bet · GR01UU12 · 2004-04-01 00:00:00 — Stora befolkningsomflyttningarförutspås äga rum, gränskonflikter uppstå och nyaformer av säkerhetsavtal kring energi, mat ochvatten behöver upprättas. Scenariot beskrivs avrapportförfattarna som kanske inte det mestsannolika, men ändå rimligt. Därför, menar de, börfrågan inte längre bara hanteras av vetenskapsmänutan bör även behandlas som en fråga som rör säkerhet.Att de hastiga förlopp som förutspås i scenarierinte alltid blir verklighet har historien lärt oss.Ett exempel är den sedaninternationellt mycket uppmärksammade bokenTillväxtens gränser från den s.k. . förutsågs bl.a. att världens oljetillgångarmycket snabbt skulle ta slut, vilket skulle fådramatiska konsekvenser i en vidaresäkerhetspolitisk bemärkelse.Även om miljöhoten generellt sett inte bedöms ta sigså snabba och dramatiska uttryck som iPentagonscenariot ovan så väntas åtminstonevattensituationen på många håll i världen blidramatiskt försämrad , vilketframgår på flera håll i betänkandet. finnsdock mer hoppingivande bedömningar. I en rapport sompublicerades av forskningsinstitutet dras slutsatsen attjordens vattenresurser skulle räcka till alla trotsatt förbrukningen av vatten ökar i världen. Vad sommåste till är en bättre förvaltning och fördelningav vatten, exempelvis genom effektivarejordbruksbevattning och minskat vattenslöseri istäderna.En av många prognoser om allvarligt förvärradvattenbrist på många håll redovisas av . EnligtOECD Environment Outlook beräknas merän 250 miljoner människor leva med vad som betecknassom svår vattenstress, vilket är en ökning med 75 %sedan år 1995. Brist på vatten, konstaterar ,kan ha omedelbar negativ effekt på människors hälsa,ekonomi och miljön.Risken för konflikter kring delade vattenresurseranses vara större om det föreligger en kombinationav tilltagande vattenbrist, försämradvattenkvalitet, snabb befolkningsökning, ensidigtstörre vattenutvinning av någon part samt ojämnekonomisk utveckling.OECD räknar med att 17 länder i världen årligentar ut mer vatten än vad som nybildas.Överutnyttjande av grundvatten kan få stor inverkanpå miljön i form av exempelvis sjunkandegrundvattennivåer och saltinblandning i färskvatten,vilket i sin tur kan påverka jordbruket ikustområden. Vattenbrist och förorenat vatten kan,som också framgått ovan, påverka ekonomin(exempelvis genom sämre förutsättningar förjordbruk) och miljön.Många floder, sjöar och underjordiska vattendragligger mellan eller sträcker sig övernationsgränser, vilket innebär att konflikter skullekunna uppstå till följd av gränsöverskridandevattenföroreningar eller vattenbrist. Det finns dockett stort antal internationella färskvattenavtal. Eninternationell databas, , redovisar mer än 400 sådana avtal.Under de senaste årtiondena har exempelvis gjort betydande framsteg när det gäller attavgöra gränsöverskridande vattenfrågor. Förflertalet vatten inom OECD-området finns det enligtorganisationen bilaterala, regionala ellermultilaterala vattenavtal. bedömer dock att detutanför OECD-området finns en större risk förtvister om gränsöverskridande vatten närvattenföroreningar och vattenbrist ökar iomfattning.Konflikthot på grund av vattenbrist finns redan påen rad olika håll i världen. Ett exempel gällerNilen, som får sitt vatten från Vita , vilkenrinner från , och från Blå , somhar sina källor i . Uppskattningsvis 160miljoner människor i tio länder är beroende av Nilenoch dess tillflöden för sin försörjning.Befolkningen i väntas bli fördubblad underde kommande 25 åren, vilket leder till ökatvattenbehov. har en konflikt uppstått kring detfördrag som reglerar Nilens vatten och somi dag ger kontroll över merparten av detta.Tanzania har planer på att bygga en 20 mil långvattenledning från för att försetorkdrabbade områden med vatten. , som ocksåhar områden med svår torka, har deklarerat planer påatt träda ut ur Nilenfördraget, något som Egyptensvattenminister uppges ha beskrivit som enkrigshandling. Också på andra håll i världen,exempelvis mellan och , finnsallvarliga vattenkonflikter. Även i (senedan) har vattenfrågan hög politisk dignitet.Säkerhetsaspekter kan också anläggas påmiljöförstöring till följd av exempelvisföroreningar i grundvatten, gränsfloder, sjöar ochandra gemensamma vatten liksom av avfall ochkemikalieföroreningar till luft eller mark frånindustrier eller andra anläggningar, däriblandmilitära sådana. Här kan också nämnas attskogsskövling, kraftverk och dammbyggen kan hasäkerhetsaspekter.Ilisudammen i sydöstra , vilken behandlas itvå motioner, är planerad att byggas i flodenTigris, nära och gränser. Dammen utgören komponent i ett stort turkiskt projekt, , som syftar till att öka landetselproduktion genom en omfattande utbyggnad av dammaroch vattenkraftverk i och . I de bådafloderna finns av vatten.GAP-projektet lanserades 1980 och ända har det funnits planer på turkisk export avvatten till andra länder i . I februari2004 kom överens med om att sälja 50miljoner kubikmeter vatten till underen . Vattnet skall hämtas från flodenManavgat och exporten startar troligen 2006. Utökadisraelisk medverkan i har ocksådiskuterats.StällningstagandeUtskottet tar här inledningsvis upp åtgärder för attförhindra vattenkonflikter för att avslutningsvisnågot beröra klimatfrågan liksom frågan om miljö ochsäkerhet i vidare bemärkelse. I andra delar avbetänkandet behandlar utskottet övrigamotionsförslag kring vatten, bl.a. när det gällerVärldsbankens utlåning till dammprojekt ochprivatisering av vatten, samt förslag rörandekatastrofer, dammar, skogsavverkning och kärnavfall.En rad uppgifter om sambandet mellan miljö ochvatten liksom om vattenkonflikter och lösningar påsådana har redovisats ovan. Som framgått poängterasi en motion om Mellanösternkonfliken behovet avinstitutionaliserat vattensamarbete. Utskottetnoterar för sin del att erfarenheterna sammantagetanses vara goda av att lösa gränsöverskridandevattenproblem genom avtal och institutionaliseratsamarbete.Visserligen finns det, vilket framgår av dentidigare nämnda om miljösäkerhet,tydliga historiska exempel på att brist påfärskvatten tillfälligt har medfört politiskinstabilitet och att detta, om än i liten skala, kanresultera i akut våld men slås där fastatt långt ifrån alla konflikter leder till våld. Engenomgång av forskningen om vattenkrig visarenligt studien att inga sådana krig har ägt rum ochatt bara en handfull skärmytslingar om vatten ägtrum under förra århundradet, som 145vattenrelaterade avtal undertecknades under sammaperiod.Ändå är enligt utskottet kopplingen mellanvattenförsörjning och säkerhetspolitik uppen-bar och självklar för de flesta. Detta framhöll ävendet sammansatta utrikes-, miljö- ochjordbruksutskottet i betänkande 2002/03:UMJU1. Dennya synen på säkerhet omfattar också hot som inte ärmilitära. ses, framhöll det sammansattautskottet, också miljöhot, ökande fattigdom,befolkningstillväxt, resursknapphet, internationellterrorism, okontrollerad vapenspridning ochsårbarheten i det högteknologiska samhället som meraeller i alla fall lika relevanta och påtagliga hotsom de militära.Såväl vattenfrågorna som andra miljöfrågor har iett modernt säkerhetspolitiskt perspektiv såvälindividuella som regionala, nationella och globalasäkerhetsaspekter. En helhetssyn på frågor ommiljösäkerhet och sårbarhet innefattar en radfaktorer av social, ekologisk, ekonomisk ochpolitisk karaktär.När det gäller frågan om vatten och säkerhetbetonade det sammansatta utskottet i betänkande2002/03:UMJU1 att FN försöker skapa globala reglerför vattenhantering i syfte att undvika konflikteroch för att lösa vattentvister. Utskottet framhölldärvid att , med en lång tradition av attvärdesätta freds- och konflikthantering, har varitsärskilt aktivt i fråga om att skapa en fungerandereglering och förvaltning av gränsöverskridandevattenresurser, i syfte att undvika konflikter. Ävendet svenska utvecklingssamarbetet, framhölls det,syftar till god vattenhållning i nationella ochinternationella sammanhang vilket kan bidra till attförebygga eller lindra inom- och mellanstatligakonflikter.Här kan erinras om att utrikesutskottet ibetänkande 2000/01:UU11 redovisade svenska ochinternationella insatser beträffande isyfte att motverka den fruktansvärda ekologiskakatastrof med säkerhetspolitiska aspekter somdrabbat strandstaterna och menockså påverkat vattenresurserna i ,och Tadzjikistan.När det gäller relationerna mellan ochTurkiet har dessa historiskt sett varit mycketfrostiga, för att inte säga fientliga. Konflikter omvatten, främst kring utbyggnaden av dammar ochvattenkraftverk i och , och om landdaterar sig långt tillbaka i tiden.I dag har och närmat sig varandra ien gemensam strävan mot att förhindra kurdiskkontroll över det oljerika i norra ochför att man vill motverka befarad kurdisk separatismi , vilken skulle kunna sprida sig tillgrannländerna. och delaruppfattningen att nationell försoning mellan olikairakiska grupper och territoriell sammanhållning ärav största betydelse. De gamla gräns- ochvattenkonflikterna har man gemensamt beslutat atttills vidare lägga åt sidan. Ilisudammen utgördärför i ett kortare perspektiv inte någonsäkerhetsfråga. Samarbete i frågor relaterade tillIrakkriget har kommit i förgrunden. Det finnsemellertid enligt utskottets uppfattning skäl attfortsätta att noga följa utvecklingen i regionen.Sverige kommer vidare att inom EU verka för attdet från turkisk sida sker en anpassning avlagstiftningen på miljöområdet till EU:s regelverk.Utskottet anser att det finns anledning attregeringen, bilateralt och inom EU, till Turkietframför sin oro över att skallresultera i förstörelse av ett viktigt kulturarv ochunderstryker vikten av att alternativa planer tasfram. Utskottet noterar att kritiken mot projektetvarit hård och att bl.a. brittiska och italienskabyggföretag liksom det svenska byggföretaget sig ur samarbete inom projektet.När det gäller Mellanösternregionen noterarutskottet att vattenfrågorna, som spelat en centralroll i den arabiskisraeliska konfliken ända sedan1948, trots detta haft en undanskymd roll ifredsförhandlingarna. Det finns enligt utskottetsuppfattning anledning att framhålla att en lösningpå måste innefatta en rättvisfördelning av vattenresurserna i regionen, så attalla berörda länder har möjlighet att utnyttjavattenresurserna där.Mellanöstern och mer precist är ett avde områden i världen där vattenbristen är somstörst. De förnybara vattenresurserna uppgår i Gazaoch till mindre än perperson och år. Motsvarande volym i är under300 kubikmeter (i ). Israeloch delar vattenresurser även i form avunderjordiska vattentäkter som sträcker sig undernationsgränser.Vattenproblemet försvåras av att området bliralltmer tätbefolkat. En annan faktor som komplicerarbilden är att en förhållandevis stor del av deexisterande vattenresurserna går till de israeliskabosättarna på de ockuperade områdena. Här finnsockså miljöhot till följd av kemiska föroreningarsom sipprar ned genom marken. Farhågorna förvattenrelaterade konflikter är mot denna bakgrundstarka och det föreligger ett stort behov avvattensamarbete.Särskilt svår är vattensituationen på deockuperade palestinska områdena. Vattenkonsumtionenper person och dygn är där i medeltal mellan 30 och50 liter, och ibland så mycket som , lägreän vad som rekommenderas avVärldshälsoorganisationen (WHO), vilket är 100 literper person och dygn. Detta hävdas i ett betänkandefrån det brittiska underhusets utskott förinternationell utveckling (International DevelopmentCommittee: Development Assistance and the OccupiedPalestinian Territories. Second Report of Session200304).I det brittiska betänkandet redovisas ocksåuppgifter om dålig vattenkvalitet enligtundersökningar nådde inte avproverna upp till WHO:s norm för vattenkvalitet idet aktuella området. En stor del av den palestinskalandsbygdsbefolkningen är beroende avvattenleveranser via tankbilar och dessa harförsvårats eller förhindrats under ockupationen,vilket lett till såväl ännu allvarligarebristsituation som kraftiga prishöjningar på vatten.Det finns också uppgifter om att bosättareavsiktligt har förorenat vattentillgångar, demoleratinfrastruktur för vatten och förhindratreparationsarbete på de palestinska ockuperadeområdena. Byggandet av den israeliska barriären harmedfört att vattenledning harförstörts, enligt det brittiska betänkandet.Förhandlingar om vattenfrågor ägde rum mellanIsrael och i samband med fredsavtalet ioktober 1994 och mellan och palestinierna isamband med ingåendet av interimsavtalet 1995. Somen följd av dessa avtal finns en gemensam israelisk-jordansk vattenkommitté och en israelisk-palestinsksådan. Arbetet i dessa båda kommittéer har fortsattatt fungera trots den aktuella krisen.Vattenfrågan utgör en av de slutstatusfrågor jämte gränser, bosättningar, flyktingar ochJerusalem som de israeliska och palestinskaparterna måste enas om inför en slutlig lösning avkonflikten. Enligt den s.k. färdplanen för fred(Road Map-planen) skulle slutstatusförhandlingarnaredan ha inletts men till följd av det politiskaläget har så inte blivit fallet. Färdplanen hadeutarbetats av en kvartett bestående avrepresentanter för , , och FN ochpresenterades våren 2003.Beträffande och har långtgåendeförhandlingar förts mellan parterna under denförhandlingsomgång som ägde rum i Shepheardstown,, , . Förhandlingarnaomfattade också vattenfrågor. Inga uppgifter tyderpå att dessa utgjorde ett problem som förhindrade enslutlig uppgörelse i denna förhandlingsomgång.I fråga om inträffade i september2002 en dispyt om vattnet i Hasbanifloden som rinnerfrån in i och ned i Genesarets sjö.Denna tvist har med internationell förmedlingbilagts, åtminstone för tillfället.EU:s särskilde representant för fredprocessen harsedan flera år en särskild arbetsgrupp förvattenfrågor under ledning av den italienskeprofessorn . Gruppen har utarbetat olikastudier om vattenfrågan i regionen. Mazetti harockså varit aktiv inom ramen för den aktuelladispyten mellan och om vatten frånHasbanifloden.Utskottet anser att det av många skäl är viktigtatt och EU stöder regionala processer församarbete kring vattenfrågor, däribland iMellanöstern, och att stödet innefattar långvarigaprocesser för vattensamarbete. I finns ettantal institutioner som har kompetens inom områdetoch som kan medverka i processer av detta slag,exempelvis International Water Instituteoch Tema Vatten vid universitet.Även om vattenkonflikter historiskt sett oftakunnat lösas genom förhandlingar och institutionellalösningar föreligger det enligt utskottetsuppfattning en ökad risk för att den tilltagandeknappheten på vatten skall leda till allvarligakonflikter på en del håll i världen. Utskottet anseratt denna fara måste motverkas. Vattenfrågorna måstefå ökat utrymme i den säkerhetspolitiska debatten,även om problemen är komplexa. Det är av störstavikt att mekanismer som kan bidra till effektiva ochsnabba lösningar på vattenkonflikter byggs upp ochförstärks.Utöver det stöd för långvariga processer förvattensamarbete som utskottet pläderat för ovan ärdet, i fråga om vattensituationen på de palestinskaockuperade områdena, angeläget att också åstadkommaomedelbara och kortsiktiga förbättringar. Annarsriskerar vattenbristen att medverka till attytterligare förvärra det redan allvarligt försämradesäkerhetspolitiska läget där. Mot denna bakgrundvill utskottet betona vikten av att och EUkraftfullt medverkar till att en acceptabelvattensituation kan uppnås i de aktuellaområdena.När det gäller uppgifterna om skadegörelse riktadmot palestinsk vattenförsörjning vill utskotteterinra om sitt ställningstagande ibetänkande 2003/04:UU9 där utskottet betonade attIsrael mer effektivt och systematiskt måste beivraövergrepp från bosättare och rättsföra de skyldiga.Utskottet har tidigare i detta betänkandebehandlat kopplingen mellan tillgången till rentvatten och mänskliga rättigheter. Därvid harutskottet redovisat slutsatsen att de 145 länder somhar ratificerat den internationella konventionen omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ansesskyldiga att garantera tillgång till dricksvattenför befolkningen på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt. Utskottet konstaterar attIsrael har ratificerat konventionen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:U217 (kd)yrkande 2, 2002/03:U283 (kd) yrkande 4 och2003/04:U242 (kd) yrkande 2.Som framgått räknar den internationella klimatpanelen IPCC medbetydande klimatförändringar under detta århundrade.Dessa väntas leda till ökad förekomst av exempelvisinfektionssjukdomar, livsmedelsbrist ochluftföroreningar. Påverkan kan väntas bli större isamhällen som har små materiella resurser, brister isjukvårdssystem och andra delar avsamhällsstrukturen liksom instabil och ineffektivstyrning. Klimatförändringen i kombination medsocioekonomiska faktorer kan komma att fåsäkerhetspolitiska följder, inte minst i u-länder.Utskottet vill betona vikten av att uppmärksammadetta hot , innan allvarliga konsekvenseruppstår. Medvetenheten om miljö- ochsäkerhetsaspekter på t.ex. dammar, kraftverk ocholika typer av föroreningar måste också öka. Detgäller inte minst när fattiga samhällen och länderblir drabbade av negativa effekter.När det sedan gäller frågan om miljö och säkerheti mer generella termer vill utskottet framhållavikten av ökad uppmärksamhet på sådana frågor, inteminst inom EU och i andra internationella forum,exempelvis FN-systemet.Inom EU har, som utskottet redovisar senare ibetänkandet, arbetet påbörjats för att lägga grundenför unionens sjunde ramprogram för forskning från2006. Utskottet betonar att i dettaförberedelsearbete bör verka för att det kommanderamprogrammet såvitt avser forskning om hållbarutveckling inriktas på rekommendationerna frånJohannesburg, och då inte minst sambandet mellanfattigdom och miljöförstöring i tredje världen. Enviktig fråga som kan framhållas här är hur manbättre skall kunna förstå sambanden mellanmiljöförstöring, sårbarhet och bristande säkerhet.Ett annat angeläget spörsmål är hur man på global,regional och lokal nivå skall utforma institutionersom på ett effektivt sätt kan hantera föränderligamiljöproblem som på olika sätt påverkar vårasamhällen. Ett gediget kunskapsunderlag är enförutsättning för att vi skall få handlingsutrymme.FN-systemets utformning har betydelse för hurfrågor om miljö och säkerhet hanteras på globalnivå. Utskottet betonade i betänkande 1995/96:UU1 FNinför framtiden att utmaningen består i attskapa ett forum med tillräcklig tyngd för att kunnautforma en långsiktig och konsistent internationellpolitik för en ekonomiskt och ekologiskt hållbarutveckling för att trygga en global välfärd. Dennauppfattning, vilken ligger i linje med de förslagsom framfördes 1995 av Kommissionen för globaltsamarbete under ledning av ochShridath Ramphal i rapporten Det globalagrannskapet, ser utskottet som ytterst relevant äveni dag. Utskottet anser också att bör verkaför att miljösäkerhet och en ekonomiskt ochekologiskt hållbar utveckling för att trygga englobal välfärd förs högre upp på dagordningen i FN,exempelvis i säkerhetsrådet och Kommissionen förhållbar utveckling (CSD), och i andrainternationella organ liksom att frågor av dennakaraktär regelmässigt beaktas vid tillkomst ochrevidering av internationella konventioner.7 Miljöfrågor i EU och övriga EuropaUtskottets beslut i korthetI detta avsnitt behandlas motioner omprioriteringar i bl.a. EU beträffandeforskning om miljöfrågor samt miljöinsatserkring och övriganärområde. Samtliga motioner avstyrks. Jämförreservationerna 11 (m) och 12 (c).MotionerForskningsprioriteringarEU:s sjätte ramprogram för forskning tas upp imotion 2002/03:U239 (kd) yrkande 4. Motionärernaanser att det från ramprogrammets huvudområdehållbar utveckling bör avdelas betydande resursertill tvärvetenskaplig och probleminriktad forskningom sambanden mellan fattigdom och miljöförstöringoch förutsättningar för hållbartillväxt.I motion 2003/04:U254 (kd) yrkande 2 framhålls attSverige bör främja ökad inriktning pågränsöverskridande tvärvetenskaplig miljöforskningdär också utvecklingsländernas förutsättningarbeaktas. Dessa frågor bör drivas såväl i sompå Europanivå liksom frågor om hur hållbaraenergisystem och ett mer effektivt och miljömässigtbättre jordbruk kan utvecklas i fattiga länder,vilket behandlas i yrkande 4.Insatser kring och det övriganärområdetMiljösituationen på tas upp i motion2002/03:U291 (s) där regeringen uppmanas attpåskynda ett ryskt undertecknande av MNEPR-avtaletså att arbetet med sanering och omhändertagande avkärnavfallet på kan fortsätta. Likaså börregeringen främja större öppenhet från rysk sida närdet gäller de aktuella problemen.I motion 2002/03:U237 (m) yrkande 12 förespråkasinsatser på energiområdet inom öststödet. ProjektetBaltic Ring innebär att miljömässigt skadlig el kanersättas med renare, att elsystemet optimeras ochatt energiförsörjningen blir tryggare. EU börmedverka i omställningen av energisystem i Central-och och i åtgärder för att höja säkerheteni omoderna kärnkraftverk under återstående drifttid.Sverige bör enligt motion 2003/04:MJ400 (kd) yrkande2 ännu hjälpa grannländerna öster och söderom med biståndsinsatser för att få i gångfungerande reningsverk.I motion 2002/03:MJ428 (c) yrkande 44 förespråkasutvecklande av gemensamma övervaknings- ochrapporteringssystem för gentekniken i de ekosystemsom omger Östersjön.BakgrundInsatser kring och det övriganärområdetMålet för miljöinsatser i Central- ochÖsteuropa är att bevara, skydda och förbättramiljön, särskilt i och omkring samt attstödja en hållbar utveckling.Viktiga utgångspunkter för det svenska miljöstödetär () Åtgärdsprogramför och för ,Baltic 21. Centrala inslag i samarbetet ärförvaltningsstöd, institutionsuppbyggnad och ettomfattande stöd till investeringar förvattenförsörjning och avloppsrening i deprioriterade områdena.Målet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammetavseende , som kanaliseras via Statenskärnkraftinspektion (SKI) och () är att så långt sommöjligt minska sannolikheten för att enkärnkraftsolycka med stora radioaktiva utsläpp skallinträffa vid något av kärnkraftverken isamarbetsområdet.Samarbetet inriktas på att komplettera deinternationella programmen och att sätta in åtgärderför att undanröja uppenbara säkerhets- ochstrålskyddsrisker i de reaktoranläggningarna.Samarbetet syftar också till att skapa ett systemför bättre beredskap i händelse av en olycka.De svenska insatserna avser kärnkraftverkenSosnovyj Bor (i ) och (PolarnyeZori). När det gäller omfattar arbetetmaterialkontroll, brandskydd, övervakningssystem,säkerhetsrelaterad utrustning och utbildning avunderhållspersonal. Stödet avser även den ryskasäkerhetsmyndigheten ochkärnkraftsbolaget liksom insatser förhantering av radioaktivt avfall i nordvästraRyssland, t.ex. en studie om hantering av fastavfall och ett informationsprojekt.Sverige är också aktivt inom den s.k. NDEP-fonden(Northern Dimension Environmental Partnership), somförvaltas av Europeiska återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken, . Inom ramarna för detarbetet kommer man från rysk sida att ta fram enstrategisk plan för framtida insatser påkärnsäkerhetsområdet.Av budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 7)framgår att det bilaterala biståndet på miljöområdettill huvudsakligen kanali-seras genom Sida, i samarbete med bl.a.Naturvårdsverket. Detta bistånd har i huvudsakavsett vatten- och avloppsrening samt energi-effektivisering, gränsöverskridande samarbete kringvattenadministration, utbildning och stöd tilladministrativ uppbyggnad samt bidrag tillanslutningsländerna att klara EU:s miljöregler.Vidare bidrar i det nordvästra närområdettill multilaterala insatser.När det gäller behovet av övervaknings- ochrapporteringssystem för genteknik i ekosystemenkring konstaterar utskottet att frågor omgenetiskt modifierade organismer (GMO) inom EUregleras genom en gemensam lagstiftning som allamedlemsländer måste följa.