bet · GR01AU2 · 2004-01-01 00:00:00 — Samhället präglas av ensamhällsstruktur som underordnar kvinnor och överordnar män och där kvinnorses som avvikande från en manlig norm. Detta, som vi kallar könsmaktsordningen,tar sig olika uttryck inom olika sfärer i samhället och kräver olikaåtgärder.Ett uttryck för diskriminering är de könsbestämda löneskillnaderna.I arbetet för att undanröja diskriminering i lönesättningen ärjämställdhetslagen ett centralt verktyg. Den praxis som Arbetsdomstolen lagtfast i lönediskrimineringstvister innebär dock i praktiken attjämställdhetslagenär verkningslös i dessa mål. Domstolen har nämligen tillåtit att en allmänhänvisning till marknadskrafterna får rättfärdiga en löneskillnad mellankvinnor och män som annars skulle anses utgöra diskriminering. Dennatillämpning står dessutom i strid med EG-rätten, varifrån jämställdhetslagensdiskrimineringsbegrepp är hämtat.Vänsterpartiet anser att det bordegenomföras en snabbutredning om hur jämställdhetslagen skall ändras föratt den syn som företräds i EG-rätten skall slå igenom i Arbetsdomstolensrättstillämpning när det gäller lönediskriminering och marknadskrafter.Enannan brist i jämställdhetslagen är att den i ytterst ringa omfattningger möjlighet att angripa de skillnader i lön etc. som kommer av attkvinnor och män finns på olika arbetsmarknader. Lagen innehåller i och försig bestämmelser om kartläggning och analys som en arbetsgivare skallgöra i syfte att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnader ilön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män. Dessa bestämmelserhar emellertid ytterst liten påverkan på de löneskillnader som är knutnatill den värdering som görs av manligt respektive kvinnligt arbete.Regeringenbör därför återkomma med förslag om hur jämställdhetslagen ska bli etteffektivare verktyg mot strukturell lönediskriminering.Vad som här haranförts bör ges regeringen till känna. Det innebär att motion A262 (v)tillstyrks.16. Skadestånd i jämställdhetsmål, punkt 14 (fp, c)avMargareta (), () och ().Förslagtill riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 14 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs i reservation 16. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:A302 yrkande 9.StällningstagandeVi vill ha ett antalskärpningar i lagstiftningen för att samhället mer kraftfullt skall kunnamotverka lönediskriminering. En sådan skärpning är att höja skadeståndsbeloppen.Eftersom skadeståndsbeloppen i svensk rättspraxis är relativt blygsamma,lönar det sig för arbetsgivaren att fortsätta lönediskriminera. Därförbehövs det ny lagstiftning som medför att skadeståndsbeloppen ijämställdhetsmål höjs rejält. I kombination med grupptalan skulle höjdaskadeståndsbelopp kunna skapa ett verksamt hot mot arbetsgivare som inte tarjämställdhetslagen på allvar.Med hänsyn till det anförda anser vi attriksdagen med anledning av motion A302 yrkande 9 (c) bör tillkännage förregeringen som sin mening vad vi har anfört om att höja skadeståndsbeloppeni jämställdhetsmål.17. Jämställdhetsmärkning, punkt 15 (fp)av ErikUllenhag (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVianser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följandelydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 17. Därmed bifaller motion 2003/04:A307yrkande 13.StällningstagandeFolkpartiet anser att man måste användasig av politiken för att skapa nya strukturer och utveckla det svenskanäringslivet. En del i detta är jämställdhetsmärkning av produkter ochtjänster. Aktiva konsumenter kan påverka mer kraftfullt och med färreoönskade bieffekter än vad lagar och regler någonsin kan göra. Detta visarinte minst erfarenheterna av miljömärkning. (SOU 2002:30)har föreslagit modeller för jämställdhetsmärkning och certifiering avprodukter, tjänster och organisationer. är positivt till dennaprincip.Vad som här har anförts bör ges regeringen till känna. Detinnebär att motion A307 yrkande 13 (fp) tillstyrks.18. Forum idiskrimineringstvister, punkt 16 (c)av ().Förslagtill riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 16 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs i reservation 18. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:A302 yrkande 7.StällningstagandeFörsöken att användajämställdhetslagen och Arbetsdomstolen har inte lett till några avgörandegenombrott för en rättvisare lönesättning. Enligt JämO:s analys kan orsakentill detta vara att Arbetsdomstolen är ett partssammansatt organ medintresse av att slå vakt om ingångna kollektivavtal. Det kan medföra attindividens rättigheter ställs åt sidan. Som ett exempel kan nämnas det s.k. IVA-målet där domstolen ansåg att det var motiverat att ge enmedicintekniker högre lön än en intensivvårdssköterska, trots att tjänsternaerkändes som likvärdiga, med hänvisning till att medicinteknikernsalternativa arbetsmarknad var större.Om de politiska församlingarna ochArbetsdomstolen inte har varit framgångsrika för att nå fram till rättvisalöner för kvinnor och män, är det nu dags att låta domstolarna korrigeraorättvisorna. vill därför kraftigt stärka de rättsligainstrumenten för att komma åt lönediskriminering och orättvisalöner.Diskrimineringsärenden bör prövas i allmän domstol i ställetför som i Arbetsdomstolen. Därmed blir det möjligt att överklagadomar och parterna får den roll de bör spela - som parter och inte somdomare.Vad som här har anförts bör ges regeringen till känna. Det innebäratt motion A302 yrkande 7 (c) tillstyrks.19. Grupptalan påjämställdhetsområdet, punkt 17 (v, c)av () och CamillaSköld ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslagettill riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse:Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation19. Därmed bifaller motion 2003/04:A302 yrkande 8.StällningstagandeDetvister som prövats i Arbetsdomstolen och som resulterat i att kvinnligalöntagare har fått rätt har i alltför låg grad utvidgats till att gällaalla i motsvarande situation eller yrkesgrupp. I har arbetet förlika lön haft stora framgångar genom möjligheten till grupptalan, dvs.att personer med likartade fall kan ansluta sig till en talan som enindivid eller organisation har väckt. Om svensk lagstiftning tillät grupptalani lönediskrimineringsmål skulle det på ett mycket kraftfullt sätt förstärkamöjligheten att generalisera rättsliga framgångar i arbetet för lika lön.Med hänsyn till det anförda anser vi att med anledning avmotion A302 yrkande 8 (c) bör tillkännage för regeringen som sin meningvad vi har anfört om att införa en möjlighet till grupptalan ilönediskrimineringsmål.Särskilt yttrandeMän och jämställdhet, punkt 9(mp)() anför:Miljöpartiet anser att jämställdhetsarbetetbör utföras av både kvinnor och män. Under hela jämställdhetens historiahar kampen för jämställdhet mellan könen förts nästan uteslutande avkvinnor. Männens deltagande i jämställdhetsarbetet har varit undantagsnarare än regel. Ofta är det kvinnor som med kraft reagerar mot bl.a. dettydliga uttrycket för kvinnoförtryck: våldspornografi, sexhandel ochkvinnomisshandel. Mäns våld mot kvinnor är inte enbart en kvinnofråga,utan i högsta grad en mansfråga, och det är i ännu högre grad en samhällsfråga.Det räcker inte att kvinnor diskuterar jämställdhet och könsroller närdet är mansrollen och dess schabloner som är det största problemet.Självfallet måste utgångspunkten för en debatt om mansrollen vara att vialla är individer. Men vi är alla påverkade av schabloner - allt från detatt unga pojkar får en bild av den manliga rollen genom s.k. herrtidningardär kvinnan är till för att köpas, utnyttjas och förnedras, via lumpartidensmer groteska jargong till den manliga vuxenvärldens acceptans, tystnadeller t.o.m. medlöperi.Män liksom kvinnor underställs föreskrivna normerom hur de skall bete sig som man respektive kvinna. Därför är det avstörsta vikt att männens roll undersöks, analyseras och förändras. Entvärpolitisk utredning bör tillsättas för att analysera en ny mansroll ochhur den skall föras ut till allmänheten. Regeringen bör också ta initiativbl.a. till nationella manskonferenser där frågan om mansrollen kan debatteras.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringensskrivelse 2002/03:140 Jämt och ständigt - Regeringens jämställdhetspolitikmed handlingsplan för mandatperioden.Följdmotioner2003/04:A1 av AndersG Högmark m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kritiken mot regeringens handlingsplan.2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom våra mål med jämställdhetspolitiken.2003/04:A4 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om att utgångspunkten för jämställdhetsarbetet skallvara att öka kvinnors makt och inflytande.2. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om brister i regeringenshandlingsplan rörande de grundläggande orsakerna till kvinnors sämrevillkor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om makt och ägande.5. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att konkurrensutsätta den offentligasektorn.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en radikal plan för att undanröja orsakerna tilllöneskillnaderna mellan kvinnor och män.7. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors företagande.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om våld mot kvinnor.10. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om integrationspolitiken.Motionerfrån allmänna motionstiden /04:Ju478 av . (mp):12. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en tvärpolitisk utredning för att analysera dennya mansrollen.14. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om debatter angående mansrollen, exempelvis genomnationella manskonferenser.2003/04:Sf404 av m.fl. (kd):15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att uppvärdera hemarbetet.2003/04:So419 av m.fl. (v):2. begär att regeringen utreder hur sexualiseringenav det offentliga rummet begränsar kvinnors rörelsefrihet i enlighet medvad som anförs i motionen.2003/04:N328 av m.fl. (c):10.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att bättre villkor för jämställdhet behövs i hela landet.2003/04:A258av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om den allmänna inriktningen avjämställdhetspolitiken.12. begär att regeringen låter utredaeffekterna av arbetsplanen för jämställdhet inom den offentliga förvaltningeni enlighet med vad som anförs i motionen.2003/04:A262 av m.fl. (v):1. begär att regeringen snabbutreder ochtill återkommer med förslag enligt vad i motionen anförs om attmarknadsrelaterade löneskillnader skall få genomslag i rättstillämpningen.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avjämställdhetslagen så att den även omfattar strukturell lönediskriminering.2003/04:A280 av m.fl. (v):tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om att jämställdhetspolitikenhar ansvar för alla kvinnor och män.2003/04:A287 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om funktionshindrade kvinnors ojämlika och ojämställdavillkor.2003/04:A288 av ():1. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om kvinnors motstånd.2.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom feministisk folkbildning.3. begär att regeringen utrederformerna för övergripande feministiskt förändringsarbete.2003/04:A293av ():1. tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om en ny löneskillnadsutredning för attkartlägga och analysera löneskillnaderna mellan kvinnor och män.2. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omutarbetande av en handlingsplan mot orättvisa löneskillnader innehållandeytterligare verktyg för relativlöneförskjutning, brytande av yrkes- ocharbetsgivarsegregation samt moderna redskap för att kombinera förvärvsarbetetmed familj.2003/04:A302 av m.fl. (c):2. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs ominförande av konsekvensbeskrivningar ur ett jämställdhetsperspektiv införolika beslut.7. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att flytta lönediskrimineringsmål från Arbetsdomstolentill allmän domstol.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa möjlighet till grupptalan ilönediskrimineringsmål.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att höja skadeståndsbeloppet vidjämställdhetsmål.10. tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om alternativa arbetsmarknaders betydelse för enrättvis lönesättning.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en långsiktig plan för uppvärdering avkvinnodominerade yrken.13. tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör återkomma med ettförslag som förbättrar kvinnors möjligheter att ta del av löneförmåner.15.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att ge ett forskningsuppdrag till ett lärosäte för att öka kunskapenangående kvinnor och styrelsearbete.18. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om att JämO får ett särskiltuppdrag att granska försäkringsbolagens försäkringsvillkor i de delar därde berör våld mot kvinnor.2003/04:A307 av m.fl. (fp):1.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom makt och synliggörande.2. tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om liberal handlingsplan för ökadjämställdhet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om ökad egenmakt i arbetslivet.4. tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att konkurrensutsättaden offentliga sektorn.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att lönediskrimineringen måste brytas.9.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en plan för att höja underbetalda kvinnogruppers löner inom den offentligasektorn.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om aktiv opinionsbildning i näringslivet.13. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ettjämställdhetsmärkningssystem.2003/04:A329 av m.fl.(kd):9. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om jämställdhet och diskriminering av föräldralediga.2003/04:A332av och (båda s):tillkännagerför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av attarbeta mer för jämställdhetspolitik i EU.2003/04:A334 av . (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad somi motionen anförs om jämställdhetsområdet.2003/04:A335 av (båda s):tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att öka andelen kvinnor i privatabolagsstyrelser.2003/04:A371 av m.fl. (kd):2. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovetav ett kartläggande av de faktorer som kan hämma kvinnor att ta ettledningsansvar med anledning av FN:s rapport om jämställdhetsläget i Sverige.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ökad konkurrensutsättning inom offentlig sektor, särskiltinom vård- och omsorgssektorn, för att främja kvinnors arbetsmarknad.11.Riksdagen begär att regeringen låter utvärdera jämställdhetslagensbetydelse och funktion i enlighet med vad som anförs i motionen.13. Riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag till ändring av 5 § jämställdhetslageni enlighet med vad som anförs i motionen.19. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en kartläggningav regionala skillnader av uttag av pappaledighet med inriktning på attundanröja hinder för ett ökat uttag.32. tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den bör ta initiativtill trepartssamtal mellan stat, arbetsgivar- och arbetstagarparter föratt uppnå en ökad representation av kvinnor på såväl styrelsenivå somledande poster.Bilaga 2Löneskillnader mellan kvinnor och mänStenografiska uppteckningarfrån AU:s hearing om löneskillnader mellan kvinnor och mänden 21 oktober 2003Ordföranden (): Ni ska alla vara varmt välkomnatill arbetsmarknadsutskottets offentliga utfrågning om löneskillnadermellan kvinnor och män.Vilka är då orsakerna till löneskillnader mellankvinnor och män? Hur ser dessa skillnader ut, och vad kan vi gemensamtgöra för att uppnå jämställda löner? Det är några av de frågeställningarvi ska ägna dagen åt att diskutera.För att vi ska få en djupare inblicki dessa komplexa mönster som utgör hinder för att uppnå jämlikhet iarbetslivet har vi bjudit in flera intressanta föreläsare. Välkommen hälsarjag från , från SCB,från och JämO målet för svensk jämställdhetspolitik är att bejaka attkvinnor och män ges samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomlivets alla områden. I teorin har också kvinnor samma möjligheter ochrättigheter som män, men tittar vi oss omkring säger verkligheten ossnågot helt annat. Vi har en lång väg kvar innan vi med rätta kan påståatt vi faktiskt lever i ett jämställt samhälle - detta trots att Sverigeofta betraktas som ett av världens mest jämställda länder.För att nåframgång krävs att jämställdheten integreras i alla de politiska beslutsom formar människors vardag. Det gäller inte minst villkoren i arbetslivetoch rätten till jobb med egen försörjning. Ända fram till 1960-taletdominerade den manliga försörjarmodellen i . var att mannenförsörjer familjen, och om kvinnan bidrog var det bra nog. Därefter harkvinnor trätt ut på arbetsmarknaden, vilket är resultatet av hård kampunder flera generationer. Jämställdhet förutsätter att alla vuxna ärekonomiskt oberoende. Därför är rätten till arbete och egen försörjning enförsta förutsättning för jämställdhet. har kvinnors möjlighet ochposition på arbetsmarknaden förstärkts. Men sviterna av den manligaförsörjarmodellen lever kvar. Även i vår medvetna tid har kön fortfarandebetydelse för människors villkor i arbetslivet. Yrken som betraktas somkvinnliga värderas ofta lägre när det gäller lönesättning. Så ser dettyvärr ut i dagens . I världens mest jämställda land, fortfarandemer än efter det att blev en demokrati med lika rösträttför kvinnor och män, tillmäts inte kvinnors förvärvsarbete lika värde sommännens.I dag är svenska kvinnors förvärvsfrekvens bland de högsta ivärlden, men kvinnor tjänar i snitt av männens lön vid heltidsarbete.Skillnaderna har legat på ungefär samma nivå. ser vien tendens till att löneskillnaderna ökar. Undersökning på undersökningvisar på samma sak. Pengar ger makt och inflytande, och här ges kvinnorinte samma möjlighet.För sedan genomförde LO en kartläggning avde 100 000 löntagarna med högst respektive lägst lön. Resultatet var fögaförvånande. Den typiskt låglöneanställda är kvinna, arbetar med jobb inomvård och omsorg, handel eller restaurang. Den traditionella höglöneanställdeär man, tjänsteman, som arbetar som vd, chef eller specialist. Kartläggningenvisar också att bland höglöneanställda följer löneskillnaderna mellankönen ett mer traditionellt mönster där männen har klart högre lön änkvinnor. Men det är inte enbart stora löneskillnader som skiljer hög- ochlåglönearbetare åt. Deltidsarbete förekommer nästan aldrig blandhöginkomsttagarna, medan en dryg tredjedel av de låglöneanställda arbetardeltid.En förklaring till lönegapet mellan kvinnor och män kan vara att densvenska arbetsmarknaden är strängt könsuppdelad. av arbetskraftenfinns i yrken som domineras av någotdera könet. Andra orsaker som mereller mindre hänger samman är värdediskriminering i samhället, vilket göratt kvinnodominerade arbeten allt som oftast har lägre status och därförbetalas sämre än mansdominerade yrken. Arbete som i huvudsak utförs avkvinnor är lägre betalt än arbete som utförs av män. En anledning tilldetta kan vara att den kunskap som ofta kopplas samman med kvinnliga yrkentenderar att ses som medfödd och inte förvärvad. Kontentan är att påarbetsplatser som domineras av kvinnor är löneläget lägre än på mansdomineradearbetsplatser.Om andelen män ökar inom en kvinnodominerad bransch ökarlönerna - och omvänt. Denna utveckling är tydligast inom tjänstemannayrkenoch akademikeryrken men även i viss mån inom industrin.Oförklarligalöneskillnader - hur förklarar vi att kvinnor med samma slags arbete,utbildning och erfarenheter som män tjänar mindre, trots att de befinnersig på samma arbetsplats?Detta är resultatet av en arbetsmarknad somvärderar kvinnor och män olika. Det är ett arbetsliv som har dennaojämställdhet inbyggd i grunden. Överallt i vår vardag möter vi kvinnor ochmän i denna struktur. Det innebär för kvinnor att de har mindre inflytande,att de får sämre löner, att de har svårare att få heltidsarbete och intesamma möjlighet till kompetensutveckling som män.Frågorna är berättigade,och vi hoppas finna svar på dessa. Detta behövs inte minstför att ska kunna hävda och förstärka sin konkurrensförmåga. Föratt ha en fortsatt tillväxt och kunna säkerställa välfärden måste kvinnornainte bara ha tillträde till arbetsmarknaden utan också få samma lön sommännen för lika och likvärdigt arbete.Med dessa inledande ord vill jagän en gång hälsa er hjärtligt välkomna till en som vi hoppas intressantoch givande dag på temat löneskillnader mellan kvinnor och män.GeneraldirektörIngemar , : Jag ska prata om de makroekonomiskautgångspunkterna för jämställda löner. Jag kommer att inledningsvis göradet med utgångspunkt i den rapport om lönebildningen som Konjunkturinstitutetpublicerade . Vi har, som ni säkert vet, uppdrag från riksdagenatt producera rapporter med de samhällsekonomiska förutsättningarnaför lönebildningen. Jag kommer att redovisa en del av innehållet i rapportenoch framför allt dra slutsatser om vad den innebär i frågan om jämställdalöner.Jag kommer också att redovisa en del statistik för sysselsättningsgraderoch andra faktorer för män kontra kvinnor och säga något om vad den innebärför förutsättningarna för jämställda löner.Jag börjar med den förstabilden från lönebildningsrapporten. Rapporten finns vid ingången tilllokalen. Ni som ännu inte har fått den kan hämta den där.Arbetskostnadernaper anställd i det svenska näringslivet har ökat snabbare än arbetskostnadernai omvärlden, både , och under2001 och 2002. De blå staplarna är högre än motsvarande staplar föromvärlden. Det betyder att arbetskostnaderna fortfarande växer snabbare äni omvärlden.Vi har ungefär samma inflationsmål i som i omvärlden,om vi väger ihop , och omvärlden i övrigt. Det betyder på siktatt arbetskostnaderna inte kan öka snabbare än i omvärlden. Den härutvecklingen är inte hållbar. Om den fortsätter måste strama upppenningpolitiken som vi riskerar att förlora i konkurrenskraftjämfört med andra länder.Diagrammet visar den sammanlagdaarbetskostnadsutvecklingen, det vill säga utvecklingen av dels timlönerna, delsolika typer av bikostnader. En orsak till att de svenska kostnaderna harökat snabbare än i omvärlden är att olika typer av bikostnader har ökatmycket. Löneutvecklingen har bromsats och har varit måttligt hög från1998 och framåt. Den var hög men bromsades och harvarit måttligt hög de senaste sex sju åren. Men det som är problemet äratt bikostnaderna, bland annat kostnaderna för avtalsenliga pensioner,har höjts , och det gäller även kostnaderna för den sjuklönarbetsgivarna betalar. Frånvaron har ökat och sjuklöneperioden som betalasav arbetsgivaren har ökat . Alla de ökadebikostnaderna har bidragit till att arbetskostnaderna har utvecklats snabbareän i omvärlden. Det är inte hållbart på sikt.Nästa diagram visar hurarbetskostnadsandelen har utvecklats - återigen för näringslivet.