bet · GS01UBU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Förstärkningar i övrigt av vissa lärosätenoch vissa regionerRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub214,2004/05:Ub222 yrkandena 4-9,2004/05:Ub288 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub308,2004/05:Ub309,2004/05:Ub320,2004/05:Ub344,2004/05:Ub356,2004/05:Ub359,2004/05:Ub369,2004/05:Ub370,2004/05:Ub374,2004/05:Ub379,2004/05:Ub382,2004/05:Ub388,2004/05:Ub394,2004/05:Ub395,2004/05:Ub410,2004/05:Ub433 yrkande 1,2004/05:Ub434,2004/05:Ub439 yrkandena 1, 2 i denna del och 3-7,2004/05:Ub449 yrkande 2,2004/05:Ub450,2004/05:Ub451 yrkandena 2-4,2004/05:Ub482,2004/05:Ub491,2004/05:Ub505,2004/05:T335 yrkande 8,2004/05:N239 yrkande 4 och2004/05:N401 yrkande 8.36. Deltagande i avslår motion2004/05:Ub366.37. Jämställande av naturskolor medteknikcentrumRiksdagen avslår motion2004/05:Ub384 yrkande 5.38. Inrättandet av ett högre utbildningenm.m.Riksdagen avslår motion2004/05:Ub378 yrkandena 8 och 9.Reservation 35 (fp)39. Konkurrensutsättning av CentralastudiestödsnämndenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub218 och2004/05:Ub321 yrkande 3.Reservation 36 (fp)40. Nedläggning av CentralastudiestödsnämndenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub290 yrkande 1.41. Införande av s.k. omvänd straffavgiftför Centrala studiestödsnämndenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub321 yrkande 4.Reservation 37 (fp)42. Organisationen för finansiering avmedicinsk forskningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub293 yrkande 17 och2004/05:So596 yrkande 5.Reservation 38 (m)43. Organisationen för finansiering avutbildningsvetenskaplig forskningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub472 yrkandena 10 och 11.Reservation 39 (kd)44. Vissa forskningsområdenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub243,2004/05:Ub272 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub293 yrkande 16,2004/05:Ub327 yrkandena 1-3,2004/05:Ub349,2004/05:Ub384 yrkande 4,2004/05:Ub420 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub456,2004/05:Ub459,2004/05:Ub461,2004/05:Sf355 yrkande 4,2004/05:So359 yrkande 4,2004/05:So617 yrkandena 2 och 3,2004/05:Kr254 yrkande 2,2004/05:MJ510 yrkande 8,2004/05:A321 yrkande 3 och2004/05:A352 yrkande 4.Reservation 40 (m)45. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning för budgetåret2005 samt vissa bemyndigandenRiksdagena) anvisar anslagen under utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning på det sätt som framgår av bilaga3. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 16 punkt 10samtavslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 24,2004/05:Ub293 yrkande 20,2004/05:Ub348,2004/05:Ub419 yrkande 2,2004/05:Ub473 yrkandena 24 och 25,2004/05:Ub476 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub480 yrkande 34,2004/05:Ub481 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub485 yrkandena 3 och 4 samt2004/05:So395 yrkande 9.b) bemyndigar regeringen att, i de delar avtaletinnebär ekonomiska åtaganden för staten, godkännaavtal mellan svenska staten och vissa landstingom samarbete om grundutbildning av tandläkare,odontologisk forskning och utveckling avtandvården. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 16 punkt 3.c) bemyndigar regeringen att förramanslaget 25:5 Skolutveckling och produktion avläromedel för elever med funktionshinder besluta ombidrag som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst under 2006och högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 utgiftsområde 16punkt 4.d) bemyndigar regeringen att förramanslaget 25:19 Bidrag till kvalificeradyrkesutbildning besluta om bidrag till kvalificeradyrkesutbildning som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 755 834 000 krunder 2006 och högst under perioden2007-2010. Därmed bifaller proposition2004/05:1 utgiftsområde 16 punkt 5.e) bemyndigar regeringen att förramanslaget 25:21 Utveckling avpåbyggnadsutbildningar besluta om bidrag sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst och högst225 . Därmedbifaller proposition 2004/05:1utgiftsområde 16 punkt 6.f) bemyndigar regeringen att förramanslaget 25:75 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. besluta omtilldelning av medel för stipendier på område som medför utgifter på högst3 . Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 16 punkt 7.g) bemyndigar regeringen att förramanslaget 26:1 : Forskning ochforskningsinformation besluta om bidrag sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst 2 , högst1 , högst 820 000 000 krunder 2008, högst 270 000 000 och högst120 . Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 16 punkt 8.h) bemyndigar regeringen att förramanslaget 26:3 Rymdforskning besluta om bidrag sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst , högst132 , högst 132 000 000 krunder 2008, högst ochhögst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 utgiftsområde 16punkt 9.Stockholm den 30 november 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), ()*, (), (), (), ()*,(), ()*,(), ()*, SofiaLarsen (c)*, (), ()*,(), () ochEwa ()*. * Har ej deltagit i beslutet under förslagspunkt45.2004/05UbU1Utskottet1 InledningRiksdagen har beslutat bifallaregeringens förslag att utgiftsramen förutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning skall vara 43 (bet. 2004/05: FiU1, rskr. 47).Utbildningsutskottet behandlar i det följanderegeringens förslag i budgetpropositionen för 2005vad gäller utgiftsområde 16 och motionsyrkanden somdirekt eller indirekt berör budgeten för dettautgiftsområde.Utgiftsområde 16 omfattar politikområdenaUtbildningspolitik och Forskningspolitik.Inledningsvis återger utskottet de mål som riksdagenfastställt för dessa politikområden (bet.2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99), politikområdenasomfattning samt vissa övergripanderesultatredovisningar i årets budgetproposition.Utförligare resultatredovisningar återfinns under deolika avsnitten i detta betänkande.Målet för utbildningspolitiken är att Sverigeskall vara en ledande kunskapsnation som präglas avutbildning av hög kvalitet och livslångt lärande förtillväxt och rättvisa.Politikområdet Utbildningspolitik omfattarförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, barn- ochungdomsutbildning, vuxnas lärande,högskoleverksamhet samt studiestödsverksamhet. Ipolitikområdet ingår även centrala myndigheter inomskol-, högskole- och studiestödsområdet samtmedlemsavgifter till och verksamheten vidSvenska . Huvudmannaskapet för denverksamhet som ingår i politikområdet delas mellanstat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Desamlade kostnaderna inom politikområdet uppgår nutill . Av dettatäcker statliga anslag ungefär 29 %.Genom de stora investeringar som gjorts iutbildning har fått en befolkning med godakunskaper och hög kompetens. Det visar sig bl.a. iinternationella mätningar av baskunskaper, formellutbildning och arbetskraftens kompetensutveckling.Enligt har också jämfört med andraländer den högsta andelen av arbetskraften ikunskapsintensiva arbeten.EU:s medlemsstater har lagt fast vissa gemensammamål för sina utbildningssystem. Här ingår som trestrategiska mål dels bättre kvalitet ocheffektivitet i utbildningssystemen, dels attunderlätta tillträdet för alla till utbildning, delsatt öppna utbildningssystemet mot omvärlden. Sverigeligger, utifrån de indikatorer på måluppfyllelse somfastställts på europeisk nivå, väl till avseendealla tre målen.Målet för forskningspolitiken är att skallvara en ledande forskningsnation, där forskningbedrivs med hög vetenskaplig kvalitet.Politikområdet Forskningspolitik omfattar anslagtill nationell och internationell forskning,infrastruktur för forskning i form av bibliotek,arkiv och datanät, etikprövning samt nationellkontakt- och utvecklingsverksamhet i förhållandetill EU:s forskningssamarbete. Till politikområdethör för arbetsliv ochsocialvetenskap, för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande, ,Verket för innovationssystem samt och de sex regionalaetikprövningsnämnderna, ,, Rådet för forsknings-och utvecklingssamarbete inom EU, Kungl. biblioteketsamt Statens ljud- och bildarkiv. De statligaanslagen inom politikområdet uppgår innevarandebudgetår till . Av detta belopphänför sig till utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning. Övrigaanslag anvisas under utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg, utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid, utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 23 Jord-och skogsbruk, fiske med anslutande näringar samtutgiftsområde 24 Näringsliv.Utöver de statliga insatserna svarar stiftelseroch företag för en omfattande finansiering av FoU.Sverige tillhör sammantaget de länder som satsarstörst andel av bruttonationalprodukten på forskningoch utvecklingsarbete. Svensk forskning hållerdärtill hög kvalitet. harantalet internationellt publicerade vetenskapligaartiklar ökat . andel av den totalavetenskapliga publiceringen ökade mellan 1981 och2001 från 1,5 till över 2 %.Inom EU:s ramprogram för forskning och tekniskutveckling ligger bland de främsta både vadgäller graden av deltagande och vad gälleråterflödet av ekonomiska medel från ramprogrammet.Den koordinerande roll som alltfler svenskadeltagare åtar sig i projekten är viktig förSveriges möjlighet att påverka EU-forskningensinriktning.U t b i l d n i n g s p o l i t i k2 Barnomsorg, skola ochvuxenutbildningInledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringensförslag för när det gäller anslagtill myndigheter och stöd inom områdena barnomsorg,skola och vuxenutbildning (anslagen 25:1-25:21),samt motioner i anslutning till dessa. Avsnittetinleds med en sammanfattning av denresultatredovisning för områdena som ges ibudgetpropositionen.ResultatFörskoleverksamhet och skolbarnsomsorgRegeringen pekar på att drygt hälften av landetskommuner har tagit initiativ till egna utvärderingarav förskolan i relation till läroplanen. Resultatenav enkätundersökningarna visar att den pedagogiskakvaliteten i verksamheten är hög och att föräldrarnai hög grad är nöjda med den omsorgsform deras barndeltar i.Kommunerna skall, enligt skollagen, erbjuda platsi barnomsorgen utan oskäligt dröjsmål, dvs. inom tretill från det att anmälan om behov avplats lämnats in. tillsyn visar attkommunernas ekonomi är en påverkande faktor för ivilken utsträckning kommunerna fullgör dennaskyldighet. Vissa kommuner erbjuder plats ibefintliga barngrupper i stället för att öppna nyaavdelningar. Detta kan bidra till störrebarngrupper. uppgav avkommunerna att de inte kunde erbjuda plats till allabarn som så önskade . Förskolbarnsomsorgen var motsvarande siffra 1,4 %.Under harförskoleverksamheten byggts ut kraftigt. Antaletförskolor ökar medan antalet familjedaghem och öppnaförskolor minskar. Antalet inskrivna barn iförskolan har ökat med drygt 18 000 barn till 352000 barn . Antalet barninskrivna i familjedaghem minskade under sammaperiod med 5 000 till knappt 40 000 barn. Kostnadenper inskrivet barn i förskolan ökade frånåret innan till 91 000 kr.Den vanligaste gruppstorleken påsmåbarnsavdelningarna (barn 1-3) ligger iintervallet mellan 14 och 16 barn. I hälften avgrupperna fanns mellan 15 och 20 barn.Personaltätheten har minskat något under perioden:från 5,3 till 5,4 barn per årsarbetare.Personaltätheten varierar mellan kommunerna från 6,7till 3,9 barn per årsarbetare.Enligt bedömningar kommer behovet avpersonal i förskolan att öka. En anledning är attbefolkningsprognosen anger högre födelsetal äntidigare. Andelen personal inom den kommunalaförskolan med pedagogisk högskoleutbildning harsamtidigt sjunkit något till ettgenomsnitt på . I fritidshemmen ärmotsvarande andel 55,7 %.Antalet barn inom skolbarnsomsorgen ökade från år2001 bl.a. till följd avavgiftssänkningarna genom införandet av maxtaxan.Mellan och skedde dock en minskningmed ca 9 000 barn till knappt 342 000 barn.Genomsnittskostnaden för ett barn i fritidshem var29 , vilket var en ökning med 4,2 %från året innan.Gruppstorlekarna i fritidshemmen har minskat underperioden. Den genomsnittliga gruppstorleken var 30,1barn per grupp jämfört med 34 barn pergrupp . Personaltätheten var i genomsnitt18,2 barn per årsarbetare under år 2003.Skillnaderna mellan kommunerna var dock stora ochvarierade mellan 30,5 barn till 9,3 barn perårsarbetare.Statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder ärkopplat till maxtaxan inom förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg. Statsbidraget uppgår till 500miljoner kronor. Uppföljningen av 2003 årsstatsbidrag visar att användes tillpersonalförstärkningar medan användes tillkompetenshöjande åtgärder.Barn- och /04 gick drygt 89 000 barn iförskoleklass, vilket är 4 000 färre jämfört medläsåret innan. Andelen sexåringar som fanns iförskoleklass detta läsår var . Andelenfemåringar av alla elever i förskoleklass är sammasom föregående år, dvs. 1 %.Totalt återfinns 6 200 eller av samtligaelever i förskoleklass i enskild verksamhet,fristående skolor eller internationella skolor. Istorstäderna går av samtliga elever iförskoleklass hos enskild anordnare.Personaltätheten i förskoleklasserna varierarkraftigt mellan kommunerna, från 3,7 till 15,9årsarbetare per 100 elever. Skillnader finns ävenmellan kommunala och enskilda anordnare. I kommunalaförskoleklasser är personaltätheten 7,8 årsarbetareper 100 elever, i fristående skolor är motsvarandesiffra 8,5. Även när det gäller personalensutbildning finns skillnader. I verksamhetär andelen personal med förskollärarutbildning 73 %.Motsvarande andel i de fristående skolorna är 48 %.Det finns dock en större andel personal medgrundskollärarutbildning i de friståendeförskoleklasserna jämfört med de kommunala, 8 %jämfört med 4 %.Antalet elever i har sjunkit undersenare år. /04 uppgick antalet till 1046 000 elever. Det är 11 000 färre än läsåretinnan. Antalet elever beräknas sjunka ytterligare denärmaste åren och för /10 beräknaselevantalet vara 870 000. Antalet elever ifristående skolor fortsätter att öka. Läsåret2003/04 gick 67 054 elever i de fristående skolorna.Av samtliga grundskoleelever gick i friståendeskolor. De flesta av dessa går i fristående skolormed allmän inriktning, nämligen . Näst vanligastär friskolor med en speciell pedagogik; aveleverna går i sådana skolor. av eleverna går ikonfessionella skolor.Från och med /02 har alla kommunerhaft möjlighet att ansöka om särskilda statsbidragför personalförstärkningar i förskoleklass,grundskola, särskola, fritidshem och /04 beviljades 288 av 290 kommunermedel. uppföljning av hur statsbidragetanvänts visar att ökningen av heltidstjänster inomskola och fritidshem mellan läsåren 2000/01 och2002/03 var 8 500. Ungefär 5 500 beräknas hafinansierats av det riktade statsbidraget.Huvuddelen av personalförstärkningarna har riktatsmot , men det är inom särskolan som denpedagogiska personaltätheten har ökat mest.Antalet lärare i ökade med 1 /04 jämfört med året innan. Omräknattill heltidstjänster är ökningen 405 tjänster. Somtidigare nämnts har elevantalet sjunkit något. Dettahar också bidragit till att lärartätheten ökat från7,9 till 8,0 heltidstjänster per 100 elever.Lärartätheten har ökat i de flesta, dock ej i alla,kommuner i landet.Den totala kostnaden för den kommunala grundskolanberäknas uppgå till under2003. Till detta kommer kostnader för skolskjuts.Den totala kostnaden för beräknas ökamed och kostnaden per elev till per elev.Antalet elever i obligatoriska särskolan /04 till 14 900. Av dessa gick 10 700elever i grundsärskolan och 4 200 elever iträningsskolan. I grundsärskolan har antalet eleverfördubblats. I träningsskolan har elevantalet ökatmed 44 %.I en rapport från Hur särskild får manvara, 2000, redovisades brist på kompetens ochresurser i som en förklaring tillelevökningen i grundsärskolan. I december 2001tillsatte regeringen en kommitté (dir. 2001:100) meduppgift att se över utbildningen för elever medutvecklingsstörning. Den s.k. Carlbeckkommitténskulle bl.a. ge förslag till insatser för attsäkerställa att det i särskolan endast tas emotelever som skolformen är avsedd för. Kommitténöverlämnade sitt slutbetänkande Föross tillsammans - Om utbildning ochutvecklingsstörning, SOU /04 gick totalt 703 elever i denstatliga specialskolan. Elevantalet i specialskolanhar minskat . Dennautveckling beräknas fortgå. Totalt fick 896 eleverreguljär grundskoleundervisning vid svenskautlandsskolor. Av dessa var 77 %statsbidragsberättigade. Antalet grundskoleelevervid de svenska utlandsskolorna har minskat desenaste /04 gick totalt 333 928 elever igymnasieskolan, vilket är en ökning med drygt 11 300elever jämfört med året innan. Enligt Statistiskacentralbyråns prognoser kommer antalet ungdomar igymnasieålder att fortsätta stiga för att kulmineraår . Andelen elever i fristående gymnasieskolor,internationella skolor samt riksinternatskolor är10,av det totala antalet elever igymnasieskolan. har antalet elever i dessaskolor ökat med ca 31 %.Cirka 36 % av gymnasieeleverna läser på programsom i första hand förbereder för vidare studier. Påsamtliga program är andelen elever som har utländskbakgrund medan motsvarande siffra påindividuella program är nära 40 %.Fördelningen mellan kvinnor och män är oförändratmycket ojämn mellan olika gymnasieprogram. Nästanenbart män återfinns på bygg-, el-, energi-,fordons-, industri- och teknikprogrammen medan barn-och fritidsprogrammet, estetiska programmet,hantverks- samt omvårdnadsprogrammen har enövervägande andel kvinnliga elever.Samhällsvetenskaps- och naturvetenskapsprogrammenhar en relativt jämn könsfördelning.Antalet heltidstjänster inom gymnasieskolan varunder läsåret ca 27 350, vilket är en ökning med ca4 % från föregående år. Trenden är att andelenlärare med pedagogisk högskoleexamen har minskat.Lärartätheten har dock ökat de senaste åren.Den totala kostnaden för den kommunalagymnasieskolan beräknas uppgå till 22,9 miljarderkronor. Jämfört med föregående år är detta en ökningmed . Kostnaden per elev uppgår till ,vilket är en ökning med 0,5 /04 gick drygt 6 700 elever igymnasiesärskolan, vilket är en ökning med . Totalt 240 elever gick i denreguljära gymnasieskolan vid svenska utlandsskolor.Av de elever som påbörjade gymnasieskolan hösten1998 fick slutbetyg , att jämföramed av nybörjarna /03 lämnade av eleverna 3gymnasieskolan med slutbetyg. hardet genomsnittliga betygsresultatet förbättrats.Resultatet varierar dock mellan olika huvudmän ochbland olika kommuner. /03 var dengenomsnittliga betygspoängen för gymnasieskolan 14,0poäng. Kvinnorna hade 14,7 poäng och männen 13,4poäng. För elever med utländsk bakgrund varmotsvarande siffror 13,6 och 12,/03 uppnådde av de elever somfick slutbetyg grundläggande behörighet tillhögskolan. Av de elever som 2002 fick slutbetyg frångymnasieskolan började direkt i högskolan.VuxenutbildningUnder 2003 genomfördes i de flesta kommuner ensärskild satsning om förutbyggnad av en infrastruktur för vuxnas lärande.Myndigheten för skolutveckling som följt uppsatsningen, bedömer att kommunerna använt bidragetväl för att utveckla infrastrukturen för vuxnaslärande utifrån de syften som anges i förordningenom /03 deltog ca 40 000 personer igrundläggande vuxenutbildning. De totala kostnadernaför den kommunala vuxenutbildningen uppgick till ca 830 miljonerkronor, vilket motsvarar ca33 per heltidsstuderande. Svenska somandraspråk, engelska och orienteringskurser var detre kurser som hade högst antal deltagare.Medelåldern var och andelen män 36 %.Den totala kostnaden för gymnasial vuxenutbildningvar för ca 3,8 miljarder kronor.År 2003 hade Myndigheten för kvalificeradyrkesutbildning medel motsvarande 13 000årsstudieplatser att fördela. Snittkostnaden perutbildningsplats för utbildningar som fick beslut omstart var , vilket var en ökningmed sedan föregående år. I alla pågåendeutbildningar deltog sammanlagt 17 635 studerande. Avde utexaminerade hade anställning eller egetföretag efter examen. Detta är enminskning från föregående år , främstberoende på den försämrade arbetsmarknaden inom IToch telekom.Antalet studerande inom vuxenutbildning förutvecklingsstörda (särvux) uppgick under läsåret2003/04 till drygt 4 700 personer. Kostnaden perdeltagare har ökat något till drygt 31 000 kr.Medelåldern i vuxenutbildningen förutvecklingsstörda var 38 år.Totalt studerade runt 44 000 studerandesvenskundervisning för invandrare (sfi) /03, vilket var fler än föregående år.Statens bidrag till folkbildningen uppgick tilldrygt år 2003.Folkbildningsrådet fördelade drygt 1 280 miljonerkronor till verksamhet inom studieförbunden ochdrygt till folkhögskolornasverksamhet.Ändringar i skollagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilllag om ändring i skollagen (1985:1100).PropositionenRegeringen föreslår ändringar i skollagen(1985:1100). I 5 kap. 4 b § görs ett tillägg vadgäller individuellt program på gymnasiet.Utbildningen skall, enligt tillägget, bedrivas i enomfattning som motsvarar heltid. Utbildningensomfattning får dock minskas om en elev begär det ochstyrelsen för utbildningen finner det förenligt medsyftet för utbildningen. Regeringen föreslår vidareatt tredje stycket i 9 kap. 8 a § tas bort.Ersättningen till en fristående skola, när en elevdär läser ett program som elevens hemkommun inteanordnar, skall därmed alltid utgå med det beloppsom regeringen, eller den myndighet som regeringenbestämt, har föreskrivit.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag om ändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 4b § samt 9 kap. 8 a §.Lagen föreslås träda i kraft ifråga om 9 kap. 8 a § och i övrigt den 1 juli 2006.Bestämmelserna i 9 kap. 8 a § tillämpas förstagången på bidrag . Bestämmelserna i 5 kap. 4b § tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1juli 2006.Förlängd försöksverksamhet med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgångUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilllag om fortsatt giltighet av lagen(1995:1249) om försöksverksamhet med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstördabarns skolgång.Propositionen och utskottets ställningstagandeRegeringen föreslår att lagen (1995:1249) omförsöksverksamhet med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång, som gäller tillutgången av , skall fortsätta att gällat.o.m. utgången av juni 2008.U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag.Anslag för 2005En sammanställning av regeringens ochoppositionspartiernas förslag till anslag finns ibilaga 3 till detta betänkande.25:1 Statens skolverkUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenbegärda anslagsbeloppet, , under anslaget 25:1 och avslå motioner om andraanslagsbelopp.Jämför särskilda yttranden 13 (m), 14 (fp),15 (kd) och 16 (c).PropositionenSkolverkets uppgifter har renodlats ochkoncentrerats till kvalitetskontroll genomuppföljning och utvärdering samt kvalitetsgranskningoch tillsyn. Tyngdpunkten i verksamheten ligger påutbildningsinspektionen som skall granska kommuneroch skolor regelbundet. har den 1november 2003 redovisat en plan över hurinspektionen byggs ut för att omfatta varje kommunoch alla skolor . Skolverketredovisade ett regeringsuppdrag omatt dels ompröva sina rutiner för prövning ochinspektion av fristående skolor, dels redovisa ensärskild inspektion av sådana skolor medkonfessionell inriktning eller motsvarande.Regeringen bedömer att lyckats väl meddenna uppgift.Skolväsendets överklagandenämnd har, vidare,förstärkts. har dessutom under åretvidtagit åtgärder för att ytterligare förbättra deninterna styrningen och kontrollen.Skolverkets anslag tillfördes 15 miljoner kronorfrån anslag 25:3 Utveckling av skolväsende ochbarnomsorg för omstrukturering av verksamheten under2003. återfördes ochytterligare återförs år 2005.Regeringen har beräknat anslaget till 298 208 000kr. Det föreslagna beloppet innebär en pris- ochlöneomräkning med 1,15 %.MotionernaModeraterna föreslår i motion 2004/05:Ub419 yrkande2 att vissa delar av verksamhet flyttasöver till ett fristående nationelltkvalitetsinstitut. Tillsynsverksamhet ochtillståndsgivning för skolan bör vara kvar hosSkolverket. kvarvarande verksamhet förs,enligt förslaget, samman med .