bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Dessutom föreslår motionärerna ett tak på tomtvärdet på300 för att undvika den spiraleffekt som uppkommer i attraktivaområden när själva tomtmarken får höga taxeringsvärden och därmed driverupp det totala taxeringsvärdet.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att fastighetsskatten utgör en viktig inkomstkällavid finansiering av den gemensamma välfärden och att utskottet inte ärberett att tillstyrka tillkännagivanden eller beslut som innebär attfastighetsskatten helt eller delvis avskaffas. Det är enligt skatteutskottetsmening inte heller aktuellt med en höjning av skatten på kapitalvinstvid försäljning av privatbostad. avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi258(kd) yrkande 6, Sk446 (c) yrkandena 4-7, Sk452 (kd) yrkandena 14, 16och 17, Sk453 (m) yrkandena 24 och 27 och Sk454 (fp) yrkande 15.5.6.2 FörmögenhetsskattenUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om att fribeloppet för uttagav förmögenhetsskatt för sambeskattade par höjs till 3 miljoner kronor.Utskottet avstyrker motionsförslagen om avskaffad förmögenhetsskatt m.m.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 35) att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskattför sambeskattade par höjs från till fr.o.m.2006 års taxering.Regeringen anser att det finns skäl att förändra förmögenhetsbeskattningeni en mildrande riktning och att en sådan förändring bör ske genomhöjningar av fribeloppen. På så sätt minskar antalet personer som betalarförmögenhetsskatt, och skatten kommer i huvudsak att träffa störreförmögenheter. I första hand bör det gemensamma fribeloppet för sambeskattadepar höjas. Därigenom uppnås större neutralitet mellan å ena sidan giftaoch sambor med gemensamma barn som sambeskattas och å andra sidan samborutan gemensamma barn som har var sitt fribelopp. Den föreslagna höjningeninnebär att det gemensamma fribeloppet för sambeskattade par kommer attmotsvara två fribelopp för ensamstående.Regeringen kommer i det fortsatta arbetet med förändringar avförmögenhetsskatten att överväga att slopa undantaget från skatteplikt förhuvuddelägares aktier och i stället införa ett tak för uttag avförmögenhetsskatt.Regeringen anför att det finns anledning att överväga om undantaget förhuvuddelägares aktier ska behållas. Ett borttagande av bestämmelsenskulle leda till att vissa huvuddelägare tvingades betala orimligt mycketi förmögenhetsskatt. Det skulle även kunna leda till att intresset föratt låta inregistrera aktier på börsens A-lista hämmades. Ett avskaffandeav huvuddelägarundantaget bör därför endast ske om det införsnågon form av begränsning av skatteuttaget. Ett alternativ till undantagetför huvuddelägares aktier kan vara att införa ett tak för förmögenhetsskatten,dvs. en beloppsgräns som anger hur mycket en skattskyldig maximalt skabehöva betala i förmögenhetsskatt. Ett tak i kombination med ett slopandeav huvuddelägarundantaget innebär att vissa huvuddelägare, vilkasförmögenhet i huvudsak består av aktier som är undantagna frånförmögenhetsskatt, kommer att betala mer skatt, medan andra, som harbetydande tillgångar utöver aktierna i fråga, kommer att betala mindre.Hur många som kommer att få betala mer respektive mindre beror på hurnivån för ett tak kalibreras.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion N305 yrkande 12 av . anförs att beskattningen av arv, gåvor och förmögenheter inbringarförhållandevis blygsamma belopp som dessa skatter är mycketskadliga för företagandet. Förmögenhetsskatten missgynnar svenskt ägandeav svenska företag och hindrar kapitalackumulation. Motionärerna beklagaratt förmögenhetsskatten endast förändras marginellt och avsätter medelför att successivt avskaffa förmögenhetsskatten. I motion Fi202 av UlfSjösten (m) anförs att det råder en bred enighet dels om förmögenhetsskattensskadliga effekter för god utveckling och tillväxt i , dels omvikten av att ta bort den orättvisa och lotteribetonade skatten. Motionärenföreslår att förmögenhetsskatten avskaffas.I liberalernas motion Sk454 yrkande 2 av m.fl. anförs att en förutsättning för att det ska bildas nya företag ochför att dessa ska kunna växa är tillgång till riskkapital och att Sverigeupphör att tillhöra den minoritet i västvärlden som fortfarande harförmögenhetsskatten kvar. Motionärerna vill avskaffa sambeskattningenoch höja fribeloppet till per person. De avskaffarförmögenhetsskatten inom fyra år.I motioner Sk450 yrkandena 3 och 17 och Sk452 yrkande18 anförs att de senaste årens utveckling har visat på svårigheterna iatt bibehålla förmögenhetsbeskattningen. Anledningen står främst attfinna i den ökande internationaliseringen som gör det omöjligt förSverige att i det långa loppet bibehålla ett skattetryck som avsevärtöverstiger omvärldens. Förmögenhetsbeskattningen, som tidigare kunnatmotiveras av fördelningspolitiska skäl, får helt andra effekterän de tänkta. Även regeringen överväger i budgetpropositionen att i det"fortsatta arbetet" utreda om man ska föreslå att slopa befrielsen frånförmögenhetsskatt och i stället införa ett tak i förmögenhetsskatten.Motionärerna anser att detta är ytterligare ett bevis för attförmögenhetsskatten är feltänkt i grunden. Motionärerna föreslår attförmögenhetsskatten avvecklas till till år 2006och med till för attsedan slopas helt. Enligt uppskattningar som gjorts befinner sig såmycket som utomlands som tillhör svenskar. Detta"flyktkapital" skulle kunna betyda mycket för den svenska samhällsekonominom det kunde placeras i . Motionärerna anser attregeringen måste utreda hur en tidsbegränsad amnesti kan införas så attså mycket kapital som möjligt placeras i Sverige.I motion Fi259 yrkandena 4-6 av m.fl. anförmotionärerna att är ett av de få länder i västvärlden somfortfarande har en förmögenhetsbeskattning. Därtill är skattesatsen en avde högsta bland de länder som tillämpar systemet. Det är dessutom oroandeatt det hörs signaler om att bredda skatten till att även gälla exempelvisaktier noterade på O-listan. Detta tangerar retroaktiv lagstiftningeftersom de som har valt att notera sina företag här har gjort det underpremisserna att aktierna inte skulle bli föremål för förmögenhetsbeskattning.Företag på O-listan är mindre och tillväxtorienterade företag som harblivit noterade i syfte att underlätta för riskkapitalförsörjning. efterhand ens diskutera att låta dessa aktier omfattas av förmögenhetsskattär upprörande. Motionärerna föreslår att förmögenhetsskatten i ett förstasteg sänks till 2005 och att värdet av egnahem inte ska tas upp iförmögenhetsbeskattningen. avskaffas förmögenhetsskatten.Riksdagen bör besluta att sänka förmögenhetsskatten till och undantavärdet av egnahem från förmögenhetsbeskattningen.Skatteutskottets yttrandeUtskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot regeringensförslag att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt för sambeskattadepar höjs från till års taxeringoch tillstyrker därför propositionen i denna del.Utskottet delar regeringens bedömning att det bör övervägas att slopaundantaget för huvuddelägares aktier och att införa ett tak för uttagav förmögenhetsskatt. Utskottet är således inte berett att tillstyrkaförslagen om slopad eller avvecklad förmögenhetsskatt och avstyrkerdärför motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringensförslag om att fribeloppet för uttag av förmögenhetsskatt för sambeskattadepar höjs till och delar regeringens bedömning när detgäller undantaget för huvuddelägares aktier. Utskottet avstyrker motionernaFi202, (m), Fi259 (c) yrkandena 4-6, Sk450 (kd) yrkandena 3 och 17,Sk452 (kd) yrkande 18, Sk454 (fp) yrkande 2 och N305 (m) yrkande 12.5.6.3 Slopad arvs- och gåvoskattUtskottets delförslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att skatten på arv och gåva börslopas fr.o.m. årsskiftet och avstyrker motionsförslaget om att ettsådant beslut bör gälla fr.o.m. den 20 september 2004.Jämför reservation 5 (m).BudgetpropositionenRegeringen anför (avsnitt 8.3.2) att arvs- och gåvoskatten är kostsamatt administrera och att detta faktum måste sättas i relation till deintäkter som skatten ger. På grund av värderingsreglerna och konstruktioneni övrigt av arvs- och gåvoskattereglerna är det lätt att nedbringaskatten genom olika skatteplaneringsåtgärder som är helt lagliga. Motbakgrund av detta och med syfte att underlätta generationsskiften iföretag avser regeringen att föreslå attarvs- och gåvoskatten tas bort. Inriktningen är att arvs- och gåvoskattenska slopas fr.o.m. den 1 januari 2005.MotionenI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 19 av . föreslår motionärerna att arvs- och gåvoskatten avskaffas medverkan från den 20 september 2004.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet delar regeringens bedömning att skatten på arv och gåvabör slopas men är inte berett att frångå den inkomstberäkning somregeringen redovisar och som grundar sig på att arvs- och gåvoskatten skaslopas med verkan fr.o.m. . Utskottet avstyrkerföljaktligen motionsyrkandet om att arvs- och gåvoskatten ska avskaffasredan fr.o.m. den 20 september 2004.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar i likhet med skatteutskottet regeringens bedömningatt arvs- och gåvoskatten bör slopas med verkan fr.o.m. den 1 januari2005 och avstyrker därför motion Sk453 (m) yrkande 19.5.7 Skatt på varor och tjänsterTabell 5.7 Inkomsttitel Skatt på varor och tjänsterMiljoner kronor5.7.1 Moms på tidskrifterUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om höjd moms på tidskrifter.Jämför reservation 7 (kd).BakgrundRiksdagen har beslutat att sänka mervärdesskatten påböcker och tidskrifter från till fr.o.m. (prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12).MotionenI motion Sk452 yrkande 29 av Per m.fl.återställs mervärdesskatten på tidskrifter till . Motionärerna anföratt de står bakom beslutet att sänka bokmomsen till men att de inteanser att det är lika angeläget med sänkt moms på tidskrifter.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att såväl det kulturpolitiska syftet som administrativaoch praktiska skäl talar för att både böcker och tidskrifter bör ingåi området med reducerad mervärdesskatt. Området har utformats i näraanslutning till det utrymme som finns i punkt 6 i bilaga H till sjättemervärdesskattedirektivet. ser inte någon anledning attändra denna gränsdragning och avstyrker därför motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottets motion Sk452(kd) yrkande 29.5.7.2 AlkoholskattenUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om sänkta kvoter för privatinförselav alkohol.Jämför reservation 7 (kd).BakgrundEnligt de regler som allmänt gäller inom EU ska privata inköp av alkoholoch tobak beskattas i inköpslandet. Kommersiell handel med dessa varorska beskattas i den medlemsstat där varorna slutligen konsumeras. Enprivatperson har således rätt att ta med sig alkoholdrycker och tobaksvarorsom är avsedda för eget bruk och inköpta i en annan medlemsstat utanatt någon ytterligare punktskatt tas ut i hemlandet. Om varorna tas inför kommersiella ändamål i hemlandet ska däremot punktskatt alltidbetalas där.För att avgöra om det är fråga om införsel för kommersiella ändamål skaenligt bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna fåranvända sig av indikativa nivåer uteslutande till ledning för bedömningav om varorna är avsedda för kommersiella ändamål. De indikativa nivåernafår då inte sättas lägre än sprit, starkvin, 90 litervin, öl samt 800 cigaretter, 400 cigariller, 200 cigarrer och1 kilo röktobak.BudgetpropositionenRegeringen anför att har överlämnatsitt betänkande Var går gränsen? (SOU 2004:86). För att bryta mönstretmed den kraftigt ökade resandeinförseln av sprit och för att stärka densvenska alkoholpolitikens legitimitet föreslås i betänkandet att skattenpå sprit sänks från . En sådan sänkning avskatten skulle leda till i medeltal lägre spritpriser på Systembolaget.Betänkandet är ute på remiss och remissinstanserna skalämna sina synpunkter på betänkandet senast den 15 december 2004.Regeringen fortsätter beredningen av frågan om alkoholskatten.MotionenI motion Sk452 yrkande 47 av Per m.fl. anförmotionärerna att införselkvoterna för privatpersoners import av alkoholgör det svårt att föra en effektiv alkoholpolitik. Införselkvoterna börsänkas för att stoppa den alkoholflod som rinner in i . Sverigemåste verka för att alkoholfrågan ska bli en folkhälsofråga i ställetför som enbart en jordbruksfråga och en handelsfråga. Motionärernayrkar att införselkvoterna sänks till starksprit, vinoch starköl.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att genom regeringen arbetar för att stärkafolkhälsopolitikens ställning inom EU och att detta bl.a. innebär attSverige verkar för att man inom EU, i större utsträckning än tidigare,ska ta hänsyn till olika åtgärders effekter på folkhälsan även inomandra politikområden än t.ex. inre marknads- och jordbrukspolitik.Sverige har fört diskussioner med medlemsländerna och medkommissionen om kopplingen mellan alkohol, alkoholpolitik och folkhälsa.Utgångspunkten har varit att alkoholfrågan i många delar är en nationellangelägenhet, men att det finns frågor och områden som bäst kan lösaspå gemenskapsnivå, som t.ex. den rådsrekommendation om unga och alkoholsom antogs 2001 i Stockholm.Syftet med initiativ har primärt varit att hitta områden därEU:s medlemsländer och kommissionen har nytta av att samarbeta, utbytainformation och enas om någon form av gemensamma rekommendationer. Densvenska regeringen har pekat på vissa områden som anses vara viktigaatt diskutera på gemenskapsnivå inom EU och som kan ingå i engemenskapsstrategi rörande alkohol. Till dessa hör rekommendationer ellerdirektiv om höjda minimiskatter på alkohol inom EU, begränsningar avalkoholreklam, alkoholfria arbetsplatser, alkoholfria graviditetsperioder,alkoholfri trafik och åldersgränser vid försäljning av alkohol. Engemensam europeisk kunskapsuppbyggnad om alkoholproblemets omfattningoch effekter är viktig som underlag för framtida gemensamma åtgärderinom EU.Utskottet anför att tillsammans med tog initiativettill en länderjämförande undersökning om alkoholproblemets omfattningoch hur alkoholpolitiken ser ut i samtliga EU-länder, det s.k. (European Comparative Alcohol Study). Resultaten från projektetpublicerades och visar tydligt att alkoholrelaterade skador är ettmycket allvarligt folkhälsoproblem i samtliga EU-länder (, 2002;Leifman, m.fl., 2002).När det gäller alkoholskatter konstaterar skatteutskottet att den svenskaregeringen har uppfattningen att EU:s miniminivåer för skatt påspritdrycker, vin och öl bör höjas av folkhälsoskäl. Minimiskatterna harinte höjts sedan alkoholskattedirektivet trädde i kraft den 1 januari1993, vilket i praktiken inneburit att alkoholskatterna i reella termersjunkit med ungefär en fjärdedel. har iEU-arbetet hävdat att det inte bör vara möjligt att ha nollskattesatspå vin. Vidare har hävdat att en höjning av minimiskattesatsernaför alla alkoholdrycker bör ske och att s.k. alkoläsk bör beskattashögre än för närvarande.Vid de nordiska finansministrarnas möte på under våren 2004beslutades om en gemensam nordisk hållning i alkoholskattefrågorna. Denordiska länderna ska driva frågan om att EU avskaffar nollskattesatsenpå vin och att minimiskatten på alkohol respektive alkoläsk höjs. Deska verka för att kommissionen tar fram en alkoholstrategi.Alkoholinförselutredningen har överlämnat sitt betänkande Vargår gränsen? (SOU 2004:86) till regeringen. För att bryta mönstret medden kraftigt ökade resandeinförseln av sprit och för att stärka densvenska alkoholpolitikens legitimitet föreslås i betänkandet att skattenpå sprit sänks från . En sådan sänkning avskatten skulle leda till i medeltal lägre spritpriser på Systembolaget.Utredningen föreslår också att intensifierar arbetet med attfå till stånd den gemenskapsstrategi för att minska alkoholensskadeverkningar som initierades under det svenska ordförandeskapet, verkaraktivt för att inom ramen för EU införa varningstexter på förpackningarsom innehåller alkohol och ökar ansträngningarna i arbetet med att gede folkhälsomässiga konsekvenserna av olika förslag och beslut störrebetydelse inom EU. bör också arbeta för att bilda allianser medde nordiska och baltiska länderna samt med övriga nya medlemsländerinom EU när det gäller alkoholpolitik. Betänkandet är för närvarandeute på remiss och remissinstanserna ska lämna sina synpunkter påbetänkandet senast den 15 december 2004.I dagarna har de nordiska hälso- och socialministrarna i beslutatom en gemensam strategi i det alkoholpolitiska arbetet inom EU. Blandannat vill se en halvering av införselnivåernaoch kraftigt höjda minimiskatter på alkohol.Av det anförda framgår enligt skatteutskottets mening att regeringenbereder frågan om alkoholskatten vidare, och utskottet är inte berettatt tillstyrka motionärernas förslag om att ensidigt och i stridmed de regler som gäller på området ska besluta om skärpta införselregler.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk452(kd) yrkande 47.5.7.3 TobaksskattenUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en höjning av minimipunktskattenpå cigaretter m.m.Jämför reservationerna 5 (m) och 8 (c).BakgrundDen infördes en minimipunktskatt på cigaretter som har ett lägredetaljhandelspris än cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin.Ett antal s.k. lågpriscigaretter hade lanserats på den svenska marknadentill ett pris som per paket låg ca under priset på ett cigarettpaketi den mest efterfrågade priskategorin. Skatten bestämdes till avden sammanlagda skatten på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin.Även om medger en minimipunktskatt på gjordesmugglingsrisken att en skatt på bedömdes som lämplig (prop. 2002/03:1avsnitt 8.5.2, bet. 2002/03:FiU1).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk453 yrkandena 44 och 45 avLennart m.fl. att minimiskatten på cigaretter höjs till 100 %och att skatten på rulltobak höjs till per kg.I motion Fi259 yrkande 26 av m.fl. anförsatt den svenska utformningen av skatt på tobak medför en asymmetriskbeskattning till lågpriscigaretters fördel. Genom att införa fullminimiskatt på lågpriscigaretterna blir beskattningen symmetrisk ochförhoppningsvis minskar även användningen av cigaretter. Motionärernahöjer skatten på lågpriscigaretter med , vilketmotsvarar per paket.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att minimipunktskatten på lågpriscigaretter börbestämmas till en nivå som tar hänsyn både till behovet av att dämpaefterfrågan och till risken för smuggling om skattesatsen skulle sättasför högt. Utskottet har härvid ansett att en skatt som uppgår till 90 %av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågadekategorin är lämplig. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna deloch avstyrker därför förslaget om en höjning av minimiskatten på cigaretter.Utskottet ser inte heller någon anledning att höja skatten på rulltobak.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi259(c) yrkande 26 och Sk453 (m) yrkandena 44 och 45.5.7.4 Höjda energiskatter på drivmedelUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd skatt på bensin ochdiesel och om en återställning av avgifterna vid överträdelse avanvändningsförbudet.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 36 delvis) att energiskatten på bensin höjsmed per liter och att energiskatten på dieselolja höjs med 30öre per liter. Höjningarna utgör ytterligare ett steg i den grönaskatteväxling som genomförs för att öka miljörelatering av skattesystemet.Eftersom skatteskillnaden mellan märkt och omärkt olja ökar är detrimligt att höja nivåerna för de särskilda avgifter som tas ut vidöverträdelse av användningsförbudet för märkt olja. Nivåerna återställstill de nivåer som gällde . Ändringarna träder i kraft den1 januari 2005.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 9 av . avslås regeringens förslag. Också i motion Fi213 yrkande 1 avMarietta de () hemställs om avslag. Motionärerna anföratt högre bensin- och dieselskatt kommer att göra det omöjligt för mångafunktionshindrade att ha kvar sina bilar.I motion Fi232 yrkande 22 delvis av m.fl.avslås förslaget om höjd bensin och dieselskatt. I motionerna Sk449yrkande 1 av () och N346 yrkande 6 av m.fl.(fp) vill motionärerna stoppa förslaget om höjning av bensinpriset med18 öre per liter eftersom det slår orimligt hårt mot bosatta i bl.a.Gävleborg och som är beroende av att använda bilen dagligen.Motionärerna anför att många barnfamiljer är tvungna att använda bilenvid transporter till och från barntillsyn eftersom kollektivtrafiken ärbristfällig på många orter i landet.Kristdemokraterna anför i motion Sk450 yrkande 16 av Per m.fl.att en ensidig skatteväxling begränsad till kan bli kontraproduktivom andra länder inte genomför liknande åtgärder. Höjda skatter på t.ex.energi kan leda till att energiintensiv industri lämnar . Engrön skatteväxling måste därför ha en smart utformning, så att denpotentiellt miljöstörande produktionen behålls i med minimalmiljöpåverkan. är det inte lämpligt med ytterligare skattehöjningarpå energi och miljöstörande utsläpp. I motion Sk452 yrkandena 21 och 22av Per m.fl. (kd) yrkar motionärerna att förslaget om höjdskatt på bensin och diesel avslås. De anför att effekten blir ettfördelningspolitiskt hårt slag mot människor med låga inkomster, boendepå landsbygd och med små möjligheter att välja en annorlunda livsstilän vad de har . I stället för höjda skatter behöver sänktaskatter.Också i motion Fi259 yrkandena 32 och 33 av . yrkar motionärerna att förslaget om höjd skatt på bensin och dieselavslås. Höjda bensinskatter genomförs för att få människor att minskasin användning av bränslen som genererar koldioxidutsläpp, men intenågonstans genomförs en politik som faktiskt ger möjligheter att bytabränsle. Den s.k. skatteväxlingen blir bara fiskal och leder till ökadeinkomster för staten.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att regeringens strategi för en grön skatteväxlingpresenterades i budgetpropositionen och att den skatteväxlingsom genomförts hitintills omfattar . De energi-och miljöskattehöjningar som genomförts har haft sin tyngdpunkt på höjdaskatter på el och uppvärmningsbränslen.Det övergripande syftet med skatteväxlingen är att bidra till att de avriksdagen fastställda miljömålen nås. Detta förutsätter att åtgärderriktas mot flera sektorer. Utskottet konstaterar att transportsektorninte omfattas av det system för handel med utsläppsrätter som införsden . Bland de sektorer som står utanför handelssystemetberäknas transportsektorn svara för större delen av utsläppsökningarnafram till 2010 i frånvaro av ytterligare åtgärder.Regeringen anser att tyngdpunkten i den gröna skatteväxlingen för 2005bör läggas på höjda skatter för transportsektorn och föreslår höjningarav såväl fordonsskatten som energiskatten på bensin och dieselolja.Därutöver föreslås en höjning av energiskatten på el som förbrukas avhushåll och servicenäringar. För dieselolja, som används i arbetsmaskineri jord- och skogsbruket, föreslås dock en nedsättning av skatten i syfteatt skapa likvärdiga konkurrensförutsättningar för det svenska jord-och skogsbruket jämfört med övriga delar regeringens bedömning att transportsektorn nu böringå i den gröna skatteväxlingen och att skatterna på bensin och dieselbör höjas på det sätt regeringen föreslår.