bet · GR01FÖU3 · 2004-02-17 00:00:00 — revisorers förslag angåendeFörsvarsmaktens arbetsgivarpolitik och vissapersonalfrågor i försvaret SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet Riksdagensrevisorers förslag angående Försvarsmaktensarbetsgivarpolitik (förs. 2002/03:RR14).Utskottet konstaterar att personalkostnadernautgör en väsentlig del av anslagen tillFörsvarsmakten. Det synes inte som de åtgärder föratt reducera kostnader som vidtagits vid olika storaorganisatoriska förändringar i försvaret fåttgenomslag när det gäller att reducerapersonalkostnaderna. Det synes i stället som ompersonalkostnaderna har fått en sådan omfattning attdet gått ut över den verksamhet som skall bedrivasinom Försvarsmakten.Det är viktigt att regeringen fortsätter attstärka sin uppföljning och styrning när det gällerarbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten. Deåtgärder som vidtas bör därför redovisas förriksdagen i den kommandeförsvarsbeslutspropositionen. Dessutom börpersonalkostnaderna för olika kategorier inomFörsvarsmakten, liksom avvecklingskostnaderna förpersonalen, fortsättningsvis redovisas förriksdagen. Utskottet föreslår att det fattas ettriksdagsbeslut om att en sådan redovisning skall skeför . Utskottet föreslår att riksdagendelvis bifaller tre förslag från revisorerna ochavslår tre.Utskottet behandlar dessutom ett antal motioner ompersonalfrågor från allmänna motionstiden /03och 2003/04.Utskottet ser de personalpolitiska frågorna som enav de viktigaste inför nästa försvarsbeslut ochutgår från att regeringen i den kommandepropositionen om försvarsbeslutet utförligtredovisar arbetet med personalförsörjningsfrågornaoch lämnar de förslag till som behövs.Det är enligt utskottet nödvändigt att antaletkvinnor ökar i Försvarsmakten. Ansträngningarna medatt rekrytera kvinnliga värnpliktiga och officeraremåste fortsätta. Detta gäller också kvinnor tillförband i internationell verksamhet. Regeringen böråterkomma till i höstensförsvarsbeslutsproposition med en redovisning av detfortsatta arbetet med detta.Utskottet erinrar om vikten av att kraftfullaåtgärder vidtas när det gäller att motverka allaslag av diskriminering i försvaret. Utskottetunderstryker också betydelsen av åtgärder för attfrämja etnisk och kulturell mångfald inom försvaret.Regeringen bör vid nästa fortsätta med sinredovisning till i dessa frågor.Utskottet föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden.I betänkandet finns sex reservationer av Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och de gröna samt tvåsärskilda yttranden från liberalerna,och de gröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. revisorers förslag omFörsvarsmaktens arbetsgivarpolitikRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om redovisning avarbetsgivarpolitiken i Försvarsmakten. Riksdagenbifaller delvis revisorers förslag2002/03:RR14, förslagen 1, 5 och 6, samt avslårRiksdagens revisorers förslag 2002/03:RR14förslagen 2, 3 och 4.2. KarriärsystemRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fö221 yrkande 1 av m.fl.(m)2003/04:Fö264 yrkande 12 av . (kd).Reservation 1 (m, fp, kd)3. Stöd till enskildRiksdagen avslår motion2002/03:Fö221 yrkande 2 av m.fl.(m)Reservation 2 (m)4. Kontrakts- och visstidsanställningRiksdagen avslår motion2002/03:Fö221 yrkande 4 av m.fl.(m)Reservation 3 (m, fp)5. PersonalförsörjningRiksdagen avslår motion2003/04:Fö264 yrkandena 9 och 13 av ErlingWälivaara m.fl. (kd)Reservation 4 (kd)6. Försvarsmaktens personalansvarsnämndRiksdagen avslår motion2003/04:Fö257 av och (båda s).7. Kvinnor i försvaretRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fö212 yrkandena 1, 3 och 4 av BeritJóhannesson m.fl. (v)2003/04:U278 yrkande 6 av m.fl. (fp,m, c, kd)2003/04:U285 yrkande 7 av m.fl.(c, m, fp, kd, v, mp)2003/04:U349 yrkande 7 av ().8. Diskriminering och mångfaldRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fö212 yrkande 5 av . (v)2002/03:Fö218 yrkande 4 av . (v)2002/03:Fö240 yrkande 7 av m.fl.(fp)2002/03:Fö264 yrkandena 1 och 2 av HilleviLarsson m.fl. (s, fp, v, c, mp)2002/03:Fö270 av och (båda s)2003/04:Fö218 yrkandena 2-9 av . (v)2003/04:Fö238 yrkandena 1, 2 och 5-7 av . (fp)2003/04:Fö245 av ()2003/04:Fö251 yrkandena 1 och 2 av HilleviLarsson m.fl. (s)2003/04:Fö256 yrkandena 1 och 2 av . (c, fp, v, mp)2003/04:Fö264 yrkande 10 av . (kd)2002/03:A317 yrkande 1 av m.fl.(fp, s, v, c, mp)2003/04:L350 yrkande 5 av m.fl.(c)2003/04:U278 yrkande 7 av m.fl. (fp,m, c, kd)9. Polisanmälan för sexuella trakasserierRiksdagen avslår motion2003/04:Fö238 yrkande 3 av m.fl. (fp)Reservation 5 (fp, mp)10. Uppföljning av sexuella trakasserierRiksdagen avslår motion2003/04:Fö263 yrkande 4 av . (kd)Reservation 6 (m, kd)den 17 februari 2004På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: EskilErlandsson (c), (s), (), (), (), (), (), (),(), (), RolfGunnarsson (m), (), (), (), (), LarsÅngström (mp) och ().2003/04FöU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlas revisorersförslag angående Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik(förs. 2002/03:RR14). Dessutom behandlas motioner ompersonalfrågor från allmänna motionstiden /03och 2003/04.Vid beredningen av ärendet har utskottet erhållitföredragningar från Försvarsmakten ochRiksrevisionen. Utskottet har också fåttföredragning från en representant från Expertgruppenför studier i offentlig ekonomi () om rapporten (Ds 2001:45).Utskottets övervägandenUtskottets bedömning och förslag i korthetEnligt utskottet synes det som ompersonalkostnaderna har fått en sådanomfattning att det gått ut över denverksamhet som skall bedrivas iFörsvarsmakten. De åtgärder som regeringenvidtar bör därför redovisas för iden kommande försvarsbeslutspropositionen.Dessutom bör personalkostnaderna för olikakategorier inom Försvarsmakten, liksomavvecklingskostnaderna för personalen,fortsättningsvis redovisas förriksdagen.Utskottet föreslår att vad det har anförtom redovisning för och medanledning av revisorers förslag 1,5 och 6 bör som sin mening geregeringen till känna.Utskottet avstyrker revisorernas förslag2, 3 och 4 om bemanning och organisation iHögkvarteret och Försvarsmakten.Utskottet ser de personalpolitiskafrågorna som en av de viktigaste inför nästaförsvarsbeslut och utgår från att regeringeni den kommande propositionen omförsvarsbeslutet utförligt redovisar arbetetmed personalförsörjningsfrågorna och lämnarde förslag till som behövs.Motionerna 2002/03:Fö221 (m) yrkandena 1, 2och 4 samt 2003/04:Fö264 (kd) yrkandena 9, 12och 13 avstyrks.Utskottet avstyrker motion 2003/04:Fö257(s) i vilken det föreslås förändringar iFörsvarsmaktens personalansvarsnämnd.Ansträngningarna med att rekryterakvinnliga värnpliktiga och officerare måstefortsätta. Detta gäller också kvinnor tillförband i internationell verksamhet.Regeringen bör återkomma till ihöstens försvarsbeslutsproposition med enredovisning av det fortsatta arbetet meddetta. Motionerna 2002/03:Fö212 (v) yrkandena1, 3 och 4, 2003/04:U278 (fp, m, c, kd)yrkande 6, 2003/04:U285 (c, m, fp, kd, v, mp)yrkande 7 samt 2003/04:U349 (s) yrkande 7avstyrks.Utskottet erinrar ånyo om vikten av attkraftfulla åtgärder vidtas när det gäller attmotverka alla slag av diskriminering i försvaret.Utskottet understryker - liksom tidigare - ocksåbetydelsen av åtgärder för att främja etnisk ochkulturell mångfald inom försvaret. Regeringen börvid nästa fortsätta med sin redovisningtill i dessa frågor. Motionerna2002/03:Fö212 (v) yrkande 5, 2002/03:Fö240 (fp)yrkande 7, 2002/03:Fö218 (v) yrkande 4,2002/03:Fö264 (s, fp, v, c, mp) yrkandena 1 och 2,2002/03:Fö270 (s), 2003/04:Fö218 (v) yrkandena 2-9,2003/04:Fö238 (fp) yrkandena 1-3 och 5-7,2003/04:Fö245 (fp), 2003/04:Fö251 (s) yrkandena 1och 2, 2003/04:Fö256 (c, fp, v, mp) yrkandena 1 och2, 2003/04:Fö263 (kd) yrkande 4, 2003/04:Fö264 (kd)yrkande 10, 2002/03:A317 (fp, s, v, c, mp) yrkande1, 2003/04:L350 (c) yrkande 5 samt 2003/04:U278 (fp,m, c, kd) yrkande 7 avstyrks.Riksdagens revisorerRevisorernas granskningRiksdagens revisorer har efter ett förslag frånförsvarsutskottet granskat arbetsgivarpolitiken inomFörsvarsmakten med särskild inriktning pålönebildningen. Myndighetens lönebildning påverkarinte bara den egna verksamheten, utan har dessutomverkningar för samhällsekonomin i stort.Lönebildningen är bl.a. därför ett av myndighetensviktigaste arbetsgivarpolitiska instrument.I rapporten akt på lönebildningen konstaterarrevisorerna att flera faktorer försvårarFörsvarsmaktens möjligheter att anpassalönebildningen till att främja verksamhetsintresset.Det gäller attityderna till arbetsgivarfrågor inomFörsvarsmakten, myndighetens storlek och struktursamt den pågående omstruktureringen.Granskningen visar att förbandschefen i storutsträckning står ensam i lönebildningen, medanmotparten vid förbanden är väl organiserad.Högkvarterets organisation är splittrad.Arbetsgivarfrågorna hanteras inom olika avdelningarav Högkvarteret. Detta resulterar i att ansvaret förstyrning och uppföljning är oklart. På grund av deoklara ansvarsförhållandena följs t.ex. inteförbandens lönekostnader upp. Splittringen iHögkvarterets organisation leder också till attförbanden får oklara och ibland motstridigastyrsignaler vad gäller arbetsgivarpolitiken.Revisorerna anser att uppföljningen avarbetsgivarpolitiken är ett viktigt instrument föratt Försvarsmakten skall kunna verksamhetsanpassalönebildningen. Trots att förutsättningarna harförbättrats är Försvarsmaktens uppföljning avlönebildningen fortfarande otillräcklig. Regeringenhar också brustit i sitt ansvar att ställa krav påoch följa upp Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik.Rapporten har remissbehandlats.Allmänna utgångspunkter (avsnitt 2.1)Revisorerna framhåller i rapporten attFörsvarsmakten kan stärka sin arbetsgivarroll på treolika sätt: genom att påverka och förändra attitydertill arbetsgivarpolitiken inom organisationen, genomatt skapa organisatoriska förutsättningar för enstarkare arbetsgivarroll samt genom en förbättradstyrning och uppföljning av arbetsgivarpolitiken.Granskningen har visat att Försvarsmakten bedriveren mycket kostsam arbetsgivarpolitik. harantalet anställda i Försvarsmakten minskat med enfjärdedel. Vid utgången av 2002 hade Försvarsmaktenknappt 21 000 anställda. Försvarsmaktenspersonalkostnader har däremot inte minskat sedan1996.Problemen med Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik ochlönebildning har varit kända länge.Riksrevisionsverket har tidigare påtalat mångaproblem i samband med olika granskningar.Försvarsmakten har inte lyckats åtgärda problemen,trots att de är välkända.Revisorernas granskning har inriktats mot hurFörsvarsmakten centralt hanterar lönebildningen inommyndigheten samt hur regeringen agerar i fråga ommyndighetens arbetsgivarpolitik. Styrning ochuppföljning påverkar lönebildningen för såvälyrkesofficerare som civilanställda. Många av deproblem som revisorerna funnit i sin granskninghänger dock samman med Försvarsmaktens hantering avyrkesofficerarna.Försvarsmakten menar i sitt yttrande överrevisorernas rapport att man, i och med det arbetesom lagts ned på lönebildningsfrågorna, under 2002haft en god kontroll på löneutvecklingen imyndigheten. Revisorerna visar i rap-porten hurFörsvarsmaktens personalkostnader förändrats iförhållande till antalet anställda mellan åren 1996och 2001. Enligt Försvarsmaktens årsredovisning harpersonalkostnaderna stigit ytterligare ,som antalet anställda minskat endastmarginellt. Försvarsmaktens personalkostnaderuppgick till 12,5 miljarder kronor.Trots att Försvarsmakten minskat antalet anställdamed en fjärdedel har personalkostnaderna inteminskat . uppvisas tvärtomen ökning av personalkostnaderna mätt i fastapriser.Remissinstanserna hänför delvis de problem medlönebildningen som revisorerna har påtalat till denpågående omstruktureringen av försvaret. Revisorernabedömer dock att Försvarsmakten genom att styrakompetensförsörjningen skulle kunnat lindrakompetensbristen i samband med omstruktureringen.Den kraftiga ökning av löner och personalkostnadersom inträffade till följd avomstruktureringen skulle också ha kunnat undvikasgenom tydligare styrning och uppföljning frånFörsvarsmaktens sida.Regeringens ansvar för arbetsgivarpolitiken(avsnitt 2.2)Det delegerade arbetsgivaransvaret innebär attregeringen skall följa upp och ställa krav påmyndigheternas arbetsgivarpolitik, medanmyndigheterna har ansvar för att utforma ochgenomföra arbetsgivarpolitiken. I rapportenkonstaterar revisorerna att Försvarsdepartementetinte förmått ställa krav på Försvarsmaktensarbetsgivarpolitik. Enligt egen utsago hadedepartementet inte tillräcklig kompetens för atthantera arbetsgivarfrågorna. När det gällde frågorom tjänstgöringstiden per befattning föryrkesofficerare samt kraven på återrapportering tillregeringen har departementet inte förmått att ställakrav på Försvarsmakten.Revisorerna konstaterar också att det rådde enlångt driven växeltjänstgöring för yrkesofficerarevid Försvarsdepartementet där yrkesofficerarebemannade flera viktiga befattningar viddepartementets militära enhet. Revisorerna anser attdet fanns uppenbara risker med dennaväxeltjänstgöring och föreslår att regeringennoggrant skulle överväga fördelar och nackdelar medsystemet.I rapporten upprepar revisorerna sin tidigareframförda uppfattning att regeringens uppföljning avmyndigheternas arbetsgivarpolitik borde fördjupas. Idetta sammanhang är det enligt revisorerna viktigtatt se till att respektive departement hartillräcklig kompetens för att tillgodogöra sigresultaten av en fördjupad uppföljning.En förutsättning för att förbättringar avFörsvarsmaktens arbetsgivarpolitik skall komma tillstånd är att regeringen tar sitt ansvar inom ramenför den delegerade arbetsgivarpolitiken i staten.Försvarsdepartementet saknar dock enligt egen utsagonödvändig kompetens inom arbetsgivarområdet.Växeltjänstgöringen för officerare vidFörsvarsdepartementet har inte inneburit någonförbättring av departementets förmåga att hanteraarbetsgivarfrågorna. Andra granskningar ochutredningar visar att Försvarsdepartementet, trotsden omfattande växeltjänstgöringen, inte har kunnatanalysera försvaret. Detta har inneburit attdepartementets styrning av försvaret har försvårats.Revisorerna har svårt att se de positivaeffekterna av växeltjänstgöringen. Däremot ärriskerna tydligare. Den omfattandeväxeltjänstgöringen kan göra det svårare förregeringen att värdera Försvarsmaktens förslag iolika frågor utifrån ett övergripande politisktperspektiv.I granskningen av statens personalpolitik (förs.2002/03:RR2) föreslog revisorerna att regeringensuppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitikskulle fördjupas. Även (SOU 2002:32) har framfört detta förslag. En nystabsmyndighet skulle enligt revisorerna kunna geregeringen bättre underlag inom personalpolitikensområde. Revisorerna anser att departementen ocksåbör ha tillräcklig kompetens för att följa upp ochställa krav på myndigheternas arbetsgivarpolitik.Revisorerna föreslår att regeringen informerar om hurregeringen fortsättningsvis skall följa upp ochställa krav på Försvarsmaktensarbetsgivarpolitik, att regeringen prövar möjligheten att avbrytasystemet med växeltjänstgöring föryrkesofficerare vid Försvarsdepartementet ochredovisar fördelar och nackdelar med systemet förriksdagen, att regeringen, i samband med att man lämnarförslag om hur uppföljningen av myndigheternasarbetsgivarpolitik kan utformas, bedömer behovetav kompetens inom för atthantera arbetsgivarfrågorna.Högkvarterets organisation (avsnitt 2.3)Revisorerna konstaterar i rapporten attHögkvarterets ansvar för personalfrågor var oklart.Personal- och arbetsgivarfrågor hanteras inom olikadelar av Högkvarteret. Rapporten visar att olika ochibland motstridiga styrsignaler har gått ut tillförbanden från Högkvarteret. Den oklaraansvarsfördelningen har också lett till att ingenavdelning i Högkvarteret följde upp förbandenslönekostnader.Personalstabens inflytande i Försvarsmakten ärockså begränsat. I de fall där tolkningen av denarbetsgivarpolitiska styrningen skilde sig mellanpersonalstaben och grundorganisationsledningen hadegrundorganisationsledningen fått tolkningsföreträde.De tillfrågade fackförbunden inom Försvarsmaktendelar revisorernas kritik av Högkvarteretssplittrade organisation. Försvarsmakten menar attden nya organisation som införts den 1 januari 2003har inneburit en renodling av strategiska ochverkställande frågor. är dock ansvaretför arbetsgivarfrågor uppdelat på flera olika delarav Högkvarteret. Den grundläggande osäkerheten kringansvarsfördelningen mellan personalstaben ochgrundorganisationsledningen kvarstår. Den nyaorganiseringen av Högkvarteret motsvarar enligtrevisorerna inte den samlade ledning avarbetsgivarfrågorna som bl.a.Personalförsörjningsutredningen (SOU 2001:23)tidigare föreslagit och som regeringen förordatinför försvarsbeslutet (prop. 2001/02:10).Många av de problem med lönebildningen sombeskrivs i rapporten kan härledas till Högkvarteretssplittrade organisation och till oklaraansvarsförhållanden i olika delar av organisationen.Revisorerna anser att Försvarsmaktens centralaledning bör utformas så att myndigheten kan bedrivaen verksamhetsanpassad arbetsgivarpolitik.Revisorerna föreslår att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag attutveckla förslag till hur ansvaret förarbetsgivarpolitiken skall samlas och tydliggörasi Högkvarteret.Försvarsmaktens uppföljning av lönebildningen(avsnitt 2.4)Revisorerna konstaterar att Försvarsmaktenförbättrat sina förutsättningar att följa upplönebildningen inom myndigheten. En tydliglönepolicy har formulerats, och man har även börjatinföra ett system för att värdera olika befattningarinom organisationen. Den uppföljning avlönebildningen som i praktiken äger rum är dockfortfarande mycket bristfällig.För det första blir Försvarsmaktens uppföljninglidande av Högkvarterets splittrade organisation. Dåolika delar av Högkvarteret följer upplönebildningen riskerar man att de signaler som nårförbanden blir motstridiga. Det oklaraansvarsförhållandet har också lett till attförbandens lönekostnader inte har följts upp.För det andra är den uppföljning som görsotillräcklig. Villkorssektionen är en del avHögkvarterets personalstab som hanterar centralaförhandlingar med fackförbunden samt uppföljning ochanalys av lönebildningen inom Försvarsmakten. Dennasektion har endast sex anställda. Vid sidan av andraarbetsuppgifter skall de följa upp lönebildningen ien organisation med nästan 20 000 anställda och 65olika organisationsenheter spridda över landet.Revisorerna bedömer att Högkvarterets nyaorganisation inte skulle medföra någon lösning avdessa problem.Revisorerna påpekar också att Försvarsmakten intekartlagt löneskillnaderna mellan män och kvinnorinom organisationen. Det innebär att Försvarsmaktenbryter mot jämställdhetslagen (1991:433) som i dettaavseende gäller för samtliga arbetsgivare med tioeller fler anställda.Försvarsmakten tar i sitt yttrande överrevisorernas rapport upp flera förbättringar avstyrning och uppföljning av lönebildningen. Dessaåtgärder har revisorerna noterat i sin rapport.Åtgärderna förbättrar förutsättningarna föruppföljning av lönebildningen. Däremot bidrar dessaåtgärder inte till att någon uppföljning genomförseller att åtgärder vidtas med anledning avuppföljningen. Avsaknaden av uppföljning är ett avde allvarligare problemen revisorerna identifieratmed Försvarsmaktens lönebildning.För att Försvarsmakten skall kunna följa upplönebildningen krävs att uppföljningsfunktionen gestillräckligt med resurser och har en stark ochtydlig ställning inom organisationen.Försvarsmaktens bristande uppföljning avlönebildningen har bl.a. inneburit att man brytermot jämställdhetslagen. Detta illustrerar vikten avatt Försvarsmaktens uppföljning förbättras. Enligtverksförordningen (1995:1322) skall myndighetschefenbl.a. se till att myndighetens verksamhetkontrolleras på ett betryggande sätt. Revisorernamenar att Försvarsmakten inte heller har levt upptill detta krav.Revisorerna föreslår att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag attutveckla sin uppföljning av arbetsgivarpolitiken.Revisorerna utgår från att myndigheten följergällande lagar och förordningar.Försvarsmaktens styrning av kompetens ochlönebildning (avsnitt 2.5)Personalbrist, upplevd eller verklig, kan driva upplönerna inom organisationen. Revisorerna framhålleri rapporten att Försvarsmakten i större utsträckningborde styra kompetensförsörjningen. Genom att styrapersonal dit behovet fanns skulle Försvarsmaktenkunna mildra kompetensbristen vid flera förband. Entydligare styrning av kompetensförsörjningen skulleunderlätta verksamhetsanpassningen avlönebildningen.En förbandschef skall genom bemanningsuppdragbistå Försvarsmaktens olika ledningsorgan, skoloroch centrum med personal. En yrkesofficer kansåledes vara placerad vid ett förband men genom ettbemanningsuppdrag tjänstgöra vid t.ex. Högkvartereteller en militärhögskola. Revisorerna konstateraratt hanteringen av förbandens olikabemanningsuppdrag dels drev upp förbandenslönekostnader, dels försvårade för förbandschefenatt åstadkomma en önskvärd lönespridning. Inom arménförvärrades dessutom kompetensbristen av denbristfälliga samordningen av bemanningsuppdragen.Försvarsmaktens styrning av lönebildningen harockså varit svag, delvis som följd av den tidigareredovisade oklara ansvarsfördelningen inomHögkvarteret. Försvarsmakten har vid fleratillfällen tvingats till kompromisser i viktigaarbetsgivarfrågor - efter motstånd från framför alltOfficersförbundet. Försvarsmaktens svaga styrning avlönebildningen har bl.a. visat sig i samband medavvecklingen av lönetilläggen för yrkesofficerare.Hanteringen av denna avveckling medför risk förökade lönekostnader.Revisorerna konstaterar också att Försvarsmaktenskostnader för avvecklingen av personal varit myckethöga. Både revisorer och RRV harkritiserat förhållandet att avvecklingsinsatserriktats mot personalgrupper som Försvarsmaktenönskat behålla.Revisorerna står fast vid sin uppfattning attFörsvarsmakten genom att i större utsträckning styrakompetensförsörjningen skulle kunna minska deproblem som uppstår i samband med omstruktureringen.Det behov av personalrörlighet som Officersförbundetför fram hänger samman med yrkesofficerarnasutveckling och utbildning till chefspositioner. Föratt en officer skall kunna fungera som chef på högrenivå bör denne enligt uppfattningen inomFörsvarsmakten ha haft olika typer av befattningar iorganisationen.Revisorerna vill erinra om att regeringen enligtförsvarsbeslutet uppdragit åt Försvarsmakten attgenomföra förändringar ipersonalförsörjningssystemet (prop. 2001/02:10).Genom att skapa nya karriärmöjligheter inomFörsvarsmakten kan rörligheten för yrkesofficerareminska. Revisorerna förutsätter att regeringennoggrant följer hur personalförsörjningssystemetinom Försvarsmakten utvecklas och återkommer medredovisningar till i frågan.Den direkta styrningen av lönebildningsfrågor harblivit starkare och tydligare sedanRiksrevisionsverket uppmärksammade problemen 1998.Fortfarande finns dock problem som framför allt kanhänföras till den organisatoriska splittringen iHögkvarteret. Revisorerna menar också attstyrningens verkan i stor utsträckning gått förloradeftersom lönebildningen inte tillräckligt följts uppfrån Högkvarteret.Försvarsmaktens kostnader för personalavvecklingenhar varit mycket höga. harkostnaden för avveckling av yrkesofficerare varitdrygt . betaladeFörsvarsmakten i genomsnitt förvarje officer som lämnat myndigheten. Regeringensredovisning för av avvecklingskostnadernahar varit bristfällig. I budgetpropositionen för2003 redovisar regeringen inga kostnader föravvecklingen av personal.Revisorerna föreslår att regeringen noggrant följer uppFörsvarsmaktens avvecklingskostnader och årligenredovisar dessa för riksdagen.Revisorernas förslagMed hänvisning till vad som framförts underrevisorernas överväganden och förslag föreslårRiksdagens revisorer att fattar följandebeslut:Försvarsdepartementets hantering avarbetsgivarpolitiken1.