bet · GR01AU4 · 2004-04-27 00:00:00 — Därför framhölls särskilt möjligheten att prövaett beslut om undantag med stöd av det skydd förarbetstagaren som följer av jämställdhetslagen ochandra diskrimineringslagar. Undantag frånturordningsreglerna kan också prövas enligt allmännarättsgrundsatser om beslutet är otillbörligt ellerstrider mot god sed på arbetsmarknaden. Vi villunderstryka att undantagsregeln är avsedd för attnyckelpersoner ska kunna stanna kvar i verksamheten.Vår slutsats är att det inte finns några skäl attupphäva undantagsbestämmelsen.Motionerna A217 (s), A228 (s), A234 (s), A237 (s),A242 (s), A244 (s), A250 (s), A292 yrkande 4 (v),A304 yrkande 3 (v), A317 (s) och A323 i denna del (s)avstyrks.12. Dubbelräknad turordningstid (punkt 13) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 12. bifaller därmed motion2003/04:A370 yrkande 3 i denna del (fp).StällningstagandeLAS innehåller en regel om att anställningstid efter45 års ålder räknas dubbelt om en turordningslistabehöver göras vid uppsägning på grund av arbetsbrist.För dem som varit anställda länge hos sammaarbetsgivare spelar regeln inte någon större roll.Den utgör däremot ett hinder för den som blivitarbetslös eller av andra skäl vill byta arbete imedelåldern eller nära pensioneringen. Bestämmelsenökar motståndet att anställa medelålders och äldrepersoner och minskar på så sätt rörligheten påarbetsmarknaden. Risken för ofrivilligt tidigpensionsavgång ökar också. vill avskaffaLAS regel om dubbelberäknad turordningstid.Det anförda innebär att motion A370 yrkande 3 i dennu berörda delen (fp) bör bifallas.13. Förkortad företrädesrätt tillåteranställning (punkt 14) (m, kd)av (), (),(), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 13. bifaller därmed motion2003/04:A329 yrkande 21 (kd).StällningstagandeVi anser att det finns behov av att göra arbetsrättenmer flexibel och bättre anpassad till framför allt demindre företagens situation. En ändring är attförkorta tidsgränsen för företrädesrätt tillåteranställning. En alltför innebär en riskatt arbetsgivare dröjer med att nyanställa trots attdet finns behov av att utöka personalstyrkan. Med enkortare tid stimuleras nyanställningar, vilket ärsärskilt viktigt vid hög arbetslöshet. Det kan ocksåbidra till att effekterna av en konjunkturuppgång fårbättre genomslag på arbetsmarknaden. En förkortadföreträdesrätt ökar också den nödvändigaflexibiliteten. Möjligheterna att finna den rättakompetensen när ett behov av nyanställning uppstårblir bättre. Vi föreslår därför att företrädesrättentill återanställning förkortas till sex månader.Det anförda innebär att motion A329 yrkande 21 (kd)bör bifallas.14. Företrädesrätt för deltidsanställda(punkt 16) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 14. bifaller därmed motion2003/04:A371 yrkande 31 (kd) och avslår motion2003/04:A304 yrkande 8 (v).StällningstagandeKvinnor arbetar deltid i betydligt störreutsträckning än män. Flest deltidstjänster finns inomoffentlig sektor, hotell och restaurang samt handel.Trots att det i vissa branscher råder en storarbetskraftsbrist kvarstår problemet med dedeltidsarbetande som vill ha högresysselsättningsgrad. Många av de deltidsarbetandeklarar inte den egna försörjningen, vilket ofta ärskälet för att vilja öka sin anställningsgrad. Det ärmycket viktigt att de som så önskar får möjlighet attgå upp i anställningsgrad och att nya tjänster sominrättas blir heltidstjänster. Kristdemokraternamenar att offentlig sektor, dvs. politiker, har ettstort ansvar för att tillskapa heltidstjänster.Däremot kan lagstiftning skapa en fyrkantighet om denska införas inom alla sektorer.Samtidigt som det är mycket viktigt attdeltidsarbetande som vill arbeta heltid ges denmöjligheten, är det lika viktigt att den som av olikaskäl vill gå ned i tjänstgöringsgrad bereds möjlighettill detta. Önskemålen ser olika ut i olika skeden avlivet och bör tillgodoses i största möjligautsträckning för att människor ska ha fungerande liv.Det anförda innebär att motion A371 yrkande 31 (kd)bör bifallas och motion A304 yrkande 8 (v) avslås.15. Facklig vetorätt (punkt 17) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 15. bifaller därmed motion2003/04:A304 yrkande 15 (v).StällningstagandeVänsterpartiet vill ha en utvidgad och förstärktfacklig vetorätt. I vissa fall kan en fackligorganisation lägga in sitt veto mot tänkt åtgärd avarbetsgivaren. Innan en arbetsgivare låter någonutföra visst arbete för sin räkning, skaarbetsgivaren förhandla med den kollektivavtalsbundnafackliga organisationen. Förutsättningen för att enfacklig organisation ska kunna utnyttja sin vetorättär enligt nuvarande regler att en sådan förhandlingägt rum. Om arbetsgivaren inte fullgör sinförhandlingsskyldighet kan inget veto läggas. I detläget finns ingen möjlighet att hindra ett oseriöstentreprenadföretag via vetorätten. Vänsterpartietmenar att den fackliga organisationen bör kunnaanvända vetorätten även om arbetsgivaren brustit isin förhandlingsskyldighet. Arbetsgivare som brytermot lagen ska inte få fördelar av detta. Rätten attbesluta om veto bör ligga på den nivå inomorganisationen som den fackliga organisationen självbeslutar. Variationen mellan de olika fackligaorganisationerna är stor. anser alltsåatt hänvisningen i MBL till centralaarbetstagarorganisationen bör tas bort.Arbetstagarorganisationen kan endast lägga veto i"fackliga frågor" om företaget för en politik somanses strida mot "god sed på arbetsmarknaden".Avsaknad av kollektivavtal anses inte strida mot "godsed", utan den omständigheten utgör endast en del avhelhetsbedömningen av den frågan. Det kan t.o.m. varalättare att lägga veto mot ett företag som harkollektivavtal, om företaget vid upprepade tillfällenbrutit mot avtalet. Ett företag utan kollektivavtalkan på ett helt annat sätt än enkollektivavtalsbunden arbetsgivare ensidigt förändralöne- och anställningsvillkor. Om ett företag harskrivit under ett kollektivavtal innebär detta inteenbart en garanti för att rätt lön betalas utan ävenatt den anställde omfattas av samtliga försäkringar.Att något strider mot "god sed på arbetsmarknaden" äralltför vagt för att täcka den nu avsedda situationenoch därmed utgöra grund för fackföreningarnas beslutatt lägga veto mot företag. Det är viktigt att kunnaingripa mot företag som t.ex. bedriver socialdumpning. Det är också viktigt att slå vakt omkollektivavtalen så att inte utländsk arbetskraft somarbetar i utsätts för diskriminering. inom LO har problem eftersom utlänningarutnyttjas som billig arbetskraft i . Detinnebär både att utländsk arbetskraft diskriminerasoch att svenska kollektivavtal undergrävs.Vänsterpartiet anser alltså att redan denomständigheten att kollektivavtal saknas ska kunnautgöra grund för vetorätt enligt 39 och 40 §§ MBL.Det anförda innebär att motion A304 yrkande 15 (v)bör bifallas.16. Stridsåtgärder (punkt 18) (m, kd)av (), (),(), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 16. bifaller därmed motionerna2003/04:A229 (m) och 2003/04:A329 yrkandena 22 och 23(kd).StällningstagandeVi menar att rätten för arbetsmarknadens parter attvidta stridsåtgärder har en funktion att fylla på densvenska arbetsmarknaden. Det bör dock etableras enrimligare balans mellan parterna vidarbetskonflikter. En mer välavvägd ordning kanåstadkommas bl.a. genom att rätten tillsympatiåtgärder begränsas och attproportionalitetskrav införs. Kravet påproportionalitet behövs för att begränsa möjlighetentill stridsåtgärder som kostar lite för den egnaorganisationen men orsakar stora kostnader förmotparten och tredje man. Proportionalitetskrav skainte bara gälla den första stridsåtgärden utan ävensvarsåtgärden.Huvudprincipen i svensk arbetsrätt är att strejkrättföreligger när parterna inte är bundna avkollektivavtal i förhållande till varandra. Vidsympatikonflikter är det tillåtet att vidtastridsåtgärder även mot sin egen kollektivavtalspart.Vi anser att huvudregeln ska upprätthållas och attparter som är bundna av kollektivavtal inte ska fåvidta stridsåtgärder mot varandra. Ett annat skältill varför sympatiåtgärder bör förbjudas är densnabba tekniska utvecklingen på marknaden. Företagensökade beroende av den nya tekniska utvecklingen gördem extremt känsliga när arbetstagare med den rättatekniska kompetensen tas ut i strejk eller av andraskäl inte kan utföra sitt arbete. Det finns ingarimliga skäl till varför sympatiåtgärder ska tillåtassom ett instrument vid arbetsmarknadskonflikter.Det anförda innebär att motionerna A229 (m) och A329yrkandena 22 och 23 (kd) bör bifallas.17. Yttrandefrihet för privatanställda(punkt 22) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 17. bifaller därmed motion2003/04:A207 yrkandena 1 och 2 (mp) och avslårmotionerna 2003/04:A271 (s) och 2003/04:A303 yrkande1 (fp).StällningstagandeEtt stort och växande problem är tystnaden påarbetsplatserna. De anställda är rädda för attframföra kritik. Många arbetsgivare kräver i dagtystnad och lojalitet av sina medarbetare, dettagäller både inom den privata och den offentligasektorn. Rädslan för att kritisera är störst blandkvinnor och äldre arbetstagare och administrativpersonal. De som har tidsbegränsade anställningar harsvårast att säga ifrån. Ju osäkrare anställningar,desto svårare är det att framföra kritik.Yttrandefriheten och meddelarfriheten är reglerade igrundlagen och gäller bara i förhållande till denoffentliga arbetsgivaren. När privata företag taröver den verksamheten gäller inte längre dessarättigheter.Miljöpartiet anser att det borde införas en nyregel i medbestämmandelagen. Även arbetstagare hosprivata arbetsgivare bör omfattas av ökadyttrandefrihet. anser attdepartementspromemorian Ds 2001:9 bör läggas tillgrund för ny lagstiftning. Regeringen bör återkommamed förslag om sådana lagändringar.Det anförda innebär att motion A207 yrkandena 1 och 2(mp) bör bifallas och motionerna A271 (s) och A303yrkande 1 (fp) avslås.18. m.m. (punkt 23) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 18. bifaller därmed motion2003/04:U351 yrkande 3 (kd) och avslår motionerna2003/04:A274 (s), 2003/04:A325 (s) och 2003/04:A345(s).StällningstagandeKristdemokraterna anser att arbetsrätten kräverinternationellt samarbete, med särskild hänsyn tillutvecklingsländernas villkor. Tillämpningen avarbetsrätten får inte innebära att negativasanktioner riktas mot . I stället måsteSverige och EU ta initiativ till en förstärkning avden internationella arbetsrätten genom positivainstrument - exempelvis tekniskt bistånd inomarbetsrättsområdet eller noggrannare kontroll av hurländer tillämpar arbetsrätten. Det finns fleraexempel på positiva insatser.Det handlar om att säkra tillämpningen av huvudprinciper: organisationsfrihet ochförhandlingsfrihet, förbud mot tvångsarbete,avskaffande av barnarbete och avskaffande avdiskriminering. Det finns flera möjligheter attstärka dessa principer internationellt, inte minstgenom insatser från näringslivet. Vidare kan u-ländersom uppfyller principer ges en positivsärbehandling inom ramen för s.k. generellapreferenssystem. Möjligheterna att stärka denklagomålsprocedur som finns inom bör ocksåundersökas. kan ett klagomål leda till att sätts upp. Den kan sedan avgerekommendationer till medlemsländer. Någrasamordnade åtgärdsmöjligheter finns dock inte. Dettekniska bistånd som bl.a. ger för att underlättaformulering och implementering av lagstiftning påarbetslivsområdet har också visat sig framgångsriktoch bör fortsätta. Sanktioner bör undvikas. I daghyser många misstankar om att arbetsrättenkommer att innebära förtäckt protektionism.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.Det anförda innebär att motion U351 yrkande 3 (kd)bör bifallas och motionerna A274 (s), A325 (s) ochA345 (s) bör avslås.19. Ledighet för att ta hand om barn upp (punkt 24) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 19. bifaller därmed motionerna2002/03:Sf380 yrkande 12 (kd) och 2003/04:Sf404yrkande 10 (kd) och avslår motion 2002/03:So514yrkande 5 (mp).StällningstagandeAll modern forskning kring familjen och dessbetydelse visar att den är den bästa grunden för bådebarn och vuxna. I en väl fungerande familj får vi denstart i livet som vi behöver för att vara trygga ioss själva. Den lagstadgade rätten tilltjänstledighet (hel- eller deltid) när man blirförälder bör därför förlängas från ett och ett halvtår till . Föräldrarna ska ha bibehållen rättatt återvända till sitt arbete. De ska kunna dela uppledigheten mellan sig om båda föräldrarnaförvärvsarbetar eller studerar. Detta är en naturligkonsekvens av att vi vill göra det möjligt för densom vill att förlänga tiden tillsammans med sina barnnär de är små. Man ska inte behöva säga upp sig föratt kunna göra detta.Det anförda innebär att motionerna 2002/03:Sf380yrkande 12 (kd) och Sf404 yrkande 10 (kd) börbifallas och motion 2002/03:So514 yrkande 5 (mp) av-slås.20. Ledighet för att ta hand om barn upp (punkt 24) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 20. bifaller därmed motion2002/03:So514 yrkande 5 (mp) och avslår motionerna2002/03:Sf380 yrkande 12 (kd) och 2003/04:Sf404yrkande 10 (kd).StällningstagandeMiljöpartiet anser att vuxna behöver bli mernärvarande i barnens liv. Att sätta barnen i centruminnebär att ge dem mycket tid. I en grönfamiljepolitik sätts barnen i centrum.Föräldrar som vill stanna hemma med sina barn enlängre tid än vad föräldraförsäkringen tillåter skages möjlighet till det utan att behöva riskera sittarbete eller att arbetsgivaren vägrar. Vi menar attföräldrar ska ha rätt till tjänstledighet föratt ta hand om sina barn. För att detta inte ska blikontraproduktivt är det viktigt att lagstiftningenskyddar dem som är föräldralediga eller hemma enlängre period med sina barn.Det anförda innebär att motion 2002/03:So514 yrkande5 (mp) bör bifallas och motionerna 2002/03:Sf380yrkande 12 (kd) och Sf404 yrkande 10 (kd) avslås.21. Ett barnvänligare arbetsliv (punkt 25) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 21. bifaller därmed motionerna2002/03:So250 yrkande 8 (c) och 2003/04:So500 yrkande9 (c).StällningstagandeUtgångspunkten för är alla barns behovav trygghet och livskvalitet samt insikten omföräldraskapets och familjens centrala betydelse förmöjligheten att uppfylla dessa behov. Föräldrar ochbarn måste få mer tid tillsammans. Ett barnvänligtarbetsliv förutsätter förändringar på i stort settalla arbetsplatser. Det måste till en friare syn påarbete och ökade möjligheter för den enskilde att hainflytande över arbetstider och uppläggning avarbetet. vill därför ta initiativ tillöverläggningar mellan arbetsmarknadens parter kringfrågor om barnvänligt arbetsliv. Arbetslagstiftningenbör moderniseras så att den gynnar okonventionellalösningar och därmed stämmer bättre överens med detmoderna arbetslivet, med bl.a. krav på flexibelarbetstid och en lagstadgad rätt för alla föräldraratt minska sin arbetstid ned till halvtid underbarnens första åtta år.Det anförda innebär att motionerna 2002/03:So250yrkande 8 (c) och So500 yrkande 9 (c) bör bifallas.22. Ledighet för att ta hand om anhöriga(punkt 27) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 22. bifaller därmed motionerna2002/03:So508 yrkande 6 (kd) och 2003/04:So641yrkande 6 (kd) och avslår motion 2003/04:So574yrkande 15 (mp).StällningstagandeKristdemokraterna menar att anhörigrollen måsteuppvärderas och erkännas för att möta framtidensbehov. Frågan om de anhöriga enbart ska få olikatyper av stöd eller om det ska bli aktuellt att yngreanhöriga ska kunna anställas och omfattas avtrygghetsförsäkringar och pensionsavtal måste lyftasfram. anser att det ska finnas rätttill tjänstledighet hel- eller deltid för vård avanhörig. Det skulle underlätta för många anhöriga.Det skulle även vara ett erkännande av insatsen.Tjänstledigheten bör ges endast , exempelvis i taget, eftersomman inte i förväg kan veta hur stort vårdbehovetkommer att vara. borde man kunna diskuteramöjligheten att minska sin arbetstid för att vårda enanhörig under längre tid.Det anförda innebär att motionerna 2002/03:So508yrkande 6 (kd) och So641 yrkande 6 (kd) bör bifallasoch motion So574 yrkande 15 (mp) avslås.23. Ledighet för att ta hand om anhöriga(punkt 27) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag till beslut underpunkt 27 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 23. bifaller därmed motion2003/04:So574 yrkande 15 (mp) och avslår motionerna2002/03:So508 yrkande 6 (kd) och 2003/04:So641yrkande 6 (kd).StällningstagandeVi i vill peka på att det inte är lättatt vara anhörig till en person med psykiska problem.Inte minst är det svårt om personen i fråga intetycker sig ha några problem och inte vill söka hjälp.Det är viktigt att den öppna psykiatrin ändrar sittarbetssätt och dels har möjlighet att verkligenhjälpa anhöriga, dels visar mer engagemang även närindividen drar sig undan. Om läkaren då tarfrustrationen hos anhöriga på allvar och hittar ettsätt att samarbeta är detta mycket värt.Förutom stöd till anhöriga anser vi också attstödgrupper ska erbjudas, gärna för vuxna anhörigatill psykiskt sjuka, och väldigt viktigt är att detfinns sådana stödgrupper för barn till psykisktsjuka. vill också införa en rätt tilltjänstledighet för vård av anhörig. Det kan varakortare tider, som rätten till ledighet för fackligtuppdrag, men också gälla längre perioder.Det anförda innebär att motion 2002/03:So574 yrkande15 (mp) bör bifallas och motionerna 2002/03:So508yrkande 6 (kd) och So641 yrkande 6 (kd) bör avslås.24. Rätt att gå ned i arbetstid för äldre(punkt 31) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 24. bifaller därmed motionerna2002/03:A224 yrkande 4 (kd) och 2003/04:A308 yrkande2 (kd).StällningstagandeÄldre personer är en resurs - också påarbetsmarknaden. För är det viktigtatt frihet och trygghet präglar den svenskaarbetsmarknaden. Äldre personer ska kunna anpassasitt arbete utifrån sin egen unika situation. trappa ned sin arbetstid förepensioneringen ska man kunna göra det. Om man villforsätta att arbeta även efter ordinariepensionsålder ska man kunna göra det. Att möjliggöraför den enskilde att öka flexibiliteten vidövergången från heltidsarbete till ett liv med merfritid är viktigt. Lagstadgad rätt bör därför införasatt gå ned i arbetstid . Med det nyapensionssystemet kan man själv, ,välja hur man vill kombinera arbetstid ochpensionsuttag. Rätten att arbeta i mindre omfattningskulle möjliggöra för fler att delta i arbetslivetunder längre tid.Det anförda innebär att motionerna 2002/03:A224yrkande 4 (kd) och A308 yrkande 2 (kd) bör bifallas.25. Helgdagar (punkt 32) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 25. bifaller därmed motion2002/03:A243 yrkandena 1 och 2 (mp) och avslår motion2002/03:A250 yrkandena 1 och 2 (fp).StällningstagandeVi i tycker att det är bra att det intelängre finns någon statskyrka i . Mångabindningar är dock kvar mellan stat och kyrka. Det ärdags att i praktiken separera religionen från destatliga angelägenheterna. har samtliganationella helgdagar, utom , en religiösinnebörd. Det kan leda till problem för dem somtillhör en annan religion och för icke-troende. vara ledig i slutet av eller på , i stället för påannandag påsk eller , tvingas man, om denmöjligheten finns, att använda sina semesterdagar. Desom bor och lever i detta mångkulturella land bordeinte pådyvlas vissa religiösa helgdagar. I ställetför att staten bestämmer helgdagarna, borde varjeindivid ha rätt att välja sina helgdagar och att haett individuellt helgkonto. Vid en bestämd tidpunktska man ha möjlighet att välja vilka dagar man villrubricera som helgdagar och därmed vilka dagar mankan få vara ledig. Det måste slås fast hur mångaårliga helgdagar varje individ ska vara berättigadtill. För de helgdagar individen väljer ska han ellerhon ha samma arbetsrättsliga rättigheter som i dagatt till exempel få ut övertidsersättning och annat.Ett annat, men något mindre lyckat, alternativ är attförlänga antalet semesterdagar med lika många dagarsom de avskaffade nationella helgdagarna uppgår till.Det anförda innebär att motion 2002/03:A243 yrkandena1 och 2 (mp) bör bifallas och motion 2002/03:A250yrkandena 1 och 2 (fp) bör avslås.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Skydd för gravida och föräldralediga(punkt 9) (v, mp)av () och ().En viktig fråga är skyddet mot olika former avdiskriminering. Exempel på regler om icke-diskriminering är LAS krav på saklig grund föruppsägning och regeln i samma lag om en fastlagdordning för företrädesrätt till återanställning. Endrabbad grupp i flera olika avseenden är gravida ochföräldralediga. Denna grupp är särskilt utsatt ochbehöver förstärkt skydd.Med anledning därav bör regeringen skyndsamtutarbeta lagförslag om ändring avföräldraledighetslagen för att öka skyddet förgravida och föräldralediga i enlighet med denskärpning av lagen som förordade i sittbeslut . Det skulle t.ex. kunna gällaatt uppsägningstiden för föräldralediga börjar löpaförst när arbetstagaren helt eller delvisåterupptagit sitt arbete eller att företrädesrättentill återanställning förlängs till tolv månader.2. Yttrandefrihet för privatanställda (punkt 22)(v)av ().Yttrande- och meddelarfriheten är två av den svenskademokratins grundvalar. Dessa friheter ger underlagför nyhetsförmedling, opinionsbildning och allmändebatt. Att meddelarfriheten ochefterforskningsförbudet förstärks när det gälleroffentlig verksamhet är viktigt men det är också dagsatt gå ett steg längre. Det borde vara en allmänsamhällelig strävan att också privat verksamhetkännetecknas av största möjliga öppenhet.Meddelarfriheten bör nu utvidgas till att gälla ävenprivatanställda fullt ut.