bet · GS01FIU8 · 2004-10-12 00:00:00 — God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting (prop. 2003/04:105) SammanfattningI proposition 2003/04:105 God ekonomisk hushållning i kommuner ochlandsting föreslås ändringar i kommunallagen (1991:900) och i lagen(1997:614) om redovisning. Förslagen till ändringar innebär attkommuner och landsting i sin budget ska ta fram särskilda mål ochriktlinjer av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Det föreslåsockså att förvaltningsberättelsen ska innehålla en utvärdering av ommålen för en god ekonomisk hushållning har uppnåtts. Vidare föreslårregeringen att revisorerna ska bedöma om resultaten i delårsrapportenoch årsbokslutet är förenliga med de mål fullmäktige beslutat om ibudgeten och planen för ekonomin samt att delårsrapportenska behandlas av fullmäktige.Vissa ändringar av det nuvarande balanskravet föreslås. Kommuner ochlandsting ges möjlighet att fastställa en budget som inte är i balansom det föreligger synnerliga skäl. Fullmäktige föreslås få möjlighetatt besluta att inte reglera ett negativt resultat om det uppkommittill följd av orealiserade förluster i värdepapper. Den frist om två årsom gäller för kommuner och landsting för att återställa det egnakapitalet efter ett redovisat negativt resultat föreslås bli förlängdmed . Regeringen föreslår också krav på en åtgärdsplanför hur det egna kapitalet ska återställas.Ändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpasförsta gången avseende räkenskapsåret 2005.Förutom regeringens förslag behandlar utskottet också 13 motionsyrkandensom har väckts med anledning av propositionen samt 2 motionsyrkandenväckta med anledning av regeringens skrivelse 2003/04:102 Utvecklingeninom den kommunala sektorn.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtligamotionsyrkanden.I betänkandet finns 8 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål och riktlinjer för god ekonomisk hushållningRiksdagen godkänner vad regeringen förordar om mål och riktlinjer förgod ekonomisk hushållning. Därmed bifaller proposition2003/04:105 i denna del och avslår motion2003/04:Fi43 av . (c) yrkandena 3 och 5.2. Behandling av delårsrapportRiksdagen godkänner regeringens förslag att kommuners och landstingsdelårsrapporter ska behandlas av fullmäktige. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:105 i denna del.3. Bedömning av måluppfyllelsenRiksdagen godkänner regeringens förslag att revisorer ska bedömauppfyllelsen av målen för god ekonomisk hushållning i kommuner och landsting.Därmed bifaller proposition 2003/04:105 i denna del.4. Förändringar av balanskravetRiksdagen godkänner regeringens förslag till förändringar i balanskravetför kommuner och landsting. Därmed bifaller proposition2003/04:105 i denna del och avslår motionerna2003/04:Fi34 av . (fp) yrkande 7 i denna del,2003/04:Fi40 av m.fl.(fp) yrkande 2,2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 1 idenna del och2003/04:Fi43 av m.fl. (c) yrkande 7.Reservation 1 (m)5. Prövning av balanskravetRiksdagen godkänner regeringens förslag att balanskravet för kommuneroch landsting ska prövas inom det politiska systemet. Därmed bifallerriksdagen proposition 2003/04:105 i denna del och avslår motionerna2003/04:Fi34av m.fl. (fp) yrkande 7 i denna del,2003/04:Fi40 av KarinPilsäter m.fl. (fp) yrkande 3,2003/04:Fi41 av m.fl. (kd)och2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 1 i denna del.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)6. LagförslagenRiksdagen antar mot bakgrund av vad som ovan anförts och föreslagitsde i bilaga 2 till detta betänkande återgivna förslagen till1. lag omändring i kommunallagen (1991:900),2. lag om ändring i lagen (1997:614)om redovisning.Därmed bifaller proposition 2003/04:105i denna del.7. Stabila planeringsförutsättningarRiksdagen godkänner vad regeringen anför dels om stabila förutsättningarför kommuner och landsting, dels om inrättandet av ett kommunalekonomisktråd. Därmed bifaller proposition 2003/04:105 i denna del ochavslår motionerna2003/04:Fi40 av m.fl. (fp) yrkande1,2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 2 och2003/04:Fi43 avJörgen m.fl. (c) yrkande 1.Reservation 5 (m, kd, c)Reservation 6 (fp)8. FinansieringsprincipenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m)yrkande 8 och2003/04:Fi43 av m.fl. (c) yrkande 6.Reservation 7 (m, fp, kd, c)9. skatteplaneringRiksdagen avslår motion2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande3.Reservation 8 (m)10. Ekonomisk hushållning på nationell nivåRiksdagen avslår motion2003/04:Fi43 av m.fl. (c)yrkande 2.Stockholm den 12 oktober 2004På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), KjellNordström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredareför att utreda vissa frågor rörande kommunernas och landstingens ekonomiskaförvaltning. Enligt direktivet (dir. 2000:30) skulle utredaren bl.a.göra en översyn av bestämmelserna om god ekonomisk hushållning och derastillämpning samt vid behov föreslå förändringar för att öka långsiktigheteni den ekonomiska och verksamhetsmässiga planeringen. I uppdraget ingickäven att förtydliga och modifiera kravet att budgeten ska upprättas såatt intäkterna överstiger kostnaderna, det s.k. balanskravet.Utredningen, som antog namnet , överlämnadei betänkandet God ekonomisk hushållning i kommuner ochlandsting (SOU 2001:76).Efter remissbehandling överlämnade regeringen proposition2003/04:105 God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting tillriksdagen. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen,och de gröna. I propositionen föreslårregeringen att antar regeringens förslag till lag om ändringi kommunallagen (1991:900) och lag till ändring i lagen (1997:614) omkommunal redovisning. Regeringens förslag återges i bilaga 1 ochlagförslagen i bilaga 2.Med anledning av propositionen har 4 motioner väckts. Utskottet behandlari betänkandet även 2 yrkanden med anknytning till frågan om balanskravetför kommuner och landsting, vilka ingår i 2 motioner väckta med anledningav regeringens skrivelse 2003/04:102 Utvecklingen inom den kommunalasektorn. Förslagen i motionerna återges i bilaga 1.Ett av yrkandena i följdmotionerna, Fi43 (c) yrkande 4, berör en översynav lagen om offentlig upphandling. Eftersom regeringen inte lämnarförslag inom detta område i den aktuella propositionen, och liknandemotionsyrkanden även väckts under den allmänna motionstiden, avserutskottet att behandla yrkandet i betänkande 2004/05:FiU9 Offentligupphandling (motioner).BakgrundGällande bestämmelserDen nya kommunallagen (1991:900) trädde i kraft ,som en rad äldre bestämmelser om ekonomisk förvaltning ikommuner och landsting togs bort. Bestämmelserna om förmögenhetsskyddoch en balanserad budget togs bort och ersattes med en merallmänt hållen bestämmelse om god ekonomisk hushållning.Enligt 8 kap. 1 § kommunallagen ska kommuner och landsting ha en godekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivsgenom andra juridiska personer. I förarbetena till denna regel gjorderegeringen bedömningen att det inte var meningsfullt och inte hellermöjligt att i detalj ange vad som är att betrakta som god ekonomiskhushållning. I stället ges där en rad exempel som vägledning vid tolkningen.1Proposition 1990/91:117 s. 110 f., 210 f. Regeringen uttalade bl.a.att det hör till god ekonomisk hushållning att, sett över en inte alltförlång period, ha balans mellan inkomster och utgifter. Vidare framhöllsdet att i begreppet även ingår att verksamhet ska utövas på ettändamålsenligt och från ekonomisk synpunkt tillfredsställande sätt.Kravet på god ekonomisk hushållning är specificerat i fråga ommedelsförvaltningen. Enligt 8 kap. 2 och 3 §§ kommunallagen ligger i godekonomisk hushållning bl.a. att en kommun eller ett landsting med iprincip obegränsad livslängd inte bör förbruka sin förmögenhet förtäckande av löpande behov. Kommuner eller landsting bör inte hellerfinansiera löpande driftskostnader med lån.Kommunallagen innehåller dessutom ett krav på en balanserad budget, ienlighet med ett förslag i propositionen Den kommunala redovisningen2Proposition1996/97:52, bet. 1996/97:FiU15, rskr. 1996/97:281 och 282. vilket harhaft som syfte att förstärka lagens regler om god ekonomisk hushållningi kommuner och landsting. Med balanserad budget avses enligt 8 kap. 4§ tredje stycket kommunallagen att budgeten ska upprättas så att intäkternaöverstiger kostnaderna. ingår i 8 kap. 5 § kommunallagenbestämmelser som reglerar den situationen att kostnaderna överstigitintäkterna under ett visst räkenskapsår. Om det inte föreligger synnerligaskäl ska det negativa resultatet regleras . Med synnerliga skäl avses enligt förarbetena fall där ett frångåendefrån kravet att återställa det egna kapitalet är mycket väl motiverat.Det grundläggande kravet är att de åtgärder som kommunen eller landstingetrent allmänt vidtar måste vara förenliga med god ekonomisk hushållning.I förarbetena till denna bestämmelse anges som exempel på synnerligaskäl avyttringar som följs av en förlust samt medvetna avsättningar föratt bygga upp eget kapital i syfte att kunna möta framtida ekonomiskautmaningar.Kommunallagen innehåller inte någon detaljerad definition av relationenmellan begreppen god ekonomisk hushållning och balanskravet. Regeringenhar dock i förarbetena till denna lag framhållit att balanskravet, dvs.att intäkterna ska överstiga kostnaderna, inte är detsamma som godekonomisk hushållning. Balanskravet ska i stället betraktas som enminiminivå. För att kravet på god ekonomisk hushållning ska anses varauppfyllt bör däremot resultatet i normalfallet ligga på en nivå somrealt sett åtminstone konsoliderar ekonomin.Utskottets övervägandenMål och riktlinjer för god ekonomisk hushållningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att kommuner och landsting iplanen för verksamheten ska ange mål och riktlinjer som är av betydelseför en god ekonomisk hushållning, medan i planen för ekonomin ska angesde finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning.Utskottet tillstyrker också att en utvärdering av om målen har uppnåttsska lämnas i årsredovisningen. Förslagen i motionen avstyrks.Jämför särskilt yttrande 1 (c).PropositionenRegeringen konstaterar i avsnitt 5.1 att kommunernas och landstingensintresse sedan balanskravet trädde i kraft har riktats mot dettakrav i stället för mot det övergripande och mer långsiktiga kravet påen god ekonomisk hushållning. Även om balanskravet i sig bedöms vara utmaning för vissa kommuner och landsting anser regeringen att detfinns flera skäl som gör det angeläget att framhålla de mer långsiktigamålen om en god ekonomisk hushållning. Man nämner bl.a. den åldrandebefolkningen med åtföljande behov av ökade insatser inom vård och omsorgsamt de framtida ökade kommunala pensionsutbetalningarna. Det är nödvändigtatt kommuner och landsting är väl förberedda för att kunna möta deväxande behoven av verksamhet.Mot denna bakgrund bedömer regeringen att kommuner och landsting behöverstöd i sina strävanden att uppnå och säkerställa en god ekonomiskhushållning. I propositionen föreslås därför att kommuner och landsting,i den plan för verksamheten som sammanställs inom ramen för en årligbudget, ska ange mål och riktlinjer som är av betydelse för en godekonomisk hushållning. I den motsvarande planen för ekonomin ska samtidigtanges de finansiella mål som har liknande betydelse.Regeringens bedömning föranleder ett förslag till ändring av 8 kap. 5§ kommunallagen.Någon närmare reglering av omfattningen av och innehållet i sådana måloch riktlinjer presenteras inte i propositionen. Inte heller preciserasvilka områden av den kommunala verksamheten som ska omfattas. Dessaavgränsningar måste göras av den enskilda kommunen respektive detenskilda med utgångspunkt från de egna förhållandena och medbeaktande av de av beslutade nationella målen. I och med dettabör det kommunala självstyret kunna stärkas. Regeringen understrykerdock att det är viktigt att mål och riktlinjer uttrycker realism ochhandlingsberedskap samt kontinuerligt utvärderas och omprövas.Följaktligen föreslår regeringen att en utvärdering av om målen uppnåttsska lämnas i årsredovisningens förvaltningsberättelse. Man bedömer attmålen för en god ekonomisk hushållning i och med detta ska få denbetydelse i beslutsprocessen och i kommunens eller styrningsom regeringen eftersträvar.Regeringen föreslår därför att en ny bestämmelse med motsvarande innebörd,4 kap. 5 §, införs i lagen om redovisning.MotionernaFolkpartiet liberalerna accepterar i motion Fi40 regeringens förslagom att mål och riktlinjer för den ekonomiska hushållningen ska anges iverksamhetsplanen och att en utvärdering ska göras i årsredovisningen.Kristdemokraterna stöder i motion Fi41 regeringens förslag om deutökade kraven på kommuners och landstings redovisning.Centerpartiet framhåller i motion Fi43 att klara regler förresursfördelning och förväntningar på prestation är en viktig förutsättningpå vägen mot en god ekonomisk hushållning. Otillräckliga resurser elleroklarhet i resursfördelning mellan stat och kommun är enligt motionärernaen av orsakerna till kommunsektorns problem. Finansieringsfrågan ochmedelsfrågan är avgörande för om man ska kunna bringa ordning och redai planerings- och uppföljningssystemen i kommunsektorn. Därför förordarmotionärerna att kommuner och staten gemensamt ska arbeta fram tydligareregler och riktlinjer för verksamheter inom kommun- och landstingsområdetsamt för förhållandet mellan stat och kommun (yrkande 3). Vidare anserman att kommunala bolag innebär finansiella risker för kommunsektornsekonomi, varför de ska vägas in i det finansiella perspektivet, planeringenoch uppföljningen på alla nivåer - inte minst utifrån den budgeterandeoch måluppfyllande aspekten - inom de kommunala verksamheterna (yrkande5).Utskottets ställningstagandeFinansutskottet konstaterar att den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorntyder på att införandet av balanskravet har haft en ekonomisk effekt ikommuner och landsting. har antalet kommuner och landstingmed positiva resultat ökat påtagligt, även om en minskning av derasandel har skett . Denna minskning tyder på attmånga kommuner och landsting fortfarande har svårigheter att uppnå enekonomi i balans, vilket enligt utskottets mening understryker viktenav ökat stöd till kommunsektorn i strävanden att uppnå och säkerställaen god ekonomisk hushållning.Utskottet delar regeringens bedömning att en god ekonomisk hushållningmed en ekonomi i balans är en viktig förutsättning för att kommuner ochlandsting ska kunna utföra sina verksamheter på ett effektivt sätt,särskilt mot bakgrund av de utmaningar som kommunsektorn nu står inför.Balanskravet anger i detta sammanhang en miniminivå för resultatet. Enekonomi i balans samt en välfungerande uppföljning och utvärdering avekonomi och verksamhet är nödvändiga förutsättningar för att kommuneroch landsting ska kunna leva upp till kravet på en god ekonomiskhushållning. Därför ställer sig utskottet bakom regeringens förslag tillregler om att kommuner och landsting i sitt planerande ska använda sigav mål och riktlinjer som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning.Utskottet anser också, i likhet med regeringen och motionärerna, atten utvärdering av om målen uppnåtts ska lämnas i kommuners och landstingsårsredovisningar.Samtidigt instämmer utskottet i motionärernas bedömning att klara reglerför resursfördelning och förväntningar på prestation är bra på vägenmot en god ekonomisk hushållning i kommuner och landsting. Utskottetkonstaterar att regeringen, i enlighet med vad som aviseras i propositionen,har för avsikt att i samråd med ochLandstingsförbundet överväga vilka ytterligare åtgärder som på bästa sätt kanbidra till en jämnare utveckling av kommunernas och landstingens intäkteroch därmed också skapa stabila planeringsförutsättningar för kommunsektorn.Mot denna bakgrund anser utskottet att inte behöver göranågot särskilt uttalande om behovet av ett samarbete mellan kommunsektornoch staten för att få fram tydligare regler och riktlinjer för verksamheterinom kommun- och landstingsområdet.Vidare vill utskottet erinra om att frågan om kommunala bolag och derasbetydelse för kommunsektorns ekonomi togs upp av regeringen ochfinansutskottet redan i övervägandena i samband med det första förslagettill balanskrav för kommuner.1Proposition 1996/97:52, s. 35 och bet.1996/97:FiU15, s. 11. I enlighet med förslaget från Utredningen omutvidgat balanskrav2SOU 1998:150, prop. 1999/2000:115, bet. 2000/01:FiU9,rskr. 2000/01:26. omfattar 8 kap. 1 § kommunallagen en bestämmelse attkommuner och landsting ska ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhetoch i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer.Dessutom ingår i 8 kap. 1 § andra stycket lagen om redovisningen precisering att kommuner och landsting i sin redovisning ska lämnasärskilda upplysningar om den ekonomiska utvecklingen och bedömning avolika risker i samband med verksamhet som bedrivs genom andra juridiskapersoner. Dessa bestämmelser har utarbetats för att leda fram till denhelhetssyn som med hänsyn till god ekonomisk hushållning bör eftersträvasi den kommunala verksamheten. Utskottet vill påpeka att lagens innebördi denna del inte ändras av något förslag i den nu föreliggande propositionen.Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker finansutskottetpropositionens förslag i denna del och avstyrker motion Fi43 (c) yrkandena3 och 5.Behandling av delårsrapportUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att minst en delårsrapportsom ska upprättas i enlighet med bestämmelserna i lagen om kommunalredovisning ska behandlas av fullmäktige.PropositionenRegeringen framhåller i avsnitt 5.2 att uppföljning av ekonomi ochverksamhet är viktiga medel i strävan att uppnå en god ekonomisk hushållningi kommuner och landsting. I detta sammanhang är delårsrapporten ettviktigt uppföljningsdokument som är väsentligt för ekonomistyrningen.Regeringen understryker att både fullmäktiges möjligheter till bedömningav det ekonomiska läget och förmågan att upprätthålla en god ekonomiskhushållning under löpande verksamhetsår förbättras genom att fullmäktigebehandlar delårsrapporten. Med en behandling av fullmäktige markerasockså delårsrapportens politiska betydelse för den ekonomiska förvaltningen.Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att delårsrapporten skabehandlas av fullmäktige. Delårsrapporten ska på detta sätt bli ettviktigare inslag i kommunernas och landstingens uppföljningssystem genomatt rapportens information tas till vara och leder till åtgärder omutvecklingen inte följer det som planerats. Av rapporten bör det ocksåframgå om prognosen pekar på att ekonomisk balans kommer att uppnåsenligt gällande förutsättningar. En sådan avstämning bör enligt regeringengöras av alla kommuner och landsting, oavsett hur det ekonomiska resultatetär. Det bör åtminstone översiktligt framgå av delårsrapporten vilkaåtgärder som krävs för att balansera intäkter och kostnader. En detaljeradredogörelse kan emellertid lämnas i samband med att årsbudgeten förnästkommande år bereds och beslutas. Av förslaget följer dock ingetkrav på att fullmäktige formellt ska godkänna delårsrapporten.Regeringens förslag föranleder en ny bestämmelse, 8 kap. 20 a §, ikommunallagen.Utskottets ställningstagandeFinansutskottet anser i likhet med regeringen att delårsrapporten haren väsentlig betydelse för uppföljningen av ekonomi och verksamhet isträvan att uppnå en god ekonomisk hushållning i kommuner och landsting.Utskottet delar också regeringens bedömning att både fullmäktigesmöjligheter till bedömning av det ekonomiska läget och förmågan attupprätthålla en god ekonomisk hushållning under löpande verksamhetsårförbättras genom att fullmäktige behandlar delårsrapporten. Därförtillstyrker utskottet att delårsrapporten ska behandlas av fullmäktige.Finansutskottet tillstyrker därmed propositionens förslag i denna del.Bedömning av måluppfyllelsenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att revisorerna ska bedöma omresultatet i en kommuns eller ett landstings delårsrapport och årsbokslutär förenligt med kommunens och mål för den ekonomiskaförvaltningen. Revisorernas skriftliga bedömning ska biläggas delårsrapportenoch årsbokslutet.PropositionenRegeringen erinrar i avsnitt 5.3 att ett viktigt skäl för att lagregleraupprättandet av delårsrapport var att balanskravet medförde stora kravpå den ekonomiska uppföljningen i kommuner och landsting. I arbetet fören god ekonomisk hushållning är det enligt regeringen viktigt atttillvarata de kunskaper och erfarenheter som finns hos de kommunalarevisorerna.Mot denna bakgrund anser regeringen att revisorerna uttryckligen bör fåi uppgift att också bedöma om resultatet i delårsrapporten och årsbokslutetär förenligt med kommunens och mål för den ekonomiskaförvaltningen. Avsikten med att i lag införa en sådan skyldighet är attrevisionens ställning därigenom kommer att stärkas samt att revision avmål för den ekonomiska förvaltningen kommer att ske i samtliga svenskakommuner och landsting. Revisorerna bör enligt regeringen även lämnaett skriftligt utlåtande med sin bedömning, vilket bör biläggasdelårsrapporten eller årsbokslutet inför behandlingen av fullmäktige.Regeringen föreslår därför att en ny bestämmelse med denna innebörd,9 kap. 9 a §, införs i kommunallagen.MotionernaFolkpartiet liberalerna accepterar i motion Fi40 regeringens förslagom kravet att revisorerna ska bedöma om resultatet i en kommuns ellerett landstings delårsrapporter och årsbokslut uppfyller målen för engod ekonomisk hushållning. Detta bör enligt motionärerna ge en ökaduppmärksamhet och ökad grad av uppföljning av verksamheten under pågåendeår.Kristdemokraterna stöder i motion Fi41 regeringens förslag om deutökade kraven på revision av kommuners och landstings delårsrapport ochårsbokslut.Utskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att iarbetet för en god ekonomisk hushållning tillvarata de kunskaper ocherfarenheter som finns hos de kommunala revisorerna. Därför bör revisorernauttryckligen få i uppgift att också bedöma om resultatet i delårsrapportenoch årsbokslutet är förenligt med kommunens och mål förden ekonomiska förvaltningen. Utskottet anser, i likhet med regeringenoch motionärerna, att detta bör stärka revisionens ställning och medföraen förbättrad uppföljning av verksamheten under pågående år.Finansutskottet tillstyrker därmed propositionens förslag i denna del.Förändringar av balanskravetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om att undantag från kravetatt upprätta en budget där intäkterna överstiger kostnaderna får görasom det finns synnerliga skäl. Utskottet tillstyrker också att den fristom som gäller för att reglera ett negativt resultat ochåterställa det redovisade egna kapitalet enligt balansräkningen förlängsmed . Fullmäktige ska anta en åtgärdsplan för hur återställandetska ske. Beslut om sådan reglering ska senast fattas i budgeten för dettredje året då det negativa resultatet uppkom. Vidaretillstyrker utskottet att fullmäktige får besluta att inte reglera ettnegativt resultat om det finns synnerliga skäl i enlighet med vad somanges i propositionen. Förslagen i motionerna avstyrks.Jämför reservation 1 (m).PropositionenFrågor om balanskravets tolkning och dess ändamålsenlighet har aktualiseratssedan kravet infördes . Med hänsyn till de erfarenhetersom vunnits samt de synpunkter som framförts av remissinstansernavid remissbehandlingen av betänkandeanser regeringen att det är motiverat att i huvudsak behålla det nuvarandebalanskravet med vissa modifieringar. De modifieringar som föreslås ipropositionen (avsnitt 5.5) omfattar främst ett undantag från principenom budget i balans samt en förlängning av tiden för att reglera ettnegativt resultat och återställa det egna kapitalet.