bet · GS01UFöU1 · 2004-10-21 00:00:00 — SammanfattningDet sammansatta utrikes- och försvarsutskottet behandlar i detta betänkanderegeringens proposition 2004/05:14 Svenskt deltagande i en EU-ledd styrkai Bosnien och Hercegovina.Utskottet konstaterar i betänkandet att Europeiska unionens råd den 12juli 2004 fattade beslut om att i samarbete med Nato, från december2004, genomföra en gemensam militär krishanteringsinsats () iBosnien och . Vidare konstateras att iresolution från välkomnar EU:s planer på att inledaen militär insats i Bosnien och . Operationens folkrättsligamandat kommer att grundas på en resolution antagen av FN:s säkerhetsråd.Denna resolution förväntas beslutas av säkerhetsrådet senare ihöst.Utskottet föreslår i betänkandet att bemyndigar regeringenatt ställa en väpnad styrka om högst 200 personer till förfogande somett svenskt bidrag till den EU-ledda militära krishanteringsinsatsen iBosnien och , efter ett beslut av sominnehåller det folkrättsliga mandatet för insatsen, under högst 24 månader.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRiksdagen bifaller proposition 2004/05:14 och bemyndigar regeringen attställa en väpnad styrka om högst 200 personer till förfogande underhögst 24 månader inom ramen för EU:s krishanteringsinsats i Bosnien ochHercegovina ().Utskottet föreslår att beslut i kammaren fattas efter endast enbordläggning.Stockholm den 21 oktober 2004På utrikes- och försvarsutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), EskilErlandsson (c), (s), i (m),(), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), (), (),(), (), (), EwaBjörling (m), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen har i proposition 2004/05:14 Svenskt deltagande i en EU-leddstyrka i Bosnien och beslutat att föreslå att riksdagenbemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 200 personertill förfogande som ett svenskt bidrag till denEU-ledda militära krishanteringsinsatsen vilken totalt kommer uppgåtill ca 7000 personer.Under förutsättning av godkännande är det regeringens avsiktatt det svenska bidraget till inledningsvis skall bestå av ca 70personer. Huvuddelen av dessa personer kommer att ingå i en multinationelllogistikenhet. Därutöver planeras bidraget bestå av en samverkans- ochobservationsenhet, militärpoliser och stabsofficerare till den EU-leddastyrkans högkvarter i och högkvarteret för Multinational TaskForce North i Tuzla.Det svenska bidraget kan dock komma att förändras såväl i fråga omutformning som uppgifter. I ett senare skede kan således det svenskabidraget komma att omfatta upp till 200 personer.Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. Utrikes- ochförsvarsutskotten har därefter beslutat - med stöd av 4 kap. 8 §riksdagsordningen - att bereda propositionen i ett sammansatt utrikes- ochförsvarsutskott (UFöU).En föredragning har ägt rum inför utskottet med deltagande av utrikesministerLaila , försvarsminister och företrädare förFörsvarsmakten under ledning av generalmajor anslutning till ärendets beredning avser utskottet, genom föredragningar,att göra en uppföljning av tidigare beslutade insatser i Afghanistanoch Liberia.BakgrundJugoslaviens sönderfall kom att få mycket våldsamma och långtgåendekonsekvenser i Bosnien och . Den blodiga konflikten kom attvara till hösten 1995.Efter fredsförhandlingar på en amerikansk militärbas i , ,undertecknades en fredsöverenskommelse i avföreträdare för Bosnien och , och FörbundsrepublikenJugoslavien. Fredsöverenskommelsen, det s.k. , slår fastatt Bosnien och skall bestå av en enad och suverän statbestående av två entiteter, dels Federationen Bosnien och ,dels Republika Srpska.En Hög representant för det internationella samfundet utsågs att övervakaavtalets genomförande vad gäller de civila frågorna. Höge representantenhar sedan ingicks haft en framträdande roll inom dennationella politiken med långtgående befogenheter för samhällsuppbyggandeoch genomförandet av . Höge representanten är dessutomnumera EU:s särskilde representant () i Bosnien och Hercegovina.I förutsågs också behovet av att upprätta en internationellstyrka för att säkerställa genomförandet och att övervaka den militäradelen av fredsavtalet. Genom 1031 (1995)gavs Nato mandat att leda styrkan. IFOR (ImplementationForce) upprättades inledningsvis och omfattade omkring 60 000 soldaterfrån ett tjugotal länder.Vid det ettåriga mandatets slut stod det klart att IFOR framgångsriktgenomfört sitt uppdrag. De stridande parterna hade separerats ochdemokratiska val till presidentrådet och parlamentet hade genomförts. Avden civila delen av avtalet återstod dock mycket att genomföra och detpolitiska klimatet bedömdes som fortsatt osäkert. beslutadedärför att IFOR skulle ersättas av en stabiliseringsstyrka, SFOR(Stabilization Force), för att fullfölja genomförandet av Daytonavtaletoch säkerställa freden.Vid Europeiska rådets möte antog Europeiska unionensstats- och regeringschefer en övergripande strategi avseende Bosnienoch . Stats- och regeringscheferna angav vidare att denoperativa planeringen avseende en militär insats i Bosnien och Hercegovinaskulle fortgå, dock under förutsättning att medlemsstaterna i Natofattade beslut om att avsluta den pågående stabiliseringsstyrkan, SFOR.Vid i beslutade Natos stats-och regeringschefer att Nato skulle avsluta insatsen SFOR i Bosnien ochHercegovina i slutet av år 2004.Den 9 juli 2004 antog resolution (2004) i vilkensäkerhetsrådet bl.a. välkomnar EU:s planer på att inledaen militär insats i Bosnien och Hercegovina.Europeiska unionens råd beslutade om en gemensam åtgärd(2004/570/GUSP) om Europeiska unionens militära operation i Bosnien ochHercegovina. Insatsen benämns Althea.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår i proposition 2004/05:14 Svenskt deltagande i enEU-ledd styrka i Bosnien och att bemyndigarregeringen att ställa en väpnad styrka om högst 200 personer till förfogandeunder högst 24 månader som ett svenskt bidrag till den EU-ledda militärakrishanteringsinsatsen.I propositionen redogör regeringen för bakgrunden till utvecklingen iBosnien och efter , för det internationellasamfundets insatser i landet samt för förutsättningar för ett svensktdeltagande i en krishanteringsinsats under EU:s ledning och för regeringensbedömningar kring detta.Regeringen konstaterar i propositionen att Försvarsmakten den 22 april2004 har lämnat ett förslag till möjligt svenskt bidrag. hartill EU anmält intresse av att till en början delta i den multinationellanorra sektorn i Bosnien och (Multinational Task Force North,MNTF N), vilken kommer att stå under ledning. Under hösten2004 har som ett led i förberedelserna sänt personal till Bosnienoch för att delta i förberedelsearbetet inför insatsen.Regeringen noterar att det svenska bidraget till inledningsvisskall bestå av ca 70 personer. Den understryker dock att det svenskabidraget kan komma att förändras i fråga om utformning och uppgifter.Sverige har som ansvarig nation för logistiken inom den norra sektornett övergripande ansvar för denna fråga. Det innebär att skallha beredskap för att täcka upp med personal i situationer där andradeltagare av olika skäl inte har kunnat bidra fullt ut. Det kan ocksåbli fråga om att behöva förstärka det svenska bidraget även vad gällerövriga nämnda komponenter (samverkans- och observationspersonal samtmilitärpoliser).I ett läge där säkerheten i Bosnien och avsevärt försämraskan det dessutom uppstå ett behov av att förstärka EU:s insats.En sådan förstärkning av det svenska bidraget skulle kunna omfattaäven andra typer av förband än de ovan nämnda, t.ex. förband som harförmåga att skilja stridande parter åt. Det svenska bidraget kan, motbakgrund av nämnda omständigheter, därför i ett senare skede komma attomfatta upp till 200 personer.Regeringen bedömer enligt propositionen att utgifterna för det svenskatruppbidraget kan finansieras inom anslaget 6:1 Förbandsverksamhet,beredskap och fredsfrämjande insatser m.m.Regeringen noterar vidare att folkrättsliga mandat kommer attgrundas på en resolution antagen av med stöd av kapitelVII i . Det förutses att det kommande mandatet från säkerhetsrådetinnebär att EU-styrkan vid behov kommer att kunna lösa sina uppgiftermed militära tvångsmedel. Denna resolution förväntas beslutas avsäkerhetsrådet senare i höst.Avslutningsvis noterar regeringen att det i FN:s resolution (2004)framgår att det nu gällande (Status of Forces Agreement)som återfinns som bilaga till tills vidare även skalltillämpas på den föreslagna EU-styrkan. Detta avtal reglerar den rättsligastatusen för den personal som ingår i den EU-ledda styrkan.Regeringen noterar vidare att insatsregler, s.k. rules of engagement,som reglerar styrkans våldsanvändning kommer att fastställas. Det svenskastyrkebidraget kommer utifrån dessa insatsregler att kunna tillgripatvångsmedel som går utöver nödvärn för att genomföra säkerhetsrådetsmandat.Althea förväntas inledas i början av december 2004.Utskottets övervägandenUtskottet kan inledningsvis konstatera att utvecklingen i Bosnien ochHercegovina har gått mot en ökande stabilitet, samhällsbyggande ochnärmande till EU. Flyktingåtervändandet har varit en framgång.Trots dessa framsteg menar utskottet att stora utmaningar kvarstår. Denationalistiska partiernas dominans på den politiska kartan innebär etthinder i närmandet till de europeiska samarbetsstrukturerna. Någonförsoningsprocess har ännu inte inletts och de etniska motsättningarnautgör en fortsatt bromskloss i försöken att skapa en fungerandestatsbildning. Korruption och organiserad brottslighet är vanligt förekommandei stora delar av landet. Det bristande samarbetet med Internationellakrigsförbrytartribunalen för f.d. i (ICTY) utgör ettfortsatt hinder för såväl försoning som närmande till EU och Nato.Läget i landet kan , på ett övergripande plan, betecknas som stabilt,men situationen är alltjämt skör. Lokala sammandrabbningar och begränsadevåldshandlingar kan därför inte uteslutas. Bosnien och är,liksom som helhet, av stor betydelse för stabiliteten ochsäkerheten i . Det är därför av stor vikt, anser utskottet, att detinternationella samfundet också framgent kan upprätthålla närvaro ilandet.Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i samarbete med andraländer. Utskottet vill härvid särskilt peka på EU:s militärakrishanteringsinsats i DR 2003 () där bidrog med ettspecialstyrkeförband. Insatsen rönte stor uppmärksamhet internationelltoch anses vara mycket lyckad. Därtill gav insatsen, för svenskt vidkommande,viktiga erfarenheter av snabbinsatser för militär krishantering.Utskottet har återkommande betonat att en nära samarbetsrelation tillNato är en grundförutsättning för utvecklingen av en europeisk säkerhets-och försvarspolitik (ESFP). En grundtanke bakom denna ståndpunkt är attEU inte skall utveckla en egen kapacitet med militära högkvarter,ledningssystem och militära strukturer, som skulle kunna utgöra en dubbleringoch konkurrerande struktur i förhållande till Natos resurser.EU:s militära krishanteringsinsats, , som inleddes i RepublikenMakedonien , var den första i sitt slag där EU använde sigav Natoresurser såsom överenskommits i de s.k. plus-arrangemangen.Utskottet välkomnar att också Althea-insatsen i Bosnien och Hercegovinaskall genomföras i enlighet med plus.Enligt 10 kap. 9 § regeringsformen får svensk väpnad styrka sändas tillannat land om medger det, om det är medgivet i lag som angerförutsättningarna för åtgärden eller om skyldighet att vidta åtgärdenföljer av internationell överenskommelse eller förpliktelse som hargodkänts av riksdagen.Regeringen konstaterar i propositionen att styrkans storlek ochsammansättning medför att den bör betraktas som en väpnad styrka iregeringsformens mening. Vidare redovisar regeringen som sin bedömning attAlthea kommer att få ett mandat under kapitel VII i som gårutöver fredsbevarande styrkors rätt till självförsvar.Regeringen vill av dessa skäl inhämta medgivande till attsända en väpnad styrka om högst 200 personer till Bosnien och Hercegovinaunder 24 månader för deltagande i EU:s krishanteringsinsats.Utskottet konstaterar att det svenska bidraget planeras omfatta ca 70personer. Regeringen vill dock, t.ex. i händelse av en hastigt uppkommenförsämring av säkerhetsläget, ha möjlighet att skicka en förstärkningpå upp till 130 man. Utskottet anser det angeläget att en sådan möjlighetfinns och konstaterar att en sådan åtgärd ryms inom ramen för detföreslagna mandatet.Utskottet vill betona att samarbetet inom ESFP är ett mellanstatligtsamarbete. Samtliga medlemsstater i EU har, enligt fördraget, rätt attfullt ut delta i EU:s krishanteringsinsatser, men det finns ingenskyldighet att delta. Det ankommer på varje medlemsstat att avgöra om,och i så fall i vilken omfattning, staten i fråga vill göra så. Sverigefattar i varje enskilt fall och i enlighet med svensk lag beslut ommedverkan i en krishanteringsinsats. En förutsättning för svensk medverkani en internationell fredsfrämjande insats är att denna vilar påfolkrättslig grund.Enligt skall beslut om fredsframtvingande insatser, dvs.sådana insatser som kan innebära våldsanvändning utöver vad som kananses vara självförsvar, fattas av . Utskottet noteraratt Althea-insatsens folkrättsliga mandat kommer att grundas på enresolution antagen av med stöd av kapitel VII i FN-stadgan.Att ger regeringen bemyndigande att sända en svensk väpnadtrupp på uppdrag i annat land är ett beslut som innebär ett betydandeansvar. Som tragiska erfarenheter har visat kan förluster i människolivi samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser inteuteslutas.Riksdagen förutsätter att regeringen på sedvanligt sätt följer upp ochredovisar insatsens genomförande.Det är utskottets bedömning att ett svenskt bidrag till dennakrishanteringsoperation är av stor vikt. Krigen i f.d. ärsammantagnaden största väpnade konflikt som drabbat sedan andra världskrigetsslut. Förfärande övergrepp mot de mänskliga rättigheterna har begåtts.Freds- och försoningsprocessen befinner sig alltjämt i sitt inledningsskede.Utskottet anser att genom insatsen i Bosnien och Hercegovinadels visar prov på sitt fortsatt starka engagemang för konfliktförebyggandeoch hantering av konflikter på , dels i konkret handling bidrartill att undvika en möjlig upprepning av etniska sammandrabbningar iregionen med allvarliga humanitära konsekvenser som följd.Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet föreslår mot bakgrund avdet anförda att bifaller proposition 2004/05:14 och därmedmedger att regeringen, efter mandat från , ställer enväpnad styrka om högst 200 personer till förfogande under högst 24månader som ett svenskt bidrag till den EU-ledda militära krishanteringsinsatseni Bosnien och Hercegovina.BilagaFörteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:14 Svenskt deltagande i en EU- ledd styrka i Bosnienoch Hercegovina:Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer väpnadstyrka om högst 200 personer till förfogande som ettsvenskt bidrag till EU-ledda militära krishanteringsinsatsen iBosnien och , efter ett beslut av sominnehåller det folkrättsliga mandatet för insatsen.