bet · GR01SFU15 · 2004-04-20 00:00:00 — I ett senare mål har EG-domstolendessutom hänvisat till avgörandet i fallet Rinner-Kuhn som ett allmänt avgörande i frågan omlikabehandling av arbetstagare, oavsett om det berörfri rörlighet, socialförsäkring eller jämställdhet.Regeringskansliets juridiske expert har påpekat attdet dock inte betyder att domstolen har sagt att tiotimmar är ett kriterium för att varaarbetstagare. Som domstolen alltid anger måste detvara fråga om ett verkligt arbete och inte ettmarginellt komplement.Övriga sakkunniga vid utfrågningen har varit ensemed juridiske expert om attarbetstagarbegreppet inte kan anses grundas på någonallmän tiotimmarsregel utan framhållit att detalltid skall vara fråga om ett verkligt arbete.Slutligen har i skrivelsen redovisats att i rättsfallet Kitz uttalat att en personsom arbetar två gånger i veckanomfattas av arbetstagarbegreppet i den mening somavses i förordning 1408/71.Här har invändning framförts mot att målet gällerom en person täcks eller inte täcks av förordning1408/71 och att det är en i sammanhangetovidkommande fråga eftersom det då inte ställs kravpå att det skall vara ett faktiskt och verkligtarbete.Utskottet noterar att regeringsföreträdare vidutfrågningen redan inledningsvis har redovisat atttolkningen av arbetstagarbegreppet varierar beroendepå sammanhang och att det inte behöver vara sammabegrepp som används i förordning 1612/68 som iförordning 1408/71.Vid utfrågningen berördes också frågan om man,bortsett från arbetstagarbegreppet, kan ställa uppett försörjningskrav över huvud taget medutgångspunkt i unionsmedborgarskapet. Den frågan kankomma att prövas av i målet Trojani (C-456/02), som gäller en person som bodde på etthärbärge hos och som mot 30 timmarsarbete fick uppehälle på härbärget och fickpengar.En av experterna vid utfrågningen framförde därtillatt avgörandet i det tidigare nämnda målet Collinsöppnar en möjlighet att ha bosättningskrav för attkomma i fråga för vissa sociala förmåner.De nu redovisade aspekterna ligger till grund förutskottets överväganden nedan.ÖvergångsreglernaUtskottet delar regeringens uppfattning att den friarörligheten skall ses som en tillgång. Under detsvenska ordförandeskapet var drivande ifråga om utvidgningen och att fri rörlighet förpersoner skulle gälla . Det hardärefter visat sig, vilket redovisas i skrivelsen,att flertalet av nuvarande EU/EES-medlemsstater,däribland grannländer, har infört eller harför avsikt att införa övergångsregler i någon form.Det innebär att förutsättningarna väsentligenändrats på ett sätt som regeringen inte kundeförutse. Vid utskottets offentliga utfrågning angavsatt den formella beslutsgången är helt slutförd iFrankrike, , , ,, , och . Flertaletmedlemsländer som beslutat eller förberedersärskilda övergångsregler kommer att tillämpaarbetsmarknadsprövning. Det gäller ,, , , , ,samt troligen . kommer istället att tilldela arbetstillstånd inom ramen förnationella kvoter.Regeringens ambition har varit att försöka hittalösningar på olika problem som gäller såväl EU:sregler som de svenska trygghetssystemen i avsikt attövergångsregler inte skall behöva införas, men dethar visat sig att frågorna inte kan lösas så snabbt.Utskottet instämmer i regeringens bedömning, inteminst med hänsyn till att flera medlemsstater inärområdet beslutat sig för att införaövergångsregler, att bör ha särskilda reglerför arbetstagare under en viss övergångsperiod.Syftet är att förhindra att arbetskraft från de nyamedlemsstaterna utnyttjas av oseriösa arbetsgivaresamt att minska störningarna på arbetsmarknaden iform av snedvriden konkurrens och s.k. lönedumpning.De särskilda övergångsreglerna skall utformas så attde motverkar en oönskad uppdelning påarbetsmarknaden. I likhet med vad regeringen anförbör en ordning som kan liknas vid ettgästarbetarsystem undvikas. Utskottet delarregeringens uppfattning att innebörden av desärskilda reglerna inte skall dramatiseras. Det ärmotsvarande regler som man har haft när ,och blev medlemmar av gemenskapen.Med särskilda övergångsregler för arbetstagarekommer man enligt utskottets mening dock inte tillrätta med de problem på arbetsmarknaden somföreligger och som närmast har samband medmissbruk av den etableringsrätt för företagare ochden fria rörlighet för tjänster som redan nu gälleri förhållande till de nya medlemsländerna. farhågor att en begränsning av rörlighetenför arbetstagare kan leda till ökat missbruk främstav etableringsrätten för företagare. I skrivelsenaviserar regeringen emellertid olika åtgärder somutskottet anser bör kunna minska problemen i dessaavseenden, t.ex. stärkt kontroll av F-skattsedlar.Utskottet återkommer nedan till en del av dessafrågor.Med anledning av att användningen av uttrycketsocial turism tas upp i flera motioner villutskottet hänvisa till att uttrycket har använts iEG-rättsliga sammanhang. Till exempel har i sin dom i det ovan angivna Collinsmåletanvänt detta uttryck, inom citationstecken, vidhänvisning till kommissionens yttrande i målet.Det är viktigt att regeringen underövergångsperioden vidtar åtgärder för att se övervissa bestämmelser i det svenska trygghetssystemet,som t.ex. socialtjänstlagen, men även i EU-sammanhang tar upp olika frågor som gäller EG-rättsliga aspekter. Vid statsministerns informationi framkom att han vid detsenaste bett kommissionen att kartläggakonsekvenserna av som påverkararbetskraftens rörlighet. Ett klarläggande avregelverket angavs kunna bidra till att deövergångsperioder som införs i de nuvarandemedlemsländerna blir så korta som möjligt.Beträffande den lagtekniska regleringen villutskottet nämna att den svenska utlänningslageninnehåller bestämmelser om såväl uppehållstillståndsom arbetstillstånd för utländska medborgare, utomnordiska. I lagen bemyndigas regeringen attföreskriva undantag från dessa bestämmelser. Medanledning av vad som anges i motion Sf45 (m) om attregeringen inte bör ha bemyndigande att fatta besluti frågan om övergångsregler, vill utskottet hänvisatill att EU-medborgares rätt till fri rörlighet somarbetstagare grundar sig på artikel 39 i EG-fördraget och förordning 1612/68. En EG-förordningär direkt tillämplig i varje medlemsland. Närnationella bestämmelser nu skall tillämpas i ställetför delar av förordning 1612/68 är det således meren tillfällighet att utlänningslagstiftningen gerutrymme för regeringen att införa krav påarbetstillstånd för vissa EU-medborgare. Genomförevarande skrivelse förankrar regeringen ändå sittställningstagande i riksdagen.När det gäller den närmare utformningen av desärskilda övergångsreglerna, som är avsedda attgälla efter utvidgningen,delar utskottet regeringens bedömning attarbetstillstånd skall krävas för att arbetstagarefrån de nya medlemsstaterna, utom och ,skall få arbeta i . Arbetstillståndet skallsökas i hemlandet eller där personen är bosatt. Föratt beviljas arbetstillstånd skall vidare krävas attsökanden har ett erbjudande om anställning som haren viss varaktighet till en kollektivavtalsenliglön. Det skall röra sig om en heltidsanställningeller i varje fall ett arbete som det går attförsörja sig på. Arbetstillstånd skall beviljas eller den anställningenberäknas pågå. Efter tolv månaders fortlöpandeanställning är de särskilda reglerna inte längretillämpliga, utan arbetstagaren har fri rörlighetprecis som nuvarande unionsmedborgare. De särskildareglerna skall löpande utvärderas. Utskottet villunderstryka nödvändigheten av att regeringenåterkommer till om de särskildareglerna avses förlängas efter tvåårsperioden.Utskottet instämmer i bedömningen att dessasärregler innebär generösare regler än de som gälldevid anslutningsfördragets undertecknande den 16april 2003. Utskottet vill därvid erinra om att vidden nuvarande ordningen för handläggning avarbetstillstånd för tredjelandsmedborgare gällerenligt AMS riktlinjer följande. Beträffandearbetskraftsinvandring för permanentuppehållstillstånd är en förutsättning att densökande erhållit stadigvarande sysselsättning ochfull försörjning i det yrke som ansökan avser.Beträffande tidsbegränsade arbetstillstånd förtäckande av tillfällig brist anges i riktlinjernabl.a. att nivån avseende lön, försäkringsskydd ochövriga anställningsvillkor skall lägst motsvaragällande svenskt kollektivavtal inom branschen ochfår inte vara sämre än vad som gäller förmotsvarande svensk arbetskraft. Arbetstiden skallvara av en sådan omfattning att arbetstagaren får entillräcklig försörjning under vistelsen i landet.Bostad skall vara ordnad före inresan. Dessariktlinjer är desamma som de var den 16 april 2003.Ordningen för säsongsarbetstillstånd kommer inteatt förändras. Det nuvarande kvotsystemet behållssåledes och arbetstillståndet är begränsat till attavse viss bransch men är inte begränsat till vissarbetsgivare.Regeringen avser inte att införa särregler förarbetssökande. Medborgare i de nya medlemsländernakommer att ha rätt att vistas i för att sökaarbete på samma villkor som gäller för övriga EU-medborgare.Utskottet ställer sig således bakom de av regeringenaviserade särskilda övergångsreglerna och avstyrkermotionerna Sf40 (m) yrkandena 1-4, Sf39 (fp)yrkandena 1 och 6-10, Sf44 (kd) yrkandena 1-4, Sf42(v) yrkande 2, Sf43 (c), Sf41 (mp) yrkande 1, Sf38(fp) yrkande 1 och Sf45 (m).När det gäller information i de nya medlemsländernakan utskottet till att börja med konstatera att densvenska ambassaden i respektive land kommer att hainformationsmaterial om förutsättningarna för arbetei . Det bör dock i huvudsak ankomma påarbetsgivare och organisationer att mer aktivtsprida information om arbetsmöjligheter i Sverige.Utskottet vill nämna att LO, enligt vad som uppgavsvid den offentliga utfrågningen, kommer att satsa påinformation i de nya medlemsländerna omarbetsvillkoren i . Man gör broschyrer,inrättar en hemsida på Internet och undersökerförutsättningarna att inrätta informationskontor påsamma sätt som har gjort. Det framhöllsatt EU kan bidra med ekonomiskt stöd för sådaninformation.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf39 (fp) yrkande 5 och Sf38 (fp) yrkande 2.ArbetsmarknadenDet anges att regeringen har fört en dialog med ettantal myndigheter och arbetsmarknadens parter isyfte att identifiera problem som kan komma attaktualiseras eller fördjupas med anledning avutvidgningen. I skrivelsen redovisas några frågorsom därvid särskilt aktualiserats. Utskottet kankonstatera att dessa frågor även tas upp imotionerna Sf42 (v) och Sf41 (mp). Det handlar omåtgärder för att motverka lönedumpning, s.k. svartarbete, ekonomisk brottslighet och annat utnyttjandeav människor. Det handlar också om nödvändigheten avatt på olika sätt stärka de fackligaorganisationernas möjligheter att motverkalönedumpning och försvara kollektivavtaletsställning på arbetsmarknaden.Utskottet, som instämmer i vikten av att åtgärdervidtas i angivet syfte, vill särskilt framhållaföljande.Frågan om huruvida uppdragsgivare inom byggnads-och anläggningsbranschen skall ges ansvar föruppdragstagares skatter och sociala avgifter beredsinom , och endepartementspromemoria beräknas kunna presenterasunder . Utskottet är, i likhet med vadsom anges i den avvikande meningen iarbetsmarknadsutskottets yttrande och motionernafrån och , positivt tillmöjligheten att lägga ansvaret för uppdragstagaresskatter och avgifter på uppdragsgivaren. Medunderentreprenörer i flera led ökar risken inte baraför att skatter och avgifter undanhålls utan ocksåatt skyddslagstiftningen kringgås.I skrivelsen anges vidare att en arbetsgrupp medföreträdare för arbetsmarknadens parter ochNäringsdepartementet skall inventera eventuellaproblem med bemanningsföretag och bl.a. arbeta medfrågan om auktorisation av bemanningsföretag. Somframgår av den avvikande meningen iarbetsmarknadsutskottets yttrande är arbetsgruppentillsatt med anledning av ett tillkännagivande avriksdagen 1999. hade pekatpå en rad frågor som borde uppmärksammas, däriblandkonkurrensförhållandena, och särskilt framhållit deanställdas situation. I den avvikande meningen ochmotionerna från och Miljöpartietanges att det är mycket angeläget att arbetet igruppen nu återupptas och att det inriktas på defrågor som omfattas av det tidigaretillkännagivandet men också på frågan omauktorisation.I en rapport till regeringen harSkatteverket föreslagit att en tidsbegränsad F-skattsedel, normalt , skalltilldelas en person som inte debiteras preliminärskatt eller debiteras preliminär skatt på högst . får därmed bättre möjlighetertill kontroll av dem som har F-skattsedel utan attbetala preliminär skatt eller som är begränsatskattskyldiga. Därmed minskas möjligheterna attunder använda F-skattsedeln iskatteundandragande syfte. föreslårockså förbättrade möjligheter att inhämta uppgifterbl.a. om sökanden bedriver aktiv näringsverksamhet isitt hemland och om denne har skatteskulder ihemlandet. föreslår vidare att man gören översyn och utvärdering av hur bedömningen avrätten till uppehållstillstånd för näringsidkareenligt utlänningslagen påverkas avskattebetalningslagens regler om F-skatt.Enligt utskottets mening är det angeläget attkontrollen av F-skatt förbättras. Utskottet noteraratt i motion Sf41 föreslås en rad åtgärder för enmer seriös bedömning när F-skattsedel beviljas ochom efterkontroll, t.ex. vid misstanke om brott, omoanmäld revision samt om straffavgifter för företagsom använder svart arbetskraft eller vid vissaskatte- och bokföringsbrott. Däremot bör den somgjort sig skyldig till mindre brott, enligtmotionärerna, inte hindras att få F-skattsedel. Åtgärder bör därtill vidtas för attundvika förekomsten av s.k. målvakter. Det är ocksåangeläget att ett arbete inleds med att förtydligaoch klargöra begreppen arbetstagare ochuppdragstagare.Utskottet noterar att i vårbudgeten (prop.2003/04:100) föreslås i tilläggsbudgetför 2004 få ytterligare för attförbättra kontrollen av F-skatt.Möjligheterna till bevakning av kollektivavtal,t.ex. genom tillägg till 19 § medbestämmandelagen,tas också upp i skrivelsen. Utskottet instämmer iatt det behövs en bra bevakning av att avtalen följsoch att detta är angeläget även när inte någramedlemmar i organisationen är anställda påarbetsplatsen. En analys av om och hur en sådan rättskulle kunna införas pågår inomRegeringskansliet, och regeringen avser attåterkomma till i frågan när denna analysär färdig.Utskottet vill understryka vikten av attregeringen skyndsamt återkommer till medförslag i denna fråga.Härutöver anges i motion Sf41 (mp) att Sverigeomgående bör ratificera konvention nr 94.Utskottet noterar att enligt skrivelsen beredskommittédirektiv avseende ett uppdrag att genomföraEG-direktivet om offentlig upphandling. Närdirektivet genomförs avser regeringen att låtaanalysera frågan om möjligheterna att ratificeraILO:s konvention 94 om arbetsklausuler i kontraktdär offentliga myndigheter är part.I motion Sf42 tas dessutom frågan omarbetstagarorganisationers vetorätt mot entreprenadupp. Utskottet anser att det finns skäl att ävenöverväga denna fråga.I motion Sf41 framhålls dessutom vikten av ökadeansträngningar mot diskriminering i arbetslivet.Utskottet instämmer i detta och vill framhålla attåtskilliga åtgärder redan har vidtagits för attstärka arbetet mot etnisk diskriminering, inte minsthar lagstiftningen mot etnisk diskrimineringförstärkts. () hararbetat med att öka kunskapen om lagstiftningen hosbl.a. arbetsgivare, fackliga företrädare ocharbetsförmedlare. Informations- ochutbildningsinsatser om de nya reglerna riktas äventill allmänheten. AMS har haft särskilda uppdrag attmotverka diskriminering i arbetsförmedlingarnasverksamhet. Detta har utmynnat i att AMS i samverkanmed bl.a. DO utarbetat en handlingsplan för ettlångsiktigt arbete mot diskriminering inomarbetsförmedlingarna. Som utskottet harkonstaterat har lokala diskrimineringsbyråer sombygger på frivilliga krafter etablerats på olikaorter i landet. Vidare har stödet till lokalverksamhet mot diskriminering förstärkts. När detgäller DO:s roll kan nämnas attDiskrimineringskommittén har i uppdrag att bl.a. seöver frågan om vissa ombudsmän under regeringenborde slås samman till en ombudsmannainstitution ochom en sådan myndighet borde vara en myndighet underriksdagen. Uppdraget skall redovisas senast den 1juli 2005. Det kan också nämnas att Nämnden föroffentlig upphandling har fått i uppdrag att göra enutvärdering av användningen avantidiskrimineringsklausuler i upphandlingskontrakt.Utskottet anser att bör göra etttillkännagivande om att regeringen, i enlighet meddet ovan anförda, skyndsamt bör återkomma tillriksdagen med förslag om möjligheterna tillbevakning av kollektivavtal. Därmed bifalls delvismotionerna Sf42 (v) yrkande 1 och Sf41 (mp) yrkande2. Motionerna får i övrigt anses i huvudsaktillgodosedda med vad utskottet ovan anfört.Utskottet finner inte skäl att föreslå införandetav skattereduktion för hushållsnära tjänster somföreslås i motion Sf38 (fp) yrkande 5. När detgäller åtgärder mot skattefusk är motionen delvistillgodosedd med vad ovan anförts om F-skatt ochföreslagen förstärkning av Skatteverketskontrollverksamhet. Motionen bör avslås avriksdagen.Det sociala välfärdssystemetEkonomiskt bistånd till arbetssökandeRätten för den som är medborgare i ett EU-land att,, söka arbete i ett annat EU-landregleras, som ovan nämnts, främst i artikel 39 i EG-fördraget och i del I avdelning I i rådetsförordning (EEG) nr 1612/68. Det handlar om rättenatt resa ut från sitt eget land för att söka arbete,att resa in i ett annat land för att söka arbete, tadel av anställningserbjudanden från arbetsgivare ochatt bli likabehandlad av arbetsförmedlingarna.En arbetssökande har inte rätt att bosätta sig idet andra landet men har en rätt att uppehålla sigdär medan han eller hon söker arbete. Med stöd avEG-domstolens praxis kan medlemsstaterna begränsadenna rätt. I praxis har accepterats på sexmånader, men det utesluter inte att vistelsen kanbegränsas till . Den arbetssökande får åandra sidan stanna kvar längre om hon eller han haren verklig chans att få ett arbete och aktivt sökerarbete.I skrivelsen anges att det inte finns någonutvecklad praxis för bedömning av ekonomiskt biståndtill arbetslösa från andra EU-länder.Socialtjänstlagens regler om kommunens ytterstaansvar och den enskildes rätt till bistånd följersom en konsekvens av vistelsebegreppet, vilketinnebär att kommunerna från fall till fall måstebedöma om, och i så fall i vilken omfattning,bistånd ska utges.Vid utskottets offentliga utfrågning tillades frånregeringens sida att i det ovannämndamålet går ifrån sin tidigare praxis när detgäller arbetssökande med hänvisning bl.a. till dengenerella rätt till likabehandling som tillkommerunionsmedborgare. Domstolen ansåg att enarbetssökande kan få rätt till vissa socialaförmåner även enligt avdelning II i förordning1612/68. Men domstolen medgav att det i det aktuellafallet var försvarligt att begränsa den rätten tillspersonen i fråga hade en mera tydlig koppling tillden nationella arbetsmarknaden.Utskottet noterar att regeringen, enligt vad somanges i skrivelsen, avser att låta en särskildutredare få i uppdrag att se över möjligheten tillbegränsning av rätten till bistånd enligtsocialtjänstlagen för arbetssökande unionsmedborgaresom inte arbetat i . Utredaren skallundersöka möjligheten att begränsa rätten tillekonomiskt bistånd för dessa arbetslösa och derasmedföljande familjemedlemmar och i vilken omfattningdenna grupp i övrigt skall undantas från rätten tillbistånd enligt socialtjänstlagen, med bibehållandeav yttersta ansvar för barn och medbeaktande av deras speciella behov.Utskottet anser att den aviserade översynen,förutom fortsatta tillämpning, böravvaktas. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf40 (m) yrkande 5 och Sf38 (fp) yrkande3 (delvis).Krav på motprestation för försörjningsstödRätten till försörjningsstöd följer av 4 kap. 1 §socialtjänstlagen (2001:453). I första stycket angesatt den som inte kan tillgodose sina behov eller fådem tillgodosedda på annat sätt har rätt tillbistånd av försörjning(försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt.Lagrummet hade sin motsvarighet i 6 § i dentidigare socialtjänstlagen. Den enskildes ansvarförtydligades genom en språklig justering avlagrummet på förslag i proposition 1996/97:124. Ipropositionen angavs (s. 75): Regeringen vill återslå fast att den enskilde inte kan anses ha rätttill ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen omhan inte efter förmåga försöker bidra till sin egenförsörjning. Den som kan arbeta är därför ocksåskyldig att söka arbete. Denna skyldighet gäller iförsta hand heltidsarbete. I skyldigheten att sökaarbete inbegrips i princip också deltagande i denverksamhet som anordnas för arbetslösa inom ramenför arbetsmarknadspolitiken, t.ex.arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete ellerarbetsrehabiliterande åtgärder, deltagande isvenskundervisning och andra delar av särskildaintroduktionsprogram som syftar till att förberedaoch underlätta invandrares inträde påarbetsmarknaden. Regeringen vill i detta sammanhangunderstryka att varje enskilt ärende förutsätter enindividuell bedömning, som skall utgå från denenskildes egna förutsättningar att klara ett visstarbete.Riksdagen har behandlat olika frågor omsocialtjänstpolitik (bet. 2003/04:SoU5). Ibetänkandet vidhåller socialutskottet attsocialbidraget skall vara ett yttersta skyddsnät förtillfälliga ekonomiska behov och inte fungera som enlångsiktig försörjningskälla. Utskottet avstyrkteett motionsyrkande om att kommunerna skall få ställakrav på motprestationer av bidragstagare medhänvisning till de möjligheter redani dag genom 4 kap. 4 § socialtjänstlagen har attställa krav på motprestationer från den som uppbärsocialbidrag. (I 4 kap. 4 § anges att socialnämndenkan begära att den som uppbär försörjningsstöd skalldelta i praktik eller kompetenshöjande verksamhet.Bestämmelsen gäller främst personer . )följde utskottets förslag (prot.2003/04:84).Regeringen aviserar i skrivelsen sin avsikt attlåta se över möjligheten att ha ettkvalificeringssystem för att vara berättigad tillbistånd enligt socialtjänstlagen med beaktande avinternationella konventioner som är bundetav, likabehandlingsprincipen och gällandelagstiftning mot diskriminering.Utskottet anser att den aviserade översynen böravvaktas och avstyrker motionerna Sf39 (fp) yrkande3 och Sf38 (fp) yrkande 4.Försörjningskrav för bosättningEn arbetstagare har enligt rätt tilllikabehandling med arbetslandets egna arbetstagare,rätt att bosätta sig i arbetslandet med familjen ochrätt till ett uppehållstillstånd som ett bevis påbosättningsrätten. Arbetstagaren får också enligtdel II i förordning 1612/68 samma rätt till socialaoch skattemässiga förmåner som landets egnamedborgare samt omfattas av arbetslandetssocialförsäkringsförmåner enligt förordning 1408/71.Utskottet har ovan redovisat att EG-domstolenansett att begreppet arbetstagare i detta sammanhanginte bör tolkas restriktivt. Domstolen har ansettatt varje person som utför faktiskt och verkligtarbete med undantag av arbete som utförs i så litenomfattning att det framstår som ett marginelltkomplement är arbetstagare. Kännetecknet för ettanställningsförhållande är därvid att personen underen mot ersättning utför arbete åt en annanperson under dennes ledning. Domstolen harkonstaterat att det inte är nödvändigt att en personkan försörja sig helt på arbetet för att hon ellerhan skall betraktas som arbetstagare. Domstolen hardäremot inte sagt att ett visst antal arbetstimmar iveckan är ett kriterium för att vara arbetstagareoch man kan inte säga att det finns en allmän rättatt bara behöva arbeta t.ex. för attkunna ställa krav på att i övrigt bli försörjd avdet allmänna.Under utskottets offentliga utfrågning ställdesfrågan om har rätt att införa ett krav påatt vederbörande kan försörja sig själv för attmedborgare såväl från de övriga nuvarande som de nyaEU-länderna skall få bosätta sig i somarbetstagare. Utskottet har uppfattat svaren frånden närvarande EG-rättsliga expertisen så att dettainte är möjligt utan skulle innebära diskrimineringav dessa medborgare i förhållande till svenskamedborgare.