bet · GR01KU6 · 2004-01-29 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 15 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden , vilka gäller begravningsverksamheten, uppbörden av avgifternatill trossamfund och statens förhållande till trossamfunden. Flera motionerhar samma innebörd som de motioner som utskottet behandlade i februari2003 i betänkandet Frågor beträffande trossamfund (bet. 2002/03:KU20).Dessa motioner får i detta betänkande en förenklad behandling. Utskottethar avstyrkt samtliga motioner. Fem reservationer finns.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Huvudmannaskapet för begravningsplatser för icke-kristnaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K241 i denna del, 2003/04:K341 idenna del, 2003/04:K356 yrkandena 1 och 2, båda i denna del, och 2003/04:K363yrkandena 4 och 6.Reservation 1 (fp, v, mp)2. Huvudmannaskapet för begravningsverksamheten i övrigtRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K241 i denna del, 2003/04:K341 idenna del och 2003/04:K356 yrkandena 1 och 2, båda i denna del.Reservation 2 (v, mp)3. Kostnaderna för gravskötselRiksdagen avslår motion 2003/04:K354.4. Statlig hjälp med avgifter till registrerade trossamfundRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K341 i denna del, 2003/04:K346 yrkande2, 2003/04:K359 yrkande 2 och 2003/04:K363 yrkande 3.Reservation 3 (v, mp)5. roll i samband med statens hjälp med avgiften tilltrossamfundRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K359 yrkande 1 och 2003/04:K372.Reservation 4 (fp, v, mp)6. Staten och trossamfunden m.fl.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:K341 i denna del, 2003/04:K346 yrkande1 och 2003/04:K363 yrkandena 1 och 2.Reservation 5 (fp, v, mp)den 29 januari 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), BarbroHietala (), (), (), MatsBerglind (s), (m), (), (), (), (), (), (), (), (),(), Elisebeht () och ().Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlas 15 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden i frågor som gäller trossamfunden. Ett par motioner gällerstatens hjälp med att ta in avgifter till trossamfunden mot bakgrund avde problem som förekommit när det gäller tillförlitligheten av vissamedlemsförteckningar. Med anledning av dessa motionsyrkanden har utskottetden hållit en utfrågning med företrädare för Skatteverketrespektive Katolska kyrkan.Utskottets övervägandenHuvudmannaskapet för begravningsverksamhetenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstaganden enrad motioner om ändrat huvudmannaskap för dels icke-kristna begravningsplatser,dels begravningsväsendet i dess helhet. En motion om gravrätt ochskötselavtal avstyrks också. Jämför reservationerna 1 (fp, v, mp) och 2 (v,mp).MotionernaI motionerna K241 av (), K341 av m.fl.(v), K356 av () yrkandena 1 och 2 och K363 av TobiasKrantz m.fl. (fp) yrkandena 4 och 6 begärs förändringar i fråga omhuvudmannaskapet för begravningsverksamheten.I motion K363 (fp) begärs att huvudmannaskapet för begravningsverksamhetenför icke-kristna skall ligga utanför , t.ex. hos länsstyrelserna.Regeringen bör låta utvärdera hur begravningsverksamheten fungerat sedanden nya begravningslagen trätt i kraft samt hur begravningsombudens rollfungerat.I motion K341 (v) begärs att särställning som huvudmanför begravningsplatser, även för icke-kristna, upphävs som ett led i ettslutligt skiljande av kyrkan från staten. I motion K241 (kd) begärs attbegravningsväsendet överförs till annan huvudman där samtliga invånarehar lika stor möjlighet till inflytande över avgifter och verksamhet,oavsett den enskildes trossyn. En översyn av huvudmannaskapet förbegravningsverksamheten begärs också i motion K356 (mp). Ett system för attmöjliggöra viljeyttringar i livet bör tas fram. Enligt motionen skallbegravningsregelverket vara tros- och åskådningsneutralt, både vad gällerverksamheten som sådan och vad gäller dess finansiering.I motion K354 av och () begärs enutredning om kostnadsansvaret för gravar från det att gravskötselavtalgår ut tills gravrätten upphör. När nyaskötselavtal träffas görs det inte alltid för hela gravrättstiden utananhöriga kan välja att skriva avtal som innebär att man betalarskötselkostnader för t.ex. . Det förekommer att det därefterinte går att få kontakt med den som skall betala skötseln fortsättningsviseller att det inte finns någon betalningsansvarig. Det finns enligtmotionärerna en påtaglig risk för att kostnaderna måste tas frånbegravningsavgiften.Tidigare behandlingI behandlade utskottet två motioner av () respektive () som i stora delar motsvarar de nuaktuella yrkandena i motionerna K241 och K356 (bet. 2002/03:KU20). Utskottetavstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till tidigare ställningstagandei samband med riksdagsbehandlingen av förslaget till de nuvarandebestämmelserna i begravningslagen om huvudmannaskapet och finansieringen avbegravningsverksamheten (prop. 1998/99:38, bet. 1998/99:KU18). Tvåreservationer (v) respektive (mp) förelåg.Utskottets ställningstagandeRiksdagen fattade ett principbeslut om ändrade relationermellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12).Beslutet fattades efter flera decenniers utredningsarbete och efter detatt det framkommit att det fanns en bred parlamentarisk uppslutning kringen förändring av stat-kyrka-relationerna. En del av principbeslutet gälldebegravningsverksamheten, och huvudmannaskap för den heltövervägande delen av begravningsverksamheten skulle bestå. Med undantagför var riksdagspartierna eniga i denna del. Den nyaordningen gäller . Utskottet är inte berett att nuompröva denna del av det överenskomna beslutet om ändrade relationer mellanstaten och . Utskottet avstyrker således motionsyrkandenai den mån de avser ändrat huvudmannaskap i fråga om icke-kristnabegravningsplatser, nämligen motion K241 (kd) i denna del, motion K341 (v) idenna del, motion K356 (mp) yrkandena 1 och 2 i denna del samt motionK363 (fp) yrkande 4. Utskottet är inte heller berett att redan nu förordaen utvärdering av begravningsombudens verksamhet och avstyrker därföräven Motion K363 (fp) yrkande 6.Utskottet avstyrker även i övrigt motionsyrkandena om ändrat huvudmannaskapför begravningsverksamheten, nämligen motion K241 (kd) i denna del, motionK341 (v) i denna del samt motion K356 (mp) yrkandena 1 och 2 i denna del.När det gäller frågan om kostnaden för skötsel av gravar kan nämnas atthuvudmannen enligt begravningslagen (1990:1144) utan kostnad för dödsboetskall tillhandahålla gravplats under . Någon skyldighet för huvudmannenatt stå för kostnaderna för gravskötsel föreskrivs inte. Utskottet ärinte berett att nu ställa sig bakom en ny ordning när det gällerkostnadsansvaret. Motion K354 (c) avstyrks.Statlig hjälp med avgifter till trossamfundUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker flera motioner som gäller dels frågan om staten börhjälpa till med uppbörd av avgifter till trossamfund, dels Skatteverketshandläggning av hjälpen. Utskottet betonar vikten av rättssäkerhet förden enskilde och understryker vikten av att tillämpningen av systemetföljs. Jämför reservationerna 3 (v, mp) och 4 (fp, v, mp).MotionernaMotionerna K341 av m.fl. (v), K346 av ()yrkande 2, K359 av m.fl. (v) yrkandena 1 och 2, K363 avTobias m.fl. (fp) yrkande 3 och K372 av och () vänder sig mot systemet med statlig uppbördshjälp för avgifter tilltrossamfunden. Motionerna K372 och K359 yrkande 1 gäller i huvudsak detförhållandet att skattemyndigheten inte agerar direkt i enlighet meduppgift från en enskild och tar bort uppgift om medlemskap i trossamfundur registret. I stället hänvisas den enskilde till trossamfundet. I densistnämnda motionen hänvisas till tidigare utskottsbehandling av fråganoch hävdas att utskottet undvikit de egentliga problemen, nämligen attpersoner som inte är medlemmar i registrerade trossamfund ändå rapporteratssom betalningsskyldiga utan att den enskildes samtycke inhämtats samt attregistrerade trossamfund felaktigt informerar personer om att de ärbetalningsskyldiga. Enligt motionärerna föreslog utskottet inga åtgärdersom skulle säkerställa att registrerade trossamfund gör rätt för sig ellersom skulle skydda medborgarna mot obefogade betalningsanspråk.I motion K363 av m.fl. (fp) yrkande 3 begärs att statensmedverkan med uppbörd av medlemsavgifter skall upphöra mot bakgrund avatt skiljandet av kyrkan från staten bör fullföljas. Motsvarande synpunktförs fram i motion K341 av m.fl. (v) i denna del. Såvälreligionsfrihetens principer som allmänna rättviseskäl talar enligtmotionen starkt för att nå en strikt statlig neutralitet i trosfrågor medgarantier för likabehandling av ideella organisationer och en minimeringav statens kontroll av civila, ideella organisationer. I motionerna K359av m.fl. (v) yrkande 2 och K346 av ()yrkande 2 begärs att privata föreningar respektive sekuläralivssynsorganisationerjämställs med religiösa trossamfund när det gäller bl.a. uppbörden avmedlemsavgifter.Tidigare behandlingUtskottet har tagit ställning för att staten skallbiträda och andra trossamfund med att ta in avgifter. Redanriksdagens principbeslut om ändrade relationer mellan staten ochSvenska kyrkan (bet. 1995/96:KU12) innebar ett ställningstagande för ensådan ordning. Därefter har utskottet behandlat frågan under åren 1998och 1999 och därvid hänvisat till principbeslutet. I februari 2001behandlades en motion (v) med samma innebörd som motion K341 och såledesäven gällde uppbördsfrågan (bet 2000/01:KU11). Utskottet anförde att deändrade relationerna mellan staten och beslutades efterett omfattande utrednings- och förhandlingsarbete, att ändringarna variti kraft under och att utskottet inte fann skäl att förordaen ändring eller en omprövning av relationerna.Våren 2003 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande (v) om behovet av attjämställa religiösa föreningar med andra privata föreningar också vadgäller sättet att finansiera verksamheten.Våren 2003 fick två motioner av i huvudsak samma innebörd som de nuaktuella motionerna K372 och K359 och av samma motionärer en ingåendebehandling av utskottet (bet. 2002/03:KU20). Utskottet lämnade en utförligbakgrundsbeskrivning, bl.a. redovisades ett yttrande som utskottet inhämtatfrån . Antalet rättelser från Romersk-katolska kyrkanredovisades, nämligen 3 874 för och 5 310 för inkomståret2002.Inledningsvis betonade utskottet vikten av att de medlemsförteckningaroch övriga uppgifter som ligger till grund för den statliga hjälpen vidbetalning av avgift till trossamfund håller en genomgående hög kvalitet.För att detta skall kunna uppnås krävs enligt utskottets mening attmedlemmarna informeras av det registrerade trossamfundet på ett sådantsätt att de är helt införstådda med avgiftsskyldigheten och grunderna fördenna samt vad det innebär att avgift tas in via skattebetalningssystemet.De problem som förekommit i detta avseende måste, i enlighet medprincipbeslutet om ändrade relationer mellan staten och , i första hand avhjälpas av trossamfunden själva. Utskottet utgickfrån att så nu skulle ske och att samfundsmedlemmar skulle få tydliginformation om avgiftsskyldigheten och grunderna för denna samt om vad detinnebär att avgiften tas in via skattebetalningssystemet. Vidare förutsatteutskottet att regeringen, som bestämmer om staten skall biträda trossamfundmed uppbörd av avgifter, följer upp och bedömer om tillräckliga åtgärderhar vidtagits i nu aktuellt avseende. Vid angivna förhållanden fannutskottet att tillräckliga skäl inte framkommit för att nu skullevidta ytterligare åtgärder. Två reservationer (v och mp resp. fp) avgavs.Frågan om stöd till sekulära livssynsorganisationer har behandlats avkulturutskottet (bet. 2001/02:KrU2). avstyrkteen motion (s) i detta avseende med hänvisning till att statsbidraget tilltrossamfund är avsett att bidra till att skapa förutsättningar förtrossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktig religiös verksamhet i formav gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Grundförutsättningarna,bestämmelserna och motiven för detta statsbidrag är därför inte tillämpliganär det gäller frågan om ett statligt bidrag till sekuläralivssynsorganisationer.Det är för den skull inte sagt att sekulära livssynsorganisationer inteskulle bedriva en verksamhet som är värdefull för samhället, när det gälleratt bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingarsom samhället vilar på. Utskottet fann att inte borde ta ställningför ett jämställande av religiösa trossamfund och sekuläralivssynsorganisationeri statsbidragshänseende.Utfrågning med företrädare för respektive Romersk-katolskakyrkanUtskottet har hållit en utfrågning med från samt och biskopsämbetet.Från Katolska kyrkans sida betonades att det finns en plikt för Katolskakyrkans medlemmar att stödja kyrkan och att det nordiska biskopsmötet för20 år sedan angett en procentsats på av bruttolönen. Kyrkan tillämparden möjlighet till samtycke via stadgarna som är lagreglerad. Ett systemmed individuellt samtycke skulle inte vara förenligt med kyrkanssjälvförståelse. Det finns en möjlighet att medge dispens från avgiften ochvidare kan utträde begäras. informerade 80 000registrerade medlemmar i uppbördsfrågan. Informationen gick ut på svenskaspråket och 16 andra språk. Man översände till en förteckningmed ca 60 000 personer. av dessa betalade avgiften omedelbart.För den återstående tiondelen gäller delvis att det funnits vissa misstagfrån Katolska kyrkans sida. Bland annat var 1 384,2 464, 475 respektive 18 personer registrerade som katoliker trots att deär icke-katoliker. Rättelser på grund av utträde har gällt 2 701 personerår 2001, 3 103 personer , 677 personer samt 113 personerhittills . Rättelser på grund av dispenser gjordes under samma tidi 207, 767, 176 och 87 fall. Från kyrkans sida har vidtagits en radåtgärder för att komma till rätta med problemen. Man har samkört registrenför 2001-2003 och skrivit personliga brev till alla som skall betala förförsta gången, och kompletterad med en folder i färg. I somnår mer än 47 000 medlemshushåll, i församlingsblad och på kyrkans webbplatshar informerats om avgiften. Information om avgiften har gått ut tillalla 16-åringar. Ett centralt register har upprättats och kyrkan har gjortnyanställningar för att öka registrets tillförlitlighet. framtill uppgår antalet personer som erhållit rättelser till 7256 och antalet återbetalningar till 12 761. Antalet debiterade som år2001 var 60 873 har sjunkit till 55 803.För inkomståren 2001-2003uppgår antalet personer som fått rättelser till 4 516, 6 552 respektive1 424. för har rättelserna rört 269 personer.Fån sida framhölls att många personer hört av sig till verketmed klagomål, och uttrycktes oro när det gäller trossamfundens möjlighetanvända sig av samtycke via stadgarna. är det - bortsettfrån - bara som använder denna form församtycke men det finns en risk för att ytterligare trossamfund som begärstatens hjälp med avgift kan vilja använda denna samtyckesform. Flerasamfund har tagit kontakt med och uttryckt sitt intresse förstatlig avgiftshjälp. Enligt är samtycke via stadgarna inteen bra form för samtycke utan skriftligt samtycke från den enskildemedlemmen behövs för att undanröja risken för osäkerhet kring registren.Det är svårt att bedöma utvecklingen när det gäller tillförlitligheten avKatolska kyrkans register, men det kan finnas bättre möjligheter att bedömasaken när deklarationsblanketterna, som innehåller uppgift omavgiften, sänts ut.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att gå ifrån principbeslutet om ändrade relationermellan staten och , som bl.a. innebär uppbördshjälp tilltrossamfunden. Utskottet är följaktligen inte berett att förorda att denstatliga uppbördshjälpen tas bort eller utvidgas till att gälla sekuläralivssynsorganisationer. Motion K341 (v) i denna del, motion K346 (fp)yrkande 2, motion K359 (v) yrkande 2 och motion K363 (fp) yrkande 3avstyrks.Utskottet är nu inte heller berett att föreslå en ny ordning för Skatteverketshantering av den enskildes begäran att ta bort en uppgift om henne ellerhonom ur registret och inte heller en ordning som innebär ett krav påskriftligt samtycke från de berörda enskilda personerna. Utskottetsutfrågning har gett vid handen att vidtagit en rad åtgärderoch informationsinsatser i syfte att uppnå en hög grad av tillförlitligheti fråga om de förteckningar som tillställs . Utskottet, somser detta med tillfredsställelse, vill liksom vid föregående behandlingav frågan understryka vikten av att medlemsförteckningarna håller en högkvalitet och att informationen till medlemmarna är fullgod. Utskottetförutsätter också nu att regeringen följer upp och bedömer om det harvidtagits tillräckliga åtgärder. Motion K359 (v) yrkande 1 och motionK372 (fp) avstyrks.Staten och trossamfunden m.fl.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motioner (v resp. fp) angående skiljandet av kyrkanfrån staten och om likställighet för sekulära livssynsorganisationer medtrossamfund. Jämför reservation 5 (fp, v, mp).MotionernaI motionerna K341 av m.fl. (v), K346 av () yrkande 1 och K363 av m.fl. (fp) yrkandena 1 och 2ifrågasätts regleringen i fråga om trossamfund. I den förstnämna motionenbegärs regeringsförslag till lagändringar i syfte att åstadkomma ettslutligt skiljande av från staten, bl.a. gäller det lagenom . Motion K363 (fp) tar också sikte på att skiljandet avkyrkan från staten fullföljs och vänder sig mot att det finns en särskildlag för ett av trossamfunden, vilket innebär en speciell särställning fördet trossamfundet. Att staten i denna lag bl.a. fastställer samfundetsteologiska innehåll och styrelseskick är enligt motionen anmärkningsvärt.I motion K346 (fp) yrkande 1 begärs att de livssynsorganisationer som påsekulära grunder kan svara mot samma behov som trossamfunden, som utförsamma samhällsnyttiga arbete och som är samma tillgång i värdegrundsdebattockså skall ges samma juridiska rättigheter.Tidigare behandlingUtskottet behandlade en motion (v) med samma innebörd sommotionerna K341 och K363 om ytterligare åtgärder i skiljandet av från staten (bet. 2002/03:KU20). Utskottet hänvisade till etttidigare uttalande om att de ändrade relationerna mellan staten och beslutats efter ett omfattande utrednings- och förhandlingsarbete,att ändringarna då varit i kraft under och att utskottetinte fann skäl att förorda en ändring eller en omprövning av relationerna.Utskottets ställningstagandeRiksdagens beslut om ändrade relationer mellan staten och Svenska kyrkanfattades efter flera decenniers utredningsarbete och efter det att detframkommit att det fanns en bred parlamentarisk uppslutning kring enförändring av stat-kyrka-relationerna. Principbeslutet hade som enutgångspunkt att skulle kunna bevara sin identitet som en öppen,demokratisk och rikstäckande folkkyrka och att detta skulle framgå avlag. Den nya ordningen gäller . Utskottet är inteberett att nu till en del gå från det överenskomna beslutet genom attupphäva lagen om eller att låta regleras ien lag som är gemensam med övriga trossamfund och utan särregler förSvenska kyrkan. Motion K341 i denna del (v) och motion K363 yrkandena 1och 2 (fp) avstyrks.Den nu gällande regleringen kring trossamfund är en del av principbeslutetom ändrade relationer mellan staten och . Utskottet anserinte att lagstiftningen bör sträckas ut till att utöver trossamfund omfattaäven sekulära livssynsorganisationer. Motion K346 yrkande 1 avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Huvudmannaskapet för begravningsplatser för icke-kristna, punkt 1 (fp,v, mp)av (), (), () ochRossana Dinamarca (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om huvudmannaskapet för begravningsplatser föricke-kristna. Därmed bifaller motionerna 2003/04:K241 i dennadel, 2003/04:K341 i denna del, 2003/04:K356 yrkandena 1 och 2, båda idenna del, och 2003/04:K363 yrkandena 4 och 6.StällningstagandeFrån religionsfrihetssynpunkt är det viktigt att inte skallvara föremål för en sådan särbehandling att den kan betraktas som bärareav statsreligion och i viss mån utgöra ett offentligrättsligt subjekt.Begravningslagen ger en särställning som huvudman förbegravningsväsendet, även för begravningsplatser för andra trosriktningaroch för icke-troende. fortsätter att ansvara för att ordnaavskilda begravningsplatser för människor som valt att stå utanför . Av respekt för dessa människor bör regeringen arbeta för en annanlösning, i syfte att finna en lämplig huvudman utanför Svenska kyrkan.Regeringen bör nu ta initiativ till en utvärdering av hurbegravningsverksamhetenfungerat sedan begravningslagen trätt i kraft och hur begravningsombudensroll fungerat. Detta bör med bifall till motion K363 yrkandena 4 och 6(fp) ges regeringen till känna.2. Huvudmannaskapet för begravningsverksamheten i övrigt, punkt 2 (v,mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om huvudmannaskapet för begravningsväsendet i övrigt.Därmed bifaller motionerna 2003/04:K241 i denna del och2003/04:K341 i denna del och bifaller delvis motion 2003/04:K356 yrkandena1 och 2, båda i denna del.StällningstagandeBeslutet om skiljandet mellan staten och var oerhört viktigtmen innebar emellertid inte att skiljandet blev fullständigt. Ännu harSvenska kyrkan en särställning och de formella banden till staten är intehelt avskurna. Bland annat ger begravningslagen ensärställning som huvudman för begravningsväsendet, även för andra trosriktningaroch icke troende. Religionsfrihetens principer talar för att bl.a. dennalag ändras så att det uppnås strikt neutralitet i trosfrågor. Det finnsinte några hållbara argument för att ett religiöst samfund bland mångaskall ges en särställning när det gäller begravningsverksamheten. Regeringenbör lägga fram förslag till ändring av begravningslagen som en del i syftetatt åstadkomma ett slutligt skiljande av från staten. Dettabör med bifall till motion K341 (v) i denna del ges regeringen till känna.3. Statlig hjälp med avgifter till registrerade trossamfund, punkt 4 (v,mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om statlig hjälp med avgifter till registreradetrossamfund. Därmed bifaller motionerna 2003/04:K341 i dennadel och 2003/04:K363 yrkande 3 och avslår motionerna 2003/04:K346 yrkande2 och 2003/04:K359 yrkande 2.StällningstagandeDet finns inte någon anledning att en bestämd organisation, ,skall få statlig hjälp med indrivningen av medlemsavgifterna. Att ävenandra trossamfund, efter ansökan, kan beviljas denna service ändrar intesaken. De allra flesta ideella organisationer nekas ju denna statligahjälp. Visserligen kan praktiska skäl tala för att börerbjudas denna hjälp som en övergångslösning, men ett permanent arrangemangkan inte försvaras. Regeringen bör lägga fram förslag till lagändringari syfte att upphäva rätten till uppbördshjälp.Vad ovan anförts bör med bifall till motionerna K341 i denna del (v) ochK363 yrkande 3 (fp) samt med avslag på motionerna K346 yrkande 2 (fp) ochK359 yrkande 2 (v) ges regeringen till känna.4. roll i samband med statens hjälp med avgiften tilltrossamfund, punkt 5 (fp, v, mp)av (), (), () ochRossana Dinamarca (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om roll i samband med avgift tilltrossamfund.