bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Motionärerna redovisarockså sin syn på vissa utgångspunkter fördiskussionen mellan partierna, t.ex. att det börfinnas ett direkt samband mellan avgifter ochförmåner, att avgifterna skall motsvara enförsäkringspremie med riskutjämning, attsocialförsäkringarna frikopplas från statsbudgetenoch att de skall ha buffertfonder.KristdemokraternaI motion Sf359 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande omsocialförsäkringssystemets utformning. Staten börtillhandahålla ett generellt system för att försäkrainkomstbortfall vid sjukdom, arbetslöshet,barnafödande och pension, men som även ger utrymmeför egna lösningar och personligt ansvarstagande. Iett kortare perspektiv bör socialförsäkringarna,utöver pensionssystemet, renodlas och samordnas.Sambandet mellan avgifter och förmåner börförbättras. I ett längre perspektiv är det önskvärtatt hela skatte-, avgifts- ochtransfereringssystemet effektiviseras. I yrkande 2begärs att en parlamentarisk kommitté får iuppdrag att utreda en samordning och renodling avsocialförsäkringarna.VänsterpartietI motion Sf389 av m.fl. (v) framhålls attdet offentliga trygghetssystemet är ett redskap föratt utjämna klass- och könsskillnader samt attfördela resurser över livet. Den generella välfärdenbör därför utgöra politisk grund även förregeringens arbete (yrkande 1). Statens ansvar skallinte lämnas över på arbetsmarknadens parter ellerden privata marknaden (yrkande 3). Motionärernaanser att socialförsäkringarna successivt måsteförbättras inom ramen för befintliga system.Regeringen bör därför lägga ned utredningen omöversyn av socialförsäkringarna (yrkande 6).CenterpartietBirgitta m.fl. (c) anser i motion Sf384 atten större reformering av trygghetssystemen ärnödvändig. Regeringen bör tillsätta enparlamentarisk utredning om socialförsäkringarna somäven innefattar arbetslöshetsförsäkringen. Som ettbidrag till utredningen anger motionärerna vissaallmänna krav för reformen. Bland annat anges attersättningsnivåer bör renodlas och systemet geförutsättningar för en ekonomisk grundtrygghet somomfattar alla. Det bör även övervägas ombarnfamiljer bör erbjudas en högre trygghetsnivå.Trygghetssystemet skall bidra till att arbete ochföretagsamhet uppmuntras. Sjukförsäkrings-,arbetsskadeförsäkrings- ocharbetslöshetsförsäkringssystemen bör slås ihop samlad arbetslivsförsäkring.Transfereringskostnaderna behöver anpassas till vadsom är långsiktigt ekonomiskt hållbart.Trygghetssystemet skall bidra till att stärkamedborgarnas egenmakt och självbestämmande.Enskilda motionerI motion Sf338 av och () anges att en stor del avstatsbudgetens utgifter används för den allmännasjukförsäkringen. Inkomsternas storlek och behovetav andra utgifter sätter dock gränser för hur stordel som kan användas till ohälsan. Motionärernaföreslår att regeringen utreder en modell där manförst bestämmer hur stor andel av statsbudgeten sommaximalt kan tas i anspråk för sjukförsäkringen ochdärefter bestämmer sjukpenningens nivå. Ökarutgifterna måste sjukpenningnivån sänkas ellerutgifterna minska inom andra områden.I motion Sf377 av och () påpekas att det finns olika regler för och olikaersättningsnivåer i de sociala trygghetssystemen.Motionärerna anser att regeringen bör överväga attinföra samma beräkningsgrund för ersättning i allatrygghetssystemen.I motion Sf295 av ochLars Wegendal (s) anförs att allt fler föräldrartecknar privata försäkringar med invaliditetsskyddför sina barn. Alla föräldrar har dock inte råd attteckna privata försäkringar, och vissa barn har,t.ex. på grund av funktionshinder, svårare att få enprivat försäkring än andra. Motionärerna anser attdet därför finns anledning att överväga en utredningom en allmän olycks- och sjukförsäkring för barn ochunga.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare och senast i betänkande2003/04:SfU1 redovisat sin syn på principerna försocialförsäkringarna och därvid angivit bl.a.följande.Socialförsäkringarna skall vara trygga, rättvisaoch effektiva, vilket bäst uppnås genom en generelloffentlig försäkring. Socialförsäkringarna skalldels ge standardtrygghet genom att ersättainkomstbortfall upp till en viss nivå, dels ge ettgrundläggande skydd vid varaktig ohälsa för gruppersom inte fått fotfäste på arbetsmarknaden.Inkomstbortfallsprincipen bör vara utgångspunktenför försäkringsskyddet även . Förmåner frånsocialförsäkringarna skall ges på lika villkor föralla och innehålla ett betydande mått av utjämningmellan grupper som löper olika risk att drabbas avsjukdom och skada. Det möjliggör omfördelningarmellan olika grupper och över livet. Arbetslinjen ärcentral.Utskottet konstaterar att dessa principeröverensstämmer med utgångspunkterna för den översynav socialförsäkringarna som inleds. mening finns det en bred politiskuppslutning bakom dessa principer. En breduppslutning finns även bakom inriktningen attarbetslöshetsförsäkringen även fortsättningsvisskall vara en fristående ersättningsform. Deninledda översynen omfattar dockarbetslöshetsförsäkringen såvitt gäller en bättresamordning mellan sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna.Utskottet delar regeringens uppfattning attöversynen bör inledas med att underlag tas fram somkan bli föremål för en bred analys men även öppendebatt och förankring. Utredaren skall enligtdirektiven sträva efter ett brett samarbete med depolitiska partierna, arbetsmarknadens parter ochövriga berörda organisationer. Först därefter bördet parlamentariska utredningsarbetet ta vid som dåockså skall resultera i förslag till en reformeradsocialförsäkring.Enligt utskottets mening bör inte nunärmare precisera utgångspunkterna för eller uttalasig om den närmare inriktningen på den kommandereformen.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf357 yrkande 11, Sf394, Sf359 yrkandena 1 och 2,Sf389 yrkandena 1, 3 och 6, Sf384, Sf338 och Sf377.Utskottet finner inte skäl att föreslå införandeav en allmän olycksfalls- och sjukförsäkring förbarn och unga. Utskottet vill dock nämna attregeringen i proposition 2003/04:150 Nyförsäkringsavtalslag har lagt fram förslag om enlagfäst rätt att teckna personförsäkring hosförsäkringsbolag. Försäkring får vägras endast omsärskilda skäl föreligger, och en vägran kan prövasav domstol. Undantag för sjukdom som visat symtomföre tecknandet och som inte grundas på upplysningom den försäkrades hälsotillstånd, s.k.symtomklausul, skall endast få införas vid speciellaomständigheter.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf295.Internationella aspekterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om- EU:s kompetens på socialförsäkringsområdet- gränshinder i Norden- egenavgifter för begränsat skattskyldiga- utlandsstationerade- biståndsarbetare.Jämför reservationerna 6 (v), 7 (m) och 8 (m,fp, kd, c).Gällande ordningI socialförsäkringslagen (1999:799) finnsbestämmelser om vem som omfattas av den svenskasocialförsäkringen. I lagen anges att den som kommertill och kan antas komma att vistas härunder än skall anses bosatt här ominte synnerliga skäl talar mot det. Där anges ocksåatt den som lämnar fortfarande skall ansesbosatt här om utlandsvistelsen kan antas vara längstett år. Särregler finns för bl.a. statsanställda,diplomater, biståndsarbetare och utlandsstuderande.Genom socialförsäkringslagen har förmånerna delatsin i bosättningsbaserade respektive arbetsbaseradeförmåner. Den ena delen innehåller förmåner somgrundas på bosättning i och den andra delenförmåner som är beroende av arbete här i landet. Denbosättningsbaserade försäkringen avser garantibeloppoch bidrag, och den arbetsbaserade försäkringenavser ersättning för inkomstförlust. Bådaförsäkringarna skall gälla lika för alla som ärbosatta respektive arbetar i Sverige.För att den som utnyttjar den fria rörligheteninom EU inte skall missgynnas när det gäller rättentill social trygghet finns regler som samordnar denationella socialförsäkringssystemen. De närmarebestämmelserna finns i förordning (EEG) nr 1408/71om tillämpningen av systemen för social trygghet näranställda, egenföretagare eller derasfamiljemedlemmar flyttar inom gemenskapen.Förordningen tillämpas även i förhållande till andraEES-länder. Genom förordning (EG) 859/2003 tillämpasbestämmelserna även på medborgare i tredje land somenbart på grund av sitt medborgarskap inte omfattasav förordning 1408/71.I förordning 1408/71 finns bestämmelser om bl.a.likabehandling av EU-medborgare, bestämmande avtillämplig lagstiftning, sammanläggning avkvalifikationstider, export av förmåner ochproportionell beräkning av pensioner. Engrundläggande princip är att den för vilkenförordningen gäller skall omfattas av lagstiftningeni bara en stat, i regel arbetslandets lagstiftning.Det ankommer på den nationella lagstiftningen attange närmare villkor för att tillhöra det landetssystem för social trygghet och förutsättningarna föratt få förmåner. Den nationella lagstiftningen fårdock inte avvika från gemenskapsrättsliga principeroch regler. För enskilda fall eller för definieradegrupper är det möjligt för länderna att slutaöverenskommelser om undantag från de allmännareglerna i EG-rätten om vilket lands lagstiftning omsocial trygghet som skall tillämpas i olikasituationer.En ny förordning, och rådetsförordning (EG) nr 883/2004 av omsamordning av de sociala trygghetssystemen, byggerpå samma grundprinciper som 1408/71 och kommer attersätta den förordningen.Förbindelserna på socialförsäkringsområdet mellanSverige och de övriga nordiska länderna reglerasäven av den nordiska konventionen om social trygghetsom har trätt i kraft . Enligtkonventionen skall reglerna i förordning 1408/71generellt tillämpas på alla personer försäkrade ochbosatta i som inte direkt omfattas avförordningen. Det gäller i huvudsak s.k. ickeförvärvsaktiva EU/EES-medborgare ochtredjelandsmedborgare som är bosatta i . Iförhållande till omfattas dock intetredjelandsmedborgare när det gäller vissa förmåner.Ett flertal andra konventioner om socialtrygghet har träffats mellan och olikaländer. Genom EU-medlemskapet är ocksåbundet av avtal om social trygghet mellangemenskapen och tredje land.EU:s kompetensMotionerI motion Sf389 yrkande 5 av m.fl. (v)anges att det finns en risk att EU-samarbetet kommeratt medföra en ökad privatisering vad gällersocialförsäkringarna, som kan hota det generellavälfärdssystemet i . Regeringen bör därförinom EU offensivt verka för att den nationellabeslutanderätten på det sociala området bevaras äveni praktiken. Liknande yrkanden framförs av . (v) även i motionerna Sf362 yrkande 1 ompensionssystemet och Sf263 yrkande 10 omfamiljepolitiken.Utskottets ställningstagandeEuropeiska gemenskapen har inte kompetens attharmonisera medlemsstaternassocialförsäkringssystem. Utskottet har vid fleratillfällen uttalat (bl.a. i yttr. 1999/2000:SfU6ynär det gällde förstärkt samarbete för attmodernisera social trygghet) att principerna omicke-diskriminering och likabehandling av EU-medborgare liksom krav på likabehandling av kvinnoroch män visserligen påverkar utformningen avsocialförsäkringssystemen men att självautformningen av och innehållet i medlemsländernassocialförsäkringssystem är en nationell fråga. Påvissa håll inom EU finns tendenser att bitvis viljaföra över frågor som rör de nationella socialatrygghetssystemen till beslutsfattande inomgemenskapen. Utskottet betonade därför att frågor omden sociala dimensionen när det gäller en gemensamstrategi för att modernisera social trygghet handlarom ett samarbete mellan de enskilda medlemsstaterna,och utskottet ansåg att regeringen i olikasammanhang och forum inom EU bör markera dennainställning, något som utskottet i samband medinformation om EU-frågor även framfört tillSocialdepartementet.I EG-fördraget artikel 137.4 anges numera attbestämmelserna i artikeln, som bl.a. avserverksamhet för modernisering av systemen för socialtskydd, inte påverkar medlemsstaternas rätt attfastställa de grundläggande principerna för sinasystem för social trygghet och inte i väsentlig gradskall påverka den finansiella jämvikten i dessa.När det gäller det nya konstitutionella fördragetkan noteras att regeringen i skrivelse 2003/04:13Europeiska konventet om EU:s framtid angav attkompetensfördelningen mellan medlemsstaterna ochunionen på det sociala området bör behållas samt attdet förhållandet att beslut får fattas medkvalificerad majoritet möjliggör framsteg på detsociala området inom den kompetens som unionen har.Utskottet konstaterade i sitt yttrande överskrivelsen (yttr. 2003/04:SfU2y) att konventetsförslag i motsvarande delar inte innebär någonändring av EU:s kompetens.Regeringen har givit RFV i uppdrag att göra engenomgång av vilka problem man för närvarandebedömer finns i internationellasocialförsäkringsfall när bl.a. förordning 1408/71är tillämplig. I redovisningen av uppdraget den 29oktober 2004 anger RFV bl.a. att intehåller det för omöjligt att grunda enskildapersoners rättigheter direkt på fördragetsprinciper. Vidare kan unionsmedborgarskapet numeraleda till vissa sociala rättigheter som vid lagligvistelse i ett annat medlemsland inte får nekas medåberopande av fördragets likabehandlingsprincip. RFVanser att det sammantaget ges en bild av att inte drar sig för att utveckla den socialadimensionen. En medlemsstat har möjlighet attpåverka genom att intervenera i mål ochföra fram sin syn på hur en viss situation börtolkas, men enligt RFV sker det inte i någon störreutsträckning från svensk sida.Enligt utskottets mening ger det anförda vidhanden att regeringen även fortsättningsvis behövervara uppmärksam på att EU-samarbetet inte inkräktarpå den nationella beslutanderätten översocialförsäkringssystemen. Något tillkännagivandefrån sida är däremot inte nödvändigt.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf389 yrkande 5, Sf362 yrkande 1 och Sf263 yrkande10.Gränshinder i NordenMotionerEtt antal motioner av m.fl. (s)respektive () tar upp olikagränshinder i Norden.I motionerna Sf386 (s) och Sf229 (c) anges att detfinns problem vid förtidspensionering efter arbete imer än ett nordiskt land. Rätten till förmånen ochbedömningen av arbetsförmågan beslutas av varje landför sig. Motionärerna anser att det antingen behövsen harmonisering av sjukförsäkringssystemen ellersärskilda regler för dessa situationer.I motionerna Sf385 (s) och Sf248 (c) begärstillkännagivanden om att den som uppbär eller skallbörja motta svensk lönebaserad föräldrapenning intebör nekas det med hänvisning till att barnet ärbosatt i annat nordiskt land eller att föräldrarnasarbete i upphört.Vidare föreslås i motionerna Sf367 (s) och Sf228(c) ett tillkännagivande om att den svenskalagstiftningen bör ändras så att rätten till s.k.vilande SGI även omfattar situationer då en personhaft studiemedel från annat nordiskt land ellerannat EU/EES-land.Två motioner tar upp gränshinder mellan ochDanmark.I motion Sf356 av m.fl. (m)yrkande 2 anges att nuvarande utformning avsocialförsäkringssystemet kan ge besvärliga effekternär en person arbetar i såväl som Danmark.Som exempel nämns arbetsgivaravgifterna,pensionsintjänande vid kortare arbete än tolvmånader samt situationen för den som ärlångtidssjukskriven. Vidare är föräldrapenning ochdagisplats dåligt synkroniserade.I motion Sf280 av () redovisasexempel på gränshinder i Öresundsregionen.Motionären anser att en vitbok över samtligagränsbarriärer bör upprättas med angivande av när deskall vara avklarade.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare ochsenast i betänkande 2003/04:SfU1 behandlat motionerom gränshinder i Norden.Utskottet har därvid redovisat att en särskildutredare har haft i uppdrag av att utreda de rättigheter en nordiskmedborgare har vid bosättning, arbete, studier,besök eller liknande i ett annat nordiskt land. Enslutrapport avlämnades , Nordbornasrättigheter (ANP 2002:719). I rapporten anges attdet av många skäl krävs en bättre samordning avlagar och regelverk. Skillnader mellan länderna ibeskattningen, i de sociala välfärdsstrukturerna,särskilt när det gäller pensioner ochfamiljepolitik, och inom utbildningen anges haskapat de flesta problemen. Nya gemensamma nordiskaregler som berör EU/EES:s kompetensområde bör dockäven gälla EU-länders medborgare, och bilateralaöverenskommelser mellan nordiska länder som reglerarnordbors rättigheter bör undvikas.Utskottet har tidigare även redovisat att desvenska och danska regeringarna gemensamtgett ut rapporten - en region blir till. Irapporten anförs om det sociala området bl.a. attreglerna i förordning 1408/71 i vissa avseenden fårsärskilt komplicerade effekter i de fall ärinblandat, eftersom skiljer sig från övrigamedlemsstater vad gäller den sociala trygghetensfinansiering såtillvida att socialavgifter knappastexisterar. I rapporten anges även att regeringarnaavser att verka för att tillämpningen av gällanderegler så långt möjligt sker på ett sätt som främjarintegrationen och att de kommer att ta initiativtill att utarbeta en gemensam tolkning av EG-reglerna om social trygghet. - Här kan nämnas att ensärskild överenskommelse om tillämplig lagstiftningi vissa fall enligt förordning 1408/71 träffadesmellan och i december 2001.Regeringen har i skrivelse 2003/04:90 redogjortför det nordiska samarbetet och ävenarbetet med att avskaffa gränshinder. Bland annatanges att den förre danske statsministern fick i uppdrag att driva pågränshindersarbetet.En redogörelse för arbetet och de förslag PoulSchlüter har lagt fram på olika områden har lämnatsi . Bland förslagen nämns ändringar påarbetsmarknadsområdet, bl.a. att varaktigt bosattatredjelandsmedborgare skall omfattas av dengemensamma nordiska arbetsmarknaden. De nordiskaarbetsministrarna har beslutat att inte tillmötesgådetta förslag eftersom det skulle innebära en mergynnsam behandling av denna grupp än av medborgare ide nya EU-medlemsländerna så länge dessa omfattas avövergångsregler i fyra av de nordiska länderna. Istället har en nordisk arbetsgrupp tillsatts för attgöra en översyn av den nordiska överenskommelsen omen gemensam nordisk arbetsmarknad. Översynenberäknas vara klar . Här kan nämnas attutskottet inför godkännande av den nyanordiska konventionen om social trygghet (bet.2003/04:SfU7) angav att det danska undantaget ikonventionen beträffande tredjelandsmedborgare fickgodtas men att regeringen fortsättningsvis bordeverka för ett borttagande av detsamma.I skrivelsen om det nordiska samarbetet under 2003påpekas att det i vissa fall inte är möjligt attuppnå ett harmoniserat nordiskt regelverk och attdet då är viktigt att medborgarna har tillgång tillkorrekt och lättbegriplig information om skillnadermellan länderna. Socialförsäkringar är ett av deområden där behovet av information särskilt haruppmärksammats. I skrivelsen anges vidare att ettviktigt framsteg är ett nytt skatteavtal mellanSverige och . Avtalet löser vissa problem förarbetskraftspendlarna och skapar större klarhet omvar skatt skall betalas.Vidare kan nämnas att det inom den nordiskasocialförsäkringsgruppen pågår en granskning avfrågor om familjeförmåner, bl.a. vilket land sombetalar föräldraledighet vid flyttning undergraviditet. Avsikten är att arbetet skallrapporteras till social- och hälsovårdsministrarna ijuni 2005.Som ovan nämnts har RFV haft i uppdrag att göra engenomgång av problem som finns när förordning1408/71 är tillämplig. Av de problem som anges iredovisningen kan i detta sammanhang anges följande.- De olika bosättningsbegreppen skapar problem vidtillämpningen av den nordiska konventionen om socialtrygghet. Här nämns studerande som lämnar Sverigeför att studera i ett annat nordiskt land men ocksåpersoner som kommer från ett annat nordiskt land föratt studera här.- Det har uppstått tveksamhet om användningen avde svenska SGI-reglerna på inkomster inom EU. Fråganär om personer som kommer till skall kunnauppnå motsvarande SGI-skydd med hänvisning tilltidigare inkomstsituation, studier, arbetslöshetm.m. i ett annat medlemsland. RFV anser att det ärmycket angeläget att en översyn av SGI-reglerna ochderas inverkan i gränsöverskridande situationergörs.- Beträffande föräldrapenningens 240-dagarsvillkorär den rådande uppfattningen att SGI-nivån baseraspå den svenska inkomsten. Regeringsrätten har begärtett förhandsavgörande från (Rockler C-137/04) i frågan om 240-dagarskravet i vissa fallkan ses som ett hinder för den fria rörligheten.- När det gäller beräkning av inkomstrelateradsjukersättning eller aktivitetsersättning finnsbehov av förtydligande av vad som menas med svenskaförsäkringsperioder respektive försäkringstid enligtsocialförsäkringslagen. Sjukersättning ochaktivitetsersättning är inte heller i vissa andrafall helt anpassade till bestämmelserna i förordning1408/71.- För gränsgångare finns situationer som kan geupphov till olika förmåner i form av sjukvård ochersättning för inkomstbortfall. Det gäller t.ex.skillnader i ländernas lagstiftning om insatser vidrehabilitering i och , inte minst då enperson har arbetat i men är bosatt i problem finns också i förhållande tillDanmark beträffande personer som har arbetat där menbor i och som inte längre har rätt tillsjukpenning och inte heller uppfyller villkoren förrätt till förtidspension enligt dansk lagstiftning.RFV drar slutsatsen att huvuddelen av deproblematiska situationerna i internationellaförhållanden har sin grund i att det svenskasocialförsäkringssystemet och förordning 1408/71delvis vilar på olika grund. Förordning 1408/71utgår från att en familj som helhet normalt omfattasav ett lands socialförsäkring, medan det svenskasystemet utgår från att var och en avfamiljemedlemmarna är individuellt försäkrade.Vidare medför likabehandlingsprincipen att svensksocialförsäkring inte kan konstruera särlösningar.Sammantaget finner RFV att det finns storanledning att påbörja ett utredningsarbete för attkomma till rätta med rådande problem samt göra engrundlig genomgång av den svenska socialförsäkringenoch dess effekter vid internationella förhållanden.Utskottet kan således konstatera att det redanpågår mycket arbete med att undanröja gränshinderinom och att gränshindersfrågor har blivit enhögt prioriterad uppgift i det nordiska samarbetet.Det är viktigt att det arbetet fortskrider. Attproblemen inte alltid är begränsade till de nordiskaländerna utan gäller reglerna inom EU/EES-områdetvisar inte minst RFV:s redovisning.Något uttalande från sida är mot dennabakgrund inte påkallat, och utskottet avstyrkermotionerna Sf356 yrkande 2, Sf280, Sf386, Sf229,Sf385, Sf248, Sf367 och Sf228.Socialavgifter m.m. vid internationellaförhållandenMotionerI motion Sf302 av () anförs attegenföretagare med medborgarskap i annat EU/EES-landautomatiskt tillhör det svenskasocialförsäkringssystemet om de inte via s.k. E 101-intyg begärt att få fortsätta tillhöra hemlandetssocialförsäkringssystem. Så länge egenföretagaren ärbegränsat skattskyldig i påförs företagareninte sociala avgifter. Motionären begär etttillkännagivande härom.I motion Sk5 av Per m.fl. (kd, m, fp, c)yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att vissafrågor om utlandsstationerade bör utredas. Imotionen anförs att arbetsgivaravgifter skallbetalas om utlandsstationeringen förväntas blimindre än . Från och med den 1 januari 2001betalas arbetsgivaravgifter även på skattepliktigaförmåner som t.ex. boende. För utlandsstationeradestatligt anställda är motsvarande förmåner däremotskattefria. Ytterligare problem uppstår vidhemkomsten t.ex. när det gäller 240-dagarskravet förberäkning av föräldrapenning.Sven och () tar i motionSf323 upp problem för den som återvänder efter någraår som biståndsarbetare, t.ex. beräkningen aversättning vid sjukdom. Motionärerna begär etttillkännagivande om att de ekonomiska och socialavillkoren bör ses över.Utskottets ställningstagandeUtgångspunkten för den nuvarande socialavgiftslagen,som trädde i kraft , är attsocialavgifter skall betalas på arbetsinkomster förpersoner som omfattas av den arbetsbaseradesocialförsäkringen. I internationella förhållandenkan dock situationer liknande den som redovisas imotion Sf302 uppstå.