bet · GS01KU1 · 2004-11-16 00:00:00 — Enligtmotionärerna har en grupp tidningar nu uppenbara problem beroende pådistributörens prispolitik, nämligen de postdistribuerade tidningarna.Enligt motionärerna bör ett exemplarstöd införas för de postdistribueradetidningarna. Stödet bör uppgå till per distribuerat exemplar ochdet bör införas från . Detta bör enligt motionärernages regeringen till känna (yrkande 2). I motionen beräknas totalkostnadenför insatsen uppgå till ca och den kan enligtmotionärerna införas inom den ram som gäller för presstödet.BakgrundRegeringen beslutade att ge en parlamentarisk kommittéi uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen(dir. 2004:137). Kommittén skall även föreslå åtgärder som innebär attdet statliga presstödet även i fortsättningen bidrar till mångfald vadgäller innehåll och ägande samt till bred spridning av dagstidningar isåväl storstadsområden som i andra delar av landet. En särskild analysskall göras av det särskilda distributionsstödet för utdelning avdagstidningar på lördagar.Senast den 1 februari 2005 skall kommittén redovisa analysen av detsärskilda distributionsstödet och senast den 30 november2005 skall den slutredovisa sitt uppdrag.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 27:2 Presstöd skall uppgå till 485 029 000kr och avstyrker därför motionerna 2004/05:K404 (m) yrkande 1 i dennadel och 2004/05:K455 (fp) i denna del, enligt vilka anslaget föreslåsuppgå till ett lägre belopp.I motion 2004/05:K424 (kd) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande förregeringen om att det införs ett exemplarstöd för postdistribueradetidningar med per distribuerat exemplar. Som framgått ovan harregeringen beslutat att ge en parlamentarisk kommitté i uppdragatt göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen. Detta arbetebör inte föregripas. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.När det gäller presstödet på vill utskottet framhålla attdagspressen bland svenska massmedier traditionellt har intagit ensärställning när det gäller nyhetsförmedling och i synnerhet opinionsbildning.Utskottet anser att ett statligt presstöd är av väsentlig betydelsenär det gäller att motverka koncentrationstendenser och upprätthållamångfalden inom dagspressen. I motionerna 2004/05:K227 (m) yrkande 18och 2004/05:K404 (m) yrkandena 2 och 3 föreslås att presstödet m.m. påsikt skall avvecklas. Utskottet delar inte denna uppfattning och avstyrkermotionsyrkandena. Mot bakgrund av de strukturförändringar som dagspressengenomgått finns det ändå goda skäl att se över presstödetoch eventuellt vidta åtgärder som innebär fortsatt mångfald och bredspridning av dagstidningar. Den beslutade parlamentariskakommittén har i uppdrag att göra detta.Stöd till radio- och kassettidningarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar på152 . Med hänvisning till tidigare ställningstagande avstyrkerutskottet även en motion om översyn av schablonersättningssystemet förradiotidningar.Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen(1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 27:3 Stöd till radio- och kassettidningarför 2005 skall uppgå till . Jämfört med anvisade medelför 2004 är det en ökning med 25 000 000 kr.Som nämnts ovan under anslaget till presstödet är ökningen en följd avatt anslaget tillförs för finansiering av nyaradiotidningsmottagare.I propositionen under utgiftsområde 17 anför regeringen att ersättningtill tidningsföretag som ger ut radio- och kassettidningar bidrar tillatt synskadade och vissa andra grupper med särskilda behov får tillgångtill innehållet i dagstidningar. Enligt redovisningen gavs vid utgångenav sammanlagt 96 dagstidningar ut som taltidningar, vilket är 7fler än vid utgången av 2002. Mer än hälften av alla dagstidningar gesi dag ut som taltidningar och utgivningen täcker hela landet. Regeringengör bedömningen att stödet till radio- och kassettidningar är viktigtför att fortsatt garantera utgivningen av taltidningar.MotionenI motion 2004/05:K278 av och () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om radiotidningar. En radiotidning är en inläst redigerad versionav en papperstidning. infördes ett schablonersättningssystemför radiotidningar. Motionärerna anför att genom enkonsult kommit fram till att det utbetalas olika summor (kr perutgivningsdag) beroende på hur många dagar tidningen kommer ut.Schablonerna har inte heller räknats upp trotslöneökningar och andra kostnadsökningar. Enligt motionärerna är detnödvändigt med en översyn av schablonsystemet.Tidigare behandlingHösten 2003 behandlade utskottet en motion om en översyn av stödet tillradiotidningar (bet. 2003/04:KU1). Utskottet delade inte motionärernasuppfattning om behovet av en översyn och avstyrkte motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som vidhåller sitt tidigare ställningstagande avseende behovetav en översyn av stödet till radiotidningar, föreslår att riksdagenbifaller regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 27:3Stöd till radio- och kassettidningar och avstyrker motion 2004/05:K278(s).Radio- och TV-verketUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 27:4 Radio- och på 11 709 000 kr.Vidare föreslår utskottet att avslår två motioner där detföreslås att anslaget skall uppgå till lägre belopp.Radio- och är en statlig tillstånds- och tillsynsmyndighetinom medieområdet. Verket skall besluta i frågor om tillstånd, avgifteroch registrering som rör ljudradio- och TV-sändningar riktade tillallmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någonannan särskilt angiven myndighet.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 27:4 Radio- och för 2005skall uppgå till . Det är mindre än för innevarandeår.Förändringen är en följd av att Radio- och och2004 tilldelades för ett tvåårigt regeringsuppdragtill i . Syftet har varit att utvecklafolkrörelsers möjlighet att använda TV-mediet som ett forum förkommunikation, lokal kultur och debatt (bet. 2002/03:KU1 s. 21). Eftersomuppdraget kommer att slutföras minskas anslaget med motsvarandebelopp. Vidare innebär anslagsberäkningen att Radio- och TV-verkettillförs i pris- och löneomräkning.MotionernaI motion 2004/05:K404 av m.fl. (m) föreslås en minskningav anslaget till Radio- och med (yrkande 1 idenna del). Motionärerna menar att Radio- och verksamhetdelvis är överflödig och det bör undersökas om inte Post- och Telestyrelsenkan ta över verkets uppgifter varpå dess verksamhet skulle kunna avvecklas.I motion 2004/05:K455 av m.fl. (fp) föreslås i denna delen minskning av anslaget till Radio- och på 9 000 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 27:4 Radio- och skall uppgåtill och avstyrker motionerna 2004/05:K404 (m) yrkande 1i denna del och 2004/05:K455 (fp) i denna del, enligt vilka anslagetföreslås uppgå till ett lägre och förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 27:5 och TV på9 . Vidare föreslår utskottet att avslår en motiondär det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre och TV skall genom efterhandsgranskningutöva tillsyn över att programföretag följer reglerna som rör innehålleti ljudradio- och TV-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämndenfölja innehållet i utländska ljudradio- och TV-sändningar som riktastill den svenska allmänheten. Nämnden granskar program efter anmälaneller på eget initiativ. Ett mål för nämnden är att öka kunskapen hosallmänheten om gällande regelsystem och om nämndens verksamhet och praxis.Nämnden har också i uppdrag att rapportera till regeringen om radio-och TV-företagens programverksamhet.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 27:5 tilldelas . I jämförelse med innevarandeår är det en ökning med 134 000 kr.Ökningen beror på pris- och löneomräkning. verksamhetfinansieras delvis också genom att medel anvisas från rundradiokontottill statsbudgetens inkomstsida, vilket behandlas under utgiftsområde17 som bereds av kulturutskottet. föreslås att 6 489 000 krdelfinansierar nämndens verksamhet.MotionenI motion 2004/05:K404 av m.fl. (m) föreslås att anslagettill minskas med (yrkande 1 i dennadel). Motionärerna anser att nämndens verksamhet är för omfattande.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 27:5 och TV för 2005skall uppgå till och avstyrker motion 2004/05:K404 (m)yrkande 1 i denna del, i vilken det föreslås att anslaget skall uppgåtill ett lägre belopp.SamepolitikPolitikområdetPolitikområdet Samepolitik omfattar verksamheten vid , medrennäringen och information om samer och samisk kultur. Till politikområdethör också urbefolkningsfrågor där både nationell och internationellverksamhet ingår. Politikområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 Riketsstyrelse och 23 Jord- och skogsbruk, fiske, med anslutande näringar.Under utgiftsområde 1 redovisas Sametinget.I den del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 23 och sombereds i miljö- och jordbruksutskottet återfinns en mer utförligredogörelse av politikområdet. Enligt propositionen är samepolitikensövergripande mål att verka för en levande samisk kultur byggd på enekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar.När det gäller resultatbedömningen inom politikområdet redovisar regeringenbl.a. att plenum har samlats . Kostnadernaför det folkvalda organet har ökat med sedan föregående år.En del av de ökade kostnaderna hänför sig till ,som firades vid höstens plenum i Lycksele.Sametinget har haft i medeltal 19 anställda exklusive projekt-och uppdragsanställda. Kansliet är beläget i med lokalkontor iJokkmokk, och . Kansliet har flyttat tillstörre lokaler i har enligt propositionen inte haft några invändningar irevisionsberättelsen avseende Sametinget.Revisionen har dock vid kontakt framfört kritiska synpunkter påresultatredovisningen i årsberättelsen. () hargenomfört en bedömning av redovisning och funnit att dennaerhåller ett väsentligt lägre antal (positiva) poäng än medelvärdet förde myndigheter man bedömt . För att kvaliteten skall bli bättrebehöver verksamheten enligt ESV omorganiseras. Generellt anses Sametingetsanalys vara bristande. Ekonomiskt utfall kommenteras inte iförhållande till resultat. Det är svårt att avgöra om de resultat manuppnått bidrar till att nå de mål som uppsatts i regleringsbrevet.Uttalande om måluppfyllelse förekommer endast i enstaka fall. I propositionenanförs att arbete pågår för att organisera om enligtförslag i en utredning som ESV gjort på uppdrag av Sametinget.SametingetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 45:1 på 22 029 000 kr.Sametingets verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) ochförordningen (1993:327) med instruktion för . är enförvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organmed val . inledde sin verksamhet i augusti1993. De övergripande målen är enligt sametingslagen att verka för enlevande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamheter ochföreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a.medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas.Sametinget beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kulturoch samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernasförfogande. leder det samiska språkarbetet och arbetet medEU-stöd för samiska program inom Mål 1 och Interreg III A.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 45:1 fastställstill . Det är en ökning med jämfört med vadsom anvisades i statsbudgeten för 2004.Av ökningen härleds till ett nationellt informationscentrumom samisk kultur, som skall vara etablerat . Avsiktenär att detta skall vara den långsiktiga och bestående fortsättningen påregeringens informationssatsning om samer och samisk kultur som pågåtti och som avslutas . Det ovan nämnda arbetet för attorganisera om i enlighet med ESV:s förslag pågår.Omorganisationen beräknas genomföras under första halvan av 2005. Tillföljd av kostnaderna för omorganisationen bör enligt regeringen anslagetökas med . Vidare överförs från anslaget tillanslag 46:1 Allmänna val och demokrati (se ovan). Slutligen beräknarregeringen en ökning av anslaget med till följd av pris- ochlöneomräkning.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Anslag som inte ingår i något politikområdeUtgiftsområde 1 omfattar anslag för vilka regeringen inte fastställermål. Dessa ingår inte i politikområdesindelningen. För flera av dessaverksamheter råder särskilda förutsättningar där mål- och resultatstyrningenligt regeringens mening inte går att applicera (prop. 2000/01:1 utg.omr. 1 avsnitt 3.1). Det gäller anslagen Kungliga hov- och slottsstaten,ledamöter och partier m.m., förvaltningskostnader,ombudsmän, justitieombudsmännen, m.m.,Stöd till politiska partier samt Expertgruppen för EU-frågor.Riksdagens ledamöter och partier m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsensförslag anvisar ett anslag 90:2 ledamöter och partierm.m. på 725 298 000 kr.Från anslaget finansieras arvoden, kostnadsersättningar och traktamententill ledamöter, arvoden till EU-parlamentariker,arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d.riksdagsledamöter m.fl. Vidare finansieras t.ex. reseersättningar vid resorinom , kostnader för företagshälsovård och språkutbildning förriksdagens ledamöter. Även kostnader för ledamöters deltagande iinternationellt parlamentariskt samarbete, såsom ochInterparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragen till ledamöternas enskildastudieresor finansieras från anslaget. I anslaget ingår även stödettill partigrupperna i . Därutöver ingår kostnader för riksdagensledamöters data- och telekommunikation.PropositionenRiksdagsstyrelsen föreslår att ramanslaget 90:2 ledamöteroch partier m.m. skall uppgå till . Det är enökning med jämfört med medelsanvisningen i statsbudgetenför 2004.Vid beräkningen har anslaget ökats med till följd av högrekostnader för den ordinarie regelstyrda verksamheten avseende bl.a.pensioner, inkomstgarantier, arvoden och inrikes resor. Vidare behövsför 2005 ytterligare för den fortsatta ökningen av stödeti form av politiska sekreterare till ledamöter, som riksdagenbeslutade om vid behandlingen av ekonomiska vårproposition(prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273). Slutligenbör anslaget öka med till följd av pris- och löneombildning.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag om att anslaget 90:2Riksdagens ledamöter och partier m.m. skall uppgå till725 för 2005.Riksdagens förvaltningskostnaderUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsensförslag anvisar ett anslag 90:3 förvaltningskostnaderpå . Vidare föreslår utskottet att godkännerriksdagsstyrelsens förslag till investeringsplan för riksdagsförvaltningenför . Utskottet föreslår även att att besluta om dels lån för investeringarsom används i verksamhet intill ett belopp av ,dels lån för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningarintill ett belopp av . Slutligen föreslår utskottet attriksdagen avslår två motioner där det föreslås att anslaget skall uppgåtill lägre belopp samt en motion där det föreslås att det inte bör görasnågra neddragningar för tidningen anslaget finansieras förvaltningskostnader i form av bl.a. löner, administration, hyreskostnader, fastighetsförvaltning, internservice, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet, bibliotek ochinformationsverksamhet.PropositionenAnslagetRiksdagsstyrelsen föreslår att ramanslaget 90:3 förvaltningskostnaderskall uppgå till . Det är en ökning med 28 965 000kr jämfört med anvisade medel i statsbudgeten för innevarande år.Bakom den föreslagna anslagsökningen ligger den fortsatta ökningen avantalet politiska sekreterare. De områden som finansieras av anslagetkommer att påverkas härav genom att bl.a. lokaler måste förhyras föratt kunna ge utrymme för de nya politiska sekreterarna. Även kostnadernaför IT-stöd, förbrukningsmateriel, kopiering och övrig service som lämnastill partigrupperna i kommer att öka. Vidare föranleder denökande hotbilden mot folkvalda ett antal åtgärder för att säkerställaatt verksamhet kan bedrivas utan störningar. Den höjdaambitionen inom säkerhetsområdet innebär en kostnadsökning förriksdagsförvaltningen. På området information och kunskapsförsörjning fortsätterutvecklingen för att göra dokument och annan information tillgängligai elektronisk form. Bättre sökmöjligheter och anpassningar till människormed särskilda behov skall underlätta för användarna att ta del avinformationen. görs vissa besparingar vad avser tidningen och låneramarRiksdagsstyrelsen föreslår också att godkänner förslaget tillinvesteringsplan för riksdagsförvaltningen för perioden 2005-2007.Investeringsplanen framgår av följande tabell.Investeringsplan för riksdagsförvaltningenMiljoner kronorUtfall 2003 Prognos 2004 Budget 2005 Beräknat 2006 Beräknat 2007Anläggningstillgångar, övrigt 39,4 47,0 29,2 30,0 30,0Anläggningstillgångar, fastigheter 63,0 75,0 63,3 65,0 65,0Summa investeringar 102,4 122,0 92,5 95,0 95,0Lån i 102,4 122,0 92,5 95,0 95,0Summa finansiering 102,4 122,0 92,5 95,0 95,0Källa: Prop. 2004/05:1 utg.omr. 1 avsnitt 6.3.6.Enligt prognosen kommer investeringarna att uppgåtill , varav avser investeringar i fastigheteroch i övriga anläggningstillgångar. Det arbete som påbörjades2004 med att säkra grundvattennivån under kommer attfortsätta och beräknas vara avslutade till sommaren 2006.Vidare kommer att göras kompletteringar och anslutning av ny reservkraftinom Östra och Västra . Byggnadsarbetena beräknas varaavslutade . Övriga anläggningstillgångar avser satsningar påsäkerhets- och brandskyddet. Utöver detta sker investeringar i IT-utrustning.Riksdagsstyrelsen föreslår också att bemyndigar riksdagsförvaltningenatt besluta om dels lån i för investeringari fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av 300 000 000kr, dels lån i för investeringar som används i riksdagensverksamhet intill ett belopp av . För 2004 harriksdagsförvaltningen låneramar i avseende investeringar ifastigheter och andra anläggningstillgångar på 300 000 000 respektive150 , dvs. samma belopp som föreslås . I propositionenanförs att låneramarna behöver motsvara låneramarna för 2004.MotionernaI motion 2004/05:K404 av m.fl. (m) föreslås att anslagettill förvaltningskostnader minskas med (yrkande1 i denna del). Motionärerna anser att riksdagsförvaltningen haren för omfattande informationsverksamhet. Det huvudsakliga ansvaret förden information som gäller den politiska verksamheten i åvilarpartierna. I motionen anförs att anslaget till tidningen skulle kunna minskas, t.ex. genom att kostnaderna fördriften av tidningen i högre grad finansieras genom intäkter frånprenumerationer. Även kostnaderna för informationsenheten skulle kunnaminskas något.I motion 2004/05:K455 av m.fl. (fp) föreslås i denna delatt anslaget till förvaltningskostnader minskas med 9 000 000kr. Inte minst bör kostnaderna kunna minskas genom att informationsverksamhetenbegränsas. Enligt motionärernas uppfattning är det de politiska partiernasom har huvudansvaret för information om den politiska verksamheten iriksdagen.I motion 2004/05:K438 av Per () anförs att intebör göra några neddragningar för tidningen motionären är tidningen en på många håll uppskattad publikationoch i när man inom politiken arbetar för att öka intresset förpolitik och samhällsdebatt borde den stödjas.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar riksdagsstyrelsens bedömning, tillstyrkerriksdagsstyrelsens förslag att anslaget 90:3 förvaltningskostnaderskall uppgå till och avstyrker motionerna2004/05:K404 (m) yrkande 1 i denna del och 2004/05:K455 (fp) i denna del,i vilka det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.Hur stor del av anslaget som skall gå till olika verksamheter inomriksdagsförvaltningen, t.ex. tidningen ,ankommer enligt utskottets mening på riksdagsstyrelsen att besluta om.Motion 2004/05:K438 (v) avstyrks därför.Vidare tillstyrker utskottet att godkänner förslaget tillinvesteringsplan för riksdagsförvaltningen för perioden 2005-2007.Utskottet tillstyrker även att bemyndigar riksdagsförvaltningenatt besluta om dels lån för investeringar som används i riksdagensverksamhet intill ett belopp av , dels lån för investeringari fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av 300 000 000kr.Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsensförslag anvisar ett anslag 90:4 ombudsmän,justitieombudsmännen på 60 578 000 kr.Justitieombudsmännen övervakar att de som utövar offentlig verksamhetefterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sinaåligganden. Ombudsmännen skall också verka för att brister i lagstiftningenavhjälps. Verksamheten regleras av föreskrifter i 12 kap. regeringsformenoch 8 kap. riksdagsordningen samt av lagen (1986:765) med instruktionför ombudsmän.PropositionenRikdagsstyrelsen föreslår att ramanslaget 90:4 ombudsmän,justitieombudsmännen skall uppgå till . Det ären ökning med jämfört med medelsanvisningen i statsbudgetenför 2004.Ökningen är en följd av pris- och löneomräkning. Vid medelsberäkningenhar utgångspunkten varit att några stora avvikelser från nuvarandeförhållanden, bl.a. avseende ärendemängden, inte kommer att inträffa.Ombudsmännens tillsyn bedrivs genom prövning av klagomål från allmänhetensamt genom inspektioner och andra undersökningar som ombudsmännen finnerpåkallade. Klagomålsprövningen, inspektionsverksamheten och den övrigainitiativverksamheten samt den internationella verksamheten kan, enligtpropositionen, ses som olika verksamhetsgrenar hos ombudsmän.I propositionen redogörs för de mål som har satts upp för respektiveverksamhetsgren. är bedömningen att uppgifterna enligtinstruktionen har kunnat fullgöras med bibehållen hög kvalitet iärendehandläggningen och i inspektionsverksamheten. Verksamhetsmålen har dockinte uppnåtts vad gäller inspektionsverksamhetens omfattning, som enligtmålet för inspektionsverksamheten skulle öka, och ärendebalansens storlek,som enligt målet för klagomålshanteringen skulle minska.Riksrevisionen har enligt propositionen inte haft några invändningaravseende årsredovisning för räkenskapsåret 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag.Kungliga hov- och slottsstatenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten på 96 162 000kr. Vidare föreslår utskottet att avslår en motion om attKungliga hov- och slottsstaten skall granskas med avseende på ledningensförvaltning.Kungl. Hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation(i dagligt tal kallad hovet) som har till uppgift att bistå statschefenoch Kungl. Huset i deras officiella plikter. H.M. Konungens råd förHovstaterna leds av Konungen och har till uppgift att lägga fastprinciperna för den långsiktiga verksamheten samt att vara ett forum förfrågor som kräver Konungens personliga synpunkter och beslut. Riksmarskalkenleder Hovstaterna och är inför Konungen ansvarig för hela organisationensverksamhet.I budgetsammanhang delas Hovstaterna in i Kungliga hovstaten och Kungligaslottsstaten. Hovstaten består bl.a. av , H.M.Konungens Hovmarskalksämbete och H.M. Konungens Hovstall. Slottsstatenbestår av Husgerådskammaren och (slottsförvaltningarna).PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 90:1 Kungliga hov- och slottsstatenskall uppgå till .