bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — I fempartiöverenskommelsen om det nyaålderspensionssystemet ansåg man att dessa medelborde användas till mer angelägna delar avgrundskyddet i pensionssystemet. Skillnaderna ipensionsnivåerna för gifta respektive ogifta har singrund lag om folkpensionering ochmotiverades i huvudsak med att det är en allmänerfarenhet från den svenska folkpensioneringen atttvå makar som båda har folkpension i regel haravsevärt lättare att reda sig på sina pensioner änvad en ensamstående pensionär har.Utskottet gjorde den bedömningen att nuvaranderegler innebär att pension under mycket lång tidframöver kommer att utges med olika stora beloppberoende på om vederbörande pensionär är gift ellerogift. När personer som fullt ut omfattas av det nyapensionssystemet går i pension kommer skillnaden attminska märkbart och begränsa sig till den grupp somuppbär garantipension. I den mån antaletgarantipensionärer minskar till följd av en gynnsaminkomstutveckling kommer även det att minskaskillnaden i fråga. Mot bakgrund av att kostnadenför att likställa pensionen för gifta och ogifta ärbetydande, förutsatt att den lägre nivån avses blihöjd, och skulle tränga undan utrymmet för andraangelägna reformer inom pensionsområdet kundeutskottet inte ställa sig bakom en sådan åtgärd.Utskottet vidhåller denna inställning ochavstyrker därmed motionerna Sf217 och Sf273.20:2 Efterlevandepensioner till vuxnaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag omförlängning av omställningspensionen från 10till 12 månader.Vidare bör bifalla regeringensförslag om medelsanvisning till anslaget 20:2Efterlevandepensioner till vuxna.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden omänkepensioner och om attomställningspensionen skall förlängas tilldess barnen fyllt 18 år.Gällande ordningOmställningspension utges sedan den 1 januari 2003under av från dödsfallet (föreden var tiden och var tiden sexmånader). Förlängd omställningspension utges underytterligare om den efterlevande harvårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barnunder som vid dödsfallet stadigvarandevistades i makarnas hem. Är något eller några avbarnen yngre än gäller attomställningspension, utöver den inledande perioden,utges till dess att det yngsta barnet fyllt tolv år.Som en utfyllnadsförmån till den inkomstrelateradeomställningspensionen finns det en garantipension,som kan utges som deninkomstrelaterade förmånen. De inkomstrelateradeefterlevandepensionerna följsamhetsindexeras fr.o.m.årsskiftet 2004.I 16 kap. 10 § AFL anges att till den som har rätttill såväl sjukersättning i form avgarantiersättning som garantipension tillänkepension utges endast den till beloppet störstaav förmånerna.PropositionenAnslaget omfattar de inkomstrelaterade förmånernaänkepension, omställningspension, förlängdomställningspension och särskildefterlevandepension.Anslaget omfattar också, som en utfyllnad,garantipension till dessa förmåner.Regeringen föreslår att för budgetåret2005 till anslaget 20:2 Efterlevandepensioner tillvuxna anvisar ett ramanslag på 15 734 miljonerkronor.Vidare föreslås att den tid somomställningspension och garantipension tillomställningspension utges till efterlevande som inteuppnått skall förlängas från 10 månader till12 månader för dödsfall som inträffar den 1 januari2005 eller . Förslaget beräknas kosta 9miljoner kronor för 2005.Motioner utan anslagseffekt budgetåret 2005I motionerna Sf232 yrkandena 1-3 av () och Sf320 av () yrkandena 1,3 och 4 begärs tillkännagivanden om ettåterställande av änkepensionerna, om attomställningspensionen för efterlevande skallförlängas till dess barnen fyllt och om rättenför änkor att vid sjukpension få behållaänkepensionen till . Motionärerna anseratt änkorna har diskriminerats i förhållande tillövriga pensionärsgrupper genom inkomstprövning ochborttagandet av särskilt grundavdrag.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som välkomnar och tillstyrker regeringensförslag om förlängning av omställningspensionen ochgarantipensionen till omställningspension från 10till 12 månader, har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning.Av de mätningar RFV gjort för att visa effekter förefterlevande före och efter ett dödsfall, och iförhållande till andra grupper, framgår att denekonomiska standarden ofta förändrats till detbättre men att utfallet varierade beroende på bl.a.inkomst, ålder och barn. Överlag visade mätningarnaatt förbättringarna var störst för barnfamiljer.Flertalet inkomster har ingått och inte barainkomster från socialförsäkringarna. Studierna visaratt den pensionsgrundande inkomsten för efterlevandekvinnor med eller utan barn förblir oförändrad närdödsfallet inträffar men attefterlevandeersättningen gör att den totalainkomsten ökar med för kvinnor med barn.Detta beror främst på att barnpension tillkommer.För efterlevande män med barn motsvarar ökningencirka 20 %.Folkpension i form av änkepension har sedan den 1april 1997 varit inkomstprövad. Inkomstprövningenavskaffades i samband medanpassningen av reglerna för änkepension tillålderspensionsreformen. Effekterna av detta ikombination med avskaffandet av det särskildagrundavdraget har enligt budgetpropositionen medförtbetydande nettoförändringar för flertalet av de ca40 000 personer som uppbar folkpension i form avänkepension. De allra flesta fick höjningar som imånga fall var betydande.Till följd av pensionsreformen anpassades reglernaför efterlevandepension och samtliga pensionerräknades om . RFV har i sinuppföljning av faktiskt utfall mellan december 2002och studerat hurefterlevandepensionerna efter skatt förändrades tillföljd av omräkningarna. Av denna studie framgår attalla änkor utom tolv fått ett höjt netto. Hänsyn harinte tagits till skatteeffekter till följd avarbetsinkomster.Mot bakgrund av det anförda samt de förbättringarför efterlevande som föreslås anser utskottet attmotionerna Sf232 yrkandena 1-3 och Sf320 yrkandena1, 3 och 4 bör avslås.20:3 Bostadstillägg till pensionärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill förbättringar av BTP och SBTP, genomhöjning av bostadskostnadsgränsen för den somfyllt 65 år.Vidare bör bifalla regeringensförslag om medelsanvisning till anslaget 20:3Bostadstillägg till pensionärer. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelstilldelning för anslaget.Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden omatt utreda förutsättningarna för attförbättra BTP, om BTP vid boende i särskildboendeform, om att utgå från faktiskaboendekostnader vid beräkningen av BTP och omförbättrad information om BTP.Jämför reservation 59 (v).Gällande ordningI och med ålderspensionsreformen har fr.o.m. 2003det särskilda grundavdraget för pensionäreravskaffats. För att kompensera för detta harbruttopensionerna höjts. Det tidigare systemet förBTP har anpassats till de höjda bruttopensionerna.Det nya BTP skall vara tidsbestämt ochutgångspunkten är att beslut om BTP skall gällaunder . Är förhållandena okomplicerade kanbeslutsperioden i stället vara upp till . Förrätt till det nya BTP krävs att den försäkrade haren huvudsaklig och långsiktig försörjning av pensioneller uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning.För ensamstående bidragstagare lämnas BTP medhögst av bostadskostnaden till den del dennainte överstiger . För en giftbidragstagare lämnas BTP av dennes del avbostadskostnaden till den del denna inte överstiger2 . Bostadskostnaden för giftbidragstagare, vars make inte är berättigad tillBTP, beräknas till hälften av makarnas totalabostadskostnad - till skillnad från tidigare reglerdär BTP beräknades efter hela bostadskostnaden.Samtidigt har ett fribelopp införts vidinkomstberäkningen för den make som saknar rätt tillBTP, vilket delvis neutraliserar denna försämring.Inkomstbegreppet följer i huvudsakskattelagstiftningen med vissa tillägg. Bland annatgörs tillägg för förmögenhet beräknad per den 31december året före det år då ansökan om BTP görs.Som förmögenhet räknas den skattepliktigaförmögenheten beräknad med bortseende från värdet avprivatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt somutgör den sökandes permanentbostad samt skulder medsäkerhet i denna egendom.Förutom BTP kan SBTP betalas ut som en utfyllnadom inkomsten understiger summan av en skäligbostadskostnad och en skälig levnadsnivå. Som skäligbostadskostnad anses en kostnad på högst 5 700 krper månad för ogift och för gift pensionär.En skälig levnadsnivå anses motsvara129,av prisbasbeloppet för ogift och förgift pensionär.BTP utges endast för den bostad där denbidragsberättigade har sitt huvudsakliga boende(permanentbostaden). För bostad i särskildboendeform lämnas BTP endast för boende i lägenheteller för boende i en- och tvåbäddsrum.PropositionenAnslaget omfattar bostadstillägg tillpersoner med ålders- eller efterlevandepension samtsärskilt bostadstillägg till dessa.Utgifterna för bostadstillägg till personer medsjuk- eller aktivitetsersättning redovisas fr.o.m.2005 under utgiftsområde 10, anslaget 19:2Aktivitets- och sjukersättning m.m.Regeringen föreslår att för budgetåret2005 till anslaget 20:3 Bostadstillägg tillpensionärer anvisar ett ramanslag på 7 522 miljonerkronor.Vidare föreslås att bostadstillägg till den somhar fyllt fr.o.m. den1 skall utges för av enbostadskostnad för den som ärogift och för den som är gift.Gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning avsärskilt bostadstillägg för pensionärer som harfyllt föreslås fr.o.m. samma tidpunkt höjastill 5 870 respektive för den somär ogift respektive gift. Förslagen beräknas kosta200 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf364 yrkande 6att anvisar mer än vadregeringen föreslagit. Motionärerna anser attfritidsfastighet inte skall ingå i underlaget förinkomstprövning av BTP fr.o.m den 1 januari 2005.Vid inkomstprövningen beaktas inte eventuellt värdeav ett småhus som är den sökandes permanentbostad,däremot värdet av en fritidsfastighet. Detta kanibland stå i strid med ambitionen att människor medlikartade förhållanden också skall behandlas likainom olika trygghets- eller bidragssystem. Det kanockså få den olyckliga effekten att påskyndaavyttringen av ett fritidshus som kan ha storbetydelse för den äldres livskvalitet.Även m.fl. (kd) begär, i motion Sf358yrkande 4, att beslutar attfritidsfastighet inte skall medräknas i underlagetför inkomstprövat BTP. Fritidsfastigheter kan ha ettså högt taxeringsvärde att det omöjliggör BTP. Detär inte rätt att människor skall tvingas till enförsäljning av fastigheten och därmed till enförsämring av livskvaliteten för att erhålla BTP. Iyrkande 6 i denna del begärs att anvisar90 mer än vad regeringen föreslagit.Birgitta m.fl. (c) föreslår i motion Sf370i denna del att anvisar 2 200 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit.Motionärerna anser att av bostadskostnaden upptill skall kunna läggas tillgrund för BTP.Övriga motionerLars m.fl. (v) begär i motion Sf362 yrkande 16ett tillkännagivande om att utreda förbättringar avBTP. Det behövs ytterligare förbättringar förlåginkomstpensionärerna, varav är kvinnor, ochdet finns fortfarande stora skillnader mellankvinnor och män som grupp. Regeringen bör utreda huren stegvis höjning av BTP till kan genomföras.I motion Sf201 av () begärsförslag om att boende i flerbäddsrum ibidragsavseende jämställs med boende i en- ochtvåbäddsrum. Motionären påpekar att BTP inte kanutges för den som bor i rum med fler bäddar än två.I motionerna Sf339 av och () och Sf407 av Per ochBarbro () begärs tillkännagivandenom beräkning av BTP. Motionärerna anser attboendekostnaden bör utgå från faktiska kostnader ochatt schablonberäkning för elkostnad ses över.Kostnaderna för uppvärmning har stigit kraftigt ochäldre har ofta små möjligheter att bytauppvärmningssystem.Catherine () begär i motion Sf410 etttillkännagivande om att man bör överväga attunderlätta ansökningsförfarandet samt ökainformationsinsatserna när det gäller BTP och SBTP.Pensionärer som är berättigade ansöker inte alltidpå grund av bristande kunskap eller administrativtkrångel.Utskottets ställningstagandeAnslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärerUtskottet kan konstatera att en rad förbättringar avbostadstilläggen, som i första hand gynnar den grupppensionärer som har de lägsta inkomsterna, däriblandmånga kvinnor, har genomförts de senaste åren.Därutöver kan utskottet nu välkomna en ytterligareförbättring genom att den högsta bostadskostnad somfår läggas till grund för beräkningen av BTPföreslås höjas. Enligt utskottets mening måsteambitionen även fortsättningsvis vara att förbättraför dem med de lägsta inkomsterna. Detta synsättligger dessutom i linje med det för politikområdetfastställda målet, som bl.a. innebär att personermed låg eller ingen inkomstrelaterad pension skallgaranteras ett värdesäkrat grundskydd. Med hänsynhärtill kan utskottet inte ställa sig bakom krav påförsämringar av BTP.När det gäller innehav av fritidsfastighetvidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande(senast i bet. 2003/04:SfU1) att det är rimligt attinte enbart kapitalavkastningen utan även självaförmögenhetsinnehavet påverkar denbidragsberättigades rätt till BTP. I den nya BTP-lagen, som trätt i kraft den1 , är stödet utformat som ettindividinriktat stöd av grundskyddskaraktär, därbidragstagarens samlade ekonomi skall vara avgörandeför rätten till stöd. Värdet av fritidsfastighet ärinte undantaget vid beräkningen avförmögenhetstillägget och därmed inte heller vidberäkning av den bidragsgrundande inkomsten. mening finns det inte skäl att undantavärdet av fritidsfastighet vid beräkningen av denbidragsgrundande inkomsten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning samt förslaget om att förbättra BTPoch SBTP. Utskottet avstyrker därmed motionernaSf364 yrkande 6, Sf358 yrkandena 4 och 6 i denna delsamt Sf370 i denna del.Övriga motionerAv budgetpropositionen framgår att studierbeträffande effekterna av omräkningarna av gamlatill nya BTP, som gjorts av RFV och inomSocialdepartementet, visar att av BTP-tagarnahar fått en ökning medan resten fått en minskning avBTP. Vidare anges i propositionen att medelbeloppetför BTP fortsätter att öka, främst till följd avökade bostadskostnader. Andelen avålderspensionärerna som får BTP minskar trendmässigtoch fler kvinnor än män uppbär bostadstillägg.Som anförts under tidigare avsnitt anser utskottetatt när det finns ett utrymme för ekonomiskaförbättringar så bör det användas selektivt, så attde pensionärer som har lägst inkomster får enförbättrad standard. Utskottet kan också konstateraatt regeringen nu föreslår förbättringar av BTP,genom en höjning av bostadskostnadsgränsen.Utskottet ser mycket positivt på detta då BTP utgören viktig inkomstkälla för pensionärer med lågainkomster. Utskottet utgår från att regeringen nogaföljer utvecklingen när det gäller situationen förde pensionärer som har lägst inkomster och attdärvid även beaktas skillnader mellan kvinnor ochmän som grupp. Enligt utskottets mening är etttillkännagivande om en utredning om ytterligareförbättringar av BTP inte behövligt. Motion Sf362yrkande 16 avstyrks med det anförda.När det gäller motionsyrkande om att BTP skall kunnautgå vid boende i flerbäddsrum har utskottettidigare avstyrkt ett sådant yrkande, senast ibetänkande 2003/04:SfU1. Utskottet anförde då attenligt såväl tidigare bestämmelser som debestämmelser som trätt i kraft den 1 januari 2003gäller för bostad i särskild boendeform att BTPendast lämnas för boende i lägenhet eller för boendei en- och tvåbäddsrum. I proposition 2001/02:119ansåg regeringen att det är tveksamt om boende itvåbäddsrum bör berättiga till BTP. Eftersom allainte önskar eget rum, t.ex. två makar som delar rum,gjorde regeringen dock bedömningen att BTP ävenfortsättningsvis bör kunna lämnas för boende itvåbäddsrum.Utskottet har i betänkande 2001/02:SfU17 ansettatt det måste finnas möjlighet att få BTP för boendei tvåbäddsrum under förutsättning att de boendesjälva valt det. Däremot är det i princip interimligt att BTP lämnas för ofrivilligt sådantboende. Att införa en regel som ger rätt till BTPvid frivilligt boende i tvåbäddsrum men inte annarsvar emellertid inte någon framkomlig väg. Så längeboende i tvåbäddsrum existerar torde en sådan regelleda till att även personer som inte valt denna formav boende kommer att hävda motsatsen för att komma iåtnjutande av BTP. Emellertid utgjorde detförhållandet att det fortfarande förekom ofrivilligtboende i tvåbäddsrum det stora problemet. För attråda bot på detta problem var det enligt utskottetsmening viktigt med en fortsatt satsning påenbäddsrum i särskilt boende. Utskottet förutsatteatt kommunerna skulle fortsätta att verka för enminskning av antalet tvåbäddsrum till förmån förenbäddsrum och framhöll att om så inte skedde kundefrågan behöva aktualiseras på nytt.Utskottet anser alltjämt att det inte finns någonannan lösning på problemet än en fortsatt satsningpå enkelrum i särskilda boenden och att det därför iförsta hand måste ankomma på kommunerna att minskasitt bestånd av tvåbäddsrum till förmån förenkelrum. Utskottet avstyrker därmed motion Sf201.I och med ålderspensionsreformen har fr.o.m. 2003det särskilda grundavdraget för pensionäreravskaffats. För att kompensera för detta harbruttopensionerna höjts och det tidigare systemetför BTP har anpassats härtill. Bland annatinkomstbegreppet har förändrats och följer ihuvudsak skattelagstiftningen med vissa tillägg.Utskottet, som vill peka på att effekterna avomräkningen av BTP måste slutligt analyseras, anseratt reglerna för beräkning av bostadskostnad inomBTP inte nu bör ändras. Utskottet utgår också frånatt RFV, som meddelar föreskrifter om beräkning avbostadskostnad, följer utvecklingen när det gällerexempelvis elkostnader. Utskottet avstyrker med detanförda motionerna Sf339 och Sf407.I budgetpropositionen anges att erfarenhetsmässigtfinns ett inte obetydligt antal pensionärer som harrätt till BTP men som inte har ansökt ombostadstillägg. Antalet samt orsakerna till detta ärdock inte kända. På uppdrag av regeringen har RFVdärför inlett ett arbete för att försöka utreda hurmånga pensionärer som är berättigade till BTP mensom inte sökt detta.Utskottet anser att det måste ankomma påFörsäkringskassan att på bästa sätt informera ombostadstillägget. Administrativt krångel skallaldrig medföra att någon avstår från att sökabostadstillägg. Utskottet anser att den pågåendeöversynen av mörkertalet när det gäller BTP böravvaktas och avstyrker därmed motion Sf410.20:4 ÄldreförsörjningsstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:4Äldreförsörjningsstöd.Riksdagen bör även bifalla regeringensförslag om höjning av gränsen för skäligbostadskostnad vid beräkning av stödet.Vidare bör avslå motionsyrkande omändrade regler för äldreförsörjningsstödet.Jämför reservation 60 (m).Gällande ordningÄldreförsörjningsstöd, som infördes , är heltinkomstprövat och skall garantera de personer som ärbosatta i och är eller äldre en vissskälig levnadsnivå. Dessutom kan ersättning ges fören skälig bostadskostnad på högst per månadför den som är ogift och för den som ärgift, dvs. samma nivå som gäller för SBTP. De somkan beviljas äldreförsörjningsstöd är personer somhar fyllt och som inte uppfyllerbosättningskravet för oavkortad garantipension. Depersoner som är berättigade tilläldreförsörjningsstöd var tidigare i storutsträckning hänvisade till socialbidrag.PropositionenI propositionen föreslås att till anslaget 20:4Äldreförsörjningsstöd anvisar ett ramanslag på 616miljoner kronor.Vidare föreslås att gränsen för skäligbostadskostnad vid beräkning aväldreförsörjningsstöd fr.o.m. den 1 januari 2005skall höjas till för den som ärogift och till för den som är gift.Motion utan anslagseffekt budgetåret 2005I motion Sf357 av m.fl. (m)yrkande 16 begärs förslag om att göraäldreförsörjningsstödet skattepliktigt och låtastödet vara lika högt som garantipensionen iålderspensionssystemet. Motionärerna anför att 2003låg stödet på samma nivå som garantipensionen gjordeefter skatt. Höjning av kommunalskatten haremellertid gjort att äldreförsörjningsstödet nu ivissa fall är högre än garantipensionen. Dettakompenseras dock troligen genom BTP, men uppfattasav många pensionärer som djupt orättvist. En ändringav reglerna för äldreförsörjningsstödet får intemedföra att stödet blir exportabelt.Utskottets ställningstagandeÄldreförsörjningsstödet som infördes den 1 januari2003 är en helt inkomstprövad förmån som skallgarantera personer som är bosatta i och är65 år eller äldre en viss skälig levnadsnivå. De somkan komma att beviljas äldreförsörjningsstöd ärpersoner som inte uppfyller bosättningskravet föroavkortad garantipension. Antalet personer medäldreförsörjningsstöd uppgår till ca 12 000.Det är den enskildes inkomster som avgör rättentill äldreförsörjningsstöd. Inkomstprövningen skerenligt särskilda regler som i stort anknyter tillden inkomstprövning som görs vid BTP. Stödet ärutformat så att behov av långvarigt försörjningsstödenligt socialtjänstlagen inte skall uppstå och kanpå så sätt ses som ett alternativ tillsocialtjänstens försörjningsstöd. Stödet har därförutformats som en skattefri ersättning i likhet medexempelvis BTP. Genom äldreförsörjningsstödetsutformning har stödet som omfattas av förordningen(EEG) nr 1408/71 ansetts vara en ickeavgiftsfinansierad kontantförmån. Stödet behöverdärför inte exporteras.Av budgetpropositionen framgår att RFV haftregeringens uppdrag att analysera och göra enbedömning av träffsäkerheten av de nya reglerna. RFVhar i en delrapport (dnr S2003/8659/SF) gjort enjämförelse av socialbidragstagare 2002 som fåttsocialbidrag med dem somfick äldreförsörjningsstöd 2003. Jämförelsen visaratt träffsäkerheten med stor sannolikhet är mycketgod. Ett mer säkert resultat om träffsäkerheten kandock ges först när statistik finns.Utskottet kan konstatera att genom att införa ettäldreförsörjningsstöd har behovet av långsiktigtsocialbidragsberoende bland äldre så långt möjligteliminerats. Detta var också syftet med införandetav ett äldreförsörjningsstöd.Mot bakgrund av det anförda och då stödet funnitskortare tid än kan ytterligare förändringutöver den i propositionen föreslagna inte ansespåkallad. Utskottet avstyrker därmed motion Sf357yrkande 16.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning samt förslaget om att förbättraäldreförsörjningsstödet genom en höjning av gränsenför skälig bostadskostnad.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghetför familjer och barnPolitikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattarutgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer ochbarn samt anslaget 21:1 Bostadsbidrag inomutgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande. till barnfamiljerna ärstudiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxa inombarnomsorgen (utgiftsområde 16).I utgiftsområde 12 ingår barnbidrag inklusiveflerbarnstillägg och förlängt barnbidrag,föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning,underhållsstöd, bidrag till kostnader förinternationella adoptioner, barnpension ochefterlevandestöd till barn, vårdbidrag förfunktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår.För beräknas utgifterna förpolitikområdet öka med 10,9 miljarder kronor.Utgifterna inom politikområdet uppgick till55,och överensstämmer i principmed anvisade medel.Riksdagen har , i enlighet med regeringensförslag, fastställt ramen för utgiftsområde 12 till56 (bet. 2004/05:FiU1, rskr.2004/05:47).Familjepolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a. ominförande av barndagar, om ändradmålformulering för utgiftsområdet och omfamiljepolitikens inriktning i övrigt.Jämför reservationerna 61 (m), 62 (kd) och 63 (v).PropositionenMålet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna ide ekonomiska villkoren mellan familjer med och utanbarn skall minska inom ramen för den generellavälfärden.Barnens bästa är en viktig princip som tillsammansmed den generella välfärden utgör grunden förregeringens arbete inom familjepolitiken.