bet · GS01NU1 · 2004-11-25 00:00:00 — (För resterande avföretagen fanns ingen uppgift om huruvida ledningenutgjordes av kvinnor och/eller män.) Antaletföretagskonkurser fortsatte att öka något under år2003. Jämfört med ökade antalet av tingsrättbeslutade företagskonkurser med , vilketmotsvarar drygt 8 200 konkurser år 2003.Företagsformerna enskild firma och handelsbolag stårför ökningen av antalet konkurser, medanaktiebolagens konkurser låg på ungefär samma nivåsom föregående år. Antalet anställda personer somberördes av konkurs uppgick tillknappt 27 000 personer, vilket var lika många som år2002...uppgick antalet verksamma företagare till346 500, vilket motsvarar av antaletsysselsatta. Fördelningen mellan manliga ochkvinnliga företagare har under perioden 1990-2003varit relativt med män och 26 %kvinnor. Antalet kvinnor som startar nya företagökar dock, och leddes av denystartade företagen av enbart kvinnor. Antaletutlandsfödda företagare uppgick till 41 500personer. De utgör därmed av det totala antaletföretagare, en andel som har ökat marginellt jämförtmed . Detta år hade av alla företagfärre än 20 anställda. Majoriteten av dessa företagär s.k. soloföretag, dvs. företagaren hade ingaanställda. Stora företag med fler än 250 anställdautgör av alla företag men är viktigaur sysselsättningssynpunkt, eftersom de står förnästan av antalet anställda i den privatasektorn. I genomsnitt uppgick antalet anställda perföretag till drygt 4 personer . ökade antalet anställda i denprivata sektorn med nästan 397 000 personer, medanantalet anställda i den offentliga sektorn harminskat med nästan 64 000 under samma period.Flertalet indikatorer visar att utvecklingen går ipositiv riktning i förhållande till målet förnäringspolitiken...Under rubriken påpekas ipropositionen att ökat företagande är av storbetydelse för den svenska tillväxten ochsysselsättningen. Regeringen arbetar med attutveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet,både för att öka nyföretagandet och för att få redanetablerade företag att växa. Den nationellanäringspolitiken är en del i ett europeisktsammanhang. Det näringspolitiska arbetet inom EUpräglas av Lissabonmålsättningen om EU:skonkurrenskraft och av för en hållbarutveckling. Några förslag från kommissionen som harstor betydelse för den svenska näringspolitiken ärramdirektivet för tjänstehandel, den nyakemikaliestrategin och kommissionens förslag tillrättsakter rörande finansieringen av tjänster avallmänt ekonomiskt intresse. Arbetet medhandlingsplanen för innovationer och ett nyttflerårigt program för att öka företagarandan ochkonkurrenskraften fortsätter också. Den svenskanäringspolitikens inriktning ligger väl i linje medEU:s sysselsättningsstrategi och dess mål ochriktlinjer. EU:s målsättning inom riktlinjen rörandeskapande av nya arbetstillfällen och företagarandaär att medlemsstaterna skall främja företagaranda,innovation, investeringsförmåga och ett gynnsamtaffärsklimat för alla företag. Det är av särskiltintresse att skapa arbetstillfällen inom nyaföretag, inom tjänstesektorn samt inom sektornforskning och utveckling. För småföretag skallpolitiska initiativ inriktas på att förenkla ochminska de administrativa bördorna, minskaregelverket vid etablering av företag ochanställning av personal samt underlättakapitalanskaffning. Det är också viktigt att främjaallmän och yrkesinriktad utbildning i företagande.De insatser som regeringen presenterar i detaktuella avsnittet överensstämmer helt med EU:smålsättning. stora satsningar påutbildning, kompetensutveckling, forskning ochutveckling har tillsammans med stora IT-investeringar skapat ett gynnsamt klimat förkunskapsbaserat företagande...Det finns ett antal omvärldsfaktorer som påverkarförutsättningarna för hållbar tillväxt och sominnebär nya utmaningar. Den ökande globaliseringeninnebär att företagens investeringar blir alltmerinternationellt rörliga och förläggs i allt högregrad till de regioner och länder som har de bästaförutsättningarna. Attraktiva och geografisktkoncentrerade kunskapsmiljöer blir därmed merbetydelsefulla för investeringarnas lokalisering.Den större betydelsen av unika produkter och ökatkunskapsinnehåll i produktionen leder till attkonkurrenskraften alltmer kommer att ligga i en godkunskapsförsörjning, produktförnyelse, effektivaproduktionsprocesser och en flexibel ochändamålsenlig arbetsorganisation. De ökade kraven påhållbar utveckling innebär att produktion ochkonsumtion måste ske på ett ekologiskt, ekonomisktoch socialt hållbart sätt. De nationer som ärföregångare i omställningen till ett hållbartsamhälle kan ha mycket att vinna. Den ökande andelenäldre i befolkningen innebär att allt färre kommeratt behöva försörja allt fler. Detta ställer krav påökat arbetskraftsdeltagande samt ökad produktivitet.Det innebär också nya krav, inte minst på offentligatjänster inom vård och omsorg. Informationsteknikenutgör ett nödvändigt stöd för att effektiviseraverksamheten och nya affärsmöjligheter kommer attöppnas utifrån äldres livsstil och köpkraft...Politikområdet Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande består av följande delområden:inre marknaden; handelspolitik; handels- ochinvesteringsfrämjande; näringslivsutveckling iÖstersjöregionen. Politikområdets verksamhet syftartill att skapa tillväxt, sysselsättning ochutveckling i genom att främja öppen handeloch avveckla handelshinder i samklang med målet omen rättvis och hållbar global utveckling. Det skergenom att öka rörligheten på EU:s inre marknad,vilket också förbättrar EU-ländernaskonkurrenskraft. Även globalt värnas och utvecklasöppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor förinternationell handel och investeringar inom ramenför WTO och genom EU:s handelsavtal med andraländer. är ett viktigt forum för att skapatydliga regler och riktlinjer för internationellsamverkan, erfarenhetsutbyte mellan länder ochkvalificerad analys. Som en del av verksamheteningår insatser som syftar till att företag skall taökat etiskt, socialt och miljömässigt ansvar ochmotverka korruption. Målet med politikområdet uppnåsgenom att bl.a. främja export, import och utländskainvesteringar i samt stärka profileringen avSverige i utlandet liksom ekonomiskt, socialt ochekologiskt hållbar utveckling i ...Målet för politikområdet är en effektiv inremarknad och en öppen handelspolitik i EU, ettförstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökadsvensk export och ökade utländskadirektinvesteringar i . Under rubrikenPolitikens inriktning sägs att för sittvälstånd och sin framtida utveckling är beroende avden globala ekonomiska utvecklingen samt ettomfattande ekonomiskt utbyte med omvärlden. Dettaillustreras av att export utgjorde44 % av BNP och att av landets samladevaruproduktion exporterades. utgjordeimporten av BNP, och handelsnettot(differensen mellan export och import) fortsattevara positivt och uppgick till ca 161 miljarderkronor. Regeringens arbete med att åstadkommatillväxt och sysselsättning hänger nära samman medutvecklingen på den internationella arenan. Genomaktivt och kraftfullt agerande för en öppnare ochmer rättvis handel, med förutsägbara ochkonkurrensneutrala spelregler och en väl fungerandeinre marknad samt genom handels- ochinvesteringsfrämjandet bidrar politikområdet tillatt öka tillväxttakten i svensk ekonomi, liksom tillatt uppnå regeringens sysselsättningsmål. Sverigesarbete för en öppnare världshandel förenas inom densamlade utrikespolitiken med en strävan efter enekonomiskt och ekologiskt, jämställd och socialthållbar utveckling som bidrar till att uppfylla FN:smillennieutvecklingsmål. Utvecklingsländernasförmåga att delta i världshandeln är ett viktigtbidrag till deras möjligheter att generera resurserför att bekämpa fattigdom. De svenska konsumenternasintressen värnas och näringslivet ges bättreförutsättningar att bedriva handel till gagn förökad sysselsättning, välfärd och tillväxt. För attglobaliseringens fördelar skall kommautvecklingsländerna till del behöver derasmöjligheter att exportera sina varor och tjänsterförbättras. Öppnare och mer rättvisa handelsreglermåste också kombineras med ett starkthandelsrelaterat bistånd för att förbättrautvecklingsländernas exportförmåga liksom deraskapacitet att driva sina intressen i internationellahandelsförhandlingar. Det är också viktigt attfrämja tillämpningen av internationellt överenskomnaregler och normer om t.ex. arbetsvillkor ochkorruptionsbekämpning. är en betydandehandelsnation och har en ledande position inom mångabranscher, såväl nya som etablerade. Väl fungerandemarknader och ett väl fungerande regelverk förvärldshandeln är av avgörande betydelse för densvenska ekonomin. Därför är det viktigt att EU:sutvidgade inre marknad och det multilateralahandelsregelverket i WTO fungerar ochvidareutvecklas för att kunna möta morgondagensutmaningar. Det är även väsentligt att ärattraktivt för utländska investeringar och att denekonomiska utvecklingen är gynnsam både i närområdetoch globalt...Beträffande politikområdet Konsumentpolitik sägsatt de nuvarande målen för konsumentpolitikenfastställdes av i enlighetmed propositionen om en handlingsplan förkonsumentpolitiken 2001-2005 (prop. 2000/01:135,bet. 2001/02:LU2). De övergripande målen förkonsumentpolitiken är följande:..- Konsumenternas ställning och inflytande påmarknaden skall stärkas - inflytandemålet...- Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt -hushållningsmålet...- Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas- säkerhetsmålet...- Sådana konsumtions- och produktionsmönster skallutvecklas som minskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbar utveckling -miljömålet...- Konsumenterna skall ha tillgång till godvägledning, information och utbildning -kunskapsmålet.Målen skall vara styrande för såväl det nationellakonsumentpolitiska arbetet som arbete i EUoch andra internationella forum. Sedan hösten 2003pågår ett arbete inom med att tafram en ny konsumentpolitisk strategi med anledningav att den nuvarande handlingsplanen förkonsumentpolitiken löper ut vid årsskiftet2005/2006. Under rubriken sägsatt konsumentpolitiken är en del avvälfärdspolitiken och skall stödja enskildamänniskor i deras egenskap av konsumenter för att gedem ett större inflytande och för att få dem attkänna sig trygga på marknaden. Det är viktigt att gekonsumenterna lagstadgade rättigheter ochtillgänglighet till samt kunskap och information omvaror och tjänster. Välinformerade konsumenter kanockså bidra till en förbättrad miljö och hållbarutveckling genom medvetna val vid inköp ochanvändning av produkter och tjänster. Den svenskakonsumentpolitiken är en del av den europeiskakonsumentpolitiken och den europeiska inremarknaden. Med en ökande gränsöverskridande handel,bl.a. genom de nya möjligheter som näthandelnerbjuder, blir betydelsen av en hög skyddsnivå ävenpå EU-nivå allt viktigare. Ett utvidgat EU medförett ökat behov av samarbete mellan olikamedlemsstater för att driva det europeiskakonsumentpolitiska arbetet framåt. Konsumentfrågornaär därför prioriterade i EU-arbete.Regeringen arbetar för att stärka konsumenträtten,särskilt i EU. Arbetet utgår ifrån skrivelsen Måloch inriktning för det svenska arbetet medkonsumentfrågor i EU (skr. 2001/02:148), i vilkenfastställs bl.a. att regeringen skall verka för attSverige aktivt skall främja konsumenternas intressenoch inflytande i EU samt verka för en stark och bredkonsumentpolitik inom EU. Eftersom de nordiskaländerna har en likartad syn på konsumentskydd finnsett starkt samarbete på området inom ramen för detnordiska regeringssamarbetet. har debaltiska länderna deltagit i olika nordiskaaktiviteter på konsumentområdet...I den tidigare nämnda propositionen om enhandlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005angavs följande åtta delmål som gäller för perioden2001-2005 och som tydliggör regeringensprioriteringar inom ramen för de nämnda femövergripande målen för konsumentpolitiken: 1.Vägledning, information och utbildning; 2.Inflytande; 3. Finansiella marknader; 4.Produktsäkerhet och marknadskontroll; 5.Konsumentforskning; 6. Prisinformation; 7. Nyligenkonkurrensutsatta marknader; 8. Miljö.MotionernaI motion 2004/05:N305 (m), med rubriken ,redovisas Moderata samlingspartiets syn i frågan omnäringspolitikens inriktning, dock utan någotförslag till riksdagsbeslut. Partiets politik syftartill att skapa ett bättre, rikare och tryggareSverige, där välfärden förbättras för alla. Fördetta måste den ekonomiska tillväxten öka. Enpolitik för företagande krävs för att stimuleratillväxt, men en politik för företagande är också enpolitik för frihet, säger motionärerna. De påpekaratt det inte finns någon enskild åtgärd som kan geSverige ett företagsklimat i världsklass, utan detkrävs ett antal åtgärder på många områden. Engrundbult i den föreslagna politiken är att ta borthinder för företagande. Framgångsrikt företagandehandlar om att hitta nya sätt att kombinerainsatsvaror, arbete och kunnande till varor ochtjänster - att höja produktiviteten - anförmotionärerna. De påpekar att produktiviteten inäringslivet kan öka, antingen inom existerandeföretag eller genom att nya företag tillkommer ochgamla försvinner. Därför är det viktigt attvillkoren är goda både för etablerade företag ochför nyföretagande. Många studier och analyser visaratt företagsklimatet på många vis är gott i Sverige,t.ex. den rankning som genomförav företagsklimatet i olika länder, där fåren topposition, konstaterar motionärerna. De anseratt det dock finns betydande brister och hänvisartill att ägande och huvudkontor ofta flyttarutomlands samt att nyföretagandet är svagt och attsmå företag växer dåligt. I den störstainternationella analys av företagsklimat somgenomförts (Global Entrepreneurship Monitor), somtill skillnad från tidigare nämnda fokuserar på desmå företagen, hamnar nära botten...För de stora svenska företagen blir alltmindre betydelsefullt, säger motionärerna vidare.Samtidigt behöver de stora företagen, intebara för att de genom investeringar skapar arbeteoch tillväxt, utan också för att de skaparmöjligheter för nya företag att etableras och växa.Att företag köper upp andra företag och investeraröver nationsgränser är en naturlig följd avinternationaliseringen och av den europeiskaintegrationen, menar motionärerna. De anser attdenna utveckling är sund eftersom den gynnar teknik-och kunskapsspridning, främjar konkurrensen och ökarmöjligheterna att utnyttja skalfördelar. Situationenför små företag är, enligt motionärerna, ännuallvarligare än för de stora företagen. harfärre små och medelstora företag i förhållande tillsin befolkning än något annat jämförbart land,konstaterar motionärerna. Den svenskanäringslivsstrukturen domineras av ett litet antalgamla och stora företag, och bland de 50 störstaföretagen har inget startats , medanöver hälften startades före första världskriget.Motionärerna hävdar att det har skett en kraftignedgång av nyföretagandet ochhänvisar till registreringsstatistik från Patent-och registreringsverket (PRV), enligt vilken dettotala nyföretagandet fallit med en fjärdedel mellanåren 1993 och 2003. Det är dock inte nödvändigtvisett problem att företag går i konkurs, läggs nedeller minskar sin verksamhet bara det samtidigtstartas många nya företag och andra företag växer,säger motionärerna. De menar att ett betydandeproblem för svenska små och medelstora företag ärden rättsotrygghet som många företagare utsätts för,ett annat är den bristande tillgången till kapital.En annan viktig tillväxtbegränsning, i ochflera andra industriländer, är att den offentligasektorn i huvudsak har monopol inom några sektorersom har förutsättningar att bli framtidensviktigaste tillväxtsektorer - sjukvård ochutbildning, anför motionärerna...Ett tillkännagivande om att villkoren förföretagande och företagens konkurrenskraft måsteförbättras, begärs i motion 2004/05:N210 (m), medrubriken tillväxten i . I en annan motion -2004/05:N260 (m, fp, kd, c), också den medanknytning till nämnda län - föreslås etttillkännagivande om åtgärder för att få ökadtillväxt i . Det rör sig om bl.a. bättrevillkor för företagandet, utbyggd infrastruktur ochdärmed garanterad samhällsservice, aktivt svensktdeltagande i EU, upprätthållande av rättssamhället,utveckling av välfärdspolitiken, ökad jämställdhetoch regionalt hänsynstagande...I motionerna 2004/05:N242 (fp) och 2004/05:N241(fp) föreslås tillkännagivande av omsänkta skatter på arbete och företagande, förenklatregelverk och införande av en mer flexibelarbetstidsreglering i syfte att främja återväxten avföretag. Motiveringarna i de båda motionerna ärlikartade. Alla företag kommer inte att överleva,vilket är helt naturligt, säger motionärerna. Deframhåller att affärsidéer ersätts avnya, ibland i andra företags regi. För att dennaprocess inte skall leda till ökad arbetslöshet ochpåfrestningar på välfärden är det viktigt atttillväxten av nya företag är god. Så har det, enligtmotionärerna, inte varit , dåantalet företagare har minskat med 20 000. Det finnsockså anledning att uppmärksamma de företag som helteller huvudsakligen arbetar som underleverantörertill andra företag, påpekar motionärerna ochhänvisar till exemplet bilindustrin, där 65 000personer arbetar i biltillverkningsindustrin och 75000 hos underleverantörer. Många av de sistnämnda ärsmå eller medelstora företag, vilka behöver de bästaförutsättningar för att kunna klara konkurrensen ochväxa, anför motionärerna. De menar att det förnärvarande är för svårt att vara företagare ochföreslår att följande åtgärder skall vidtas: sänktaskatter på arbete och företagande, bl.a. börarbetsgivaravgifterna i den privata sektorn sänkas;slopad förmögenhetsskatt; förenkling avskattereglerna för fåmansbolag (de s.k. 3:12-reglerna); genomgång av hela regelverket som berörföretagande och borttagande av onödiga och krångligaregler; avskaffande av arbetsgivarinträdet under dentredje sjukveckan; avvisande av friårsmodellen ochlagstiftning om kortare arbetstid men bejakande aven mer flexibel arbetstidsreglering...I motion 2004/05:N401 (fp), med rubriken och tillväxt, begärs etttillkännagivande om bättre klimat för småföretagare.Beräkningar från Verket för näringslivsutveckling() visar att det skulle behöva startasytterligare 10 000 företag i föratt kompensera för de arbetstillfällen somstorföretagen väntas rationalisera bort, sägermotionärerna. De anser att det måste bli enklare attstarta och driva företag och nämner åtgärder somförenkling av regelverket, borttagande av onödigahinder mot produktutveckling och investeringar ochinsatser mot skattefusk som snedvrider konkurrensenmellan företagare...Tillkännagivanden i fyra avseenden föreslås imotion 2004/05:N393 (kd), nämligen om grundläggandeprinciper för ett gott näringslivsklimat, om statensroll i näringspolitiken, om etikens betydelse för enfungerande marknad samt om näringspolitikens mål. Enregering som vill åstadkomma ekonomisk utveckling,förstärkt välfärd och rika möjligheter till arbetemåste bedriva en näringspolitik som stimulerarenskilda initiativ och företagande, anförmotionärerna och menar att politikens roll är attskapa en god jordmån för nya och växande företag. Imotionen redovisas principer för ett gottnäringslivsklimat under följande fyra rubriker: Detgemensamma bästa; Förvaltarskapsprincipen; Stärkäganderätten; Gemensamt etiskt handlingsätt ochstärkt personligt ansvar. Hela samhället vinner påatt alla verkar för det gemensamma bästa, för vilketdet är nödvändigt med etiskt medvetna medborgare,säger motionärerna. De framhåller att arbete ochvälfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer,familjer och företag tillsammans tillåts attutvecklas med trygga och stabila regler.Förvaltarskap över gemensamma resurser rör såvälmateriella som andliga värden och en socialt ochekologiskt ansvarsfull marknadsekonomi ger godapolitiska förutsättningar för ett gottförvaltarskap, anför motionärerna och benämner dettaför förvaltarskapsprincipen. Näringslivspolitikenskall bygga på denna princip, och lagar, skatter ochregler skall utformas på ett sätt som uppmuntrar ettgott förvaltarskap, förordar motionärerna.Marknadsekonomins civilrättsliga grund är frivilligaavtal mellan självständiga aktörer, vilketförutsätter privat äganderätt, konstateras det.Motionärerna anser att den enskilda äganderättenmåste erkännas som en fundamental princip och gesgrundlagsskydd. En sund marknadsekonomi förutsätteren gemensam etisk grund där karaktärsdrag sompersonligt ansvarstagande och hederlighet betonasmer än vad som sker , sägs det vidarei motionen. Det personliga ansvarstagandet måstestärkas på bekostnad av kollektivism ochcentralstyrning, menar motionärerna...Målet för näringspolitik är attbygga en långsiktig och stabil grund för välfärdenoch sysselsättningen genom ökat företagande inomsociala och ekologiska ramar, sägs det.Motionärernas förslag till mål för näringspolitikenär att den skall främja en hållbar ekonomisktillväxt och ökad sysselsättning genom fler ochväxande företag. Det är också viktigt att regeringensätter upp konkreta mätbara mål, anser motionärernaoch föreslår som ett första steg att skallfölja det nederländska exemplet förregelförenklingar och sätta upp målet att företagenskostnader för den administrativa bördan till följdav regelverken skall minskas underinnevarande mandatperiod. anserockså att regeringen till börlämna förslag till mål för andel kommersialiseradepatent och ett mål för andel av arbetskraften som ärsysselsatt i privat sektor...Etik är en förutsättning för att samhället skallfungera utan onödiga kollisioner, säger motionärernavidare. De menar att etik fungerar som ett fundamentför rätt och lagstiftning, genom att minska behovetav en krånglig och omfattande lagstiftning samtkostsamma och komplicerade affärskontrakt. Detsvenska samhället har byggts upp kring den etik somden kristna traditionen står för, bl.a. hederlighet,rättvisa, personligt ansvarstagande, solidaritet medmedmänniskor och respekt för andras egendom. Statensroll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramaroch övervaka spelreglerna på marknaden, att ansvaraför samhällsplanering och infrastruktur samt attskapa förutsättningar för långsiktig tillväxt, sägermotionärerna sammanfattningsvis. De menar att närstaten agerar såväl domare som spelare på marknadenär risken stor att konkurrensen snedvrids och attinvesteringar inte görs på ett optimalt sätt i deföretag som har de bästa förutsättningarna...Ett tillkännagivande om attityder till företagandeföreslås i motion 2004/05:N400 (kd). har företagare från socialdemokratiskt hållenbart betraktats som skatteobjekt, hävdarmotionärerna. De menar att attityden inte sällan harvarit att de flesta företagare är potentiellaskattesmitare som behöver hållas efter genom fleroch hårdare regler. Det är förödande för Sverigesutveckling att Socialdemokraterna har en så negativgrundinställning till företagande, anförmotionärerna. De uppger att i finns barahälften så många företagare som i flera andra länderpå en jämförbar utvecklingsnivå. De hänvisar tillstatistik från enligt vilken 4 204 företagförsattes i konkurs under det första halvåret 2004.Trots en liten uppgång av nyföretagande under år2004 uppvisade fem län minskningar inomindustrisektorn i förhållande ...I motion 2004/05:Sf365 (kd) begärs etttillkännagivande om vikten av att förbättrasmåföretagarvillkoren ur ett mångfaldsperspektiv.Uppemot en kvarts miljon människor i arbetari företag som startats och som drivs av personer medinvandrarbakgrund och vart femte nytt företagstartas av en person som invandrat till ,säger motionärerna. De anser att skapandet av bättreförutsättningar för företagande och arbete är enviktig väg för att såväl minska utanförskap ochsegregation som främja tillväxten och välfärden.