bet · GR01TU14 · 2004-05-06 00:00:00 — I samband med trafikpolitiskabeslut fastslog sålunda att utgångspunktenbör vara att transportpolitiskt motiverade skatteroch avgifter motsvarar de samhällsekonomiskamarginalkostnader som trafiken ger upphov till.Genom förordningen om avgifter för trafik på statensspåranläggningar m.m. (1998:1827) fastställs även demarginalkostnadsbaserade banavgiftskomponenterna.Föreskrifterna i det direktiv som skallgenomföras (2001/14/EG) innebär att avgiften föransökan och utnyttjande av tåglägen, trafikledningoch trafikinformation skall fastställas till denkostnad som uppstår som en direkt följd av dentrafik som bedrivs. Som framgår av propositionenanser regeringen att detta för svensk del bör tolkasliktydigt med att avgiften skall motsvara denkortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnaden.Den kortsiktiga marginalkostnaden motsvaras av deexterna samhällsekonomiska kostnader som orsakas avett tillkommande tåg då järnvägsinfrastrukturenskapacitet och utformning hålls oförändrad.Tillämpningen av marginalkostnadsprincipen bör vadgäller järnvägsnät som förvaltas av staten nu vidgastill att även gälla det som tidigare definierats somdet s.k. kapillära bannätet, dvs. den delen avjärnvägsnätet som inte utgörs av stom- ellerlänsjärnvägar.Utskottet vill i sammanhanget erinra om ettutskottsinitiativ (bet. 2001/02:TU1) och senareuttalanden i frågor som rör avgiftssystemet inomsjöfarten. Utskottet har vid dessa tillfällenefterfrågat ett avgiftssystem som ger ettkonkurrensneutralt förhållande mellantransportslagen och som motsvarar demarginalkostnadsprinciper som redovisas i EU:svitbok.I övrigt har utskottet ingen annan uppfattning änden regeringen nu presenterar. Som utskottet ser detligger också detta i linje med vad som efterfrågas imotion 2003/04:T430 yrkande 3 (fp), som avstyrksdärmed.Utskottet, som vid tidigare riksmöten avstyrktmotioner om bl.a. en höjning av banavgifterna föratt i ökad utsträckning täcka drifts- ochunderhållskostnaderna på järnvägsområdet, har intehaft anledning att ändra uppfattning i denna fråga.Utskottet delar därför inte synsättet i motionerna2002/03:T321 yrkande 11 (m) och 2003/04:T530 yrkande10 (m) om att drifts- och underhållskostnaderna iökande grad skall täckas av avgifter. Motionernaavstyrks därmed.TillsynUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om tillsyn.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om tillsyn (s. 143-151).Regeringens förslag och bedömningAllmänt om tillsynRegeringen föreslår att en tillsynsmyndighet skallha tillsyn över efterlevnaden av lagen och av devillkor och föreskrifter som meddelats med stöd avlagen. skall inom ramen förtillsynen kunna kräva in upplysningar ochhandlingar, beredas tillträde till områden, lokaleroch andra utrymmen, dock inte bostäder, få tillgångtill materiel och personal samt meddelaförelägganden och förbud.Förelägganden och förbud skall kunna förenas medvite. Polis-, tull- och kronofogdemyndigheter skalllämna den hjälp som behövs för tillsynen.Tillsynsmyndigheten skall utan uppmaning beredasfull insyn i förhandlingar om avgifter.Återkallelse av tillståndRegeringen föreslår att tillsynsmyndigheten isärskilt angivna fall skall kunna återkallatillstånd.MarknadskontrollRegeringen föreslår att tillsynsmyndigheten iangivna fall skall kunna förbjuda användning avkomponenter som är nödvändiga fördriftskompatibilitet, även om de är försedda med EG-försäkran, och besluta om kompletterande kontrollerav delsystem, trots att de är försedda med EG-kontrollförklaring. skall föraregister över järnvägsinfrastruktur ochjärnvägsfordon.Tvistlösning och konkurrensövervakningRegeringen föreslår att ett järnvägsföretag, eninfrastrukturförvaltare och den som harauktorisation för att organisera järnvägstrafik tilltillsynsmyndigheten skall kunna hänskjuta tvister omhuruvida en infrastrukturförvaltares beslut ärförenligt med lagen eller föreskrifter som meddelatsmed stöd av lagen.Vidare skall parter som inte kan komma överens omvillkoren i ett trafikeringsavtal kunna fåtillsynsmyndighetens beslut på de administrativa,tekniska och ekonomiska villkor som skall gälla förtrafiken.Regeringen bedömer att tillsynsmyndighetens tillsynöver lagens efterlevnad innebär att myndigheten haren konkurrensövervakande roll. Myndigheten bördärutöver ges i uppdrag att övervaka konkurrensen påsamtliga marknader för järnvägstjänster, inklusivemarknaden för järnvägstransporter.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenföreslår om tillsyn.Ordning och straffansvarUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om ordning ochstraffansvar.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om ordning och straffansvar(s.152-154).Regeringens förslagOrdningen vid järnvägRegeringen föreslår att ordningsbestämmelserna ijärnvägssäkerhetslagen (1990:1157) skall föras övertill järnvägslagen.StraffbestämmelserRegeringen föreslår att det skall vara straffbartatt bedriva verksamhet enligt järnvägslagen utannödvändigt tillstånd samt att underlåta att uppfyllasäkerhetskrav i fråga om personal, materiel ochsäkerhetsordning, m.m.Bestämmelserna om trafikonykterhetsbrott och andraförseelser som rör järnvägstrafik ijärnvägssäkerhetslagen (1990:1157) skall tas in äveni järnvägslagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenföreslår om ordning och straffansvar.ÖverklagandeUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om överklagande.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om överklagande (s. 154-155).Regeringens förslagRegeringen föreslår att tillsynsmyndighetens besluti enskilt fall enligt järnvägslagen eller enligtföreskrifter som meddelats med stöd av lagen skallkunna överklagas hos allmän förvaltningsdomstol.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenföreslår om överklagande.Ändringar i järnvägssäkerhetslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om ändringar ijärnvägssäkerhetslagen.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om ändringar ijärnvägssäkerhetslagen (s. 155-156).Regeringens förslagRegeringen föreslår att järnvägssäkerhetslagen(1990:1157) skall byta namn till lagen (1990:1157)om säkerhet vid tunnelbana och spårväg och gällasäkerheten vid dessa system.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenföreslår om ändringar i järnvägssäkerhetslagen.OrganisationUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anför om att en ny självständigmyndighet benämnd Järnvägsstyrelsen inrättasmed uppgift att handlägga frågor enligt dennya järnvägslagen.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om organisation (s. 156-160).Regeringens bedömningRegeringen bedömer att en ny självständig myndighet- Järnvägsstyrelsen - med uppgift att handläggafrågor enligt den nya järnvägslagen bör inrättas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenanför om att en ny självständig myndighet meduppgift att handlägga frågor enligt den nyajärnvägslagen inrättas.I sammanhanget kan nämnas att utskottet avser attbehandla frågan om en gemensam inspektionsmyndighetunder nästa med anledning av väcktamotionsförslag i ärendet.Ikraftträdande ochövergångsbestämmelserUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om ikraftträdande ochövergångsbestämmelser.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om ikraftträdande ochövergångsbestämmelser (s.160-163).Regeringens förslagRegeringen föreslår att den nya järnvägslagen skallträda i kraft . Genom lagen skalllagen (1997:756) om tilldelning av spårkapacitet ochlagen (2000:1336) om järnvägssystem förhöghastighetståg upphävas.I järnvägslagen skall det tas inövergångsbestämmelser om att kravet på godkännandeav delsystem inte gäller de delsystem som lagen omjärnvägssystem för höghastighetståg varit tillämpligpå. Vidare skall det anges att en trafikhuvudmanenligt lagen (1997:734) om ansvar för viss kollektivpersontrafik övergångsvis skall kunna organiserajärnvägstrafik utan auktorisation, att den som bådeutför eller organiserar järnvägstrafik och tilldelarinfrastrukturkapacitet skall kunna fortsätta meddetta utan särskilt tillstånd under enövergångsperiod samt att äldre föreskrifter skalltillämpas vid prövning av ärenden som haranhängiggjorts före lagens ikraftträdande. Dessutomskall det anges att regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten skallkunna föreskriva när bestämmelserna i lagen ombeskrivning av järnvägsnät, tilldelning avinfrastrukturkapacitet och avgifter skall tillämpasförsta gången.I lagen om ändring i järnvägssäkerhetslagen(1990:1157) skall det tas in övergångsbestämmelserdels om att äldre bestämmelser skall tillämpas ivissa fall, dels om att beslut om godkännande avspåranläggningar och fordon och om tillstånd sommeddelats före ikraftträdandet skall fortsätta attgälla . I övergångsbestämmelserna tilljärnvägslagen skall det erinras om detta.Bestämmelserna i den nya lagen om tillsyn m.m. skallgöras tillämpliga även på de godkännanden ochtillstånd som meddelats enligtjärnvägssäkerhetslagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenföreslår om ikraftträdande ochövergångsbestämmelser.LagförslagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens lagförslag.Utskottet behandlar här regeringens lagförslag,punkterna 1-8 i propositionen.Regeringens förslagRegeringen föreslår att antar förslag tilljärnvägslag (punkt 1). Regeringen föreslår ocksåändringar i järnvägssäkerhetslagen (punkt 2), lagenom stängselskyldighet för järnväg m.m. (punkt 3),lagen om förverkande av alkoholhaltiga drycker(punkt 4), lagen om alkoholutandningsprov (punkt 5),lagen om byggande av järnväg (punkt 6),körkortslagen (punkt 7) och lagen omögonundersökning vid misstanke om vissa brott itrafiken (punkt 8).Utskottets ställningstagandeMed hänvisning till vad utskottet i det föregåendeanfört tillstyrks regeringens samtliga lagförslag.Ekonomiska konsekvenser ochkonsekvenser för små företagUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen anför om ekonomiska konsekvenseroch konsekvenser för små företag.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om ekonomiska konsekvenser ochkonsekvenser för små företag (s.163-168).Regeringens redovisningNär det gäller förslagen till ny lagstiftning ochorganisation bedömer regeringen att dessa allmäntkommer att gagna effektiviteten i järnvägssystemetutan att innebära nya pålagor för enskilda personereller företag.Förslaget till ny lagstiftning och organisationstöder en utveckling mot ökad konkurrens påjärnvägsmarknaden och därmed en effektivisering avsektorn. En ny uppgift tillförs sektorn genom atttillsynsmyndigheten får en konkurrens- ochmarknadsövervakande roll. Inrättandet av en nytillsynsmyndighet skall ske genom omfördelningar avbefintliga anslagsmedel.Överklaganden av myndighetsbeslut bör kunnahanteras inom ramen för domstolsväsendets befintligaresurser.Regeringen anför att den hittillsvarandeutvecklingen av järnvägsmarknaden har inneburit attfler järnvägsoperatörer har kunnat etablera sig. Medden nya lagstiftningen förväntas järnvägssystemetseffektivitet gagnas utan nya pålagor för enskildaeller företag.Regeringen bedömer att lagen och de förordningaroch myndighetsföreskrifter som följer av lagenkommer att medföra bättre villkor förjärnvägsmarknadens aktörer. Speciella hänsyn hartagits till villkoren för de mindre aktörerna medsyfte att underlätta deras möjligheter påjärnvägsmarknaden.I kommande förordningar, myndighetsinstruktioneroch myndighetsföreskrifter kommer den särskildahänsynen till små och medelstora företag attframhållas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenanför om ekonomiska konsekvenser och konsekvenserför små företag.Cyklar på tågUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen medhänvisning till att regeringen haruppmärksammat frågan och gett Rikstrafiken iuppdrag att utreda möjliga åtgärder somunderlättar att ta med cyklar på tåg.MotionsförslagI motion 2003/04:T439 av () anförsbl.a. att det är utomordentligt viktigt attjärnvägstrafiken är tillgänglig, serviceinriktad ochflexibel för människors behov. I många av våragrannländer är möjligheterna mycket större att kunnamedta cykeln på tåget. Det handlar om åtgärder somkan förbättra tillgängligheten och minska kostnadenför medtagandet av cykel. Motionären anser därföratt bör ge regeringen i uppdrag att utredamöjligheten att förenkla medtagande av cykel på tåg.I motion 2003/04:T373 av m.fl.(mp) anförs bl.a. att i andra länder i är detvanligt att man kan ta med sig cykeln på tåg. Oftakan man helt enkelt lyfta på cykeln och ställa den iett speciellt utrymme i en del av en vagn. Ofta gårdet utan förbeställning, ofta utan kostnad, ellertill en låg sådan. Så är fallet i t.ex. ,, och . Det gäller iallmänhet på tåg som inte är snabbgående.Staten måste tänka om för att vara trovärdig i sinambition att t.ex. hävda cyklandets positivaeffekter, exempelvis när det gäller miljö ochframkomlighet. Staten skall i framtida upphandlingnär det gäller tågtrafik inbegripa krav på möjlighetatt ta med sig cykel eller skicka den med tåget.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade frågan om cyklar på tåg ibudgetbetänkandet (2001/02:TU1).Utskottet konstaterade då bl.a. att cyklandet somtransportslag har minskat sin andel avtransportarbetet . I dagsker av alla resor i på cykel.Vid utskottsbehandlingen hänvisades också tilluttalanden i samband med riksdagsbehandlingen avregeringens proposition (prop. 2001/02:20, bet.2001/02:TU2) Infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem. I uttalanden framhöllsbl.a. att samarbetet mellan statliga myndigheter,kommuner och frivilligorganisationer på cykelområdetborde utvecklas och intensifieras.Utskottet delar den syn som då kom till uttryckoch ser alltjämt med tillfredsställelse på denna nyanationella strategi för cykeltrafik, där detexempelvis är särskilt viktigt att skapa godamöjligheter för byte mellan tåg eller buss ochcykel. Utskottet ser därför positivt på attRikstrafiken i regleringsbrev för fått iuppdrag att utreda möjliga åtgärder för attunderlätta kombitransporter med tåg och cykel vidresor. Särskilt utökade möjligheter att ha med cykelvid tågresor bör enligt uppdraget belysas. Uppdragetskall redovisas till regeringen senast den 30 juni2004.Som utskottet ser det har regeringen uppmärksammatde problem som tas upp i motionerna om svårigheternaatt ta med sig cyklar på tåg. Mot bakgrund av attfrågan nu utreds avstyrker utskottet motionerna2003/04:T439 (v) och 2003/04:T373 (mp).Järnvägstransporter av farligt godsUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget bl.a. medhänvisning till att åtgärder vidtas om behov avregelförändringar skulle föreligga.MotionsförslagI motion 2003/04:T508 av ()anförs att en metod för att öka säkerheten vidtransport av farligt gods på järnväg är att sänkahastighetsgränsen för transporter med farligt gods.Kommunerna har ingen möjlighet att påverkajärnvägars hastighetsgränser. Genom att gekommunerna möjlighet att i anslutning tilldetaljplanelagt område kunna påverkahastighetsgränserna för transporter av farligt godsskulle möjligheterna öka både att bygga ut samhällenoch att det kan ske till rimlig kostnad. Sänktahastighetsgränser för farliga godstransporter genomdetaljplanelagt område är inte konstigare än 30-gräns på bilvägar förbi skolor.Utskottets ställningstagandeDe grundläggande reglerna för transport av farligtgods - med alla transportslag och alla kategoriergods - har samlats i en gemensam ramlag och därtillhörande förordning. I och med anslutningtill EU regleras landtransporterna (väg och järnväg)av farligt gods genom ADR-respektive RID-direktiven.Statens räddningsverk har utgivit bestämmelserna(SRVFS 2002:2 RID-S) om transporter av farligt godspå järnväg. Bestämmelserna är omfattande ochbehandlar hur godset får transporteras, krav påbehållare, järnvägsfordon m.m.Räddningsverket har enligt sin instruktion ettsamordningsansvar för tillsyn av landtransporter avfarligt gods genom arbetet i gruppen Samordning avtillsyn av transporter av farligt gods (SAMTILL). Iarbetsgruppen deltar samtliga tillsynsmyndigheterför transport av farligt gods.Desssutom finns det en omfattande reglering avutförande, underhåll och drift avjärnvägsanläggningar och järnvägsfordon enligtjärnvägssäkerhetslagen (1990:1157), som regeringen inu behandlad proposition om ny järnvägslag föreslåringå i denna lag.Utskottet anser att det är viktigt att transportermed farligt gods sker under säkra former, inte minstinom områden med tät bebyggelse eller med storanaturvärden. Som framgått är området för transportermed farligt gods starkt reglerat, liksom att detsker en samordning med samtliga berördatillsynsmyndigheter, där har ettsamordningsansvar. Utskottet utgår ifrån atteventuella svagheter eller brister i gällandereglering därigenom kan komma att uppmärksammas ochatt åtgärder vidtas om behov av regelförändringarskulle föreligga.Mot bakgrund av det anförda avstyrksmotion 2003/04:T508 (s).Konkurrensneutral lok- och vagnpoolm.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen medhänvisning till pågående beredningsarbeteinom Regeringskansliet.Jämför reservationerna 3 (m) och 4 (kd, c).MotionsförslagI motion 2002/03:T204 av och (båda m) anförs att när teletrafikenavreglerades fick konkurrenterna till tillgångtill kommunikationsnätet, vilket ledde till enfungerande konkurrens mellan många aktörer. Enmotsvarande lösning för en avreglerad tågtrafikskulle vara att de skattefinansierade loken ochvagnarna, som finns i de statligatransportföretagen, förs över till ettmaterielbolag. Detta bolag kan sedan hyra ut lok ochvagnar till de olika aktörerna på järnvägsmarknaden.I motion 2002/03:T284 av m.fl. (v)framhålls att om förutsättningarna för miljöriktigatransporter inte skapas i inland, försämraskonkurrensneutraliteten gentemot företag i andraregioner. Tillgången på rullande materiel, lok ochvagnar, för tågoperatörer är ett svårt hinderför en utveckling på lika villkor. ärprioriterade vad gäller tillgång på rullandemateriel , vilket gör att konkurrensen mellantågoperatörerna uteblir och därmed också prispressenför transportköparna (yrkande 2).I motion 2002/03:T359 av m.fl. (c)anförs bl.a. att det är viktigt att den lok- ochvagnpool som planeras blir konkurrensneutral ochtillgänglig för alla tågoperatörer, även de somtrafikerar (yrkande 2).I motion 2002/03:T456 av Per m.fl.(s) anförs att tillgången på rullande materiel, lokoch vagnar för tågoperatörer är ett svårthinder för utveckling på lika villkor. Vissa företagär prioriterade vad gäller tillgång på rullandemateriel , vilket gör att konkurrensen mellantågoperatörerna uteblir och därmed också prispressenför transportköparna (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionsförslagen om enkonkurrensneutral lok- och vagnpool vill utskotteterinra om att den särskilde utredaren somtillkallats för att göra en bred översyn avorganisationen och lagstiftningen inomjärnvägssektorn (dir. 2001:48) har haft i uppdragatt bl.a. med utgångspunkt i konsumentintressetanalysera möjliga utvecklingsvägar för såväl person-som godstrafiken på järnväg.Utredaren överlämnade sitt slutbetänkande (SOU2003:67) där frågor ommarknadstillträde, trafikeringstillstånd,operatörsmarknaden, fordonsförsörjning m.m.behandlas. Beredning av ärendet pågår inomRegeringskansliet och en proposition kan förväntasöverlämnas till under kommande riksmöte.Utskottet utgår ifrån att regeringen i dennaproposition kommer att ta upp sådana frågor somaktualiserats i motionerna och föreslåutvecklingsvägar för såväl person- som godstrafikenpå järnväg som främjar en effektiv och välfungerande tågtrafik.Mot bakgrund av det pågående beredningsarbetet iRegeringskansliet vill utskottet därför avvaktaregeringens förslag i ärendet och avstyrkermotionerna 2002/03:T204 (m), 2002/03:T284 yrkande 2(v), 2002/03:T359 yrkande 2 (c) och 2002/03:T456yrkande 3 (s).Privatisering av SJ-verksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen medhänvisning till tidigare ställningstaganden ifrågan.Jämför reservation 5 (m, fp).MotionsförslagI motionerna 2002/03:T321 yrkande 13 och2003/04:T530 yrkande 12 av m.fl.(m) anförs att den genomförda uppdelningen av SJ:sverksamhet i olika bolag är ett bra första steg ochden bör, enligt motionärernas mening, utgöra börjanpå en privatisering av verksamheten. Statensagerande bör syfta till att överföra verksamhetentill andra ägare.Utskottets ställningstagandeNär utskottet behandlade frågor om privatisering avStatens järnvägar i betänkandet (bet.1999/2000:TU11) om ändrad verksamhetsform för SJanfördes att utskottet fann att prövningen av fråganom en eventuell privatisering av SJ-verksamhet bordeanstå tills dess att bolagiseringsprocessen hadeslutförts. En viktig utgångspunkt härvidlag var attdet eller de bolag som bildas får enkonkurrenskraftig kapitalstruktur ochförutsättningar för en rimlig avkastning pårörelsekapitalet. Även i betänkandet (bet.2001/02:TU14) om redogörelse för bolagiseringen avaffärsverket behandlades frågor omen privatisering av SJ. Utskottet framhöll ibetänkandet att en förutsättning för bolagiseringenav SJ var att samtliga aktier i bolag i vilkaStatens järnvägars kärnverksamhet bedrivs skulleägas av staten.Regeringen har i proposition 2003/04:127föreslagit vissa åtgärder som krävs för att skall kunna utvecklas till att vara ettlönsamt och framgångsrikt logistikföretag. Detgäller bl.a. bemyndigande om att avyttra hela ellerdelar av statens aktieinnehav i bolaget. Riksdagenavser att behandla regeringens förslag senare undervåren 2004.Utskottet finner inte någon anledning förriksdagen att i detta sammanhang ta något initiativmed anledning av motionsförslaget om enprivatisering av tidigare SJ-verksamheter. Utskottetavstyrker därmed motionerna 2002/03:T321 yrkande 13(m) och 2003/04:T530 yrkande 12 (m).Resstandard, priser m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen medhänvisning till främst gällandeansvarsbestämmelser som ger trafikföretagrätt att självständigt bestämma olikastandard- och prisfrågor.Jämför reservation 6 (c).MotionsförslagResstandard m.m.I motion 2002/03:T375 av m.fl. (s)anförs att goda tågförbindelser mellan de bådahuvudstäderna och är viktiga för helalandet och kan stödja utvecklingen i det område inomÖrebro och som går under begreppetöstra . Svenska och har genombl.a. SJ bildat ett gemensamt trafikföretag, ,med uppgift att svara för tågtrafik mellan Stockholmoch . I stället för att förbättra trafiken tilloch från innebär Linx strategi att viktigatåg går området förbi. Detta är högst beklagligt.Denna utsatta region är i behov av flerförbindelser, tätare turer och en större lokalarbetsmarknad - inte motsatsen.I motion 2002/03:N302 av och (båda mp) anförs att kommunikationernasgrundläggande funktion är att minska de geografiskahindren för samspelet mellan människor och företag.Det innebär att öka tillgängligheten, och sålundautöka regionens storlek.Genom att öka regionens storlek kan de små lokalaarbetsmarknaderna överleva lättare. De småarbetsmarknaderna är mer beroende av möjlighetertill mellanregional rörlighet. Snabbtåg och utbyggdlänstrafik bidrar till att underlätta sådan.Regionens storlek är också av stor betydelse förföretagens överlevnad. Investeringar i enskildalänkar i transportsystemen kan få stor betydelse förden ekonomiska utvecklingen i området, speciellt omdessa kan korta restiderna. ökad turtäthet i tågtrafiken (yrkandena 18 och19).I motion 2003/04:T564 av m.fl. (c)anförs att det svenska järnvägsnätet spelar en alltviktigare roll för persontransporter, både vidrekreationsresor och arbetsresor.