bet · GS01FIU2 · 2004-12-02 00:00:00 — Anslaget avser garantiavgiftför Hus i , där subventionsinslaget beräknasuppgå till per år.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.2:7 FinansmarknadsrådetPropositionenRegeringen föreslår att ett finansmarknadsråd bör inrättas. Rådetsinterna verksamhet bör finansieras över statsbudgeten. bör enfinansiering om anvisas på statsbudgeten. Medel somtillförs () på statsbudgeten möjliggörs via enomfördelning inom utgiftsområdet.En väl fungerande finansiell sektor spelar en central roll i ekonominoch är en förutsättning för en god tillväxt. För den samlade ekonominoch tillväxten är det viktigt att denna verksamhet fungerar väl och ettviktigt led i detta är att utveckla kunskapsutbytet mellan akademi,näringsliv och offentlig sektor.Ett forum för en diskussion kring finansmarknadsfrågor mellan regeringen,myndigheter, marknadsaktörer och forskare utgör en viktig del avkunskapsutbytet inom området. Motsvarigheter finns på det ekonomiskaområdet () och skatteekonomiska området (Nordisktskattevetenskapligt forskningsråd).Ett finansmarknadsråd bör, utifrån både samhällets grundläggandeskyddsbehov av stabilitet och konsumentskydd samt behovet av enkonkurrenskraftigoch tillväxtskapande finansiell sektor,identifiera utvecklingstendenser och kritiska faktorer av betydelse förden finansiella sektorns funktion och utveckling,analysera och utvärdera den nationella och internationella politiken påfinansmarknadsområdet samtge råd åt regeringen och andra myndigheter, särskilt kring långsiktigastrategiska frågor.FMR bör lämna en rapport som kartlägger utvecklingstendenseroch kritiska faktorer, analyserar och utvärderar nationellt ochinternationellt förd politik samt föreslår en strategisk färdriktning förframtida politik på finansmarknadsområdet. Rådet bör också kunna knytatill sig externa skribenter samt arrangera möten, seminarier ochkonferenser.FMR bör bestå av ett antal ledamöter som aktivt ska stödja det löpandearbetet och några adjungerade medlemmar från relevanta myndigheter.Till rådet bör också knytas ett sekretariat, och ledamöterna bör utsesav regeringen. De adjungerande medlemmarna bör utses av respektivemyndighet. Andra offentliga instanser som har intresse av den verksamhetsom FMR ska bedriva bör ges möjlighet att på olika sätt bistå verksamhetengenom stöd till den externt inriktade verksamheten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet biträder regeringens förslag till medelsberäkning förett finansmarknadsråd.90:1 RiksrevisionenBudgetpropositionenRiksrevisionen inrättades . Myndigheten är en del avriksdagens kontrollmakt och ansvarar för granskning av den statligaverksamheten. Verksamheten finansieras med två anslag, dels det nuaktuella anslag 90:1 , dels anslag 8:6 Riksrevisionen:Internationella uppdrag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd(behandlas av utrikesutskottet i bet. 2004/05:UU2).Riksrevisionens styrelse föreslår att anslaget 90:1 för2005 ska uppgå till (punkt 13 i propositionen). Styrelsenföreslår också att 2005 bemyndigas ta upp lån iRiksgäldskontoret för anläggningstillgångar som används i verksamheten inomen ram av högst (punkt 10). bör vidareRiksrevisionen enligt styrelsen beviljas en anslagskredit på avanslagsbeloppet (punkt 11) och en räntekontokredit som uppgår till högst32 (punkt 12).All årlig revision som utför är avgiftsfinansierad ochavgifterna tillförs statsbudgeten på inkomsttitel . angerRiksrevisionen att intäkterna budgeteras till 122 miljoner kronor.Riksrevisionens styrelse tar upp ett par frågor i budgetpropositionen.Styrelsen erinrar om att finansutskottet i samband med behandlingen avanslagen framhöll att det får anses som självklart attRiksrevisionen bör lägga fram förslag till tydliga och lätt avläsbara målför den egna verksamheten samt hur dessa bör kunna följas upp så attriksdagen i efterhand lätt kan bedöma i vilken utsträckning uppställdamål har uppnåtts (bet. 2003/04:FiU2 s. 43). Styrelsen noterar medtillfredsställelse att det inom inlettsett arbete med att utveckla mål- och resultatindikatorer för verksamhetenmed utgångspunkt i de av fastlagda riktlinjerna. I verksamhetsplanenhar således vissa operativa mål lagts fast för revisionsgrenarna.Styrelsen anser det viktigt att utvecklingsarbetet inom Riksrevisionenfortsätter så att kostnader, prestationer och resultat för de olikaverksamhetsgrenarna kan redovisas på ett lättillgängligt sätt redan iårsredovisningen . Styrelsen bedömer att 2005bör ges samma finansiella förutsättningar att bedriva sin verksamhetsom under 2004.Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för är detfinansutskottet som svarar för att revision sker av . betänkande (bet. 2003/04:FiU2) framgår attkostnaderna ska belasta som därvid ska kompenseras medanslagsmedel motsvarande kostnaderna för den externa revisionen. Styrelsenanser att denna kompensation bör avse kostnaderna för den externarevisionen fr.o.m. . Eftersom kostnaden för närvarandeinte är känd förutsätter styrelsen att finansutskottet i sin beredningav anslaget tar hänsyn till denna tillkommande kostnad.Riksrevisionens styrelse har inhämtat riksdagsförvaltningens yttrandeöver budgetunderlag. Riksdagsstyrelsen konstaterar isitt yttrande att budgetunderlaget i allt väsentligt upprättats ienlighet med de av styrelsen utfärdade planeringsanvisningarna.MotionenKristdemokraterna anför i motion Fi266 att till revisoreroch anslogs . Detinnebär att, även om man tar hänsyn till pris- och löneomräkningar frånår 2002 till 2004, kostnaden för är ca 70 miljoner kronorhögre än för de två tidigare myndigheterna tillsammans. Motionärernabedömer att , som bl.a. har ansvar för att granskaeffektiviteten i statsförvaltningen, själv bör ha möjlighet att klara etteffektiviseringskrav på , eller 10 miljoner kronor.Anslaget bör således minska med 10 miljoner kronor.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att är helt anslagsfinansieradtill skillnad från som erhöll medel också genomavgifter för den årliga revisionen. Avgifterna för den årliga revisionenredovisas mot statsbudgetens inkomstsida. Vidare harRiksrevisionen ett utvidgat revisionsmandat. I beräkningen av anslagetingick dessutom en resursförstärkning på föreffektivitetsrevisionen utöver det effektiviseringsutrymme somsammanslagningen av revisorer och förväntadesskapa.Riksrevisionens styrelse tar upp frågan om kostnaden för den externarevisionen av . Kostnaden kan beräknas uppgå till 170 000kr för och för räkenskapsåren2004 och 2005. motsvarar det av anslagom . Utskottet förutsätter att denna kostnad kanrymmas inom det föreslagna anslaget.Utskottet välkomnar att det inom inletts ett arbete medatt utveckla mål- och resultatindikatorer för verksamheten med utgångspunkti de av fastlagda riktlinjerna. Utskottet förutsätter attRiksrevisionen för kommer att redovisa i vilken utsträckningmålen nåtts.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag om anslag (punkt 13).Motionen om annat anslagsbelopp avstyrks således. Vidare tillstyrkspropositionens övriga förslag rörande (punkterna 10-12).I april 2004 höll finansutskottet en offentlig utfrågning med de treriksrevisorerna med anledning av uppgifter som förekommit i medierna omRiksrevisionen om brister i den interna kontrollen och iekonomiadministrationen.En utskrift av utfrågningen bifogas detta betänkande (bilaga 4).Riksrevisionens årsredovisning för (redog. 2003/04:RRS2)behandlas i utskottets betänkande 2004/05:FiU14.90:2 Försök med trängselskatt i StockholmI antog regeringens förslag till lag om trängselskatt(prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265). Försöketmed trängselskatt är planerat att genomföras i underdet av 2005 och 2006.PropositionenSom aviserades redan i proposition (prop. 2003/04:145) om förslag tilllag om trängselskatt föreslår regeringen att ett nytt ramanslag 90:2Försök med trängselskatt i förs upp på statsbudgeten för atttäcka såväl statens som kommuns och AB StorstockholmsLokaltrafiks kostnader för försöket. Anslaget får användas för att finansierat.ex. den extra satsning på kollektivtrafik som genomförs i samband medförsöket, ökade kostnader inom vissa av de myndigheter som blir berördasamt kostnaderna för de portaler som ska sättas upp vid skattebelagdapassager och för att löpande utvärdera försöket utifrån en rad olikaaspekter.Regeringen föreslår att ramanslaget 90:2 Försök med trängselskatt iStockholm förs upp med . haranslaget beräknats till och till 770miljoner kronor.MotionernaDe fyra borgerliga partierna avvisar regeringens förslag och föreslåratt inte några medel ska anvisas för försöket med trängselskatt iStockholm i konsekvens med att partierna tidigare motsatt sig införandetav trängselskatt. Förslagen framförs av Moderata samlingspartiet i motionFi253, liberalerna i motion Fi270, i motionFi266 och i motion ställningstagandeI antog regeringens förslag om att trängselskattenska införas. Det utskottet nu ska ta ställning till handlar om fördelningenav utgifterna på anslag inom utgiftsområde 2.I enlighet med vad finansutskottet förutsatte i sitt yttrande FiU4ytill skatteutskottet med anledning av behandlingen av regeringensproposition om trängselskatter har regeringen i budgetpropositionen förtupp ett särskilt anslag för försöket med trängselskatt i Stockholm.Utskottet förutsatte även att regeringen i budgetpropositionen skulleåterkomma med en beräkning av den kommande budgetbelastningen till följdav ersättning för kostnader i samband med försöket. Regeringen harföreslagit att anslaget skall uppgå till 1,69 miljarder kronormen preciserar inte närmare hur kostnaderna fördelar sig på de ändamålman avser använda anslaget till. anges att i beloppenäven ingår den återföring som ska göras till regionen avkollektivtrafiksatsningar.Regeringen bedömer att det belopp som ska ersättas inte överstiger för de två åren, men kan inte exaktbedöma hur stora belopp som ska ersättas. Med detta ställer sig utskottetbakom regeringens förslag till medelsberäkning och avstyrker de framfördakraven i motionerna Fi253 (m), Fi270 (fp), Fi266 (kd) och Fi257 (c) påatt avveckla anslaget 90:2 Försök med trängselskatt i Stockholm.Översyn av myndigheternas uppdragUtskottets förslag i korthetMot bakgrund av de förändringar av regeringens stabsorganisation somaviseras i propositionen avstyrker finansutskottet ett motionsyrkandeom en översyn av ansvarsfördelningen mellan utgiftsområdets myndigheter.Jämför reservation 1 (fp).MotionenI motion Fi270 (fp) anförs att det finns flera myndigheter inomutgiftsområde 2 vars arbetsuppgifter överlappar varandra och att det voremöjligt att nå betydande effektivitetsvinster genom ökad samordning.Motionärerna anser därför att en översyn måste göras för att åstadkommaen bättre samordning och ge tydligare uppdrag till myndigheterna (yrkande1).Finansutskottets ställningstagandeRegeringen anser i propositionen att man anser att det är motiverat attstabsorganisationen får delvis nya uppgifter och en ny struktur.Stabsresurserna bör koncentreras till ett fåtal myndigheter med tydligaansvarsområden. Regeringen anser också att det är angeläget att skapaen myndighet som på regeringens uppdrag har ett renodlat utrednings,uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Regeringen avser att ta fram ettdetaljerat förslag till framtida uppgifts- och ansvarsfördelning närdet gäller verksamhet som bedrivs av Statskontoret, ESV och KKRmed sikte på att förändringarna ska vara i kraft den 1 januari 2006.Utskottet välkomnar detta arbete och anser inte att någon ytterligareöversyn av myndigheternas uppgifter och ansvar är motiverad. Yrkandeti motion Fi270 (fp) avstyrks.Ändrat mål för politikområdet Finansiella system och tillsynUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att god etik måste genomsyra den finansiella sektorn.Mot bakgrund av att det pågår ett omfattande arbete med sådana frågoravstyrker utskottet motionärernas yrkanden.Jämför reservation 2 (kd).PropositionenDet övergripande målet för politikområdet fastställdes i samband medbeslutet om budgetproposition . Då slogs fast:att det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såvälsamhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gottskydd,att tillsynen ska bedrivas effektivt,att kostnaderna för statsskulden långsiktigt ska minimeras samtidigtsom risker beaktas samtatt statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt.Politikområdet är indelat i sex delområden och för varje delområde angesi propositionen särskilda mål.MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Fi266 att målet för politikområdetFinansiella system och tillsyn ska kompletteras (yrkande 1). Affärsetiksamt allmänhetens och de finansiella aktörernas förtroende bör betonasmer i de övergripande målformuleringarna. Motionärerna vill därför byggaut målformuleringarna för två av politikområdets delmål på följandesätt (med motionärernas tillägg kursiverat):att det finansiella systemet ska vara effektivt, främja en välutveckladaffärsetik, och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet somkonsumenternas intresse av ett gott skydd,att tillsynen ska bedrivas effektivt för att upprätthålla och stärkaallmänhetens och finansiella aktörers förtroende för den finansiellasektorn,Motionärerna anser vidare att förtroendet för finansmarknaden måstestärkas. Utan förtroende från investerare, småsparare och andraintressenter blir den finansiella sektorn inte konkurrenskraftig. Förtroendekan byggas antingen via lagar och regleringar, via tillsyn eller vianormer och självreglering i branschen. Motionärerna anser att det iSverige brister på alla områden (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeHösten 2003 behandlade finansutskottet ett motsvarande yrkande omförändrat mål för politikområdet Finansiella system och tillsyn (bet.2003/04:FiU2). Utskottet skrev då:En god etik och en väl utvecklad moral är självklart något som måstegenomsyra såväl den finansiella sektorn som övrigt privat och offentligtnäringsliv. Att svenska folket har förtroende för aktörerna i det privataoch offentliga näringslivet är en avgörande faktor för en hög tillväxtoch en stabil ekonomisk utveckling. Utskottet har emellertid svårt attse att de tillägg som föreslår på ett avgörande sättskulle bidra till att förtydliga den politiska ambition som finns inomområdetUtskottet vidhåller denna uppfattning.Finansutskottet har även tidigare behandlat motsvarande motionsyrkandeom förtroendet för finansmarkanden i betänkande 2003/04:FiU15.Finansutskottet avstyrkte då yrkandet med motiveringen att det pågick ettarbete inom bl.a. utredningsväsendet som syftade till att värna omstabiliteten i det finansiella systemet, trygga ett gott konsumentskyddoch lägga grunden för en sund konkurrens.I budgetpropositionen redovisar regeringen att detta arbetefortsätter. Betänkandet från (SOU 2004:69)har överlämnats till regeringen. Utredningen behandlar frågor ominsiderhandel, obehörigt röjande av insiderinformation och otillbörligmarknadspåverkan. Förslagen innebär bl.a. att det straffbara områdetutvidgas samt att möjligheterna att upptäcka och beivra marknadsmissbrukförbättras. Regeringen planerar att lämna förslag till nya bestämmelseri en proposition under 2005.Vidare har lämnat sitt slutbetänkande, varsförslag remissbehandlas. Kommissionen föreslår bl.a. attFinansinspektionen ges huvudansvaret för konsumentfrågorna inom detfinansiella området.Förslag till nya bestämmelser för försäkringsförmedling har utarbetats(Ds 2004:10), och de planeras att genomföras . Förslageninnebär bl.a. att försäkringsförmedling bara får bedrivas efter tillståndoch registrering.En utredning ser över frågor som rör värdepappersprospekt(dir. 2004:41). Arbetet avser de prospekt som ska offentliggöras närvärdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel på enbörs eller marknadsplats. En genomgripande översyn pågår också av deassociationsrättsliga reglerna för försäkringsföretag (dir. 2003:125)i syfte att ta fram förslag till en modern, tydlig och enhetlig regleringför de olika associationsformerna som finns . Förslagen skallöverlämnas senast i augusti 2005.Därutöver har även en ny fondlagstiftning trätt i kraft om investeringsfonder,vars syfte är att säkerställa ett gott konsumentskydd för fondspararna.Det pågår således omfattande arbete med frågor kring den finansiellamarknaden, inte minst ur förtroende- och konsumentskyddsperspektiv.Utskottet avstyrker därmed motion Fi266 (kd) yrkandena 1 och 3.Statens personadressregisternämndUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag angående , sominnebär att godkänner att regeringen får besluta om organisatoriska anknytning till annan statligmyndighet (yrkande 2, avsnitt 11.3).Till och med utgången av 2004 svarar Statskontoret för kanslifunktionenför SPAR. I samband med att myndigheten () inrättades, beslutade (prop. 1984/85:225, bet.1984/85:FiU4, rskr. 1985/86:215) att nämnden skulle vara administrativtknuten till Statskontoret. En utredare har prövat förutsättningarna föratt samordna SPAR med annan behandling av personuppgifter i staten ochföreslagit att nämnden inte längre bör vara administrativt knuten tillStatskontoret. Regeringen föreslår att regeringen får beslutaom till vilken myndighet ska vara administrativt knuten.Regeringen avser att, i enlighet med utredarens förslag, låta nämndensamordnas med liknande statlig behandling av personuppgifter inomfolkbokföringsverksamheten på Skatteverket.Regeringen föreslår att godkänner att regeringen får beslutaom Statens personregisternämnds organisatoriska anknytning till annanstatlig myndighet (yrkande 2, avsnitt 11.3).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig bakom regeringens förslag angående SPAR-nämndensorganisatoriska anknytning och tillstyrker därmed propositionens yrkande2 inom utgiftsområde 2.FortifikationsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan förFortifikationsverket samt förslaget att verkets låneram för investeringari mark, anläggningar och lokaler ska vara 6 525 miljonerkronor.PropositionenFortifikationsverket är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgiftatt förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k.försvarsfastigheter. Verksamheten finansieras fullt ut med avgiftsintäkter.Regeringen föreslår att ska godkänna den investeringsplan förFortifikationsverket som redovisas i avsnitt 11.13 i propositionen (punkt6). Vidare föreslås att låneram i Riksgäldskontoretför investeringar i mark, anläggningar och lokaler 2005 ska vara (yrkande 4).I budgetpropositionen redovisas följande investeringsplan förFortifikationsverket.Tabell 3 Investeringsplan för 2003-2007Miljoner kronorUtfall2003 Prognos2004 Budget2005 Beräknat2006 Beräknat2007Nybyggnad 315 195 450 550 550Ombyggnad 568 500 450 450 450Anskaffning 5Summa 883 700 900 1 000 1 000Betalplan 151 95 130 100 130Lån 732 587 770 900 870Förskottshyra 18Summa finansiering 883 700 900 1 000 1 000Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan ochlåneram för . Därmed tillstyrker utskottet propositionensyrkanden 4 och 6.Statens fastighetsverkUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan förStatens fastighetsverk samt förslaget att verkets låneram för investeringari fastigheter 2005 ska vara 10 miljarder kronor.PropositionenStatens fastighetsverk är en central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamhetenfinansieras fullt ut med avgiftsintäkter. Regeringen föreslår attriksdagen ska godkänna den investeringsplan för Statens fastighetsverksom redovisas i avsnitt 11.12 i propositionen (punkt 5). Vidare föreslåsatt Statens fastighetsverks låneram i för investeringari fastigheter ska vara (yrkande 3).I budgetpropositionen (utg.omr. 2, tabell 11.29) redovisas följandeinvesteringsplan för Fastighetsverket.Tabell 4 Investeringsplan för 2003-2007Miljoner kronorUtfall2003 Prognos2004 Budget2005 Beräknat2006 Beräknat2007Inrikes 487 1 357 2 313 562 530Utrikes 19 52 187 548 57Mark 13 13 18 19 13Summa 519 1 422 2 518 1 129 600Finansiering med lån 519 1 422 2 518 1 129 600Pågående projekt 519 1 422 587 212 160Blåmannen 21 999 172 133Nya större projekt för prövning 1 931 917 440Försäkringskassans fastigheter 1 580Regeringsbyggnader 6 7 22 70 180Färingsö och 38 6Botanhuset 2 1 5 31Tekniska museet 22Ambassad i 1 15 50I regeringens förslag till omorganisation av socialförsäkringensadministration (prop. 2003/04:152) ingår att staten från den 1 januari2005 föreslås överta de fastigheter, tomträtter och bostadsrätter somförsäkringskassorna äger. Inför övertagandet ska fastigheterna inventerasoch värderas. Beloppet på som anges i tabellen ären mycket preliminär uppskattning av dessa fastigheters värde.Projektet avseende fastigheten 21 avser Postens f.d. huvudkontorpå i , som kommer att iordningställas för Regeringskanslietsbehov. Vidare kommer den planerade renoveringen och ombyggnadenav regeringsbyggnader att påbörjas under 2004 och 2005.Vad gäller utrikes fastigheter pågår en utredning om en gemensamambassadanläggning för och i , ställningstagandeVid behandlingen av investeringsplanen för somlämnades i budgetpropositionen riktade utskottet kritik motredovisningen. Utskottet ansåg att om godkännande avFastighetsverkets investeringsplan ska fylla ett meningsfullt syfte måstebakgrundsbeskrivningen till beslutet vara så utformad att det tydligtframgår hur investeringskostnaderna fördelar sig på olika störreprojekt samt vilka omständigheter som förklarar eventuella avvikelserfrån tidigare redovisade planer. Avsikten var inte att skulleta ställning till varje enskilt projekt, utan att den fördjupaderedovisningen skulle vara att förse med ett bredare beslutsunderlag.Utskottet förutsatte att regeringen i kommande års budgetpropositionerskulle fördjupa presentationen av investeringar ifastigheter.Utskottet kan nu konstatera att redovisningen av investeringsplanen harförbättrats så att den ger ett fylligare underlag för riksdagensställningstagande.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan ochlåneram för . Därmed tillstyrker utskottetpropositionen, yrkandena 3 och 5.PremiepensionsmyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en rörlig kredit iRiksgäldskontoret på högst för att tillgodose PPM:sbehov av likviditet i handeln med fondandelar.Därmed tillstyrker utskottet propositionens yrkande 7.PropositionenPremiepensionsmyndigheten () hör till politikområdet, men dessverksamhet är inte anslagsfinansierad. Utgifterna för PPM:s administrationtäcks dels med avgifter från pensionsspararna, dels med lån iRiksgäldskontoret för rörelsekapitalbehov och för investeringar ianläggningstillgångar. Avgiften får högst uppgå till av desammanlagdatillgodohavandena på pensionsspararnas konton. Avgiftsintäkterna beräknasuppgå till 331 och respektive 2005.I propositionen (avsnitt 19.8) föreslås att regeringen , i likhetmed 2004, ska bemyndigas att tilldela ()en särskild, rörlig kredit i på högst 200 miljonerkronor för att tillgodose PPM:s behov av likviditet i handeln medfondandelar (yrkande 7). Krediten ska användas för att täcka ojämnalikviditetsflöden i denna handel.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en rörlig kredit iRiksgäldskontoret på högst . Därmed tillstyrker utskottetpropositionens yrkande 7.Premiepensionens efterlevandeskyddUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till senareläggning avpremiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid (punkt 1).Enligt lag ska () inom ramen förpremiepensionssystemet erbjuda pensionssparare möjlighet att förepension teckna ett efterlevandeskydd för sin familj.