bet · GR01MJU22 · 2004-06-01 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2003/04:137 Genomförande avEU:s jordbrukspolitik i jämte sex följdmotioner med 55 yrkanden.I skrivelsen redovisar regeringen sina överväganden vad gäller tillämpningenav EU:s nya jordbrukspolitik i de delar där det ankommer på det enskildamedlemslandet att ta ställning till olika alternativ som medges inom ramenför beslutet. Förslagen innebär att införandet av ett frikopplat gårdsstödbör ske enligt en s.k. blandmodell. Modellen innebär i huvudsak enregionalisering av nuvarande stöd där all inom en region erhållersamma grundstöd per hektar men där viss del av stöden inom främstanimaliesektorn förblir gårdskopplade. Stödnivån till naturbetesmark föreslåsvara enhetlig i hela landet. Övergångsvis bör en koppling av handjursbidragentill produktionen behållas. Ett s.k. nationellt kuvert bör utnyttjas förvissa offensiva satsningar för främjandet av svenska kvalitetsprodukter.Nuvarande miljö- och landsbygdsprogram förstärks under resterande del avprogramperioden genom att medel tillförs dels genom s.k. modulering, delsgenom återföring av skatten på handelsgödsel. De ytterligare resursernaanvänds för att gynna den grovfoderbaserade animalieproduktionen genom enförstärkning av kompensationsbidraget i mindre gynnade områden och enhöjning av miljöersättningen för betesmarker och slåtterängar samt genominförande av en miljöersättning till vallodling i övriga delar av landet.Dessutom satsas medel på stöd till investeringar inom djurvälfärdsområdetoch småskalig livsmedelsproduktion. Den nya jordbrukspolitiken bör tillämpasfr.o.m. år 2005.Utskottet delar regeringens bedömning och avstyrker samtliga motionsyrkanden,framför allt med hänvisning till skrivelsen. I betänkandet finns 30reservationer och tre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utbetalning av stöd utbetalade i euroRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 8, 2003/04:MJ58 yrkande13 och 2003/04:MJ59 yrkande 7.Reservation 1 (m, fp, kd)2. Tidpunkt för utbetalning av stödRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 9 och 2003/04:MJ58yrkande 12.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Avreglering av den gemensamma jordbrukspolitikenRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ59 yrkandena 1 och 6.Reservation 3 (fp)4. KonkurrensvillkorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 12, 2003/04:MJ56 yrkandena1 och 2 samt 2003/04:MJ59 yrkande 2.Reservation 4 (m)Reservation 5 (fp)Reservation 6 (kd, c)5. KonsumentperspektivRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ59 yrkande 4.Reservation 7 (fp)6. Exportsubventioner för djurtransporterRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ59 yrkande 3.Reservation 8 (fp)7. Produktionsstöd till stärkelsepotatisRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 4, 2003/04:MJ56 yrkande3 och 2003/04:MJ58 yrkande 6.Reservation 9 (m, kd, c)8. Frikoppling av utsädesstödRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ56 yrkandena 6 och 8, 2003/04:MJ57och 2003/04:MJ58 yrkande 5.Reservation 10 (m, kd, c)9. Plantskoleproduktion m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:MJ58 yrkandena 15 och 16.Reservation 11 (kd)10. Tidpunkt för fördelning av stödrättigheterRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ55 yrkande 1.Reservation 12 (m, fp)11. Övergångsregler för slakt inom nötköttsområdetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 2 och 2003/04:MJ58yrkande 17.Reservation 13 (m, kd, c)12. Fördelning av stödrättigheterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ56 yrkande 5, 2003/04:MJ58 yrkande1 och 2003/04:MJ59 yrkande 5.Reservation 14 (fp)Reservation 15 (kd, c)13. Stödrättigheternas skattekonsekvenserRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ58 yrkande 14.14. Nationell reservRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 5, 2003/04:MJ56 yrkande7, 2003/04:MJ58 yrkande 9 och 2003/04:MJ59 yrkande 10.Reservation 16 (m, fp, kd, c)15. Justering av ersättningsbelopp för åkermarkRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ56 yrkande 4 och 2003/04:MJ58yrkande 2.Reservation 17 (m, kd, c)16. Frikoppling inom nötköttsproduktionRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ58 yrkande 3.Reservation 18 (kd, c)17. Frikoppling av tackbidragRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ58 yrkande 4.Reservation 19 (kd)18. Nationellt kuvertRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 6, 2003/04:MJ58 yrkande7 och 2003/04:MJ59 yrkande 9.Reservation 20 (m, kd, c)Reservation 21 (fp)19. Finansiering av kvalitets- och marknadsfrämjande åtgärder m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:MJ58 yrkande 8.Reservation 22 (kd)20. Modulering och finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkandena 10 och 11, 2003/04:MJ56yrkandena 9 och 10, 2003/04:MJ58 yrkandena 10 och 19 samt 2003/04:MJ59yrkande 8.Reservation 23 (m)Reservation 24 (fp)Reservation 25 (kd)Reservation 26 (c)21. Hävdkrav på naturbetesmarkerRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ55 yrkande 3.Reservation 27 (m)22. TvärvillkorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 7 och 2003/04:MJ58yrkande 11.Reservation 28 (m, kd, c)23. Produktionsmedelsskatter inom jordbruketRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ54, 2003/04:MJ56 yrkande 11 och2003/04:MJ58 yrkande 18.Reservation 29 (m, kd, c)24. Skattelättnader vid inblandning av förnybara drivmedelRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ59 yrkande 11.Reservation 30 (fp)25. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2003/04:137 till handlingarna.Stockholm den 1 juni 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), RuneBerglund (s), (), (), (),(), (), (), Bengt-AndersJohansson (m), (), (), von derEsch (kd), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet har i detta ärende uppvaktats av representanter för () samt mottagit skrivelser från Gröna och Skogsmaskinföretagarna ek. för.BakgrundDen presenterade ett meddelande med förslagom reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Meddelandet var enuppföljning av den reform som beslutades i Agenda2000-förhandlingarna.Med utgångspunkt i de diskussioner kring meddelandet som pågick underhösten och beslutet av om ett takför utgifterna för jordbrukspolitiken, lade kommissionen fram formellalagförslag . Förhandlingarna om förslagen pågick ,och kunde jordbruksministrarna nå en politisk överenskommelse.Beslutet om reform fattades , rådets förordning(EG) nr 1782/2003.Statsrådet och chefen för att tillsätta en särskild interdepartementalarbetsgrupp med uppgift att utreda hur skall genomföra EU:s beslutår om en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken. Arbetsgruppenfick i uppdrag att utifrån de övergripande nationella utgångspunkter ochmål som finns analysera och diskutera olika möjliga lösningar och val avåtgärder vid genomförandet av det jordbrukspolitiska beslutet. Arbetsgruppenskulle vidare föreslå det alternativ till kombination av åtgärder somenligt analysen är det mest resurseffektiva och som bäst ligger i linjemed övergripande svenska mål.Arbetsgruppen skulle också belysa konsekvenserna av att införa utbetalningav stöd inom jordbruket i euro.Chefen för förordnade också enparlamentarisk kontaktgrupp och en referensgrupp med representanter förberörda intresseorganisationer. Under arbetets gång har de båda gruppernavid ett antal möten getts möjlighet att ge sin syn på arbetet. Härutöverhar hearingar anordnats med ett brett deltagande avberörda organisationer m.fl.Arbetsgruppens arbete resulterade i departementspromemorian (Ds 2004:9)Genomförande av EU:s jordbruksreform i som presenterades den 17februari 2004. Departementspromemorian har remissbehandlats, och därutöverhölls en hearing den 3 mars 2004.Skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen, och Miljöpartiet.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen redovisar regeringen sina överväganden vad gäller tillämpningenav EU:s nya jordbrukspolitik i de delar där det ankommer på det enskildamedlemslandet att ta ställning till olika alternativ som medges inom ramenför beslutet. Övervägandena skall ligga till grund för den skrivelse medförslag till tillämpning som skall överlämnas till senastden . Regeringens ställningstaganden innebär att införandetav ett frikopplat gårdsstöd bör ske enligt en s.k. blandmodell. Modelleninnebär i huvudsak en regionalisering av nuvarande stöd där all åkermarkinom en region erhåller samma grundstöd per hektar men där viss del avstöden inom främst animaliesektorn förblir gårdskopplade. Stödnivån tillnaturbetesmark föreslås vara enhetlig i hela landet och lika med stödnivåni region 5. Övergångsvis bör en koppling av handjursbidragen tillproduktionen behållas. Ett s.k. nationellt kuvert bör utnyttjas för vissaoffensiva satsningar för främjandet av svenska kvalitetsprodukter. Fråganom ytterligare användning av nationellt kuvert får prövas då erfarenhetvunnits av den reformerade politiken och då omfattningen av kommande miljö-och landsbygdsutvecklingsprogram blir klarlagt. Nuvarande miljö- ochlandsbygdsprogram förstärks under resterande del av programperioden genomatt medel tillförs dels genom s.k. modulering, dels genom återföring avskatten på handelsgödsel. De ytterligare resurserna används för att gynnaden grovfoderbaserade animalieproduktionen genom en förstärkning avkompensationsbidraget i mindre gynnade områden och en höjning avmiljöersättningenför betesmarker och slåtterängar samt genom införande av en miljöersättningtill vallodling i övriga delar av landet. Dessutom satsas medel på stödtill investeringar inom djurvälfärdsområdet och småskalig livsmedelsproduktion.Den nya jordbrukspolitiken bör tillämpas fr.o.m. år 2005.Utskottets övervägandenReformen av den gemensamma jordbrukspolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om utbetalning av stöd i euro (m, fp, kd)och om utbetalning av stöd under rätt kalenderår (m, kd).Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd) och 2 (m, fp, kd, c).SkrivelsenI kom EU:s jordbruksministrar överens om en reform av dengemensamma jordbrukspolitiken. Överenskommelsen innebär två principielltviktiga förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den enaförändringen består i att de nuvarande direktstöden till jordbrukaren omvandlastill ett inkomststöd, det nya frikopplade gårdsstödet. Stödet utgår tilljordbrukaren oberoende av produktionens inriktning eller omfattning.Villkoret för att stödet skall betalas ut är att de s.k. tvärvillkorenuppfylls.Den andra principiellt viktiga förändringen är att medlemsstaterna gesstörre inflytande över hur jordbrukspolitiken skall utformas i det egnalandet. Det ökade inflytandet innebär att medlemsstaterna kan välja omhela stödet skall utgå till jordbrukaren frikopplat från produktioneneller om, för en eller flera sektorer, en del av stödet skall villkorasmed att en produktion upprätthålls. Medlemsstaterna kan även välja attregionalisera stöden, dvs. fördela ut stöden lika på all mark i en regionsamt att avsätta av de nya frikopplade gårdsstöden för attstödja särskilda typer av jordbruk som är viktiga för att skydda ochförbättra miljön eller för att förbättra kvaliteten och saluföringen avjordbruksprodukter genom det s.k. nationella kuvertet.Den politiska överenskommelsen innebär dessutom att direktstöden, genoms.k. modulering, kommer att dras ned successivt med 3 %för att år 2007 dras ned . De medel som därigenom frigörs kananvändas till att förstärka medlemsländernas miljö- och landsbygdsprogrammen flexibiliteten i beslutet medger även att de modulerade medlen kanersätta en del av den nationella medfinansieringen i ländernas miljö- ochlandsbygdsprogram.MotionernaEnligt motionerna MJ55 (m) yrkande 8, MJ58 (kd) yrkande 13 och MJ59 (fp)yrkande 7 bör den jordbrukare som så önskar kunna få stöden utbetalade ieuro. I motionerna MJ55 (m) yrkande 9 och MJ58 (kd) yrkande 12 anförs ifråga om utbetalning av stöd under rätt kalenderår att regeringen oftahar använt tidpunkten för utbetalning av EU-stöden som budgetregulator.Om det har funnit risk att utgiftstaken spräcks har utbetalningarnaskjutits över . Det har hänt att stöd har betalats undersamma kalenderår. Detta är inte ett acceptabelt förfarande.Utskottets ställningstagandeI skrivelsen redovisas att utgångspunkt för förslagettill reform av jordbrukspolitiken var den strategi om hållbar utvecklingsom enades om i . Övergripande målmed reformen var att stärka konkurrenskraften i europeiskt jordbruk. Stödfrikopplade från produktionen i kombination med minskat behov avinterventionsåtgärder innebär ett mer konsument- och marknadsorienteratjordbruk.Dessutom innebär stöd till producenten i stället för till produktionenmer effektiva inkomststöd. En viktig faktor var även att EU:sförhandlingsposition i jordbruksförhandlingarna inom WTO förstärks när stödenfrikopplas från produktionen eftersom de då kategoriseras som ickehandelsstörande stöd. Modulering, dvs. överföring av pengar från dentraditionella jordbrukspolitiken till miljö- och landsbygdsutveckling, föreslogsför att uppnå målsättningen om ett hållbart jordbruk på ett bättre sätt.Detsamma gäller införandet av tvärvillkor, dvs. krav på uppfyllande avlagstiftning inom folkhälsa, djurhälsa, växtskydd, miljö- och djurskyddför att få de frikopplade stöden.Som anförs i skrivelsen ligger reformen i linje med den svenska riksdagenssyn på i vilken riktning som den gemensamma jordbrukspolitiken bör förändrasoch bör ses som ett framsteg. Utskottet instämmer i att det genom reformentas ett steg mot att begränsa en kostsam överproduktion. Frikoppling avproduktionsstöden innebär större frihet för lantbrukarna att produceradet konsumenterna efterfrågar och innebär därmed ett mer konsumentanpassatutbud samt mindre handelsstörningar, vilket gynnar handeln med livsmedel.Det är särskilt viktigt för som kritiserat EU:sjordbrukspolitik för dess negativa påverkan på produktion ochhandel med livsmedel. Moduleringen innebär att stöden riktas till miljö-och landsbygdsutveckling. Beslutet innebär att det skall finnas ett takför budgetkostnaderna. står den gemensamma jordbrukspolitikenför ungefär halva EU:s budget. kommer även fortsättningsvis attdriva att EU skall minska och avveckla handelsstörande stöd.Som har redovisats beslutade statsrådet och chefen förJordbruksdepartementet att tillsättaen särskild interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att utreda hurSverige skall genomföra EU:s beslut om en reform av den gemensammajordbrukspolitiken. Arbetsgruppen skulle också belysa konsekvenserna avatt införa utbetalning av stöd inom jordbruket i euro. Arbetsgruppenkonstaterade i departementspromemorian (Ds 2004:9) Genomförandet av EU:sjordbruksreform i (s. 263) att en samhällsekonomisk vinst avgårdsstöd i euro inte torde föreligga. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna MJ55 (m) yrkande 8, MJ58 (kd) yrkande 13 och MJ59 (fp) yrkande7.När det gäller frågan om tidpunkt för utbetalning av EU-stöden har regeringeni vårproposition (prop. 2003/04:100 s. 142) redovisat exempel påengångshändelser som påverkat de takbegränsade utgifterna under utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Utbetalningen avarealersättning har senarelagts och tidigarelagtsfrån och . I vårpropositionenredovisas (s. 130) att utgifterna för utgiftsområde 23 beräknas bli lägrejämfört med vad som anvisades i statsbudgeten eftersom regeringen har föravsikt att besluta om utgiftsbegränsningar. De anslag som kommer attberöras finansierar stöd till jordbrukare både vad gäller direktbidrag ochersättningar inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Utgiftsbegränsningarnainnebär att utbetalningen av vissa stöd kommer att senareläggas frånplanerad utbetalning till början av år 2005.Utskottet instämmer i vad motionärerna i motionerna MJ55 (m) yrkande 9och MJ58 (kd) yrkande 12 anför om vikten av att de olika EU-stöden betalasut . Som har redovisats (bet.2003/04:MJU2 s. 12) har de större variationerna i utgiftsutvecklingenförorsakats av olika val av tidpunkt för utbetalning av arealstöden ochmotsvaras således inte av några faktiska förändringar i verksamheten.Utskottet vill (jfr bet. 2002/03:MJU2 s. 34) framhålla vikten av att delantbrukare som uppbär arealersättning eller djurbidrag m.m. kan förutseutbetalningstillfällena för att på så vis närmare kunna planera sinverksamhet. Bestämmelserna inom EU som reglerar utbetalningsperioden förarealersättningar anger att i princip hela utbetalningen skall ske underperioden den 16 november- för att full täckning skall medgesav EU. Utbetalningen av djurbidrag för am- och dikor, handjur av nötkreatur,tackor samt slaktbidrag sker . betalas ettförskott av bidraget ut på grundval av uppgifterna från de tre senastekvartalen under bidragsåret, vilket är detsamma som kalenderåret.Slutbetalning av dessa bidrag och extensifieringsbidraget utbetalas i aprilåret därpå. Enligt EU-reglerna skall i princip alla dessa bidrag varautbetalda för att skall erhålla full täckning.Utskottet vill framhålla att med dessa bestämmelser och den praxis förutbetalning av de olika stöden som finns anser utskottet att lantbrukarnasbehov av fasta rutiner för utbetalningarna bör kunna tillgodoses. Motbakgrund härav anser utskottet att motionerna inte bör föranleda någotriksdagsuttalande. Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd.Utvecklingen inom jordbruket och livsmedelssektornUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om avreglering (fp), konkurrenssituationenför svensk livsmedelsproduktion (m, fp, c), djurtransporter (fp) och ettökat konsumentperspektiv (fp) med hänvisning till skrivelsen och tillpågående utredningsarbete.Jämför reservationerna 3 (fp), 4 (m), 5 (fp), 6 (kd, c), 7 (fp) och 8(fp).SkrivelsenSedan överenskommelsen om jordbruksreformen nåddes i ministerrådet i juni2003 har arbetet med ytterligare reformer inom EU fortsatt. Utöver dessapågående reformdiskussioner innebär junibeslutet att stöden till jordbruketi EU-15 skall dras ned om prognoser visar på ett överskridande av detutgiftstak som EU:s stats- och regeringschefer beslutat om för pelare 1,den traditionella jordbrukspolitiken, t.o.m. , s.k. finansielldisciplin. Beräkningar visar att taket kommer att nås redan år 2007.Strukturrationaliseringen i svenskt jordbruk har pågått i en relativtjämn takt . har utvecklingenbromsats upp för att därefter skjuta fart igen. Åkerarealen har minskatsuccessivt, efter EU-inträdet har dock nedgångstakten bromsats upp. Antaletjordbruk har minskat och de företag som har blivit kvar har blivit större,både i fråga om areal och om besättningsstorlek. Produktiviteten harökat kontinuerligt genom investeringar i maskiner och byggnader för merrationell produktion, mer högavkastande djur- och växtmaterial samt genomkompetensutveckling.Den ekonomiska betydelsen av jordbrukets primärproduktion har i relativatermer stadigt minskat sedan industrialismens genombrott och därefter medframväxten av den moderna tjänstesektorn. Jordbrukets bidrag till BNP var0,jämfört och . Jordbruketsförädlingsvärde i uppgick till ; iförädlingsvärdet ingår de produktrelaterade direktstöden. I EU-15 var år2002 jordbrukets bidrag till BNP . Även sysselsättningen ijordbruksnäringen har minskat kraftigt.Jordbruket producerar, förutom livsmedel, positiva externa effekter somett öppet landskap och en biologisk mångfald, s.k. kollektiva nyttigheter.Produktionen av de kollektiva nyttigheterna kan bli för liten ur samhälletsperspektiv och då finns det behov av samhällets ingripanden. De kollektivanyttigheterna som är förknippade med odlingslandskapet har dock intehistoriskt sett utvecklats genom sådana ingripanden utan har produceratssom en biprodukt av livsmedelsproduktionen. Kulturlandskapet är ettresultat av tidigare generationers sätt att bruka marken. är emellertidkopplingen mellan en effektiv livsmedelsproduktion och tillhandahållandetav kollektiva nyttigheter svagare.Samhällets efterfrågan på öppna landskap och biologisk mångfald har kommittill uttryck dels genom statligt finansierade ersättningsprogram i olikaformer till sektorn, dels i ett av de nationella miljökvalitetsmålen somriksdagen antog och beslut på EU-nivå. Det övergripande målet fördet miljöpolitiska arbetet i är att till nästa generation kunnalämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta.Riksdagen har fattat beslut om 15 nationella miljökvalitetsmål samt delmåloch åtgärdsstrategier. Flera mål berör jordbruket.Dagligvaruhandeln i kännetecknas av en stark koncentration ochdomineras av tre block med integrerad parti- och detaljhandel. Det finnsäven ett antal expanderande kedjor och butiker fristående från de störreblocken. har branschen internationaliserats, så även destora svenska blocken. Utländska kedjor etablerar sig i . Kedjornassortimentsstyrning och centralisering av inköp minskar möjligheterna attleverera direkt till butik.För livsmedelsindustrin innebär förändringarna i dagligvaruhandelnpåfrestningar, en maktförskjutning från förädlingsledet till detaljistledet.Centraliseringen av inköp ställer krav på storlek på leverantörerna,vilket innebär att medelstora företag med regional förankring kan få detsvårt. Småföretagen, t.ex. lokala bagerier, har bättre chanser. Dentraditionella organisationsformen har inriktat sig på stora volymer tilllåga kostnader. Det pågår emellertid förändringsarbete i många företag,anpassningen till ett starkare konkurrenstryck har fått ett relativt snabbtgenomslag på val av affärsstrategi. Till exempel sker en utveckling motmer individualiserade villkor, där enskilda lantbrukares ersättningpåverkas av bl.a. levererad volym, kvalitet och transportavstånd.Trenden mot ökad konsumtion av mer förädlade produkter fortsätter ochsyns bl.a. i att försäljningen av djupfrysta, framför allt förädlade,livsmedel ökar i en snabbare takt än livsmedelsförsäljningen som helhet.Utvecklingen i detaljhandeln mot ökad centralisering, sortimentsstyrningoch utveckling av egna varumärken har gjort det svårare för småskaliga,lokala producenter att sälja sina produkter i dagligvaruhandeln. Småskaligalivsmedelsproducenter upplever ändå efterfrågan som mycket god. Försäljningensker genom gårdsbutiker, marknader eller till restauranger. Marknaden förekologiska livsmedel har också ökat kraftigt. Konsumenterna upplever denmat som man känner igen eller kan härleda till lokala producenter sommera säker. Ursprung är en viktig komponent för många konsumenter.MotionernaI fråga om vikten av förbättrad konkurrenssituation för svensklivsmedelsproduktion anförs i motion MJ55 (m) yrkande 12 att sänkt dieselskattär en nödvändighet, men ytterligare åtgärder måste genomföras. Skatternapå växtnäring och växtskydd bör slopas. De svenska särreglerna fördjurhållning och tillämpningen av miljölagar är också till stor nackdel försvensk produktion. Miljö- och djurhållningsregler måste därför harmonierasi EU. Vi bör inte som enda land gå före med hårdare krav.I och med jordbruksreformen är det enligt kommittémotion MJ56 (c) yrkande1 än mer angeläget att jordbrukets s.k. ryggsäck lyfts av. Reformen sätterenligt yrkande 2 ytterligare fokus på att det svenska jordbrukets ochlivsmedelssektorns konkurrenskraft måste stärkas. Det finns ett tydligtsamband mellan svensk livsmedelsproduktion och inhemsk livsmedelsförädlingoch därmed arbetstillfällen.Enligt kommittémotion MJ59 (fp) yrkande 1 bör EU:s jordbrukspolitikavregleras i snabbare takt. Den förändring som genomförs tillgodoserinte motionärernas krav på en radikalt förändrad europeisk jordbrukspolitiki riktning mot mindre subventioner och avskaffade handelshinder. I motionensyrkande 2 framhålls vikten av långsiktiga spelregler, tydliga och effektivaregelverk samt bättre konkurrensvillkor för jordbruksnäringens företag.Det är viktigt att inom gemenskapen göra långtgående förändringar av dengemensamma jordbrukspolitiken. I fråga om borttagande av EU:s exportsubventionerför djurtransporter anförs i yrkande 3 att frågan om djurtransporter inomEU i de senaste förhandlingarna på grund av stor oenighet fick skjutasupp till nästa ordförandeskap.