bet · GS01FIU2 · 2004-12-02 00:00:00 — Detnya delpensionsavtalet för statsanställda är enligt utskottets meningen sådan insats som också ger ökade möjligheter till flexibilitet ikompetensförsörjningen i statsförvaltningen, både för anställda ocharbetsgivare.Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi270 (fp)yrkande 5.Kostnaden för mäns våld mot kvinnorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna med motiveringen att värdet av en sådanutredning som motionärerna begär sannolikt är begränsat på grund avosäkerheter i beräkningen.Jämför reservation 7 (v, mp).MotionernaI motion Fi260 av m.fl. (v) anförs att mäns våld mot kvinnorinte är en marginell företeelse utan att det är ett allvarligtsamhällsproblem som berör många människors liv och vardag. Både officiellstatistik och den omfångsundersökning som gjordes 2001 (Slagen 2001)visar att mäns våld mot kvinnor är utbrett och omfattande. För att fåen heltäckande bild av mäns våld mot kvinnor bör man enligt motionärernaäven se på vad våldet kostar samhället. En utredning bör därför tillsättasmed uppgift att utveckla en vetenskaplig metod för och genomföra ennationell kostnadsberäkning av mäns våld mot kvinnor (yrkande 1). Närsedan kostnaderna är beräknade kommer det att tydligt framgå vad männensvåld kostar samhället - pengar som i stället skulle kunna satsas på enhöjning av kvinnors löner, bättre sjuk- och hälsovård, bättre arbetsmiljöetc. I det läge blir det också naturligt att fråga sig på vilket sättmän kollektivt ska ta det ekonomiska ansvaret för mäns våld mot kvinnor,enligt motionärerna.I motion So616 av m.fl. (v) framförs samma yrkande(yrkande 1) som i motion ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att vissa mäns våld mot kvinnorär ett allvarligt brott som påverkar såväl enskilda människor somsamhället i stort.Motionärerna vill att en utredning tillsätts med uppgift att bl.a.genomföra en nationell beräkning av samhällets kostnader för våldet motkvinnor. En genomgång som utskottet gjort visar att det endast finnsett fåtal studier gjorda på området. Samtliga är utländska och studiernahar karaktären av försök till beräkning av kostnaderna. De eventuellaresultat som redovisas är mycket osäkra och täcker endast delar avvåldets totala samhällsekonomiska kostnader och konsekvenser.Svårigheterna med att genomföra den här typen av studier och osäkerheteni beräkningarna talar enligt utskottets mening för att värdet av ensådan utredning som motionärerna begär är relativt begränsat. Samhälletsresurser bör i stället i första hand användas för åtgärder inom framförallt det sociala området för att på olika sätt bekämpa våldet motkvinnorna.Med det anförda avstyrks motionerna Fi260 (v) yrkande 1 och So616 (v)yrkande 1.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Översyn av myndigheternas uppdrag, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en översyn av myndigheternas uppdrag. Därmedbifaller motion2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 1.StällningstagandeStatens verksamhet ska bedrivas effektivt. Varje ineffektivt användskattekrona är en stöld från skattebetalarna. Inom utgiftsområde 2 finnsflera myndigheter vars arbetsuppgifter delvis överlappar varandra. Vianser att det måste göras en översyn i syfte att nå bättre samordningoch ge tydligare uppdrag till de olika myndigheterna. Översynen börockså innebära att verksamheternas innehåll prövas mot vilket behov deanses tillgodose. Ökad samordning skulle enligt vår mening kunna gebetydande effektivitetsvinster för statsförvaltningen.Med detta tillstyrker vi motion Fi270 (fp) yrkande 1.2. Ändrat mål för politikområdet Finansiella system och tillsyn, punkt3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att ändra målet för politikområdet Finansiellasystem och tillsyn. Därmed bifaller motion2004/05:Fi266 av m.fl. (kd) yrkandena 1 och 3.StällningstagandeJag anser att mål för politikområdet Finansiella system ochtillsyn är vagt formulerat i vissa delar. Det är särskilt affärsetikensbetydelse och förtroendet hos allmänheten och finansiella aktörer sombehöver betonas mer i de övergripande målformuleringarna. Såvälaffärsetiken som allmänhetens förtroende går att mäta med ett flertal metoder.Affärsetiken kan, förutsatt en effektiv tillsyn, t.ex. anses speglas avantalet anmälningar eller fällningar gällande insiderbrott. Den kan pålängre sikt även mätas i form av hur mycket resurser som anses behövaläggas på kontroll, tillsyn och beivrande av brott.Allmänhetens och finansiella aktörers förtroende för finansmarknadensfunktion mäts redan i form av s.k. förtroende- eller kvalitetsindex.Sådana mätningar bör enligt min mening utvecklas för att bidra till enrelevant utvärdering av måluppfyllelsen på detta politikområde. Enutvecklad form av sådana mätningar skulle troligen även i sig kunna bidratill en ökad måluppfyllelse.Jag anser därför att målet för politikområdet Finansiella system ochtillsyn bör förändras i enlighet med förslag i motionFi266 på följande sätt (våra tillägg anges nedan kursiverade):Målet för politikområdet är:att det finansiella systemet ska vara effektivt, främja en välutveckladaffärsetik och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet somkonsumenternas intresse av ett gott skydd,att tillsynen ska bedrivas effektivt för att upprätthålla och säkraallmänhetens och finansiella aktörers förtroende för den finansiellasektorn,att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras somrisken beaktas samtatt statens finansförvaltning bedrivs effektivt.Utan förtroende från investerare, småsparare och andra intressenterblir den finansiella sektorn inte konkurrenskraftig. Detta förtroendekan byggas antingen via lagar och regleringar, via tillsyn eller vianormer och självreglering i branschen. I de flesta länder, liksom iSverige, finns alla dessa tre "ben" för att skapa det önskvärdafunktionssättet och förtroendet. Jag menar dock att det i bristerpå alla områden: Vår lagstiftning på framför allt insiderområdet äralldeles för mild och tandlös, den tillsyn som framför allt Finansinspektionenska stå för är långt ifrån tillräcklig och de i och för sig ambitiösaregler och normer som branschen själv har satt upp följs dåligt.Jag anser att det är mycket angeläget att vända den utveckling som nugår åt fel håll. Därför förordar jag flera viktiga förändringar för attupprätta finansmarknadens förtroende och funktionssätt, såsom skärptinsiderlagstiftning, ökade resurser och verkningsfulla påföljdsmöjligheterför , skärpta regler för mäklarkörkort m.m. Verkningsfullapåföljder måste skapas inom ramen för börsens egen övervakning.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag har framfört om förändringen av målformuleringen för politikområdetFinansiella system och tillsyn och om åtgärder för att skapa ordningoch reda på finansmarknaden. Detta innebär att bifaller motionFi266 yrkandena 1 och 3.3. SCB:s uppdragsverksamhet, punkt 11 (m, fp)av (), (), (), CeciliaWidegren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om SCB. Därmed bifaller delvis motionerna2004/05:Fi221 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2samt2004/05:Fi267 av och (båda fp)yrkandena 1-3.StällningstagandeVi anser att () myndighetsuppgifter börbegränsas för att bl.a. minska de administrativa bördor som läggs påföretagen i samband med statistikinsamlingar. För att säkerställa attdet finns efterfrågan på producerad statistik bör också SCB:savgiftsfinansiering eller uppdragsverksamhet öka.Riksrevisionens (RiR) rapport om SCB:s uppdragsverksamhet (RiR 2004:8)visar emellertid med önskvärd tydlighet att behöverförändras. Uppdragsverksamheten är organisatoriskt integrerad medden anslagsfinansierade verksamheten. Flertalet avdelningar på SCB haren blandfinansiering. Enligt RiR är möjligheterna till insyn iuppdragsverksamheten mycket begränsade. Det beror enligt RiR på bl.a.regeringens bristfälliga styrning och uppföljning samt på hur SCB organiserarverksamheten. Till exempel är prissättningen svår att genomskåda, fullkostnadstäckning och ekonomisk åtskillnad vid uppdragsverksamhet ärinte säkerställda, det är oklart om olika tjänster eller kundgrupperger full kostnadstäckning och regeringens krav på information omverksamheten är för begränsat.Vi anser därför också att SCB bör ges i uppdrag att genomföra en klaruppdelning mellan den anslagsfinansierade och den avgiftsfinansieradeverksamheten. RiR:s rapport kan enligt vår mening ligga till grund fören sådan förändring av SCB och SCB:s organisation.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi anfört om SCB. bifaller därmed delvis motionerna Fi221(m) yrkandena 1 och 2 samt Fi267 (fp) yrkandena 1-3.4. Försäljning av , och AB , punkt 12(m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om försäljning av statliga företag. Därmedbifaller motionerna2004/05:Fi264 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2,2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 3 och2004/05:Kr288 av och (båda m)yrkande 2.StällningstagandeVi anser att de statligt ägda bolagen () och fastighetsbolaget ska säljas. Båda bolagen bedriveraffärsmässig verksamhet på marknader som präglas av hög effektivitetoch god konkurrens mellan privata aktörer.Staten ska enligt vår mening, i normalfallet, inte bedriva affärsmässigverksamhet, speciellt inte på konkurrensutsatta marknader. Ett sådantagerande från statens sida skapar osunda konkurrensvillkor samtidigtsom de aktuella bolagen oftast lider skada eftersom det finns mångatydliga exempel på att staten inte är en lämplig ägare av företag.Vi anser även att det är hög tid att avskaffa monopolet på spelmarknadenoch öppna för privata entreprenörer. På den svenska spelmarknaden hari dag AB tillsammans med ATG en dominerande ställning, ochkonkurrensen på spelmarknaden är i stort sett obefintlig. Spelföretagoch ideella organisationer har mycket begränsade möjligheter att utvecklasin spel- och lotteriverksamhet i syfte att skapa intäkter och nya jobbinom landet. I synnerhet är detta allvarligt för de folk- och idrottsrörelsersom skulle kunna få ett viktigt tillskott till sin verksamhet denna väg.För spelkonsumenterna leder den begränsade konkurrensen till sämrevinstmöjligheter.AB lämpar sig utmärkt för en privatisering. Det är dockviktigt att framhålla att det inte får bildas nya privatägda monopol.Därför bör det övervägas att dela upp i mindre enheter somsedan säljs till ett antal olika aktörer, t.ex. inom folk- ochidrottsrörelsen.Enligt vår mening ska statens resurser användas på områden där andraaktörer inte kan sköta verksamheten lika bra eller bättre. Inte hellerär statliga företag på spelmarknaden någon garanti för att verksamhetenbedrivs med särskild hänsyn till spelandets baksidor.En försäljning av dessa bolag kan också bidra till att minska statsskuldengenom att inkomsterna från försäljningarna kan användas för att amorteraskulden.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi anfört om en försäljning av och samt AB SvenskaSpel. Detta innebär att bifaller motionerna Fi264 (m) yrkandena1 och 2, Fi270 (fp) yrkande 3 och Kr288 (m) yrkande 2.5. Försäljning av , och AB , punkt 12 (fp,kd, c)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om försäljning av statliga företag. Därmedbifaller motion2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 3 ochavslår motionerna2004/05:Fi264 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2samt2004/05:Kr288 av och (båda m)yrkande 2.StällningstagandeVi anser att de statligt ägda bolagen () och fastighetsbolaget ska säljas. Båda bolagen bedriveraffärsmässig verksamhet på marknader som präglas av hög effektivitetoch god konkurrens mellan privata aktörer.Staten ska enligt vår mening, i normalfallet, inte bedriva affärsmässigverksamhet på väl fungerande marknader. Ett sådant agerande från statenssida skapar osunda konkurrensvillkor som de aktuella bolagenoftast lider skada eftersom det finns många tydliga exempel på att stateninte är en lämplig ägare av företag.I en väl fungerande marknadsekonomi fyller staten en oundgänglig funktionsom stiftare av de lagar och regler som ska följas, beslutsfattare omde skatter som ska betalas och som myndighetsutövare i form av derättsvårdande och marknadsvårdande instanser som ska se till att reglernaefterföljs. Att på samma gång vara aktör på marknaden blir en orimligsammanblandning av rollerna. Den vars verksamhet är beroende av gällanderegler ska inte själv direkt eller indirekt vara med och bestämma vilkaregler som ska råda.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi anfört om utförsäljning av och och tillstyrkerdärmed motion Fi270 (fp) yrkande 3 samt avstyrker motionerna Fi264 (m)yrkandena 1 och 2 och Kr288 (m) yrkande 2.6. Delpension för statsanställda, punkt 16 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om delpension för statsanställda. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 5.StällningstagandeRiksdagen har tidigare beslutat att avskaffa subventioneraddelpension i det allmänna pensionssystemet. Trots detta har Arbetsgivarverketslutit ett delpensionsavtal för statligt anställda. Arbetsgivarverketgör gällande att syftet med avtalet varit att möjliggöra för äldre attarbeta till ordinarie pensionsålder. Det är dock enligt vår meningtroligt att effekten i stället blir att de förmånliga villkoren lockartill minskad arbetstid och därmed får en sammantaget negativ inverkanpå arbetsutbudet.Vidare vill vi påpeka att i den statliga sektorn finns fortfarandeliknande slag av tjänstepensionsvillkor för inkomster "över taket" somi den privata sektorns ITP-plan. Detta gör det mycket dyrt att anställaden som är äldre, som tidig pensionsavgång i vissa situationerkan stimuleras.Vi ser allvarligt på att statens egen arbetsgivarmyndighet verkat irakt motsatt riktning mot vad har angivit med pensionsreformen,inklusive beslutet om avskaffande av den starkt subventioneradedelpensionen. Dessutom har slutit avtal som enligt vårmening ökar och inte minskar hindren för äldre arbetskraft.Vi anser att staten som arbetsgivare i fortsättningen måste uppträda ilinje med den övergripande ekonomiska politiken och beslutom arbetsmarknad och välfärdssystem. Att myndigheter sluter avtal somgår emot detta kan inte accepteras. De avtal som inte fyller ovannämndakrav måste därför omförhandlas.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi här framfört om omförhandling av det nya tjänstepensionsavtaletinom statlig sektor. Detta innebär att bifaller motion Fi270yrkande 5.7. Kostnaden för mäns våld mot kvinnor, punkt 17 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om beräkning av de samhällsekonomiska kostnadernaför mäns våld mot kvinnor. Därmed bifaller delvis motionerna2004/05:Fi260 av m.fl. (v) yrkande 1 och2004/05:So616 av m.fl. (v) yrkande 1.StällningstagandeBåde officiell statistik och den omfångsundersökning som gjordes 2001(Slagen 2001) visar att mäns våld mot kvinnor är utbrett och omfattande.Dessutom är mörkertalet stort. Polisen, kvinnojourerna och beräknar att endast vart fjärde misshandelsbrott polisanmäls.Vid sidan av de sociala konsekvenserna för enskilda individer orsakarvåldet stora samhällsekonomiska kostnader i form av t.ex. kostnader förvård för utsatta kvinnor och barn, kostnader för sjukskrivningar,uteblivna arbetsinkomster, kostnader för rättsväsende och kriminalvårdsamt kostnader för jour och skyddsverksamhet, pengar som i stället skullekunna användas för att t.ex. höja kvinnornas löner, förbättra sjuk- ochhälsovården och arbetsmiljön.I flera länder har beräkningar gjorts över samhällets direkta kostnaderför kvinnovåldet, men för del finns inga liknande undersökningargjorda. Vi anser därför att det är hög tid att börjar ageraäven på detta område för att bibehålla sin position som ett av världensmest jämställda länder. För att vi ska få en heltäckande bild av svenskamäns våld mot kvinnor bör samhällets kostnader för våldet kartläggasoch beräknas.Vi anser därför att en utredning bör tillsättas med uppgift att utvecklavetenskapliga metoder för beräkningar av de samhällsekonomiska effekternasamt genomföra en nationell kostnadsberäkning av mäns våld mot kvinnor.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi anfört om beräkning av de samhällsekonomiska kostnaderna förmäns våld mot kvinnor. bifaller därmed delvis motionerna Fi260(v) yrkande 1 och So616 (v) yrkande 1.Särskilda yttranden1. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (m)(), () och ()anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu harlåst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattatbeslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästaår.För gäller därmed att de samlade utgifterna förutgiftsområde 2 inte får överstiga under riksdagensfortsatta behandling. Moderata samlingspartiets förslag på utgiftsområdetunderstiger denna nivå och kan således formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vifrån att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelning inomutgiftsområde 2. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhålletpaket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat.Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde2 borde ha begränsats med på det sätt som framgårav Moderata samlingspartiets motion Fi253. Där föreslår vi att Statistiskacentralbyråns uppgifter bör begränsas och att myndigheten bör eftersträvaen ökad grad av avgiftsfinansiering, vilket innebär att anslaget kanminskas. Vi anser att bör sammanförasmed , vilket möjliggör besparingar genom samordningsfördelar.Statens kvalitets- och kompetensråd bör avvecklas, varför vi inledningsvishalverar anslaget. Eftersom vi motsatt oss införandet av en trängselskattanslår vi i enlighet med detta inga medel för detta ändamål.I sammandrag föreslår vi följande ändringar av anslagen på utgiftsområdet.2. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (fp)() och () anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu harlåst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattatbeslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästaår.För gäller därmed att de samlade utgifterna förutgiftsområde 2 inte får överstiga under riksdagensfortsatta behandling. liberalernas förslag på utgiftsområdetunderstiger denna nivå och kan således formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vifrån att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelning inomutgiftsområde 2. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhålletpaket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat.Vi vidhåller vår uppfattning att det finns utrymme att göra besparingarinom myndigheternas administration och anser att anslagen inom utgiftsområde2 borde ha begränsats med på det sätt som framgårav liberalernas motion Fi270. Vårt budgetalternativ innebärpå detta område att ska avvecklas.Avvecklingen bör inledas varför vi halverar anslaget.Folkpartiet har genomgående och konsekvent sagt nej till regeringensförslag avseende statliga trängselskatter och anslår i enlighet med dettainga medel för detta ändamål.I sammandrag föreslår vi följande ändringar av anslagen på utgiftsområdet.3. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (kd)() anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu harlåst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattatbeslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästaår.För gäller därmed att de samlade utgifterna förutgiftsområde 2 inte får överstiga under riksdagensfortsatta behandling. förslag på utgiftsområdetunderstiger denna nivå och kan således formellt tas upp till behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen gettbudgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vifrån att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelning inomutgiftsområde 2. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhålletpaket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlasisolerat.Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde2 borde ha begränsats med på det sätt som framgårav motion Fi266 yrkande 5.I motionen föreslås att såväl som Statens kvalitets-och kompetensråd avvecklas, då deras uppgifter kan ombesörjas på annatsätt.Kristdemokraterna vill se en koncentration och effektivisering avstatsförvaltningen genom att många av Statskontorets uppgifter överförspå andra myndigheter, vilket ger utrymme för en besparing på 18 miljonerkronor. Ett mindre och vassare statskontor borde också kunna samordnasmed Kammarkollegiet. Effektiviseringsvinster från detta, liksom ökadavgiftsfinansiering, gör att även Kammarkollegiets anslag kan minskasmed 8 miljoner kronor.Kristdemokraterna anser att det finns betydande rollkonflikter förStatistiska centralbyrån och föreslår därför att en omorganisering avmyndigheten utreds. Anslaget sänks med . Kristdemokraternaanser vidare att () bör tillföras3 på helår och övergå till att vara en självständig delav . Resurstillskottet ges i vårt budgetalternativ tillKonkurrensverkets anslag på utgiftsområde 24. NOU:s anslag på utgiftsområde2 minskas med vilket täcker halva åretsverksamhet.Riksgäldskontoret har ett högt anslagssparande. bedömeratt det i verksamheten också finns en effektiviseringspotential ochminskar därför anslaget med 13 miljoner kronor.De resurser som disponerar är något större än de bådaföregångarnas (och revisorer) sammanlagdaresurser. bör därmed klara ett effektiviseringskrav påca , eller 10 miljoner kronor.Vidare anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om en merändamålsenlig finansiering för genom att utvidgamyndighetens rätt att själv disponera sina avgiftsintäkter utan att gåomvägen via statsbudgeten.Kristdemokraterna har redogjort för sitt principiellaställningstagande i frågan om trängselskatter. har inteändrat uppfattning utan anser alltjämt att trängselskatter,på försök eller permanent, inte ska införas i . I enlighetmed detta anslås inga medel för detta ändamål i motionen.I sammandrag föreslår vi följande ändringar av anslagen på utgiftsområdet.4. Anslagen inom utgiftsområde 2, punkt 1 (c)() anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag .