bet · GS01AU1 · 2004-11-25 00:00:00 — De medel som avsatts förpersonalförstärkningar och som syftade till att särskilt stärkaställningen på arbetsmarknaden för personer med utländskbakgrund kommer att finnas kvar också 2005.Ett beredningsarbete pågår inom medinriktning att lämna två propositioner tillriksdagen om nyanländas etablering respektive undervisningen isvenska för invandrare.Regeringen aviserar att det fr.o.m. inomramen för det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetspraktikinförs en ny arbetsmarknadspolitisk insats, prova-på-platser,för personer som saknar eller har begränsad erfarenhet avsvenskt arbetsliv. Om en anvisning till arbetspraktik inteleder till arbete bör det fr.o.m. vara ettkrav att praktikanordnaren utfärdar ett intyg ompraktikperiodens omfattning och innehåll.Regeringen bedömer att AMS bör få i uppdrag att, efter samrådmed de centrala organisationerna på arbetsmarknaden ochValideringsdelegationen, genomföra en satsning påarbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens.MotionernaFolkpartiet föreslår i motion A375 yrkande 6 en ny typ avsubventionerad anställning. Personer som fastnat i långaperioder av sammanhängande arbetslöshet och inte är redo att taett riktigt arbete ska kunna aktiveras i en jobb- ochutvecklingsgaranti där det ställs krav på den enskilde attdelta i både kortare utbildningar och samhällsnyttigt arbete.Syftet med jobb- och utvecklingsgarantin är att så snabbt sommöjligt slussa över den arbetssökande till den reguljäraarbetsmarknaden. Jobb- och utvecklingsgaranti i olika regionertas upp i motion N401 av m.fl. (fp) yrkande 3, imotion N409 av m.fl. (fp) yrkande 33 och imotion A211 av ().I motion A356 yrkande 13 framhåller att vi iSverige är mycket dåliga på att ta till vara den resurs sominvandrarna är. För personer med invandrarbakgrund krävs detibland specifika åtgärder eftersom många saknar ett socialtnätverk, kontakter och erfarenhet av att söka arbete i Sverige.Ett sätt att möta detta är införande av s.k. jobbguider förinvandrare som är nya på den svenska arbetsmarknaden.Jobbguidens uppgift blir att ha ett personligt ansvar för denarbetssökande och på olika sätt stödja, entusiasmera och lotsadenne fram till ett arbete. AMS har fått extra resurser för attgöra extrainsatser för arbetslösa invandrare. Dessa medel böranvändas till jobbguider.Kristdemokraterna förordar i motion Sf365 yrkande 12 ensärskild insats för att inventera invandrarkvinnors specifikakompetens som kan vara till stor nytta i arbetslivet. Dessakvinnor bör sedan ges utbildning om svenskt arbetsliv.Vänsterpartiet begär i motion A322 yrkande 1 att regeringen skata fram en samlad strategi för insatser och handlingsprogramför att skapa möjligheter för invandrade kvinnor att komma inpå arbetsmarknaden. Den grupp som utsätts för flest former avdiskriminering på arbetsmarknaden är invandrade kvinnor.Kunskapen är otillräcklig om hur etnicitet, kön och klasssamvarierar och vilken betydelse detta har som förklaring tilldiskriminering eller begränsade möjligheter på arbetsmarknaden.Därför behövs kunskapsutveckling i form av såväl statistik somkvalitativa studier i syfte att utveckla strategier gentemotarbetsgivare som på olika sätt begränsar invandrade kvinnorsmöjlighet på arbetsmarknaden.I motion A210 av m.fl. (s) yrkas att regelverketför arbetslöshetsförsäkringen ses över så att a-kassorna kanges möjlighet att ombesörja att den enskilde kan stärka sinakunskaper i svenska som hon eller han uppbärarbetslöshetsersättning. En viktig princip är att den enskildeunder står till arbetsmarknadens förfogande.Studierna får inte utgöra något hinder för arbete ellerpraktik.Ola () ställer sig i motion A296 bakom regeringensförslag i budgetpropositionen om insatser för att nyanländainvandrare snabbare ska komma ut på arbetsmarknaden. Motionärenframhåller vikten av att genomförandet av insatserna sker utepå arbetsplatserna och i nära samarbete med arbetsmarknadensparter och näringslivet.I motion A328 av Rezene Tesfazion och (båda s)framhålls att de utomnordiska invandrarna har en utsattsituation på arbetsmarknaden. Dagens arbetsmarknadsinsatser äralltför kortsiktiga och alltför ensidiga för att passa dessaarbetslösa. I motionen anförs att invandrare med svenskhögskoleutbildning bör få ett rekryteringsprogram finansieratinom arbetsmarknadspolitiken med praktikplatser inom kommuneroch myndigheter och annan statlig förvaltning.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla - i likhet med iexempelvis betänkandena /03:AU1, 2002/03:AU8 och2003/04:AU1 - att en ökning av arbetsmarknadsdeltagandet blandpersoner med utländsk härkomst är en central uppgift förarbetsmarknadspolitiken. Det gäller såväl nyanlända personersom invandrade personer som levt här.När det gäller motionsförslagen om att underlätta invandradekvinnors möjligheter att komma in på arbetsmarknaden villutskottet framhålla att regeringen arbetar på bred front föratt hitta lösningar som förbättrar situationen i arbetslivetför invandrare. Ambitionen är att sysselsättningsgraden förutrikes födda ska öka och närma sig den för hela befolkningen.I handlingsplan för sysselsättning 2004 (2004)betonas vikten av att fördjupa kunskapen om varför utrikesfödda kvinnor har ett lägre arbetsutbud än invandrade män.Av 2004 framgår att AMS uppföljning av en satsning somgjorts 2001-2003 på kompletterande utbildningar för personermed utländsk högskoleexamen visar att denna omfattadedrygt 4 300 personer, varav var kvinnor. Enligt AMSbedömning har man i princip nått den krets personer som underperioden var i behov av insatser. Av de personer som genomgåttyrkesinriktad utbildning hade arbete tre månaderefter avslutad utbildning. Resultatet är i nivå med det mål somgäller för arbetsmarknadsutbildningen generellt.Utskottet vill fästa uppmärksamheten på att andelen kvinnorhittills har varit lägre än andelen män i den försöksverksamhetsom bedrivs med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare.Under tiden i arbetsplatsintroduktion har den arbetssökande enspecialutbildad arbetsförmedlare som kan ge stöd till både denenskilde och arbetsplatsen. När en lämplig anställning kanerbjudas där den arbetssökandes erfarenheter och kunskaper kantas till vara görs en överenskommelse upp om hur introduktionenska genomföras. Arbetsförmedlaren kan till en början finnas medute på arbetsplatsen för att bistå med stöd i introduktionen avarbetsuppgifter och annat som krävs i arbetssituationen.Stödet, som kan lämnas , trappas nedsuccessivt för att helt upphöra när denenskilde klarar planerade uppgifter självständigt. Det kanunder den fortsatta försöksverksamheten finnas anledning att senärmare på möjligheterna att i ökad utsträckning riktaverksamheten också till kvinnor.Den av föreslagna jobb- och utvecklingsgarantinbygger på grundidén om subventionerade anställningar för att gelångtidsarbetslösa och personer med invandrarbakgrund en chanstill etablering på arbetsmarknaden. Denna grundidé finns redaninom arbetsmarknadspolitiken bl.a. i form av anställningsstöd,ofta tillämpat inom ramen för aktivitetsgarantin. AMS statistikvisar att anställningsstöden används i stor utsträckningför att introducera invandrare på arbetsmarknaden. I detförstärkta anställningsstödet är utomnordiska medborgare välrepresenterade. De av föreslagna jobbguidernahar många gemensamma drag med de extra resurser för personligvägledning för personer med invandrarbakgrund som regeringentidigare beslutat om. Denna satsning ska fortsätta under 2005.Regeringen aviserar som nämnts en proposition omsvenskundervisning. Utökade praktikmöjligheter i form avprova-på-platser ska införas enligt vad somuppges i budgetpropositionen. Utskottet anser att dessareformer bör sjösättas och utvärderas innan ytterligare programprovas.Ett viktigt kunskapsunderlag om arbetsmarknaden förinvandrare som utskottet vill peka på i detta sammanhang ärrapporten och integration - om framtidensarbetsmarknad (SOU 2004:73) som utarbetats inom ramen förLångtidsutredningen /04. En av de frågor som diskuteras därgäller hur samhället kan förbättra förutsättningarna påarbetsmarknaden för dem som har invandrat tillSverige. Rapporten innehåller också en rad statistiska ochandra uppgifter om bl.a. invandrarkvinnornas situation påarbetsmarknaden i dag.Det är enligt utskottet värdefullt att ett nordiskt samarbeteäger rum i de aktuella frågorna. Nordiska ministerrådetanordnade 2003 seminariet Barrierer på arbeidsmarkedet forkvinner med innvandrerbakgrunn där företrädare för de nordiskaländerna redovisade och diskuterade invandrarkvinnorna ocharbetsmarknaden.Betydelsen av att integrationsinsatser på arbetsplatsernasker i samverkan med arbetsmarknadens parter framhålls i motionA296. Utskottet, som delar denna uppfattning, vill här peka påden verksamhet som bedrivs av Rådet för Integration iArbetslivet. Rådet bildades av organisationerna påarbetsmarknaden för att stödja, följa upp och vidareutvecklaarbetet med integration i arbetslivet och mot etniskdiskriminering och trakasserier på arbetsplatserna. , myndigheter, organisationer och enskilda sombidrar till ökad integration i arbetslivet genom praktisktarbete och goda initiativ. I organisationen ingår SvensktNäringsliv, , ,, , , TCO och SACO.När det gäller insatser för att tidigt ta till vara kompetenshos nyanlända invandrare och asylsökande har regeringen i AMV:sregleringsbrev uppdragit åt AMS att, inom ramen försin reguljära verksamhet, samverka med ,och Myndigheten för skolutveckling i dettasyfte. AMS har också till uppdrag att redovisa omfattningen avarbetsförmedlingens insatser (personalresurser m.m.) isamverkan med kommuner respektive med , hurarbetet med att utveckla metoder för tidig kartläggning ochtillvaratagande av yrkes- och utbildningskompetens fortskrideroch i vilken utsträckning arbetsmarknadsinträdet hareffektiviserats och tidigarelagts i förhållande till föregåendeår.En första redovisning till regeringen av detta uppdraggjordes och en andra avrapportering ska ske ianslutning till årsredovisningen. Verksamheten harfrämst varit inriktad på utveckling och tillämpning av metoderoch har enligt AMS lett till att arbetsmarknadsinträdettidigarelagts i flertalet län.Här kan också nämnas den försöksverksamhet som ska bedrivasunder 2005 med "prova-på-platser", vilken berörts även ovan.Verksamheten ska bedrivas inom det arbetsmarknadspolitiskaprogrammet arbetspraktik samt genom en enkel form avarbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens och i samråd medde centrala organisationerna på arbetsmarknaden ochValideringsdelegationen.Regeringen har givit AMS i uppdrag attsnarast tillsätta en grupp med arbetsmarknadens parter för attsamordna insatser för bättre integration på arbetsmarknaden.Den första uppgiften blir att sätta i gång de nya satsningarnaprova-på-platser och arbetsplatsförlagd bedömning avyrkeskompetens, vilka aviseras i budgetpropositionen för 2005.Utskottet vill vidare framhålla att regeringen avser att gede centrala organisationerna på arbetsmarknaden stöd förinformationsspridning om lagstiftningen mot etniskdiskriminering och möjligheterna för arbetsgivare att mereffektivt utnyttja befintliga arbetsmarknadspolitiskainstrument för att underlätta sin kompetensförsörjning ochbidra till att öka invandrares möjligheter till arbete.Här kan också nämnas att i sinasysselsättningsrekommendationer till 2004 anfört attresultaten av insatserna för att integrera invandrare iarbetskraften noga måste följas upp. Denna rekommendation följsockså uttryckligen upp i 2004 där det framgår attregeringen avser att ta initiativ för att förbättra kunskapernaom effektiviteten av olika integrationsinsatser påarbetsmarknadsområdet när det gäller såväl kvinnors som mänssituation.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf365 yrkande 12 (kd), N401 yrkande 3 (fp), N409yrkande 33 (fp), A210 (s), A211 (fp), A296 (s), A322 yrkande 1(v), A328 (s), A356 yrkande 13 (kd) och A375 yrkande 6 (fp).Arbetsmarknadspolitiska program förarbetshandikappadePropositionenRegeringen anför att det försämrade arbetsmarknadsläget under2003 avspeglas även i utvecklingen av arbetslösheten blandpersoner med arbetshandikapp. I det avtal som staten tecknatmed ställs det krav på bolaget avseendesysselsättning, övergångar till reguljärt arbete ochrekrytering från prioriterade grupper av arbetshandikappade.Målen med sysselsättning och övergångar till reguljärt arbeteuppfylldes inte . förklaring till att deinte uppnått de avtalade målen är den omstrukturering som pågårinom industrin samt en generellt svag arbetsmarknad. Målet medrekrytering från prioriterade grupper nåddes.AMV har två mål som avser insatser för arbetshandikappade.Dessa två mål är att minst 60 000 personer med arbetshandikappska ha sysselsättning, andelen övergångar från lönebidrag tillosubventionerat arbete ska öka jämfört med året innan och attbidragsnivån i omprövningsbesluten ska minska. Regeringen anföratt målen för AMV har nåtts under 2003.MotionernaI motion A250 yrkandena 1-7 anför att denallvarligaste målkonflikten rör ambitionen att stöden tillarbetshandikappade ska lämnas till de allra mest utsatta,som regeringen anser att de genomsnittliga bidragenbör minska i omfattning. Detta är två ambitioner som svårligenlåter sig förenas. De människor som är allra mest utsatta ochgravt handikappade kostar vanligen betydligt mer ängenomsnittet. Stöden måste göra en tydlig åtskillnad beroendepå om verksamhet drivs på kommersiella grunder eller om det ärfråga om annan verksamhet. ska se till att de allramest utsatta individerna är de som först kommer i fråga när detgäller nya arbetstillfällen. Regelverk och föreskrifter måstetydliggöras med avseende på vem som kan anses varaarbetshandikappad och därmed i behov av stöd. De övergripandemålen måste förtydligas i syfte att motverka målkonflikter.Stöden till de arbetshandikappade bör kontinuerligt utvärderasoch redovisas offentligt. Inte minst unga människor medarbetshandikapp blir förtidspensionerade fastän de egentligenbåde vill och kan arbeta. vill genomföra ettreformprogram som ska ge ökad respekt, stöd och rimligavalmöjligheter för arbetshandikappade. Uppdraget att gearbetshandikappade rehabilitering och ökade möjligheter tillarbete på den reguljära arbetsmarknaden måste stärkas ochbetonas och resultaten bör redovisas . I motionen anförsockså att lönebidragen är felkonstruerade. Varkenarbetsförmedlingen, arbetsgivaren eller arbetstagaren har någotskäl att se till att lönesubventionen ligger på rätt nivå.I motion A375 yrkande 14 anför att det måste finnasalternativ även för personer som inte kan beredas arbete på denreguljära arbetsmarknaden. är ett sådant. Samhallsverksamhet bör renodlas så att den enbart inriktas påfunktionshindrade som inte kan konkurrera på den reguljäraarbetsmarknaden. konkurrerar med sina produkter ochtjänster på den öppna marknaden, och vinstkravet leder till attmånga anställda inte känner lugn och trygghet i sitt arbete.Folkpartiet yrkar att vinstkravet på ses över.I motion A261 yrkande 7 i denna del framför bör decentraliseras och att parkeringstillstånd förhandikappade inte bör förmånsbeskattas. yrkar attregeringen ges till känna att den bör återkomma medförslag som underlättar funktionshindrades situation.I motion A283 av och (båda s)anförs att i den utredning som har gjorts om var ettav förslagen att hitta fler aktörer på arbetsmarknaden förarbetshandikappade. Regeringen bör pröva möjligheten attSamhall AB får ett ökat ansvar för de människor som efter 300arbetslöshetsdagar fortfarande inte har något arbete.Regeringen bör även hitta ett modernare namn på framtidensSamhall AB.I motion A343 av () anförs att erfarenhetervisar att man i samband med ställningstagande till nyttlönebidrag eller vid omprövning av tidigare bidrag alltförsällan aktualiserar möjligheten att anpassa arbetsplatsen medhjälpmedel. Ansvariga myndigheter bör införa som regel att isamband med ställningstagande till lönebidrag aktualiseramöjligheterna till arbetshjälpmedel.I motion A272 av () framhålls att det belopppå som arbetsgivare kan få i ersättning förmerkostnaderna att anställa en synskadad inte höjts . Nivån bör återställas till det reella värde beloppethade när det fastställdes.I motion A318 av m.fl. (mp), motion A323 av IngegerdSaarinen m.fl. (mp) och motion A324 av ochUlf (båda mp) framhålls den arbetsmarknadspolitiskabetydelsen som sociala kooperativ kan ha för arbetshandikappadeoch andra svaga grupper. I motion A318 anförs att det ärmärkligt att uppdrag och projektbidrag inom socialt företagandeenbart förmedlas via näringspolitiken. Uppdraget att utvecklasocialt företagande som ett medel för att bekämpa arbetslöshet,inte minst för utsatta grupper, bör huvudsakligen utföras viaAMV. I motion A323 anförs att sociala arbetskooperativ skullekunna vara en framgångsrik metod bl.a. för integrering ochrehabilitering. Man vill se en vidgad arbetsmarknad där mångafler behövs och kan känna sig välkomna, och man vill belysa hursociala arbetskooperativ kan vara ett medel för att uppnådetta. I motion A324 föreslås kartläggning av hinder ochförslag för att undanröja dessa.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar liksom regeringen svårigheterna att nå måleninom och delar regeringens uppfattning om inverkanav det försämrade arbetsmarknadsläget och svårigheterna atthitta kostnadseffektiva lösningar på problemen. 2003 avlämnadesutredningen (SOU 2003:56). Regeringen haraviserat att man kommer att lämna en proposition under våren2005 som behandlar utredningens förslag. Utskottet vill inteföregripa detta arbete.Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna A250yrkandena 1-7 (m), A261 yrkande 7 i denna del (c), A272 (c),A283 (s), A318 (mp), A323 (mp), A324 (mp), A343 (s) och A375yrkande 14 (fp).LönebidragPropositionenRegeringen aviserade budgetproposition att manskulle lägga förslag som utgick från lönebidragsutredningensbetänkande "Arbetskraft" (SOU 2003:95) i samband medbudgetpropositionen för . Regeringen anger nu ibudgetpropositionen att förslagen kräver ytterligareberedningstid och att en proposition kommer att läggas undervåren 2005.MotionernaKristdemokraterna framhåller i motion A356 yrkande 26 att detär nödvändigt att tillförsäkra arbetshandikappade möjlighetentill ett fortsatt aktivt arbetsliv. Lönebidragen är etteffektivt instrument att slussa in arbetshandikappade påarbetsmarknaden. I den förordningen som gäller förlönebidragsanställning bör det på nytt införas en paragraf sominnebär att om det finns risk för att uppsägning föreligger vidomförhandling av bidraget ska en sänkning av nivån integenomföras. Möjlighet till en ersättning på vidanställning i ideella organisationer ska gälla såväl vidnyanställningar som för dem som innehade anställning tidigare.I motionen görs bedömningen att det är möjligt att både nyttjastödet så att fler kommer ut i ordinarie arbetsliv medlönebidrag och att höja taket. En höjning till bedömskosta per år.Centerpartiet förordar i motion A261 yrkande 7 i denna del atttaket för lönebidraget höjs. Av Centerpartietsbudgetproposition för utgiftsområde 13 framgår att man föreslåren höjning till samt en höjning avåldersgränsen till 67 år.I motion A227 av m.fl. (s), motion A246 avBirgitta och (båda s), motion A247 avBritta och (båda s), motion A249 avBarbro och (båda s), motionA253 av och (båda s), motionA254 av och (båda s), motionA256 av m.fl. (s), motion A275 av GunillaCarlsson i och (båda s), motionA258 av och (båda s), motion A284 avLars Wegendal m.fl. (s), motion A325 av m.fl.(s), motion A344 av () och motion A363 avGunnar () tas lönebidraget upp. Gemensamt förmotionerna är att man vill höja taket för bidragsgrundandeinkomst över nuvarande . I motion A246 också höja högsta ålder från 65 till . I motion A258vill man höja åldersgränsen för lönebidraget från 65 till 67 åroch dessutom höja ersättningen för anpassning av arbetsplatserså att den i fast penningvärde motsvarar den nivå ersättningenhade när den infördes. I motionerna A254 och A284 vill manverka för pooler i vilka en grupp lönebidragsanställda ingår. Imotion A344 föreslås att finansiering av höjd bidragsgrundandelön sker genom att antalet lönebidrag reduceras. I motion A363yrkas att lönebidrag inte ska kunna ges för anställningar iföretag som saknar kollektivavtal.I motion A205 av de () yrkas attåtgärder för personer med funktionshinder som lönebidrag,personligt biträde och rätt till hjälpmedel ändras så attbidragsberättigade ska kunna vara kvar längre i arbetslivet.I motion A217 av () yrkas att antaletlönebidragsanställningar ska öka för att fler med nedsattarbetsförmåga ska kunna beredas sysselsättning.Lönebidragsanställningar kan vara det bästaalternativet för dem det berör. Det som annars återstår är oftaförtidspension.I motion A362 av () framhålls att bådeindividen och samhället vinner på att fler personer kananställas med lönebidrag. Individen känner sig behövd ochlönebidragsarbete minskar utmattningen hos aktiva föräldrar ochvuxna som måste sköta föreningslivets alla ekonomiska ochadministrativa göromål. Detta kräver att taket för denbidragsgrundande inkomsten höjs.I motion A216 av och (båda kd)påpekas att lönebidragsanställning ger ökat tillträde tillarbetsmarknaden och har stor betydelse förfolkrörelse- och föreningslivet. Behovet av att höja den högstabidragsgrundande lönenivån framhålls.I motion A298 av () anförs att sedanuppgick utbetalda lönebidrag i genomsnitt till avlönesumman för att ligga på . Idrottsrörelsen menaratt ca 5 000 lönebidragsanställningar har försvunnit. Därförbör taket för bidragsgrundande lön höjas.I motion A281 av och (båda mp) anförs attdet finns ett behov av att höja den högsta bidragsgrundandelönenivån för lönebidrag utan att förändra den totala kostnadeni föreslagen budget. Detta kan ske genom att antalet personermed lönebidrag minskas.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar med tillfredsställelse att under de senasteåren alltfler personer med arbetshandikapp har kunnat beredasplats i ett meningsfullt arbetsliv. Enligt AMS statistik var2003 56 400 personer anställda med lönebidrag. Trenden harvarit stadigt ökande . Trots denna positivautveckling anser utskottet att det behövs förändringar inompolitikområdet, vilket bland annat påtalats i utredningen(SOU 2003:95).Utskottet har , senast i betänkande2003/04:AU1, behandlat motioner om höjt tak förbidragsgrundande inkomst för lönebidrag, höjning av högstaålder för anställning med lönebidrag och höjt stöd tillpersonligt biträde.I betänkande 2000/01:AU1 uttalade sig utskottet förmöjligheten att justera nivån på den bidragsgrundande lönen motbakgrund av den positiva utvecklingen av ekonomin som då ansågsföreligga, vilket gav regeringen till känna. Fråganom en åldersgräns för att delta i arbetsmarknadspolitiskaprogram har behandlats i betänkande 2000/01:AU10, som avsågrätten att stanna kvar i anställningen till ålder.Utskottet konstaterade med anledning av motioner om enmotsvarande rätt att kunna fortsätta i arbetsmarknadspolitiskaprogram, att förordningen om arbetsmarknadspolitiska programinnebär att en anvisning ska vara arbetsmarknadspolitisktmotiverad. Det betyder att den ska framstå som lämplig både förden enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitisktperspektiv. Motsvarande gäller enligt förordningen om särskildainsatser för personer med arbetshandikapp. Den höjdaåldersgränsen när det gäller anställning borde enligt utskottetinte medföra att personer i olika arbetsmarknadspolitiskaprogram eller i olika former av subventionerade anställningargenerellt skulle ha motsvarande rätt att delta till den högreåldern. Skäligheten måste prövas mot de allmännaförutsättningarna som gäller för de olika programmen, vilket iallmänhet borde leda till slutsatsen att en insats inte ärarbetsmarknadspolitiskt motiverad ur ett övergripandeperspektiv. Med tanke på att den som fyllt har sinförsörjning tryggad genom garantipension är en anvisning iregel inte heller motiverad av hänsyn till individen. Utskottetville emellertid inte utesluta att bedömningen i något fallkunde bli den motsatta.