konstaterar att den utveckling somskett på adoptionsområdet innebär attadoptivsläktskap kommit att jämställas med bio-logiskt släktskap på de allra flesta områden. Meddet synsätt som är allmänt utbrett tordemöjligheten för adoptant och adoptivbarn att ingåäktenskap med varandra för många framstå som närmaststötande. Även om biologiska band saknas, talarsociala och etiska skäl med styrka för att äktenskapmellan adoptivbarn och adoptant inte bör tillåtas.Regeringen anser därmed att möjligheten för adoptantoch adoptivbarn att gifta sig med varandra nu bort. Detsamma bör gälla för andra som står irätt upp- och nedstigande släktskapsförhållande tillvarandra som en följd av adoptionen, t.ex.adoptivbarnet och adoptantens far eller mor.När det gäller frågan om hur reglerna för syskonbör utformas menar regeringen till en början att detinte finns någon anledning att upphäva den möjlighethalvsyskon har att efter dispens få ingåäktenskap med varandra. Såvitt avser äktenskapmellan ett adoptivbarn och någon som är barn(biologiskt eller adopterat) enbart till en avadoptivföräldrarna har barnen en rättslig föräldergemensam och blir att se som halvsyskon. Regeringenanser att dessa, liksom andra halvsyskon, bör kunnaingå äktenskap med varandra efter dispens.Vad gäller äktenskap mellan ett adoptivbarn ochadoptivföräldrarnas gemensamma biologiska barn samtmellan två adoptivsyskon föreslogFörmynderskapsutredningen (SOU 1989:100) ett absoluthinder häremot. Mot bakgrund av att halvsyskon jukan få ingå äktenskap med varandra efter tillståndframstår förslaget, som några remissinstanser ocksåanfört, enligt regeringens mening som tämligenlångtgående. Visserligen har barnen i dessa fallbåda sina rättsliga föräldrar gemensamma. Det finnsdock inte några arvsbiologiska hänsyn att beakta.Däremot torde sociala och etiska skäl många gångertala mot ett äktenskap i aktuella fall. Generelltsett får det nämligen anses olämpligt att barn somvuxit upp tillsammans som syskon får ingå äktenskapmed varandra. Regeringen menar emellertid att sådanahänsyn kan tas vid en tillståndsprövning samt pekarpå att det finns fall där personerna har vuxit upppå skilda håll och där den ursprungligafamiljegemenskapen mellan parterna saknas.Regeringen föreslår således inte något absolutförbud mot äktenskap mellan adoptivbarn ochadoptanternas biologiska barn samt mellan tvåadoptivsyskon. Sådana äktenskap bör kunna tillåtasefter tillstånd av i det enskildafallet. En sådan ordning stämmer också bäst överensmed utgångspunkten för lagstiftningen, nämligen attde hinder som uppställs mot äktenskap ochregistrering av partnerskap bör vara så få sommöjligt och att sammanlevande bör ha möjlighet attvälja äktenskapets eller partnerskapets form för sinsamlevnad, om inte sociala eller medicinska skältalar mot det (se prop. 1973:32 s. 94 f. och LU1973:20 s. 79).Avsikten är att tillstånd till äktenskap, liksom , skall ges endast i undantagsfall. Enligtovannämnda förarbeten är vid prövningen i förstahand sociala och etiska faktorer av betydelse. Harparterna vuxit upp tillsammans kan det varaolämpligt att tillåta äktenskap. När det gälleradoptivbarn måste dessutom beaktas att dessa kanvara särskilt sårbara på grund av sin bakgrund.Psykologiska aspekter kan därför i dessa fall talaemot äktenskap. Vidare anförs att en förutsättningför tillstånd givetvis är att det klart framgår attdet är den sökandes egen önskan att ingå äktenskapoch att ansökan inte är framtvingad. Närdispensprövningen för registrering av partnerskapgäller personer som är att anse som syskon på grundav ett adoptivförhållande, torde enligt regeringensamma överväganden få göras som vid en motsvarandeprövning för ingående av äktenskap.MotionI motion 2003/04:So20 av m.fl.(fp) yrkas att antar förslaget ipropositionen såvitt gäller ochlagen (1994:1117) om registrerat partnerskap med deändringarna att den sista av de föreslagna nyameningarna i respektive förslag utgår (yrkandena 4och 5). Motionärerna motsätter sig att adoptivbarnoch adoptivföräldrarnas biologiska barn även ifortsättningen skall kunna ingå äktenskap ellerregistrera partnerskap. Denna särbehandling ärmycket tveksam. Enligt motionärernas mening måste urlagstiftarens synvinkel det överordnade målet varauppväxtförhållanden där adoptivbarnets relation tillsina familjemedlemmar i adoptivfamiljen i så litenutsträckning som möjligt skiljer sig från ett ickeadopterat barns relation till familjemedlemmarna isin biologiska familj. De sociala och psykologiskafaktorer som talar emot äktenskap mellan personersom biologiskt sett är helsyskon borde väga likatungt när det gäller äktenskap mellan ettadoptivbarn och adoptivföräldrarnas biologiska barn.Motsvarande gäller för äktenskap eller partnerskapmellan två adoptivbarn som vuxit upp i sammaadoptivfamilj men har olika biologiska föräldrar,menar motionärerna.Lagutskottets yttrandeLagutskottet välkomnar det nu framlagda lagförslagetvarigenom ett adoptivförhållande kommer attjämställas med biologiskt släktskap vidtillämpningen av bestämmelserna om äktenskapshinderoch partnerskapshinder. Som tidigare framhållits iolika sammanhang framstår den nuvarande möjlighetenför adoptant och adoptivbarn att ingå äktenskap medvarandra eller registrera sig som partner somnärmast stötande. Även om biologiska band saknas,talar, enligt lagutskottets mening, såväl socialasom etiska skäl med styrka för att äktenskap ellerpartnerskap mellan adoptant och adoptivbarn inte börtillåtas.När det gäller den fråga som tas upp i motion So20(fp) erinrar lagutskottet först om de nuvarandeäktenskapshindren och partnerskapshindren, vilkainnebär förbud mot äktenskap eller partnerskapmellan dem som är släkt med varandra i rätt upp- ochnedstigande led eller är helsyskon. Däremot fårhalvsyskon ingå äktenskap eller partnerskap medvarandra efter tillstånd av . Denuvarande bestämmelserna om äktenskapshinder harmotiverats av arvsbiologiska och socialetiska skäl.En annan utgångspunkt har varit attäktenskapshindren skall vara så få som möjligt.Enligt lagutskottets mening bör utgångspunkten förden bedömning som skall göras vara densamma. Enannan utgångspunkt bör, enligt lagutskottets mening,vara att den nuvarande möjligheten för halvsyskonatt efter dispens få ingå äktenskap med varandrainte ifrågasatts. Om man jämställer ettadoptivförhållande med biologisk släktskap, fårdenna möjlighet betydelse när det gäller äktenskapmellan ett adoptivbarn och någon som är barn -biologiskt eller adopterat - enbart till en avadoptivföräldrarna. Som regeringen pekar på har jubarnen i dessa fall en rättslig förälder gemensamtoch blir således att se som halvsyskon. De bör,enligt lagutskottets mening, liksom andra halvsyskonefter dispens kunna ingå äktenskap med varandra.Vad sedan gäller frågan om äktenskap mellan ettadoptivbarn och adoptivföräldrarnas gemensammabiologiska barn samt mellan två adoptivsyskon finns,enligt lagutskottets mening, skäl som talar för ettabsolut hinder. Båda barnen har i dessa fall bådasina rättsliga föräldrar gemensamma och sociala ochetiska hänsyn talar för ett sådant hinder. Generelltsett får det, som också regeringen anfört, anses somolämpligt att barn som vuxit upp tillsammans somsyskon får gifta sig eller ingå partnerskap medvarandra. Å andra sidan går det inte att bortse frånatt det, liksom när det gäller två halvsyskon, kanfinnas enstaka fall där personerna har vuxit upp påskilda håll och där den ursprungligafamiljegemenskapen saknas. I sammanhanget måsteockså beaktas att, enligt vad som anförts ipropositionen, tillstånd endast bör ges iundantagsfall och att vid prövningen i första handsociala och etiska faktorer skall vara av betydelse.Att parterna vuxit upp tillsammans kan innebära attdet är olämpligt att tillåta äktenskap. Lagutskottetpåpekar vidare att det när det gäller adoptivbarnuttalas särskilt i propositionen att det måstebeaktas att dessa kan vara särskilt sårbara på grundav sin bakgrund och att psykologiska aspekter idessa fall kan tala mot äktenskap. Engrundförutsättning för att tillstånd skall ges ärgivetvis att det klart framgår att det är densökandes egen önskan att ingå äktenskap och attansökan inte är framtvingad. När dispensprövningenför registrering av partnerskap gäller personer somär att anse som syskon på grund av ettadoptivförhållande torde, enligt vad som uttalas ipropositionen, samma överväganden få göras som viden motsvarande prövning för ingående av äktenskap.Enligt lagutskottets mening utgör lagförslagen idenna del - dvs. möjlighet till äktenskap endast iundantagsfall efter dispens - en lämplig avvägningmellan ovannämnda motstridiga intressen.Med det anförda föreslår lagutskottet attsocialutskottet tillstyrker de framlagdalagförslagen i denna del samt avstyrker motion2003/04:So20 (fp) yrkandena 4 och 5.Socialutskottets ställningstagandeI likhet med lagutskottet välkomnar socialutskottetförslaget att ta bort möjligheten för adoptivbarnoch adoptant att gifta sig eller registrerapartnerskap. Även när det gäller kritiken i motion2003/04:So20 (fp) yrkandena 4 och 5 mot att även ifortsättningen tillåta äktenskap eller registreratpartnerskap mellan ett adoptivbarn ochadoptivföräldrarnas gemensamma biologiska barn ochmellan två adoptivsyskon delar socialutskottetlagutskottets uppfattning. Socialutskottettillstyrker således regeringens förslag till lag omändring i och till lag om ändring ilagen (1994:1117) om registrerat partnerskap samtavstyrker den nämnda motionen.Adoptionskostnadsbidrag m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländring i 6 § lagen (1988:1463) om bidrag vidadoption av utländska barn.Adoptionskostnadsbidrag skall ifortsättningen enbart lämnas för adoptionersom förmedlas av en auktoriseradsammanslutning. bör vidare avslå enmotion om att höja adoptionskostnadsbidraget.Jämför reservation 15 (m).PropositionenI propositionen föreslås en ändring i 6 § lagen(1988:1463) om bidrag vid adoption av utländskabarn. Ändringen innebär att adoptionskostnadsbidragendast skall lämnas för adoptioner som förmedlats aven auktoriserad sammanslutning.Enligt den ovannämna lagen lämnas bidrag avallmänna medel till adoptivföräldrars kostnader vidadoption av utländska barn. Bidrag lämnas bl.a. tillden eller dem som har fått tillstånd av svenskdomstol till en adoption. Adoptionskostnadsbidraget,som betalas ut av efter ansökan avadoptanten, utgår med peradoptivbarn oavsett hur stora kostnaderadoptivföräldrarna haft för adoptionen. Syftet medbidraget när det infördes var att det skulle täckahälften av adoptionskostnaderna, och till en börjangjordes en prövning av kostnaderna. Prövningenslopades 1997 och erhåller alla som ärberättigade till bidraget maxbeloppet.Den som vill adoptera ett barn från utlandet skallenligt 4 § lagen (1997:192) om internationellaadoptioner anlita en auktoriserad sammanslutning. Isamma lagrum medges dock undantag för enskildaadoptioner när det är släktingadoptioner eller därdet annars finns särskilda skäl att adoptera utanförmedling av en auktoriserad sammanslutning.Vid adoption förmedlad genom en auktoriseradsammanslutning betalar den som adopterar försammanslutningens kostnader såväl i som iutlandet samt kostnader för egna resor ochuppehälle. Den genomsnittliga kostnaden för enadoption uppgick till 128 000 kr.Regeringen påpekar att den som adopterar på enskildväg visserligen har kostnader för resor m.m. samtför vissa administrativa avgifter för adoptionen,men att kostnaderna inte uppgår till samma högabelopp som vid adoption av ett barn genom ensammanslutning.Regeringen finner mot bakgrund av vad som anförtsatt det är motiverat att begränsa möjligheten tilladoptionskostnadsbidrag till sådana adoptioner somsker genom de auktoriserade sammanslutningarna.MotionI motion 2003/04:So25 av . (m) begärs ett tillkännagivande omadoptionsbidrag (yrkande 3). Enligt motionärerna varsyftet ursprungligen att adoptionsbidraget skulletäcka hälften av adoptionskostnaderna.Adoptionsbidraget om täcker emellertid förnärvarande endast en tredjedel av kostnaderna,exklusive kostnaden för föräldrautbildning.Motionärerna anser att adoptionskostnadsbidraget börhöjas till av kostnaden enligt en schablongrundad på varifrån barnet adopteras.Tidigare behandlingSocialförsäkringsutskottet behandlade i det avriksdagen godkända betänkandet 2003/04:SfU1 Anslaginom socialförsäkringsområdet (utgiftsområdena 10,11 och 12) ett motionsyrkande liknande det ovanrefererade.