bet · GR01BOU6 · 2004-02-19 00:00:00 — Funktionen skall ha somuppgift att genomföra den nationella strategins inledande åtgärder underen tid av tre år.Bostadsutskottet kan konstatera att det av regeringen initierade arbetetligger väl i linje med tillkännagivande om en ökad träanvändning.Förslagen i den avlämnade rapporten med en strategi för ökatbyggande i trä sammanfaller också med inriktningen i de aktuella motionerna.Utskottet kan mot denna bakgrund inte se skäl till ett nytttillkännagivande från med önskemål om ett fortsatt programarbete.Regeringen måste självfallet ges möjlighet att bereda och ta ställningtill de förslag som presenterats. Det får förutsättas attregeringen därefter för i lämpligt sammanhang redovisar resultatetav dessa överväganden.Mot bakgrund av det pågående arbetet för en ökad träanvändning avstyrkerutskottet således motionerna 2003/04:Bo250 (s), 2003/04:Bo263 (c) yrkande7 och 2003/04:MJ409 (kd) yrkande 13.Tillgängligheten i boendemiljönUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omkrav på tillgänglighet, jämför reservation 15 (fp, kd, c),behovet av hissar, jämför reservationerna 16 (v) och 17 (c).Krav på tillgänglighetFrågor om tillgängligheten för funktionshindrade i den byggda miljön tasupp i tre motioner. Förslagen gäller bl.a. att de krav som ställs i plan-och bygglagen på tillgänglighet och användbarhet för funktionshindradeskall förstärkas eller förtydligas.I motion 2003/04:Bo261 (kd) yrkande 3 föreslås att mot bakgrundav pågående arbete bör påtala behovet av skärpta ochförtydligade lagkrav om tillgängligheten till byggnader och utemiljöer.Motionärerna framhåller också att äldre- och handikapporganisationernasmöjlighet till samråd i plan- och byggärenden måste stärkas, atttillgängligheten vid universitet och högskolor bör förbättras och att arkitekterm.fl. bör ha särskild utbildning i handikappkunskap.Även enligt motion 2003/04:So642 (kd) yrkande 3 behöver kraven påtillgänglighet i PBL skärpas. bör mot bakgrund av PBL-kommitténsarbete understryka vikten av att det byggs tillgängligt och att ytterligareanpassningsåtgärder vidtas i det äldre byggnadsbeståndet.I motion 2003/04:So504 (fp) yrkande 26 föreslås att understrykerbehovet av full tillgänglighet till skola och fritidsaktiviteter förfunktionshindrade barn och ungdomar. Motionärerna hänvisar till att mångaskolor, fritidsgårdar, simhallar m.m. inte är handikappanpassade.Detbör inledningsvis framhållas att det inom bostadsutskottet sedan längerått en bred enighet när det gäller betydelsen av att tillgänglighetsfrågornages stor uppmärksamhet i planeringen och byggandet av den fysiska miljön.Utskottet delar således motionärernas syn i denna fråga. Arbetet med attförbättra tillgängligheten måste drivas vidare tills vi uppnått ettsamhälle som kan sägas erbjuda en god tillgänglighet för hela befolkningen.Utskottet vill med anledning av motionsförslagen om en skärpning avregelsystemet om tillgänglighet erinra om det arbete som pågår med dennainriktning och om de genomförda skärpningarna i PBL.Kraven på den byggda miljöns tillgänglighet och användbarhet förfunktionshindrade liksom formerna för hur dessa krav skall kunna hävdas bättreän är centrala frågor i arbete. Kommitténs direktivpekar tydligt ut dessa frågor som en viktig utgångspunkt för översynen avplan- och bygglagstiftningen. Vidare skall kommittén pröva vilka förändringari lagstiftningen som behövs för en effektiv kontroll av att samhällskravenpå byggnader infrias. Rapporter om brister i tillgängligheten även inyproducerade bostadsområden understryker att detta kan vara en väl såviktig fråga i arbetet med att uppnå en bättre tillgänglighet som lagkravenom tillgänglighet i sig. Det hjälper således inte med aldrig så omfattandelagkrav om sedan dessa bestämmelser glöms bort i något led i byggprocessen.Det är därför också viktigt att hitta arbetsformer som gör atttillgänglighetsfrågorna beaktas redan på ett tidigt stadium så att kostsammaändringsarbeten kan undvikas. Kommitténs uppgift att belysahandikapporganisationernas inflytande i plan- och byggprocessen kan få storbetydelsei detta sammanhang.PBL-kommittén har som ett led i sitt arbete med tillgänglighetsfrågornanyligen genomfört ett seminarium med företrädare för berörda myndigheteroch organisationer. Syftet med detta seminarium var att ytterligare belysahur lagstiftningen tillämpas och hur parterna ser på olika vägaratt uppnå en tillgänglig byggd miljö, bl.a. i vad mån problemen kan lösasgenom ändrad lagstiftning.Bostadsutskottet kan således konstatera att överväganden i enlighet medvad som förordas i motionerna redan pågår inom . Utskottetser därför inte något behov av ett tillkännagivande med förslagom tilläggsdirektiv till kommittén i denna fråga.Det kan i sammanhanget också erinras om den skärpning av PBL som träddei kraft och som innebär att föreskrifter med mer preciseradekrav kan utfärdas vad gäller användbarheten för personer med nedsattrörelse- eller orienteringsförmåga i samband med iordningställande ochändring av bl.a. allmänna platser. Vidare infördes en möjlighet att genomföreskrifter ställa krav på att enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighetoch användbarhet skall undanröjas i vissa befintliga miljöer. Det gällerlokaler dit allmänheten har tillträde och allmänna platser. och råd på detta område trädde i kraft den 1 december 2003.Det får förutsättas att takten i det praktiska arbetet med att förbättratillgängligheten nu ökar med sikte på att de s.k. enkelt avhjälpta hindrenskall vara undanröjda inom en snar framtid.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Bo261(kd) yrkande 3, 2003/04:So504 (fp) yrkande 26 och 2003/04:642 (kd) yrkande3.Behovet av hissarYtterligare tre motioner tar upp frågan om tillgängligheten i boendemiljön.Dessa motioner lyfter framför allt fram behovet av hissar för att möjliggörakvarboende för äldre i flerbostadshus.Enligt motion 2003/04:Bo211 (c) bör en utredning analysera det samladebehovet av hissar i alla typer av hyreshus samt kostnaderna för installationav hiss - yrkande 1. En konkret plan bör också utarbetas för hissinstallationoch för en ökad tillgänglighet i hyreshus - yrkande 2.Även enligt motion 2003/04:Bo223 (s) behöver det genomföras en översyn avåtgärder för att underlätta kvarboende. I denna översyn bör det övervägasåtgärder för att stimulera installation av hissar i trevånings hyreshus.I motion 2003/04:Bo235 (v) yrkande 6 föreslås att en utredning tillsättsom ett investeringsbidrag för hissinstallation i samband med ombyggnad.Motionärerna hänvisar bl.a. till att 75 000 trappuppgångar med tre ellerflera våningsplan saknar hiss.Som konstateras i motionerna är avsaknaden av hiss ett stort problem sombl.a. kan omöjliggöra kvarboende för äldre och rörelsehindrade. En stordel av det äldre bostadsbeståndet med flera våningar försågs inte frånbörjan med hiss och kompletteringar i efterhand har bara kommit till ståndi begränsad utsträckning. Den fråga som motionärerna tar upp understrykeratt tillgänglighet inte bara skall ses som ett särintresse för en begränsaddel av befolkningen, utan att det i olika delar av livets skeden blir enviktig fråga för de flesta. Vikten av en sådan syn på tillgänglighetenkommer också att understrykas av en allt större andel äldre i befolkningen.De förändrade krav som ställs på samhället när både antalet och andelenäldre i befolkningen ökar har varit utgångspunkten för den parlamentariskaäldreberedning som avlämnade sitt slutbetänkande Äldrepolitikför framtiden (SOU 2003:91). En av de frågor som har övervägts är hurmänniskors möjligheter att ta ansvar för boende och livsmiljö underåldrandet kan förbättras. Beredningen framhåller bl.a. att regeringen böranalysera behov och möjliga effekter av ekonomiska stimulanser till bl.a.hissinstallationer i flerfamiljshus och ombyggnader av våtutrymmen. Sådanatillgänglighetsskapande åtgärder kan både främja självständighet ochdelaktighet för personer i hög ålder. De kan också leda till att utbudetav goda bostäder för äldre personer ökar, vilket kan bidra till att flerpersoner väljer att byta bostad. I betänkandet framhålls attinsatserna inte får bli så begränsade att människor flyttar till bostädersom bara till en mindre del blivit tillgängliga, t.ex. genom hissinstallationer,men som inte erbjuder goda möjligheter till kvarboende vid behov avomfattande vård och omsorg. Betänkandet kommer att remissbehandlas.Frågan om hur omfattande behovet av hissinstallationer är och hur det börtillgodoses rymmer många aspekter förutom önskemålet om en god tillgänglighet.Det gäller bl.a. de byggnadstekniska och estetiska problem som ofta görsig gällande när hissinstallationer utförs i det äldre bostadsbeståndet,men givetvis också de ekonomiska frågorna. Särskilt de sistnämnda frågornahar övervägt i samband med ett regeringsuppdrag att utredabostadsbeståndets underhållsbehov. Uppdraget redovisades irapporten koll på underhåll. Verket föreslår i rapporten att ettrambegränsat engångsbidrag till hissinstallationer införs. I rapportenredovisas bl.a. förutsättningarna för införandet av ett bidrag och enmöjlig konstruktion. Vidare finns beräkningar av kostnaden för staten medolika bidragsmodeller. Rapporten har remissbehandlats.Av ovanstående kortfattade redovisning framgår att överväganden med deninriktning som föreslås i motionerna har redovisats för regeringen.Ett underlag för vidare ställningstaganden om vilka åtgärder som behövervidtas för att förbättra tillgängligheten i bostadshus utan hiss finnssåledes framtaget. Det får förutsättas att regeringen efter sedvanligtberedningsarbete redovisar sin syn i frågan.Bostadsutskottet anser att motionernas förslag om bl.a. utredning avformerna och kostnaderna för ett stöd till hissinstallationer redan tillstor del får anses vara tillgodosett. I övrigt vill utskottet inte föregriparegeringens vidare överväganden och avstyrker därför motionerna 2003/04:Bo211(c), 2003/04:Bo223 (s) och 2003/04:Bo235 (v) yrkande 6.BostadsanpassningsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omöversyn av villkoren för bostadsanpassningsbidrag, jämför särskilt yttrande5 (fp, c),bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga, jämför reservation 18 (kd,v, c, mp).Översyn av villkoren för bostadsanpassningsbidragI anslutning till de behandlade frågorna om tillgängligheten i boendemiljöntar utskottet här upp förslag som gäller utformningen och tillämpningenav lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag. Enligt denna lag ärkommunerna skyldiga att lämna bidrag till vissa former av anpassning avbostäder i syfte att ge personer med funktionshinder möjlighet till ettsjälvständigt liv i ett eget boende. har som ett led isitt uppföljningsarbete låtit utredningstjänstgöra en genomgång av utveckling och problem i samband med bidragsanvändningenunder senare år.Enligt motion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 24 bör en översyn göras av formernaför bostadsanpassningsbidraget så att samhällets insatser kan nå så mångasom möjligt.Bostadsutskottet instämmer i att villkoren för bostadsanpassningsbidragbör ses över vid behov och att även handläggningen av bidragsansökningarbör ägnas uppmärksamhet. har tillsynsansvaret över kommunernasbidragsverksamhet och bedriver en löpande uppföljning av lagens tillämpning.De senaste förändringarna i lagen genomfördes mot bakgrund avBoverkets uppföljningsarbete. Det får förutsättas att eventuella behov avytterligare revideringar av lagens utformning kan övervägas i samband medverkets återkommande tillsynsrapporteringar till regeringen. Enligt vadutskottet erfarit förefaller emellertid de problem som under desenaste åren uppmärksammat vid tillsynen snarare ha samband med kommunernashandläggning av bidragsärendena än med regelsystemet i sig. Verket planerardärför nya utbildningsinsatser för att förbättra kunskapsläget hoshandläggarna i kommunerna.Bostadsutskottet ser allvarligt på de tecken som anses finnas på vissabrister i bidragshanteringen. En enhetlig och rättssäker tillämpning ärgivetvis ett grundläggande krav för en lagreglerad bidragsverksamhet. Detär därför angeläget att det kommer till stånd tillräckliga informations-och utbildningsinsatser riktade bl.a. till dem som praktiskt hanterarberedningen av bidragsansökningar. Vad som anförs i motion 2003/04:Bo263(c) ger emellertid inte utskottet tillräcklig anledning att föreslå etttillkännagivande om den närmare inriktningen av erforderliga insatsereller om bidragsverksamheten i övrigt. Det aktuella yrkandet avstyrkssåledes.Bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsligaEn fråga som under en följd av år återkommit i utskottets beredning avmotioner från allmänna motionstiden är om bidrag skall utgå för anpassningav elöverkänsligas bostäder. Även års motionstid väcktes tremotioner som tar upp denna fråga.Enligt motion 2003/04:Bo256 (c) yrkande 4 bör bostadsanpassningsbidragutgå för s.k. elsanering av elöverkänsligas bostäder. Motionärerna anseratt elöverkänslighet är en sjukdom som bör ge rätt till samma stöd somandra sjukdomar. Motsvarande förslag läggs fram i motion 2003/04:So344yrkande 6. I motion 2003/04:Bo296 (s) framhålls att det råder storaskillnader mellan olika kommuner i bemötande och stöd till dem som sökerhjälp för elöverkänslighet. I motionens yrkande 1 föreslås därför attvillkoren för bidragsgivningen ses över så att elöverkänsliga behandlaslika oavsett var man är bosatt.Som konstateras i en av motionerna är rättsläget sådantatt kommunerna inte kan anses vara skyldiga att lämna bostadsanpassningsbidragför s.k. elsanering. Däremot har det i vissa fall förekommit att kommunerpå frivillig basis givit bidrag för detta ändamål. Tolkningen av rättslägeti den aktuella frågan framgår bl.a. av förbostadsanpassningsbidraget. Till grund för den redovisade uppfattningen hänvisarverket till ett yttrande och en rapport från och ettavgörande i kammarrätten. har bl.a. anfört att kunskapslägeti den aktuella frågan är sådant att belagda samband saknas mellan exponeringför elektriska och magnetiska fält i bostaden och de symtom som åberopatsvid ansökan om bidrag. Även i kammarrättens avgörande i ett överklagatärende hänvisas till att det inte var klarlagt att det finns tillräckligtsamband mellan det åberopade funktionshindret och de avseddaanpassningsåtgärderna.Bostadsutskottet har behandlat motionsförslagom bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga och då framhållit attutskottet inte bör uttala sig i frågan om bostadsanpassningsbidragslagenstillämpning i en viss typ av ärenden. Utskottet har också framförtuppfattningen att det är önskvärt med en över landet enhetlig tillämpning avbidragsärenden. Det grundläggande problemet i sammanhanget står emellertidatt finna i att det fortfarande, trots ett mångårigt forsknings- ochutredningsarbete, saknas en samsyn om de huvudsakliga orsakerna tillelöverkänslighetsproblemen. På samma sätt finns fortfarande en betydandeosäkerhet om hur man bäst skall komma till rätta med problemet och om dentyp av åtgärder som kan innefattas i begreppet elsanering alltid är denbästa lösningen.Bostadsutskottet tvingas konstatera att något egentligt genombrott iforskningsläget på det aktuella området fortfarande inte kan anses ha gjorts.De berörda myndigheterna har inte heller ändrat sin uppfattning i frågan.Utskottet vidhåller därför sitt tidigare redovisade ställningstagandenär det gäller den fråga som tas upp i de aktuella motionerna. Det kansåledes inte anses vara lämpligt att uttalar hurbostadsanpassningsbidragslagens bestämmelser skall tolkas i den aktuella frågan.Bostadsutskottet förutsätter emellertid att de berörda myndigheterna följerdet pågående forsknings- och utredningsarbetet och aktualiserar tillämpningenav bidragsreglerna så snart som det framkommer resultat som motiverardetta.Motionerna 2003/04:Bo256 (c) yrkande 4, 2003/04:Bo296 (s) yrkande 1 och2003/04:So344 (c) yrkande 6 avstyrks med hänvisning till det anförda.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ansvarsfrågor i byggandet, punkt 1 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:A371yrkande 7 och bifaller delvis motion 2003/04:Bo241 yrkandena 1-3.StällningstagandeEn lång rad undersökningar har visat på stora brister i vårt byggnadsbeståndvad gäller inomhusmiljön med bl.a. fuktproblem, dålig ventilation ochdåligt ljudklimat. Bristerna i innemiljö resulterar framför allt i att deboendes hälsa riskeras. En ökande andel barn med allergier och annanöverkänslighet är ett av tecknen på detta förhållande. För att i efterhandåtgärda byggfel och en dålig inomhusmiljö krävs ofta kompliceradereparationer som dessutom kan resultera i ökade boendekostnader. Det finnssåledes all anledning att utforma byggprocessen så att riskerna för byggfelminimeras. Som framhålls i partimotion förutsätterdetta insatser på flera områden. Den kanske viktigaste frågan för attstävja slarv och brister i byggandet är att ansvaret i byggprocessen blirtydligare än vad som är fallet . Vi anser därför att PBL-kommitténbör ges ett tilläggsdirektiv med uppdraget att utforma tydliga regler förproduktansvaret i byggandet.Ett tydligt utformat produktansvar kan bl.a. förväntas resultera i enstärkt kvalitetssäkring av bostäder, förskolor, skolor och äldreboenden.Kvalitetssäkringen vid ny- och ombyggnad av skolor underlättas om detfinns utarbetade kravspecifikationer för hälsa, miljö och social funktion.Vidare behöver system för miljö- och hälsovärdering av byggmaterial ochbyggnader utarbetas som underlag för beskrivningar av ett byggobjektskonsekvenser för ekologisk hållbarhet.Alla brister i innemiljön beror inte på fel i byggprocessen. och underhållet av en byggnad måste utföras med sikte på attbevara en god innemiljö. En bra utbildning för drift, skötsel och underhållav fastigheter är därför inte minst viktig.Vad vi ovan anfört med anledning av motion 2003/04:A371 (kd) yrkande 7bör som sin mening ge regeringen till känna. Detta innebär attäven motion 2003/04:Bo241 (mp) till stora delar får anses vara tillgodosedd.2. Ansvarsfrågor i byggandet, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo241yrkandena 1-3 och bifaller delvis motion 2003/04:A371 yrkande 7.StällningstagandeI motion 2003/04:Bo241 (mp) diskuteras ansvarsförhållandena inom byggsektorn.Brister och oklarheter på detta område har bidragit till ständigtåterkommande byggskandaler och rapporter om byggfusk. Tunnelbygget genomHallandsåsen och fuktskandalen i är bara två blandmånga fall under de senaste åren.Grunden till problemen står bl.a. att finna i oklarheter när det gällerhelhetsansvaret för en byggnation och det alltför begränsade producentansvaretpå området. Byggbranschen utmärker sig genom att det finns flera aktöreri ett projekt. Byggherren anlitar arkitekt, entreprenör och underentreprenörersom tar byggmaterialet från olika firmor. Alla dessa aktörer har givetvisett ansvar bl.a. för att material svarar mot miljökraven. Ofta finns detemellertid olika uppfattningar om hur ansvaret är fördelat dem emellan,särskilt när byggfel upptäcks i ett senare skede.Inom byggbranschen används olika slags entreprenadformer. Ansvarsförhållandenaskiljer sig åt beroende på om byggherren använder sig av en totalentreprenadeller om flera olika entreprenörer är inblandade. Det viktiga är emellertidatt det är klart vem som har helhetsansvaret för att byggprojekt utförspå ett riktigt sätt så att bl.a. ett miljö- och hälsofarligt utförandekan undvikas. Problemet är att byggherren ofta inte har de kunskaperinom bl.a. miljöområdet, som ett producentansvar kräver.Jag anser att en utredning bör genomföras som klarlägger hur byggsektornklarar dagens frivilliga producentansvar och överväger formerna för entydligare lagreglering på detta område. En viktig fråga för utredningenär också att överväga hur en tydlig reglering av en helhetsansvarig aktörför varje byggprojekt kan utformas. Huvudsyftet med en lagreglering äratt det över huvud taget inte skall komma in miljöfarligt material i enbyggnad. En viktig fråga är därför också att överväga regleringen av vilketmaterial som kan tillåtas och vilka krav som skall ställas på entreprenörernasmiljöpolicy.Vad jag anfört ovan bör tillkännage för regeringen som sin mening.Det innebär att motion 2003/04:Bo241 (mp) tillstyrks och att även motion2003/04:A371 (kd) yrkande 7 i huvudsak får anses vara tillgodosedd.3. Samrådsplikt inför markarbeten, punkt 3 (m, kd, c)av (), de (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo258yrkande 15.StällningstagandeI en relativt stor omfattning förekommer det att gator, torg och andraallmänna platser grävs upp för att nya ledningar skall kunna läggas nedeller för att befintligt ledningsnät skall kunna repareras. Arbetena äri många fall så omfattande att de allvarligt inskränker tillgänglighetentill omkringliggande fastigheter. Trots detta föreligger det normalt settinte något krav på att information skall lämnas till eller samråd hållasmed fastighetsägare eller andra berörda.Ett stort antal butiker och andra serviceinrättningar i hyrda lokalerdrabbas hårt vid grävarbeten på gator, torg m.m. Det kan leda till förlusteroch andra avbräck som kan äventyra möjligheterna till fortsatt verksamhet.Särskilt utsatta är de små företagarna. Det förekommer att berördanäringsidkare inte erhåller någon information inför de arbeten som skallgenomföras, eller att de inte ges tillräckliga möjligheter till samråd.Ett samråd ger butiksinnehavare och andra möjlighet att minska eller helteliminera sina förluster till följd av arbetena. Vid samrådet kan lösningartas fram för hur tillgängligheten till lokalerna skall ordnas, liksom hurskyltning och liknande åtgärder skall utformas, för att minska näringsidkarnasavbräck. Samrådet kan också ha betydelse för att en företagarvänligtidpunkt för arbetena väljs. Samförståndslösningar torde vanligen innebärafördelar också för kommunen eller andra som utför grävningsarbetena. Ävenom det förekommer att information lämnas och samråd sker bördet införas en laglig skyldighet att vidta sådana åtgärder i syfte attgarantera att näringsidkarna ges de bästa möjligheterna att minimeraskadorna på sina företag. Skyldigheten bör naturligtvis inte omfattabrådskande arbeten eller sådana som genomförs endast ellerpå annat sätt är av mindre betydelse.Det vi nu med anledning av motion 2003/04:Bo258 (m) yrkande 15 anfört omsamrådsplikt inför markarbeten bör tillkännage för regeringensom sin mening.4. Byggande i miljöer med lokal särprägel, punkt 4 (m, c)av de (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo258yrkande 16.StällningstagandeI finns det många miljöer som präglas av olika tidsepoker och avolika byggnadstraditioner. Ett exempel på detta är de många byar somkarakteriseras av att där finns en blandad bebyggelse som omfattar såvälbostäder och småföretagsamhet som jordbruk. Det är samhällen där gårdarnaligger tätt och där livsstilen bygger på gamla traditioner.Utvecklingen i samhället i övrigt har inneburit att dessa byar i dagrepresenterar en värdefull typ av miljö som måste bevaras och tas tillvara.