bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — För den som inte omfattas avSjLL, t.ex. egenföretagare och uppdragstagare, utgessjukpenning enligt AFL från sjukperiodens början.Sjukpenning utges dock inte för isjukperioden (karensdag). Antalet karensdagar ärbegränsat till högst tio under entolvmånadersperiod.SGI är den årliga inkomst i pengar som enförsäkrad kan antas komma att tills vidare få föreget arbete, antingen som arbetstagare i allmäneller enskild tjänst (inkomst av anställning) ellerpå annan grund (inkomst av annat förvärvsarbete).För rätt till sjukpenning krävs att den försäkradehar en SGI som uppgår till avprisbasbeloppet. Vid beräkning av SGI bortses fråninkomster som överstiger 7,5 prisbasbelopp.Försäkringskassan har sedan 1992 årsrehabiliteringsreform ett ansvar för att samordnasamhällets resurser för att återge en sjukskrivenperson möjlighet att förvärvsarbeta.Arbetsgivaren har i första hand ansvaret för attuppmärksamma och utreda sina anställdas behov avrehabilitering och att åtgärder kommer till stånd.Från och med den 1 juli 2003 är arbetsgivarensrehabiliteringsutredning obligatorisk.Rehabiliteringsersättning utges under vissaförutsättningar när en försäkrad, vars arbetsförmågatill följd av sjukdom är nedsatt med minst enfjärdedel, deltar i en arbetslivsinriktadrehabilitering. Rehabiliteringsersättning består avrehabiliteringspenning, som utges av SGI,och ett särskilt bidrag. För samverkan, köp avarbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster ocharbetstekniska hjälpmedel m.m. avsätts särskildamedel.Närståendepenning utges enligt lagen (1988:1465)om ersättning och ledighet för närståendevård tillden som avstår från förvärvsarbete för att vårda ennärstående svårt sjuk person. Ersättning kan utgesäven om vården sker på sjukvårdsinrättning. Antaletersättningsdagar är begränsat förvarje person som vårdas. För vård av en person somfått hiv-infektion genom smitta av blod ellerblodprodukter inom den svenska sjukvården gällerrätten till ersättning . Antaletdagar räknas för den person som vårdas.Närståendepenning utges av SGI och kanutges som hel, halv eller fjärdedels förmån.I juni 1994 infördes lagen (1994:566) om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst (Socsam). Socsam innebär att demedverkande huvudmännen bildar en gemensam politiskledning med ansvar för verksamheter inomsocialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst. Syftet är att uppnå en effektivareresursanvändning genom att skapa formellaförutsättningar för huvudmännen att prioriterasamordnade insatser över sektorsgränserna. Genombeslut förlängdes försöksverksamheten medvissa begränsningar till utgången av 2006.Enligt 18 kap. 2 § AFL får sedanden träffa överenskommelse omfrivillig samverkan med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd i syfte att stödja dem som behöversärskilda insatser inom rehabiliteringsområdet(Frisam). Syftet är att uppnå en effektivareanvändning av tillgängliga resurser. De enskildaaktörerna själva skall besluta om att bedrivasamverkan utifrån lokala förutsättningar och behov.Frisam är inte någon försöksverksamhet utan enpermanent samverkansform. Samordning kan ske mellantvå eller flera parter.Från och med den 1 januari 2004 gäller lagen(2003:1210) om finansiell samordning avrehabiliteringsinsatser mellan allmänförsäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommun ochlandsting. Finansiell samordning kan ske frivilligtmellan en försäkringskassa, ett landsting, enlänsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner.Därigenom skall en effektiv resursanvändningunderlättas. Den finansiella samordningen skallbedrivas genom ett fristående samordningsorgan, varide samverkande parterna är representerade.Målgruppen för den finansiella samordningen utgörsav människor som är i behov av samordnaderehabiliteringsinsatser från flera av de samverkandeparterna för att uppnå eller förbättra sin förmågatill förvärvsarbete.Genom de ändrade förutsättningarna förfinansiering av samverkansinsatser, i enlighet medproposition 2002/03:2, disponerarförsäkringskassorna högst avsjukpenninganslaget (1,2003 och1,2004) för samverkan inomrehabiliteringsområdet.PropositionenSjukförsäkringFrån anslaget bekostas utgifter för sjukpenning,rehabilitering och närståendepenning inklusivestatlig ålderspensionsavgift. AnslagspostenRehabilitering har delats upp i tvåposter, Rehabiliteringspenning ochArbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster m.m.Från och med 2003 finns ytterligare en anslagspost -Förnyelse av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen.I budgetpropositionen föreslås att till anslag 19:1 Sjukpenning ochrehabilitering m.m. anvisar ett ramanslag på 41370,3 miljoner kronor.Regeringen framhåller i propositionen att avsiktenär att sjuklöneperiodens längd skall återställastill fr.o.m. . Frånsamma datum skall inte heller sjukpenningen beräknaspå en SGI multiplicerad med faktorn 0,97. Anslagethar av denna anledning justerats upp med2 340 miljoner kronor.Det nationella målet för ökad hälsa i arbetslivetlyder : Frånvaron från arbetslivet pågrund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002halveras . Parallellt skall antaletnya aktivitets- och sjukersättningar minska ochhänsyn tas till den demografiska utvecklingen underperioden.I propositionen anges att orsakerna till attsjukfrånvaron har ökat kraftigt ärkomplexa och omdiskuterade. De undersökningar ochden forskning som redovisats på områdetvisar att det finns ett flertal orsaker tillutvecklingen. De viktigaste som har pekats ut kansammanfattas enligt följande: En åldrandearbetskraft, bristande incitament för arbetsgivareatt vidta åtgärder för att minska sjukfrånvaron,hårdare krav i arbetslivet, sämre psykosocialarbetsmiljö, brister i arbetsgivarnas ochförsäkringskassornas rehabiliteringsarbete, långaväntetider inom hälso- och sjukvården, lågaarbetslöshetstal samt förändrade attityder tillsjukskrivning hos läkare, enskilda individer ocharbetsgivare.Vidare framhålls i propositionen att sjukfrånvaroni första hand är ett problem för den enskilde, mende senaste årens höga sjukfrånvaro har också haftbetydande ekonomiska konsekvenser för samhället.Utvecklingen har inneburit en mycket hård belastningpå socialförsäkringssystemen för sjukpenning samtsjuk- och aktivitetsersättning. Även om utvecklingennu har vänt i fråga om antalet sjukfall, fortsätterantalet personer som uppbär aktivitets- ochsjukersättning att öka. Detta innebär att de samladekostnaderna för sjukförsäkringen i stort sett liggerkvar på en hög nivå och alltjämt riskerar att trängaundan andra viktiga välfärdssatsningar. Därför ärdet angeläget att alla berörda parter bidrar för attytterligare minska sjukskrivningarna och det ärockså en av regeringens högst prioriterade frågor.Sjukfrånvaron är mycket ojämnt fördelad. Kvinnorhar väsentligt högre sjukfrånvaro än män. Äldre harhögre sjukfrånvaro än yngre. Sjukskrivning ärvanligare bland arbetslösa och de som upprepadegånger varit arbetslösa. Det finns också storaskillnader mellan regioner, med högre sjukfrånvaro ide nordliga länen jämfört med de flesta länsöderöver. Vissa branscher utmärks av mersjukfrånvaro och låg utbildningsgrad och lågalönenivåer tenderar att samvariera medsjukfrånvaron. Den höga sjukfrånvaron bland unga mänoch både yngre och äldre kvinnor är särskiltoroande. Det måste finnas möjlighet att kombineraarbete med familj och fritid. Ledarskap ocharbetsorganisation är av avgörande betydelse på deenskilda arbetsplatserna. De anställda måste kännadelaktighet i arbetet och jämställdheten måstestärkas både på arbetsplatserna och utanför för attmöjliggöra deltagande i arbetslivet på lika villkor.Under 2003 gjordes stora satsningar för att kommatill rätta med den fortsatt höga frånvaron iarbetslivet på grund av sjukdom. Bland annatgenomfördes från förändringar isjukförsäkringen i syfte att öka precisionen vidsjukskrivning (prop. 2002/03:89). En viktigutgångspunkt har varit att den återståendearbetsförmågan bör tas till vara i ökadutsträckning. Uppmärksamheten bör vara riktad på denarbetsförmåga som den försäkrade har - inte påarbetsoförmågan. Underlagen för beslut omsjukskrivning skall bli bättre och utbildningen iförsäkringsmedicin förstärkas och försäkringsläkarnaskall bli fler. Vidare skall vidbehov begära att en försäkrad deltar i ettavstämningsmöte för bedömning av det medicinskatillståndet, arbetsförmågan samt behovet av ochmöjligheterna till rehabilitering. Dessaregeländringar har enligt RFV bl.a. inneburit enstörre aktivitet hos försäkringskassorna, främstgenom att man tidigare i sjukfallen strävar efterett adekvat beslutsunderlag. Detta förändringsarbetehar således påbörjats och regeringenbedömer och utgår ifrån att effekterna av dettaarbete kommer att få fullt genomslag ochkommande år.Antalet nettodagar med sjukpenning minskade 2003för första gången . Minskningen underdetta år jämfört med uppgick till . Underförsta har antalet nettodagar minskatmed jämfört med . Dennedåtgående trenden av antalet nettodagar harsåledes förstärkts.Regeringen framhåller att utvecklingen inomområdet dock är fortsatt oroande, framför allt medhänsyn till det fortsatt stora antaletlångtidssjukskrivna som finns. Dessa sjukfallgenererar stora kostnader för försäkringen eftersomde står för en stor andel av de utbetaldanettodagarna med sjukpenning. I slutet av maj 2004hade totalt 122 000 personer varit sjukskrivnalängre tid än ett år.Arbetet med att minska kostnaderna för ohälsanfortsätter och kan komma att intensifieras om det ärnödvändigt. Den fortsatta inriktningen på politikenär bl.a. att fullfölja arbetet mot ohälsan iarbetslivet med ytterligare åtgärder inom bl.a.ramen för både 11-punktsprogrammet och de delar i121-punktsprogrammet som rör arbetslivet. Vidare gesRFV i uppdrag att i samråd med Socialstyrelsenutforma försäkringsmedicinska riktlinjer försjukskrivning. En särskild utredare ges i uppdragatt göra en översyn av arbetsgivarensrehabiliteringsansvar och därvid även utreda i vilkafall som skall kunna köpaarbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster. Fråganom att införa drivkrafter för hälso- och sjukvårdenför att minska sjukskrivningarna skall utredas.Regeringen lämnar förslag om drivkrafter för minskadsjukfrånvaro. I detta ingår förslag om förkortadetidsfrister för rehabiliteringsplaner ochavstämningsmöten samt om efterkontroll av beviljadesjukersättningar som inte är tidsbegränsade. Olikainformations- och utbildningsinsatser görs underhösten. Den nya sammanhållna statliga myndighetenför socialförsäkringens administration införs.Försäkringskassan kommer att få behålladen resursförstärkning av administrationen förarbetet mot ohälsan som infördes samt få ettresurstillskott för administrativa kostnader medanledning av förslaget om Drivkrafter för minskadsjukfrånvaro.RehabiliteringRegeringen framhåller att av de sjukfall som varat längre änett år och som avslutades övergick cirkahälften till sjuk- och aktivitetsersättning och attdet är oroväckande att återgång i arbete frånlångvarig sjukskrivning sker i alltför litenutsträckning. Socialförsäkringsadministrationensarbete med att förkorta sjukperioderna och återförasjukskrivna till arbetslivet behöver förbättras.Visserligen har resultaten inom verksamhetsområdetÅtgärder mot ohälsa förbättrats jämfört med 2002.Antalet sjukskrivna som varit aktuella för samordnadrehabilitering har ökat. Av dessa har ökatsin arbetsförmåga efter avslutadrehabilitering, vilket innebär att RFV:s riksmål på65 % har uppnåtts. Det är dock fortfarande alltförmånga sjukskrivna som är passivt sjukskrivna utanatt delta i, eller få erbjudande om, någon form avrehabiliteringsåtgärd. av dem som harvarit sjukskrivna harförsäkringskassan funnit vara i behov av samordnadrehabilitering. Dessutom är det alltför få av desjukskrivna som vet vem som är deras kontaktpersonpå , knappt hälften () avmännen och av kvinnorna. Dessa resultat äroacceptabla med tanke på de resurser som tillförtssocialförsäkringsadministrationen för arbetet motohälsan.Arbetsgivarens ansvar för de anställdasrehabilitering är centralt. För att förtydliga dettaansvar har reglerna ändrats så att arbetsgivarenalltid har skyldighet att utreda en arbetstagaresbehov av rehabiliteringsåtgärder.Rehabiliteringsutredningen skall lämnas tillförsäkringskassan senast när sjukfallet pågått . avser regeringen attlämna förslag som innebär att försäkringskassanskall, senast efter det attarbetsgivarens rehabiliteringsutredning kommit tillförsäkringskassan, upprätta en rehabiliteringsplanom det är aktuellt med arbetslivsinriktadrehabilitering.Regeringen vill också betona vikten av att degemensamma metoder som RFV och försäkringskassornahar tagit fram, och som syftar till att regelmässigtinformera om de arbetsgivare sominte genomför rehabiliteringsutredningar, tillämpasi hela landet.Avstämningsmötet, där den sjukskrivne,, arbetsgivaren och läkaren möts,är av central betydelse för att klarläggaförutsättningarna för arbetsåtergång och planera deinsatser som behöver vidtas. Avstämningsmöten hardock ännu inte kommit i gång i önskad omfattning.Det beror på att arbetsmetoden ännu inte haretablerats på försäkringskassorna. Regeringen villbetona vikten av RFV:s arbete med att merkraftfullt etablera avstämningsmötet som arbetsmetodpå försäkringskassorna.Under 2003 har försäkringskassorna i ökadutsträckning använt de medel som får användas förköp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster.Jämfört med 2002 har köpen ökat med 239 miljonerkronor till . Cirka475 har lagts på köp av utredningaroch resterande har använts för aktivarehabiliteringsåtgärder. De resurser som tillförtsförsäkringskassorna för att anställa personer somkan arbeta med den samordnade rehabiliteringen bördelvis kunna förklara den ökade användningen avdessa medel.Huvuddelen av medlen för köp avarbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster användsför att utreda arbetsförmågans nedsättning och föratt kartlägga möjligheterna till arbetslivsinriktadrehabilitering. Det andra användningsområdet äraktiva rehabiliteringsåtgärder. Regeringen anser attmedlen framför allt bör användas för utredningar.Att finansiera åtgärder, såsom t.ex. arbetsträningoch utbildning, som kan genomföras inom eller ianslutning till den egna verksamheten ärarbetsgivarens ansvar. Det bör därför övervägas attförsäkringskassans medel endast får användas för köpav åtgärder till personer som inte antas kunnaåtergå till sin ordinarie arbetsgivare. Regeringenavser att närmare utreda denna fråga.En förnyelse av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen har inletts. Regeringen har givitArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) och RFV i uppdrag attinleda en förnyelse av den arbetslivsinriktaderehabiliteringen genom metodutveckling dels vadavser tidig fördjupad bedömning av arbetsförmåganoch behovet av rehabilitering, dels vad avserförsäkringskassornas handläggning av sjukfall ochrehabiliteringsärenden. Därtill genomförs enpilotverksamhet med en samordnad organisation mellanförsäkringskassan och arbetsförmedlingen försjukskrivna arbetslösa (FAROS). Vidare lämnade AMSoch RFV ett förslag att regeringen skallge AMS ett tydligt uppdrag och resurser för attbedriva en verksamhet för arbetslösa sjukskrivna ochsjukskrivna med en anställning som de inte kanåtergå till. Även de som efter att ha uppburit sjuk-eller aktivitetsersättning återfått arbetsförmåganskall kunna erbjudas stöd. Regeringen beslutade idecember 2003 att ge AMS och RFV ett kompletterandeuppdrag med syfte att underlätta förlångtidssjukskrivna, som har ett arbete som de intekan återgå till, att åter komma i arbete. Uppdragetinnebär att myndigheterna inom ramen för denpågående pilotverksamheten FAROS skall pröva ochutveckla en samordnad organisation förarbetslivsinriktad rehabilitering för sjukskrivnamed en anställning som de inte kan återgå till samtdärvid pröva ett särskilt anställningsstöd förlångtidssjukskrivna. Arbetet skall bedrivas t.o.m.den 31 december 2004.Den lag om finansiell samordning som trädde ikraft ger försäkringskassa,länsarbetsnämnd, kommun och landsting nyamöjligheter i arbetet med personer som är i behov avsamordnade rehabiliteringsinsatser för att uppnåeller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. nya socialförsäkringsmyndigheten kommerförsäkringsdelegationerna att ges en viktig roll idenna samordning. Lagen om finansiell samordning hardock ännu inte börjat tillämpas. Enligt vadregeringen erfarit pågår däremot runtom i landetdiskussioner mellan lokala och regionala parter omatt bedriva finansiell samordning. Regeringen villbetona de möjligheter som den finansiellasamordningen ger och kommer noga att följa dettaarbete.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005ModeraternaPer m.fl. (m) begär i motion Sf347 yrkande 10 idenna del att anvisar 15 750 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit. I sammamotion yrkande 2 begärs att SGI skall beräknas påett genomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomst.Motionärerna anser att det är mer rimligt attersättningen grundas på inkomst man faktiskt haft änpå en förväntad inkomst samt att det är mer rättvistför den som har ojämna inkomster att grundaersättningen på 24 i stället för 12 månadersinkomst.I motionen yrkande 1 begärs att en andra karensdaginförs. Högriskskyddet i sjuklönen skall omfattaäven denna karensdag. Vidare begärs i motionenyrkandena 4 och 5 att ersättningsnivån isjukförsäkringen skall sänkas dels till av SGIfrån den 15:e till den 182:a sjukdagen, dels till av SGI fr.o.m. den 183:e sjukdagen. Motionärernaframhåller att det måste finnas en tydlig självriskför att försäkringen inte skall överutnyttjas.Slutligen begär motionärerna i yrkande 7 etttillkännagivande om att sjukskrivningarna på grundav trafikolyckor skall överföras från den allmännasjukförsäkringen till den obligatoriskatrafikskadeförsäkringen.FolkpartietI motion Sf403 yrkande 13 i denna del av m.fl. (fp)begärs att anvisar 2 620 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit.I motionen yrkande 2 begärs ett beslut om enutvidgad lag om finansiell samordning mellan allmänförsäkringskassa, hälso- och sjukvård, kommun ochlänsarbetsnämnd med bl.a. mer lokala initiativ,kortare väntetider och kortare sjukskrivningstideroch utan hinder för samordningen. Även i motionSo612 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande med denna innebörd.Vidare begärs i motion Sf403 yrkandena 3, 9 och 11att en försöksverksamhet inleds under 2005-2007 inågra landstingsområden varvid statsbidragen tillsjukvården ökas med ett belopp motsvarande avstatens sjukpenningkostnad som landstingenövertar ett delansvar för avsjukpenningkostnaderna. Vidare anser motionärernaatt huvudregeln bör vara att sjukpenningenbortfaller om den försäkrade nekar tillrehabilitering. Slutligen begärs en begränsning avbehörigheten för en läkare med vissspecialistutbildning att för längre tids sjukpenningskriva sjukintyg som grundas på diagnoser inom enannan medicinsk specialitet.I motion So357 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 7 att närståendepenning från den 1januari 2005 skall kunna betalas ut i upp till 120dagar.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf359 yrkande 26 i dennadel att anvisar 4 460 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 8 och 10 liksom även imotion A353 yrkande 8 av m.fl. (kd)begärs att en ny rehabiliteringsförsäkring införs ienlighet med den modell som föreslagits av GerhardLarsson i utredningsbetänkandet SOU 2000:78, och meden offentlig aktör. Motionärerna anser att det ärviktigt att reformen får genomslag så fort sommöjligt. Framgångsrik rehabilitering är mycketlönsam samhällsekonomiskt. bör fatta ettprincipbeslut och ge regeringen i uppdrag attpåbörja erforderligt lagstiftningsarbete.I motion Sf359 yrkandena 9, 20, 23 och 24 begärsatt regeln om att en rehabiliteringsutredning alltidskall göras av arbetsgivarna upphör till förmån förinförandet av rehabiliteringsförsäkringen. Därtillbör ytterligare en karensdag införas med bibehållethögriskskydd . Arbetsgivaravgiften skalli stället höjas för företagen med 0,28procentenheter. Vidare begärs ett tillkännagivandeom finansiell samordning. Den nuvarande lagen omfinansiell samordning begränsar möjligheterna tillsamordning och förhindrar värdefulla lokalainitiativ. AMS måste vara mer delaktig.Kristdemokraternas förslag tillrehabiliteringsförsäkringen har ettindividperspektiv som saknas. Motionärerna anseräven att en ny modell för trafikförsäkringen börinföras som innebär att samtligapersonskadekostnader i samband med trafikolyckorförs över från sjukförsäkringen tilltrafikförsäkringen fr.o.m. den 1 juni 2005.Slutligen begär motionärerna i yrkande 22 att SGIskall beräknas på ett genomsnitt av de senaste tvåårens inkomster. Skattepliktiga förmåner samtsemesterersättning skall även vara SGI-grundande.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf369 yrkande 1 idenna del att anvisar 7 100 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit.Motionärerna framhåller minskadesjukpenningkostnader med anledning av satsningar pårehabilitering och en historisk beräkning av SGI. Isamma motion yrkande 3 begärs att av anslaget skall2,användas till rehabiliteringoch finansiell samordning. I yrkande 5 begärs att200 flyttas från anslaget tillutgiftsområde 15 för finansiering av lönebidrag somses som ett bra komplement till andra former avrehabilitering.I samma motion yrkandena 2 och 4 begärs att enrehabiliteringsgaranti införs, som bl.a. innebär atten obligatorisk läkarundersökning genomgås, enrehabiliteringsplan upprättas samt att sjukpenningväxlas mot rehabiliteringsersättning efter vissatidsfrister. Den försäkrade skall även ha enkontaktperson - en s.k. rehabiliteringslots. Omrehabiliteringsgarantin inte uppfylls skall denförsäkrade inom vissa ramar få kostnadstäckning föradekvata rehabiliteringstjänster som skall kunnaköpas av t.ex. privata aktörer.Slutligen begärs i yrkandena 6, 7 och 8 att SGIskall beräknas på genomsnittet av de 24 senastemånaderna, att ersättningsnivån isjukförsäkringssystemet sänks till av SGI medundantag för personer med försörjningsansvar förbarn samt att karensdagen skall motsvaraen hel dags arbete.Övriga motionerSjukförsäkringsfrågorSven m.fl. (kd) begär i motion Sf359 yrkande 3 etttillkännagivande om ett vidgat perspektiv påohälsans orsaker. Motionärerna framhåller - utan attförringa arbetsplatsens betydelse - att det finnsett flertal orsaker till den ökade sjukfrånvaron ochatt människors svårigheter att få hela livspussletatt gå ihop skapar en betydande del av ohälsan.Per m.fl. (m) begär i motion Sf347yrkande 6 att fr.o.m. skallsumman av sjukpenning och avtalsersättningar intekunna överstiga av lönen och av lönen för tiddärefter. Motionärerna framhåller att ökadeekonomiska incitament för den enskilde behövs.Fredrik m.fl. (m) begär i motion Sf357yrkandena 1, 5, och 6 olika tillkännagivanden.Motionärerna anser att sjukdom skall bedömas ienlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet isyfte att sjukskrivning endast skall tillåtas vidsjukdom. Vidare skall skyldighet för den sjukskrivneatt intyga nedsatt arbetsförmåga återinföras.Deltidssjukskrivning bör även göras mer flexibel.Det bör således vara möjligt att bl.a. varasjukskriven endast eller frånvissa arbetsuppgifter eller genom att vara på jobbetpå heltid men arbeta med halv arbetstakt. Det böräven vara möjligt att vara sjukskriven men genomgåutbildning. Vidare anser motionärerna att det behövsen förtydligad ansvarsfördelning för rehabilitering.Försäkringskassan skall därvid ha ansvaret för atten rehabiliteringsutredning initieras och kommertill stånd. Slutligen framhåller motionärerna attforskningen visar att sänkta ersättningsnivåer germinskad sjukfrånvaro.I motion Sf403 yrkandena 7 och 10 begär Bo Könbergm.fl. (fp) två tillkännagivanden. Motionärerna anseratt sjukskrivna som vill bör kunna pröva sinarbetsförmåga hos annan arbetsgivare med bibehållensjukpenning. Vidare skall alla läkare utbildas iförsäkringsmedicin.