bet · GR01KU11 · 2004-03-16 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 32 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden avseende bl.a. myndigheters service, IT i förvaltningen,tillsättning av högre statliga tjänster, opinionsbildande myndigheter ochöppenhet i förvaltning. Vissa motioner behandlas förhållandevis översiktligtmot bakgrund av att utskottet utförligt behandlat de aktuellafrågeställningarna.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns nioreservationer. Av dessa avser en tillsättningen av högre statliga tjänster.Bakom denna reservation står utskottets samtliga m-, fp-, kd-, c- ochmp-ledamöter.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Dröjsmål hos myndigheterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K216, 2003/04:K246, 2003/04:K385yrkande 4, 2003/04:N329 yrkande 19, 2003/04:N346 yrkande 14 och 2003/04:N412yrkande 16.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. BemötandefrågorRiksdagen avslår motion 2003/04:So497 yrkande 1.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. RegelförenklingRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K351 och 2003/04:K385 yrkandena 1och 2.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. IT i förvaltningenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K307, 2003/04:T474 yrkandena 7, 8och 10-12 och 2003/04:N248 yrkande 15.Reservation 4 (m)5. Tillsättning av högre statliga tjänsterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K271 yrkande 19, 2003/04:K289 yrkande5 och 2003/04:K385 yrkande 3.Reservation 5 (m, fp, kd, c, mp)6. Opinionsbildande myndigheterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K248 och 2003/04:K433.Reservation 6 (m, fp, kd, c)7. Öppenhet i förvaltningenRiksdagen avslår motion 2003/04:K319 yrkandena 1 och 3.Reservation 7 (v, mp)8. HBT-kompetens inom offentlig sektorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K390 yrkande 5, 2003/04:K402 yrkande5 och 2003/04:K418 yrkande 24.Reservation 8 (fp, v, c, mp)9. Kunskap om sexhandelnRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub387 yrkande 2.10. Alkoholfri representationRiksdagen avslår motion 2003/04:So645 yrkande 9.Reservation 9 (mp)11. Porrfri miljöRiksdagen avslår motion 2003/04:K362 yrkandena 2 och 3.12. Användandet av statsflygplanRiksdagen avslår motion 2003/04:K202.Stockholm den 16 mars 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), PärAxel (), (), (), (), (m), (), (), HelenePetersson (s), (), (), GustavFridolin (mp), Skånberg (kd) och ().Ärendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 32 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden om statlig förvaltning. Motionerna avser dröjsmål hosmyndigheter, bemötandefrågor, regelförenkling, IT i förvaltningen, tillsättningav högre statliga tjänster, opinionsbildande myndigheter, öppenhet iförvaltningen, HBT-kompetens i offentlig sektor, kunskap om sexhandeln,alkoholfri representation och porrfri miljö.Motionerna är förtecknade i en bilaga till betänkandet.Vissa motionsyrkanden har samma innebörd som motioner som ficken utförlig behandling i utskottets betänkande 2002/03:KU23 . Dessa motionsyrkanden har fått en förenklad behandling.Utskottets övervägandenMyndigheters service, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om myndigheters handläggningstider ochdröjsmål. Utskottet avstyrker även ett motionsyrkande om riktlinjer iförvaltningslagen för bemötande och motionsyrkanden gällanderegelförenklingsarbete.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (m, fp, kd, c) och 3 (m, fp,kd, c).MotionerFlera motioner tar upp frågan om handläggningstider och dröjsmål hosmyndigheterna. I motion 2003/04:K216 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sin mening att det börinföras möjlighet till utdömande av sanktionsavgift vid trots motförvaltningsprocessen. kan en myndighet förhala processen genom att låtabli att utan dröjsmål översända handlingar och överklaganden till högrerättsinstans. I motion 2003/04:K246 av () föreslås attriksdagen begär att regeringen återkommer till med förslag tillett system med straffavgifter för myndigheter om dessa inte korrigerarsina egna misstag inom en angiven tidrymd. Enligt motionären finns dettecken som tyder på att vissa myndigheter tar alltför lätt på uppgiftenatt korrigera sina egna misstag. I motion 2003/04:K385 av . (kd) yrkande 4 anförs att det i en rättsstat är viktigt att medelstår till buds som garanterar den enskilde rätt till en säker och snabbhandläggning av ett ärende, särskilt vad gäller fall av myndighetsutövningmot enskild. Enligt motionärerna är handläggningstiderna hos svenskamyndigheter ibland oacceptabelt långa, och de föreslår att begäratt regeringen lägger fram förslag till lag om dröjsmålstalan. I motion2003/04:N329 av m.fl. (c) yrkande 19 föreslås etttillkännagivande till regeringen om att myndigheter skall ha samma svarstid somföretagare. I motion 2003/04:N346 av m.fl. (kd) yrkande 14anförs att många företagare upplever att myndigheterna har dålig serviceoch inte finns tillgängliga när de behövs och att det kan ta orimligtlång tid att få ett ärende avgjort hos en myndighet. Motionärerna föreslåratt tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att underlätta företagens kontakter med myndigheterna. Även imotion 2003/04:N412 av m.fl. (kd) framförs ett yrkande avsamma innebörd (yrkande 16).I motion 2003/04:So497 av m.fl. (c) yrkande 1 föreslåsatt begär att regeringen lägger fram förslag till ändring iförvaltningslagen kring bemötandefrågor. I motionen anförs att människormed funktionshinder i varierande grad möter svårigheter vid sitt deltagandei samhällslivet. Många medborgare känner sig kränkta i kontakten medmyndigheter då de inte bemöts med respekt och förståelse. Genom tillägg iförvaltningslagen bör införas riktlinjer för bemötandet av medborgare.I motion 2003/04:K385 av m.fl. (kd) uppges att mångamänniskor inte känner till lagstiftningen och inte heller vet vart de skallvända sig för att få svar på sina frågor. De byråkratiska reglerna måsteses över och förenklas, och de kunskaper och den kompetens som finns vadgäller lättläst och lättförståelig svenska måste ses över och förenklas.Motionärerna föreslår ett tillkännagivande till regeringen om vad somanförs i motionen om regelförenklingar och läsförståelse (yrkande 1). Isamma motion anförs även att en enskild ibland kan drabbas på ett sådantsätt av formella regler och lagstiftning att det knappast varit iöverensstämmelse med syftet bakom regelverken eller lagen, och det skullebehövas någon form av återkoppling mellan de verksställande tjänstemännenoch de som formulerat regelverk eller lagar på ett område. Mot dennabakgrund föreslås i motionen ett tillkännagivande om att regeringen böråterkomma med förslag som kan minimera riskerna för att den enskilde skalldrabbas av orimliga konsekvenser av formella regelverk (yrkande 2). Imotion 2003/04:K351 av m.fl. (fp) föreslås ett tillkännagivandetill regeringen om att kommittéförordningen kompletteras så att samtligaoffentliga utredningar i sina betänkanden tvingas att ange vilka avregleringarsom är möjliga på det aktuella området och att nya regleringar endast kanaccepteras om existerande regler föreslås avskaffas i minst motsvarandemån.BakgrundHandläggningstider och dröjsmålKonstitutionsutskottet behandlade tre motioner (två kd, enc) som gällde handläggningstider och dröjsmål hos myndigheter (bet.2002/03:KU23). Utskottet noterade därvid att under det pågåenderiksmötet hade riktat ett tillkännagivande till regeringen om att det börsättas upp en bestämd tid inom vilken myndigheterna måste ha svarat ellerhandlagt ett ärende om företagsstart. Utskottet noterade också att olikamyndigheter inom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet,En förvaltning i demokratins tjänst (2000), ställtut löften i form av serviceåtaganden till medborgarna och företagen omvad de kan förvänta sig eller kräva när det gäller t.ex. handläggningstider.En generell reglering skulle enligt utskottet riskera att försvåraanpassningen till enskilda myndigheters förutsättningar. Mot den bakgrundenvidhöll utskottet sin tidigare uppfattning att det inte hade visat sigföreligga ett generellt behov av att införa rätt till dröjsmålstalan ellerett system med tidsgränser för myndighetssvar. Motionerna avstyrktes.Reservation avgavs av m, fp, kd och c.BemötandefrågorI betänkande 2002/03:KU23 behandlade en motion (c)avseende ändring i förvaltningslagen (1986:223) innebärande att lagenskulle förses med riktlinjer för bemötandet av medborgare. Utskottet menade att det vid eventuella brister imyndigheters bemötande och service gentemot allmänheten torde vara mereffektivt att inom förvaltningen motverka dessa genom utbildning och andraåtgärder än att göra ändringar i förvaltningslagen. I betänkandet framhöllutskottet även att funktionsnedsättning enligt utskottets mening inte fårutgöra ett hinder för att ta del av myndighetsinformation och kommuniceramed myndigheter och att det var av stor vikt att myndigheterna arbetaraktivt med att göra sin verksamhet tillgänglig. Utskottet betonade denationella målen i handikappolitiken samt instämde i utgångspunkterna förde riktlinjer för en tillgängligare statsförvaltning som under våren 2003höll på att tas fram av på uppdrag avregeringen.Handikappombudsmannen presenterade de fastställda riktlinjerna våren 2003.Riktlinjerna berör bl.a. myndigheternas information och kommunikation,lokal och kontorsutrustning samt personalpolicy. De handlar också om hurmyndigheterna kan arbeta för att bli tillgängliga.I skrivelse 2002/03:25 Uppföljning av den Nationella handlingsplanen förhandikappolitiken redogjorde regeringen för hur arbetet med att genomföraden nationella handlingsplanen för handikappolitiken utvecklats sedan imaj 2000 då beslutade att anta handlingsplanen. I skrivelsen,som behandlades av socialutskottet (bet. 2003/04:SoU2),anförde regeringen att den som ett av tre prioriterade arbetsområdeninom handikappolitiken har att arbeta för ett bättre bemötande.Vad gäller bemötandet menade regeringen att det påverkas bl.a. av kompetens,förhållningssätt, kunskap, värderingar och förekomst av samsyn kringolika frågor. Enligt skrivelsen har (Sisus) fått i uppdrag att verka för ökad kompetens om bemötandeav personer med funktionshinder. Arbetet med att utveckla det nationellaprogrammet för kompetensutveckling har pågått i olika processer och ärslutfört. Programmet vänder sig till politiker och anställda inom offentligsektor som i sitt arbete möter kvinnor och män med funktionshinder. Vidarehar Sisus tagit fram en informationsskrift om arbetet som också klargörbegreppet bemötande. Skriften har spritts i första hand till offentligtanställda, chefer och förtroendevalda. Tillsammans med Statens kvalitets-och kompetensråd har Sisus påbörjat arbetet med att utforma ettutbildningsunderlag för statsförvaltningarna i handikappolitiska frågorI regeringens skrivelse angavs också att , på förslag frånregeringen, i syfte att stimulera kompetensutveckling av personal inom olikasamhällsområden i frågor som rör bemötande av kvinnor och män medfunktionshinder - 2001 - avsatt 14 miljonerkronor i projektmedel per budgetår.I skrivelsen anförde regeringen även att den anser att det programarbetesom bedrivits bör ge goda förutsättningar för det fortsatta arbetet medkompetensutveckling av personal inom olika samhällsområden i syfte attkvinnor och män med funktionshinder skall bli bemötta med respekt ochvärdighet utan att diskrimineras.RegelförenklingI betänkande 2002/03:KU23 behandlade utskottet även en motion (fp) avseenderegelförenkling. Utskottet noterade att under det pågåenderiksmötet riktat ett tillkännagivande till regeringen om behovet av attintensifiera regelförenklingsarbetet avseende företagande. Vidarekonstaterade utskottet att det inom pågår ett löpande arbetemed att förenkla regler, och enligt utskottets mening behövdes inte någotnytt uttalande av för att fästa regeringens uppmärksamhet påbehovet av regelförenklingar mer allmänt. Utskottet avstyrkte motionen.Ifebruari 2004 överlämnade Utredningen om en översyn av verksförordningenbetänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23)till regeringen. Utredningens uppdrag var att, mot bakgrund av deförvaltningspolitiska riktlinjerna (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31,rskr. 1997/98:294), utarbeta förslag till en ny verksförordning (dir.2001:117). I betänkandet föreslår utredningen bl.a. en ny förordning omkonsekvensanalys vid regelgivning. Förordningen innehåller checklista vidkonsekvensanalyser samt bestämmelse om att myndigheterna fortlöpande skallfölja upp kostnadsmässiga och andra konsekvenser av föreskrifter ochallmänna råd. Har förutsättningarna för regleringen ändrats skall enomprövning ske (s. 297 f.).Utredningen gör även bedömningen att det är viktigt att det förs en löpandedialog mellan ansvarigt departement och myndigheten om kraven pååterrapportering och att kraven, med utgångspunkt i vad som kommer fram idialogen, anpassas efter myndighetens verksamhet och begränsas till uppgiftersom verkligen behövs för att bedöma effektivitet, måluppfyllelse ochutveckling av verksamheten (s. 174).I fråga om kan nämnas att samtligakommittédirektiv skall gemensamberedas med Simplexenhet(Statsrådsberedningens PM 1997:4, reviderad ), som är en särskildfunktion inom som ansvarar för regelförenklingsarbetetur ett småföretagarperspektiv. Vid granskningen av kommittédirektividentifierar Simplex vilka utredningar som bör göra en särskildkonsekvensanalys.För dessa utredningar anges i direktiven att analysen skall göras i samrådmed . angavs detta i 15 kommittédirektiv(skr. 2003/04:8 s. 13 f.). Vidare skall kommittéerna enligt 15 §kommittéförordningen (1998:1474) bl.a. ange i sina betänkanden om lämnadeförslag har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmågaeller villkor i övrigt i förhållande till större företags. I den avStatsrådsberedningen utgivna (Ds 2000:1 s. 71 f.) redovisasSimplexförordningens checklista och det slås fast att checklistan förkonsekvensanalyser är avsedd att gälla för kommittéer och utredningar.Vidare anges att analysen skall redovisas i kommittéernas betänkanden.Utskottets ställningstagandeVad gäller handläggningstider och dröjsmålstalan anser utskottet att engenerell reglering skulle riskera att försvåra anpassningen till enskildamyndigheters förutsättningar. Utskottet har tidigare noterat att det inomramen för det förvaltningspolitiska programmet pågår arbete med attutveckla myndigheters service gentemot medborgarna. Det har enligt utskottetsmening inte framkommit något som föranleder utskottet att ändrasin tidigare uppfattning avseende handläggningstider och dröjsmålstalan.Motionerna 2003/04:K216 (m), 2003/04:K246 (fp), 2003/04:K385 (kd) yrkande4, 2003/04:N329 (c) yrkande 19, 2003/04:N346 (kd) yrkande 14 och 2003/04:N412(kd) yrkande 16 avstyrks därför.Vad gäller bemötande är det enligt utskottets mening av stor vikt med ettlångsiktigt och kontinuerligt kompetensutvecklingsarbete inom förvaltningaroch för deras personal. Det är inte acceptabelt att personer medfunktionshinder blir dåligt bemötta i sina kontakter med olika offentligainstanser; funktionsnedsättning får enligt utskottets mening inte utgöraett hinder vid kontakt med myndigheter. Utskottet vill härvidlag betonade nationella målen i handikappolitiken och de riktlinjer för en tillgängligarestatsförvaltning som tagits fram av . Utskottet utgårsom tidigare från att regeringen, mot bakgrund av den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken, delar utskottets uppfattning. Mot dennabakgrund är det tills vidare enligt utskottets mening inte nödvändigt mednågot sådant tillkännagivande som begärs i motion 2003/04:So497 (c) yrkande1.Vad gäller regelförenklingsarbetet konstaterar utskottet att det pågårett omfattande och löpande arbete inom . Vidare har enutredning överlämnat ett betänkande till regeringen som innehållerförslag på nya bestämmelser om bl.a. konsekvensanalyser samt betonatbehovet av löpande dialog mellan ansvarigt departement och myndighet omåterrapporteringskrav. I fråga om konstaterarutskottet att, enligt gällande ordning, samtliga kommittédirektiv skallberedas gemensamt med Simplexenheten och att alla kommittéer och utredningarmåste genomföra konsekvensanalyser i enlighet med Simplexförordningen.Något uttalande av för att fästa regeringens uppmärksamhet påbehovet av regelförenklingar är mot denna bakgrund, enligt utskottetsmening, inte nödvändigt. Motionerna 2003/04:K351 (fp) och 2003/04:K385(kd) yrkandena 1 och 2 avstyrks.IT i förvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till bl.a. åtgärder som regeringenredan har vidtagit motioner om den statliga förvaltningens utvecklingavseende informationstekniken.Jämför reservation 4 (m).MotionernaI motion 2003/04:K307 av m.fl. (v) anförs att det är positivtmed modern teknik som Internet och att de flesta myndigheter harhemsidor, men att det är viktigt att all samhällsinformationutformas så att den inte undantar människor som saknar tillgång tilldatorer, inte kan hantera datorer eller som saknar språkkunskaper.Motionärerna anser därför att regeringen bör se över myndigheternas utbud avinformationsmaterial.I motion 2003/04:T474 av m.fl. (c) diskuteras utveckladoffentlig service via Internet. I motionen anförs att den offentligaservicen via Internet spelar en mycket viktig roll och att offentligainstitutioner bör vara föregångare i användningen av ny teknik för attförbättra kontakten med medborgarna. Enligt har regeringenvalt en onödigt passiv hållning i arbetet med att utveckla den offentligaservicen med intelligenta tjänster via Internet. Motionärerna anser attregeringen bör ta initiativ för att underlätta för myndigheterna atterbjuda digitala tjänster och begär att myndigheterna senast den 1 januari2006 erbjuder samtliga tjänster som intelligenta tjänster (yrkande 7).Det bör ankomma på regeringen att ge erforderliga uppdrag åt myndigheternaoch tillskjuta medel inom ramen för utgiftsområdena för att förverkligaidén om en enda myndighetskontakt som samordnar medborgarnas kontaktermed olika myndigheter (yrkande 8). har statsförvaltningen ettsärskilt stort ansvar för att minska den digitala klyftan mellan medborgare.Det är därför avgörande att de intelligenta tjänsterna är användarvänliga.Myndigheters IT-baserade information bör alltid utgå från användarnas,dvs. medborgarnas, situation. Regeringen bör i regleringsbreven tillmyndigheterna lägga in ett uppdrag att se över hur väl olika grupper - imotionen nämns som exempel funktionshindrade och äldre - har tillgångtill myndigheternas IT-baserade information (yrkande 10). Vidare begärmotionärerna att regeringen tar initiativ för att ett jämställdhetsperspektivskall genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn (yrkande 11).För att alla medborgare skall ges möjlighet att ta del av IT-samhälletbör enligt motionärerna projektet med medborgarterminaler, som bedrivitsav sju myndigheter i försök att överbrygga IT-klyftan, inteavvecklas utan drivas vidare (yrkande 12).I motion 2003/04:N248 av m.fl. (m) begärs att regeringen läggerfram förslag för att förbättra möjligheterna för företag att använda moderninformations- och kommunikationsteknik i kontakterna med myndigheter(yrkande 15). I motionen anförs att sådana formkrav som förhindrar elektroniskkommunikation måste undanröjas i möjligaste mån och så snabbt som möjligt.BakgrundI propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86),som antogs av 2000 (bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256),lade regeringen fast att den statliga förvaltningen skall vara ett föredömesom aktiv användare av informationsteknik i den egna verksamheten och isamverkan med företag och medborgare.Sedan den 1 juli 2003 är enligt 5 § förvaltningslagen (1986:223) myndigheternaskyldiga att se till att medborgarna kan kommunicera med dem med hjälp avtelefax och e-post.24-timmarsmyndighetenRegeringens mål med det arbete som sammanfattas i begreppet 24-timmarsmyndighetär att förenkla och förbättra samhällsservicen till medborgare och företag(skr. 2000/01:151 s. 32). Det innebär att tillgången till service skallvara oberoende av tid och plats, att kontakterna med myndigheterna skallgöras enklare och att kvaliteten i servicen skall förbättras.Informationstekniken skall användas för att underlätta för medborgarna att fåtillgång till information, som möjliggör ett aktivt deltagande ibeslutsprocesserna i den offentliga förvaltningen. Den skall också användasför att öka medborgarnas insyn och möjligheter att följa handläggningenoch lämna synpunkter i enskilda ärenden.Utveckling av den elektroniska förvaltningen m.m.I juni 2003 beslutade regeringen att tillsätta en delegation med uppdragatt stimulera utvecklingen och användningen av elektroniska tjänster ioffentlig sektor (offentliga e-tjänster). Delegationen, som antagit namnet24-timmarsdelegationen, hade sitt första möte . Enligtdirektiven (dir. 2003:81) skall delegationen inrikta sig särskilt påelektroniska tjänster som kan skapa stor nytta för medborgare och företagsamt effektivisera offentlig sektor. Bland annat skall delegationen prövanya vägar att öka samverkan mellan stat, kommun och landsting samt mellanoffentlig sektor och övriga aktörer. Den skall redovisa resultatet avsitt arbete . Lägesrapporteringar skall görashalvårsvis med start den 1 maj 2004.Regeringen beslutade även att tillsätta en IT-politiskstrategigrupp (dnr N2003/4799/ITFoU). Strategigruppen skall vara rådgivandetill regeringen och vara en pådrivande kraft för att uppnå det svenskainformationssamhällets fortsatta utveckling. Gruppen skall verka för ökadtillgänglighet och tillit till informationstekniken och stärka dessmöjligheter att bidra till tillväxt och nytta. Den skall också stimuleratill debatt och skapa miljöer som utvecklar informationstekniken. Enslutrapport skall lämnas senast den 1 november 2006.SamverkanI ett annat beslut gav regeringen ,,, , ochTullverket i uppdrag att gemensamt utveckla och pröva nya former för lokalservicesamverkan (dnr Fi 2003/3123). Arbetet skall genomföras i regionalasamverkansprojekt i första hand inom , , Västerbottensoch . Projekten syftar till att dels utveckla, pröva ochetablera gemensamma kanaler för den offentliga förvaltningens möte medmedborgare och företag, dels utveckla, belysa och pröva de långsiktigamöjligheterna att över myndighetsgränserna utveckla service-, organisations-och arbetsformer som tar till vara de effektivitetsvinster som en ökadsamverkan kan ge. En rapport med en samlad redovisning av arbetet skalllämnas till regeringen senast den 1 september 2005.Formella hinderEn arbetsgrupp bestående av departementens rättschefer (2002:D) har på uppdrag av regeringen gjort en samlad översyn av formkravi lagar och förordningar i syfte att undanröja onödiga hinder för elektroniskkommunikation. lämnade arbetsgruppen rapporten och elektronisk kommunikation (Ds 2003:29) till regeringen somunderlag för regeringens ställningstaganden till det fortsatta arbetet.Den1 inrättades en ny myndighet, . Enligt förordningen (2003:769) med instruktion för Nämnden förelektronisk förvaltning har nämnden till uppgift att stödja utvecklingenav ett säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte mellanmyndigheter samt mellan myndigheter och enskilda genom attbesluta om de standarder eller liknande krav som skall vara gemensammaför det elektroniska informationsutbytet för myndigheter under regeringen,bistå med information och utarbeta riktlinjer, samtverka för att det på informationsteknikmarknaden tillhandahålls tjänsteroch produkter till stöd för elektroniskt informationsutbyte.TillgänglighetRegeringen har framhållit att utvecklingen av 24-timmarsmyndigheter intefår stå i motsättning till traditionella och invanda kontaktformer (skr.2000/01:151 s. 32 f.). Samhällsservicen måste vara tillgänglig via olikakanaler som personliga möten, vanliga brev, avancerad telefonservice,persondatorer och digital-TV. Medborgarna skall ha möjlighet att användasig av den form som passar bäst i varje enskilt fall.I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr.