bet · GR01LU11 · 2004-01-29 00:00:00 — Barn och föräldrar m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet drygt 80 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden varav huvuddelen gäller rättsförhållandetmellan barn och föräldrar. Motionsyrkandena rör bl.a. olika frågor omvårdnad, umgänge, underhåll, förfarandet i vårdnads- och umgängesmål,förmyndare och god man, faderskap, adoption, assisterad befruktning samtkusiners arvsrätt.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden, i huvudsak medhänvisningar till tidigare ställningstaganden från sida samtpågående utrednings- och beredningsarbete.I betänkandet finns 21 reservationer och 10 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Hänsynen till barnets bästaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L290, 2003/04:L319 yrkande 10 och2003/04:So504 yrkandena 11, 14 och 18.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (v)2. Vårdnaden vid våld inom familjenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju451 yrkande 8, 2003/04:L224 yrkandena1 och 2, 2003/04:L255, 2003/04:L258, 2003/04:So271 yrkande 11 och2003/04:So504 yrkande 12.Reservation 3 (fp, kd)Reservation 4 (v)3. Fler än två vårdnadshavareRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L261 yrkande 2, 2003/04:L312 och2003/04:So568 yrkande 20.Reservation 5 (v)4. UmgängessabotageRiksdagen avslår motion 2003/04:L273.5. Talerätt i mål om umgängeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L251 och 2003/04:L275.6. Underhållsbidrag vid växelvis boendeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L265, 2003/04:L334 och 2003/04:L341.7. SamarbetssamtalRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf404 yrkandena 3 och 4.Reservation 6 (kd)8. Juridiskt biträde för barnRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L319 yrkandena 3 och 4, 2003/04:L329och 2003/04:So504 yrkande 15.9. Barns rätt att komma till tals m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:L319 yrkandena 1, 2, 7, 8 och 11 och2003/04:So504 yrkande 13.Reservation 7 (fp)Reservation 8 (v)10. Åtgärder för att undvika tvisterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L320 yrkande 2 och 2003/04:So504yrkandena 16 och 17.11. Olovligt bortförda barn i avslår motion 2003/04:L216.12. Könsneutrala författningarRiksdagen avslår motion 2003/04:K320.Reservation 9 (v)13. Förmyndare och god manRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L203, 2003/04:L204, 2003/04:L279,2003/04:L291, 2003/04:L296 yrkandena 1 och 2, 2003/04:L344, 2003/04:So415yrkande 15 och 2003/04:So504 yrkande 19.Reservation 10 (fp)Reservation 11 (kd)14. MyndighetsåldernRiksdagen avslår motion 2003/04:K373.15. Talerätt i mål om hävande av faderskapRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L205, 2003/04:L227, 2003/04:L317 och2003/04:L333.Reservation 12 (m, fp, kd, c)16. Utredningar om faderskapRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L264 och 2003/04:L274.Reservation 13 (fp, v)17. Partnerskap och adoptionRiksdagen avslår motion 2003/04:L299 yrkandena 1-3.Reservation 14 (kd)18. Äktenskap mellan adoptant och adoptivbarnRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L228, 2003/04:L243 och 2003/04:L335.19. Översyn av adoptionslagstiftningenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L221 yrkandena 1-3, 2003/04:L278yrkandena 1-4, 2003/04:L299 yrkande 4 och 2003/04:L319 yrkandena 12-14.Reservation 15 (m, fp, kd)Reservation 16 (v)20. Rätt till insemination för lesbiska och bisexuella kvinnorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L209 yrkande 1, 2003/04:L239,2003/04:L261 yrkande 1, 2003/04:L277, 2003/04:L305, 2003/04:L307, 2003/04:L350yrkande 4 och 2003/04:So568 yrkande 18.Reservation 17 (m, fp, c)Reservation 18 (kd) - motiv21. Rätt till s.k. provrörsbefruktning för lesbiska kvinnorRiksdagen avslår motion 2003/04:L209 yrkande 2.Reservation 19 (v)Reservation 20 (kd) - motiv22. Arvsrätt för kusinerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L235 och 2003/04:L316.Reservation 21 (m)den 29 januari 2004På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MarianneCarlström (s), (), (), (), (), (), (), BertilKjellberg (m), Rezene Tesfazion (s), (), (), (s), (), (), () och ().Redogörelse för ärendet m.m.I betänkandet behandlar utskottet drygt 80 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden varav huvuddelen gäller rättsförhållandetmellan barn och föräldrar. Motionsyrkandena rör bl.a. olika frågor omvårdnad, umgänge, underhåll, förfarandet i vårdnads- och umgängesmål,förmyndare och god man, faderskap, adoption, assisterad befruktning samtkusiners arvsrätt.Som en allmän bakgrund till de i ärendet aktuella motionsyrkandena villutskottet erinra om att rättsförhållandet mellan barn och föräldrarregleras i och att denna lagstiftning under de senastedecennierna genomgått betydande förändringar.Bland de senaste ändringarna bör särskilt nämnas föräldrabalksreformvarvid reglerna om vårdnad, boende och umgänge ändrades (prop. 1997/98:7,bet. 1997/98:LU12). Ändringarna, som trätt i kraft ,syftade till att betona vikten av samförståndslösningar och underlättaför föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt komma överens. Ettannat syfte med reformen var att bereda vägen för en ökad användning avgemensam vårdnad.Ett viktigt inslag var en satsning på socialnämndernas arbete. Föräldrarsom är överens kan numera reglera vårdnad, boende och umgänge genom avtalsom godkänns av socialnämnden. Ett avtal som godkänts av nämnden gälleroch kan verkställas som ett lagakraftvunnet domstolsavgörande. Föräldrarnakan få hjälp av kommunen att ingå ett sådant avtal.Genom reformen vidgades domstolens möjlighet att besluta om gemensamvårdnad. Domstolen kan nu besluta om gemensam vårdnad även om föräldrarnamotsätter sig detta. En förutsättning är dock att gemensam vårdnad ärbäst för barnet. Principen att föräldrar med gemensam vårdnad skall kunnaenas i frågor som rör barnet modifierades något. Sålunda infördes enmöjlighet att besluta om umgänge också när föräldrarna har gemensam vårdnad.Det blev vidare möjligt att vid gemensam vårdnad besluta vem av föräldrarnasom barnet skall bo tillsammans med, vilket anses innebära att domstolenäven kan besluta att barnet skall bo hos var och en av föräldrarna (s.k.växelvis boende).Våren 1999 beslutade , i enlighet med utskottets förslag ibetänkande 1999/2000:LU15, ett tillkännagivande om en utvärdering av 1998års föräldrabalksreform, såvitt avser gemensam vårdnad mot en föräldersvilja och barnets boende (rskr. 176).I juni 2002 tillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté för attutvärdera vårdnadsreform (dir. 2002:89). Kommittén har antagitnamnet vårdnadskommitté.Kommitténs huvuduppgift är att undersöka hur de nya reglerna om vårdnadm.m. tillämpas av domstolar och socialnämnder. På grundval av undersökningenskall kommittén ta ställning till om reglerna bör ändras i något avseendeför att reformens grundläggande syften skall uppnås, nämligen att underlättaför föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt komma överens, attbereda vägen för en ökad användning av gemensam vårdnad och att betonaprincipen om barnets bästa.Utvärderingen skall inriktas på hur socialnämnderna har klarat av sinanya arbetsuppgifter och vad reformen har inneburit för strävandena attföra bort vårdnadsfrågorna från domstolarna. Har de nya reglerna blivitdet instrument för att nå samförståndslösningar som avsetts? En annanhuvudfråga är vilka följder de nya reglerna om gemensam vårdnad och boendehar fått. Det skall särskilt uppmärksammas hur de tillämpas när det harförekommit övergrepp eller misstanke om detta. Skulle det visa sig attmöjligheten för domstolarna att besluta om växelvis boende mot en föräldersvilja har fått negativa effekter, skall kommittén överväga om möjlighetenbör begränsas eller avskaffas.En närliggande fråga är beslutanderätten inom ramen för gemensam vårdnad.Kommittén skall överväga om de regler om beslutsfattande som gällervid gemensam vårdnad är lämpligt utformade mot bakgrund av förutsättningarnaatt besluta om gemensam vårdnad mot en förälders vilja. Kommittén skalluppmärksamma de problem som Kommittén mot barnmisshandel har pekat på närdet gäller att tillförsäkra barn psykiatrisk vård och behandling (se SOU2001:72). Kommittén skall eftersträva att regelsystemet blir så utformatatt gemensam vårdnad fungerar i det dagliga livet utan att alltför storaavsteg görs från principen att föräldrar med gemensam vårdnad skall kunnaenas om det som rör barnet. Det är viktigt att bestämmelserna står isamklang med den familjerättsliga regleringen i övrigt; även föräldrar sombor tillsammans kan ha svårigheter att komma överens. Bestämmanderättenvid gemensam vårdnad bör så långt det är möjligt och lämpligt vara densammaför föräldrar som bor tillsammans som för särlevande föräldrar.En utgångspunkt beträffande gemensam vårdnad är att det inte skall ske enåtergång till den ordning som gällde års reform och som innebaratt en förälders motstånd mot gemensam vårdnad i sig uteslöt den vårdnadsformen.Även vissa andra frågor om vårdnad, boende och umgänge skall utredas.Uppdraget skall redovisas senast den 1 november 2004.Utskottet kommer att under särskilda rubriker behandla de olika frågorsom har aktualiserats i motionerna. Huvuddelen av motionsyrkandena harvarit föremål för fördjupade behandlingar för mindre än ibetänkande 2002/03:LU10. Utskottet har mot denna bakgrund, i linje medvad som föreslagits av (2000/01:RS1) ochkonstitutionsutskottet(bet. 2000/01:KU23), ansett sig i betänkandet kunna redovisa och behandladessa motioner på ett förenklat sätt.Utskottets övervägandenVårdnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörhänsynen till barnets bästa,vårdnaden vid våld inom familjen ochfler än två vårdnadshavare.Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete. Jämför reservationerna1 (fp), 2 (v), 3 (fp, kd), 4 (v) och 5 (v) samt särskilt yttrande 1 (c).Hänsynen till barnets bästaMotionernaMarita Aronson m.fl. (fp) anser i motion So504 att barnperspektivet skallvara vägledande i ärenden som rör gemensam vårdnad och umgänge (yrkande11). Enligt motionärerna saknas alltjämt en lagstiftning där barnets rättstår i fokus. Det är därför dags att pröva behovet av en särskild barnbalk(yrkande 18).Elisebeht () anser i motion L290 att bör ändrasså att föräldrar inte har rätt att motsätta sig att barn får den hjälpeller det stöd som de behöver, t.ex. psykiatrisk vård eller behandling.Liknande krav framställs i motion So504 av m.fl. (fp)(yrkande 14). I motion L319 av m.fl. (mp) begärs attregeringen skall ge vårdnadskommitté tilläggsdirektiv som innebäratt denna fråga skall utredas (yrkande 10).Utskottets ställningstagandeHuvuduppgiften vårdnadskommitté är enligt kommitténs direktivatt undersöka hur de nya reglerna om vårdnad m.m. tillämpas av domstolaroch socialnämnder. På grundval av undersökningen skall kommittén taställning till om reglerna bör ändras i något avseende för att reformensgrundläggande syften skall uppnås. En av reformens grundläggande syftenvar att betona principen om barnets bästa. En näraliggande fråga ärbeslutanderätten inom ramen för gemensam vårdnad. Kommittén skall övervägaom de regler om beslutsfattande som gäller vid gemensam vårdnad ärlämpligt utformade mot bakgrund av förutsättningarna att besluta omgemensam vårdnad mot en förälders vilja. Kommittén skall också uppmärksammade problem som Kommittén mot barnmisshandel har pekat på när det gälleratt tillförsäkra barn psykiatrisk vård och behandling (SOU 2001:72).Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden om hänsynen till barnetsbästa m.m. i sitt av godkända betänkande 2002/03:LU10. Vad gälldefrågan om införandet av en barnbalk redovisade utskottet att justitieministerni ett frågesvar anfört att lagen inte präglas av ett vuxenperspektiv. Detskulle, enligt justitieministern, inte vara något annat än en tom gestatt döpa om till barnbalken. Justitieministern ansåg tvärtomatt balkens nuvarande benämning går utmärkt att förena med det barnperspektivsom redan präglar den (svar på fråga 2002/03:80). Utskottet anförde för sin del inte hade någon annan uppfattning än justitieministern iden frågan. I övrigt fann utskottet inte skäl att föreslå någon riksdagensåtgärd med anledning av de då aktuella motionerna. följdeutskottet.Vad gäller frågan om införandet av en barnbalk vidhåller utskottet sintidigare uppfattning. Beträffande övriga motionsyrkanden konstaterarutskottet att ett utredningsarbete pågår i linje med motionärernas önskemål.Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning att föregriparesultatet av detta arbete genom någon åtgärd från . Utskottetföreslår således att avslår motionerna L290, L319 yrkande 10och So504 yrkandena 11, 14 och 18.Vårdnaden vid våld inom familjenMotionernaI motion Ju451 av m.fl. (kd) anförs att gemensam vårdnadendast skall kunna komma i fråga om det kan anses tillräckligt tryggt förbarnet och mamman. Innan en domstol tar ställning i vårdnadsfrågan skallrätten ha en klar bild av det eventuella våld som barnet levt med och hurtroligt det är att pappan blir våldsam igen. I motionen begärs etttillkännagivande med krav på en översyn av reglerna om gemensam vårdnad idessa fall (yrkande 8).Annelie Enochson (kd) begär i motion L224 att regeringen lägger framförslag till sådan lagändring som innebär att en vårdnadshavare som begårett allvarligt brott mot den andra vårdnadshavarens liv, frihet ellerhälsa skall fråntas vårdnaden (yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivandeom att regeringen skall ge vårdnadskommitté tilläggsdirektiv sominnebär att en mördares rätt att bli vårdnadshavare när denne bragt denandre vårdnadshavaren om livet skall utredas (yrkande 2). Samma motionärframhåller i motion So271 att socialtjänstlagens krav på att tillgodosedet utsatta barnets behov av beskydd och stöd skall gå före alla andrabeslut i samband med vårdnadstvister, även om en förälder inte är dömd.Detta krävs, enligt motionären, för att barnet inte skall behöva möta sinförövare i form av påtvingat umgänge. Motionären yrkar ett tillkännagivandemed detta innehåll (yrkande 11).Magdalena () begär i motion L255 ett tillkännagivande om attnågon som är dömd för pedofili inte skall kunna få vårdnaden om ett barn.I motion L258 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivandeom att det inte bör komma i fråga att döma till gemensam vårdnad om någoni familjen tidigare utsatts för misshandel. Liknande krav framställs imotion So504 av m.fl. (fp) yrkande 12.Utskottets ställningstagandeEnligt direktiven till vårdnadskommitté skall kommittén bl.a.undersöka hur barnets bästa tillgodoses i de fall där en föräldergjort sig skyldig till allvarlig brottslighet mot den andra föräldern,framför allt våldsbrott. På grundval av undersökningen skall kommitténöverväga om några åtgärder bör vidtas för att bättre ta hand om barnetsbehov och intressen. Kommittén skall därvid ta ställning till om det börinföras en automatisk prövning av vårdnaden eller umgänget när en förälderbegått vissa brottsliga handlingar mot den andre. Det ingår dock inte ikommitténs uppdrag att föreslå en lagändring som innebär att en förälderautomatiskt förlorar vårdnaden i sådana situationer.Utskottet har avstyrkt liknande motioner. I sitt av riksdagengodkända betänkande konstaterade utskottet att utredningsarbete pågår ilinje med de önskemål som framförs i motionerna (bet. 2002/03:LU10).Utskottet anser alltjämt att resultatet av det pågående utredningsarbetetinte bör föregripas genom någon åtgärd från och föreslår därföratt avslår motionerna L224 yrkandena 1 och 2, L255, L258, Ju451yrkande 8, So271 yrkande 11 och So504 yrkande 12.Fler än två vårdnadshavareMotionernaTasso Stafilidis m.fl. (v, fp, c, mp) anför i motion L261 att det isamkönade relationer inte är ovanligt att ett lesbiskt par får barn ihopmed ett bögpar. Om den ena biologiska föräldern dör finns det, anförmotionärerna, inga regler som styr förhållandet mellan barnet och den dödeförälderns partner. Motionärerna anser att regeringen bör analyseraproblematiken och återkomma till med ett lagförslag. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet härmed (yrkande 2).Monica m.fl. (s) anser i motion L312 att en möjlighet att ha flerän två vårdnadshavare skulle vara till fördel för barnen. Genom att införaen sådan möjlighet för barnets närstående att få ett rättsligt vårdnadsansvaranser motionärerna att barnens rättigheter och trygghet skulle förbättras.Ett tillkännagivande yrkas i enlighet härmed.I motion So568 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivandeom att det bör bli möjligt för ett barn att ha fler än två vårdnadshavare(yrkande 20).Utskottets ställningstagandeUtskottet har avstyrkt liknande motioner i sitt avriksdagen godkända betänkande 2002/03:LU10. Utskottet utgick från att defrågor som motionärerna tog upp skulle komma att aktualiseras i det arbeteinom som skall analysera det rättsliga föräldraskapetvid assisterad befruktning. följde utskottet.Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och föreslår såledesatt avslår motionerna L261 yrkande 2, L312 och So568 yrkande 20(se s. 27).Umgänge och underhållsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörumgängessabotage,talerätt i mål om umgänge ochunderhållsbidrag vid växelvis boende.Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete. Jämför särskildayttrandena 2 (m, kd) och 3 (fp).UmgängessabotageMotionenUlf () begär i motion L273 ett tillkännagivande om att möjligheternaatt motverka umgängessabotage bör utredas.Utskottets ställningstagandeNär den förälder som barnet bor tillsammans med genom olika åtgärderförsvårar eller omöjliggör för barnet att få träffa den andra föräldernbrukar man tala om umgängessabotage. Som redovisats tidigare skall 2002års vårdnadskommitté utvärdera reform om vårdnad, boende ochumgänge.Utskottet har avstyrkt ett liknande motionsyrkande . godkända betänkande konstaterade utskottet att frågan omumgängessabotage torde komma att behandlas inom ramen årsvårdnadskommittés arbete. Det fanns därför, enligt utskottet, inte skäl attföreslå någon åtgärd med anledning av den då aktuella motionen(bet. 2002/03:LU10).Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå detta ställningstagandeoch föreslår därför att avslår motion L273.Talerätt i mål om umgängeMotionernaElizabeth och (båda m) begär i motion L251 attregeringen skall lägga fram ett förslag till ändring i 6 kap. 15 a §föräldrabalken som innebär att mor- och farföräldrar ges möjlighet att väckatalan vid domstol om rätt till umgänge med avlidna barns barn i de fallbarnbarnens vårdnadshavare motsätter sig det begärda umgänget.Ana och (båda fp) begär i motion L275 attregeringen skall lägga fram förslag som innebär att ändraspå så sätt att nära anhöriga som mor- och farföräldrar skall få rätt attföra talan om umgänge med sina barnbarn.Utskottets ställningstagandeEnligt direktiven till vårdnadskommitté skall kommittén undersökahur socialnämndens möjlighet att föra talan används i praktiken samtöverväga om det finns anledning att ändra reglerna så att vissa närståendeges möjlighet att själva föra talan om umgänge i domstol under vissaförutsättningar. Kommitténs utgångspunkt skall vara att domstolsprocesserom umgänge så långt möjligt bör undvikas.Utskottet avstyrkte liknande motionsyrkanden med hänvisningtill det pågående utredningsarbetet (bet. 2002/03:LU10). följdeutskottet.Utskottet finner inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande ochföreslår att avslår motionerna L251 och L275.Underhållsbidrag vid växelvis boendeMotionernaI motionerna L265 av (), L334 av m.fl.(s) och L341 av () ifrågasätts principen att underhållsbidraginte utgår vid växelvis boende. Detta leder, enligt motionärerna, oftatill problem i situationer där föräldrarna har avsevärt olika inkomster.Motionärerna anser att föräldrarnas ekonomiska ansvar vid växelvis boendebör lagregleras för att undvika onödiga tvister. Enligt motionärernabehöver frågan därför utredas.Utskottets ställningstagandeBestämmelser om föräldrarnas underhållsskyldighet för sina barn finns i7 kap. . Enligt 1 § skall föräldrarna svara för underhålletav ett barn efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov ochföräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. En förälder kan fullgöra sinunderhållsskyldighet genom att faktiskt ta hand om barnet eller genom attbetala underhållsbidrag för barnet.En förälder som inte har vårdnaden om barnet och inte heller varaktigtbor tillsammans med detta skall fullgöra sin underhållsskyldighet genomatt betala underhållsbidrag till barnet. Detsamma gäller en förälder somhar vårdnaden om barnet gemensamt med den andra föräldern men barnetvaraktigt bor tillsammans med endast den andra föräldern. Vid växelvisboende är som regel ingen av föräldrarna skyldig att betala underhållsbidrag(NJA 1998 s. 267). Varje förälder anses då fullgöra sin underhållsskyldighetgenom att svara för de direkta kostnaderna för barnet barnetvistas hos honom eller henne.Av direktiven till vårdnadskommitté framgår att kommittén skallöverväga vissa frågor om barnets försörjning och umgängesavdrag. Kommitténskall särskilt ta ställning till om kommunerna bör varaskyldiga att erbjuda samarbetssamtal även beträffande barnets försörjningoch om de bör vara skyldiga att hjälpa föräldrar att träffa avtal omunderhåll.Ett liknande motionsyrkande har avstyrkts av utskottet ochutskottet utgick då från att frågan om underhållsbidrag vid växelvisboende skulle komma att övervägas av vårdnadskommitté (bet.2002/03:LU10).Riksdagen följde utskottet.Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och föreslår därföratt bör avslå motionerna L265, L334 och L341.Förfarandet i vårdnads- och umgängesmål m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörsamarbetssamtal,juridiskt biträde för barn,barns rätt att komma till tals m.m.,åtgärder för att undvika tvister,olovligt bortförda barn i internationella förhållanden samtkönsneutrala författningar.Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete och tidigareställningstagandenfrån sida. Jämför reservationerna 6 (kd), 7 (fp), 8 (v) och 9(v) samt särskilda yttrandena 4 (fp, v), 5 (c), 6 (fp) och 7 (kd).SamarbetssamtalMotionenI motion Sf404 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande omatt regeringen bör utreda hur separerade föräldrar bäst kan informerasoch stödjas så att barnets behov får styra hur umgänget utformas. I sambandmed detta bör de samarbetssamtal som erbjuds föräldrarna utvärderas(yrkande 3). Vidare begärs ett tillkännagivande om att samarbetssamtal börvara praxis för att undvika långdragna processer och upptrappade konflikter(yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet har avstyrkt motionsyrkanden liknande de nuaktuella. I sitt av godkända betänkande redovisade utskottetatt det av direktiven till vårdnadskommitté framgår att kommitténskall utvärdera reform om vårdnad, boende och umgänge. Frågormed anknytning till verksamheten med samarbetssamtal kommer således,anförde utskottet, att aktualiseras och övervägas inom ramen för kommitténsarbete (bet. 2002/03:LU10).Utskottet finner inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande ochföreslår därför att avslår motion Sf404 yrkandena 3 och 4.Juridiskt biträde för barnMotionernaKerstin-Maria m.fl. (mp) föreslår i motion L319 ett tillkännagivandeom att barn skall ha rätt till eget offentligt biträde i mål som rörvårdnad, boende och umgänge (yrkande 3). Liknande krav framställs i motionernaL329 av och (båda s) samt So504 avMarita Aronson m.fl. (fp) yrkande 15.I motion L319 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivandeom att det bör ställas särskilda krav på kompetens hos de ombud som fårsådana uppdrag (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeDen fråga som motionärerna tar upp behandlas i departementspromemorian(Ds 2002:13) Utövandet av barns rättigheter i familjerättsprocesser. Ipromemorian föreslås, för att barnets bästa verkligen skall komma i främstarummet och hans eller hennes rätt stärkas väsentligt, att barnet bör gesrätt till ett eget biträde i mål och ärenden om vårdnad, boende och umgänge.Detta bör dock komma i fråga endast i sådana tvister som är särskiltkonfliktfyllda och där barnet kan antas ha ett behov av ett sådant biträdesamt behovet inte kan tillgodoses på något annat sätt.