bet · GS01JUU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Rapportenutgör BRÅ:sslutrapport frånutvärderingen av densedan år 2001 bedrivnaförsöksverksamhetenmed förstärktafrigivningsförberedelser.BRÅ konstaterar irapporten att endastfå positivaförändringar kunnatutläsas under denkorta mätperioden. Irapporten ges exempelpå ytterligareåtgärder som kanvidtas för attförbättrafrigivningsförberedelserna.I detta sammanhang kanbl.a. nämnas bättrestruktureradvekställighetsplanering,inrättande avsärskilda tjänster meduppgift att ansvaraför uppföljning ochstöd i kontaktmännensarbete medfrigivningsförberedelsersamt införande av ettkvalitetsledningssystemför helaverkställighetsprocessen.Här kan också nämnasden översyn av BRÅ:sroll som genomförts. IbetänkandetBrottsförebyggandekunskapsutveckling(SOU 2004:18) föreslåsbl.a. att BRÅ inomområdet för forskningoch utveckling skallha till uppgift attinitiera och bedrivatillämpade forsknings-ochutvärderingsprojektinom detkriminalpolitiskaområdet samt bistårättsväsendetsmyndigheter iutvecklingsprojekt.Beträffande forskningoch utveckling inomkriminalvårdens områdeanförs bl.a. attgrundforskning påkriminalvårdsområdetbör bedrivas inomuniversitet ochhögskolor, vid behovmed särskilttillskjutnaforskningsmedel,som medelsom frigörs vid BRÅbör kunna användas isyfte att förstärkatillämpad forskninginom bl.a.kriminalvårdensområde. Regeringenanför ibudgetpropositionen(s. 48) attbetänkandet kommer attutgöra underlag för defortsattaövervägandena i frågaom hur kriminalvårdensbehov av forskning ochutveckling bäst kantillgodoses iframtiden.Det har inte väcktsnågra motioner medanledning avRiksrevisionensstyrelsesframställning.Utskottet görföljande överväganden.Arbetet med attförebygga återfall ibrott är en avkriminalvårdenshuvuduppgifter. Häraktualiseras sådantsom behandling förmissbruk, olika formerav programverksamhet,utbildning samtkontakter med olikamyndigheter ochaktörer ute isamhället inför ochefter villkorligfrigivning frånanstalt. Omfattanderesurser läggs ned påsådan verksamhet.Kriminalvårdensförmåga att följa uppgjorda insatser förklienterna är mycketcentral. Utan sådanuppföljning är detinte möjligt att draslutsatser om vilkainsatser som gerönskvärt resultat,bl.a. i form avminskade återfall ibrott.Riksrevisionen har isin rapport pekat pådenna mycket viktigafråga och på attytterligare åtgärder iflera avseenden tordekunna vidtas för attförbättra förmågantill uppföljning avgjorda insatser. Somframgår avredovisningen ovanbereds Riksrevisionensrapport iRegeringskansliet.Utskottet utgår frånatt deställningstaganden somrapporten föranlederrapporteras tillriksdagen i lämpligtsammanhang. Etttillkännagivandeframstår därmed somonödigt.Riksrevisionensstyrelsesframställning böravslås.Övriga frågorFrivårdens medelm.m.I motion Ju378 (v)begärs en ekonomiskkonsekvensanalysrörandefrivårdspåföljder ochfrivårdensresurstilldelning.Motionärerna anför attfrivården måste fåtillräckliga resurserför att klara deuppgifter som åläggsden, bl.a. till följdav att nyafrivårdspåföljderinförs.Som framgår avnedanstående tabellökade antaletfrivårdsklienter någotår 2003. Ökningen ärknappt jämfört medföregående år.Samtidigt ökadefrivårdens kostnadermed 115 miljonerkronor , vilketmotsvar en ökning med17 % jämfört med år2002. Frivårdens andelav kriminalvårdenstotala kostnader ökadetill . Inedanstående tabellframgårkostnadsutvecklingenoch utvecklingen iantalet klienter underåren 1998-2003.Frivårdens medel-----------------------------------------------------------|År |Kriminalvårdens|Genomsnittligt| Kostnader för || | totala | antal | frivårdsverksamhet || |kostnader |frivårdsklienter| || |(tusental | | || | kronor) | | |------------------------------------------------------------| | | |Kostnader |Andel av || | | |(tusental | totala || | | | kronor) |kostnader |------------------------------------------------------------|1998 |4 150 000 | 12 962 | 577 000 | |------------------------------------------------------------|1999 |4 147 000 | 13 370 | 608 000 | |------------------------------------------------------------|2000 |4 096 000 | 13 447 | 592 000 | |------------------------------------------------------------|2001 |4 286 000 | 13 943 | 660 000 | |------------------------------------------------------------|2002 |4 679 000 | 15 365 | 666 000 | |------------------------------------------------------------|2003 |5 214 000 | 15 637 | 781 000 | |------------------------------------------------------------Som exempel på delposterbland frivårdenskostnader kan här nämnasatt totalkostnaderna förkontraktsvårdsdömda år2003 uppgick till 177miljoner kronor, vilketutgör en ökning mednärmare jämfört medföregående år.Personutredningsverksamhetenberäknas hakostat 106 miljonerkronor, en ökning med ca5 % jämfört med år 2002.Utskottet behandlade iförra åretsbudgetbetänkande ettliknande yrkande (bet.2003/04:JuU1 s. 88 f.).Utskottet instämde då ivad motionärerna anfördeom betydelsen av attekonomiskakonsekvensanalyser görsav frivårdensverksamhet. Utskottetanförde vidare attanalyser avmedelsbehoven inomkriminalvårdens olikaverksamheter ocksåutförs löpande avKriminalvårdsstyrelsenoch redovisas i bl.a.det årligabudgetunderlagetavseende kriminalvården.I dessa bedömningarligger också en analysav de förväntadeförändringarna iresursbehoven medanledning av olikareformer påpåföljdsområdet. Sådanaförändringar kan varanödvändiga för attupprätthålla förtroendetför t.ex. de alternativapåföljderna. Utskottetvar inte berett attställa sig bakom enbegäran om en merfördjupad analys av deekonomiskakonsekvenserna avinförande av olikapåföljder som äralternativa tillfängelse.Utskottet har inteändrat sin uppfattning idenna fråga. MotionJu378 bör därför avslåsi nu behandlad del.Anstalts- ochhäkteskapacitetI motion Ju340 (fp)anförs att det börbyggas en ny modernsluten storanstalt. Imotion Ju424 (mp) anförsatt det inte bör byggasnågon nyhögsäkerhetsanstalt. Imotion Ju319 (m) anförsatt en eventuell nyhögsäkerhetsanstalt börbyggas i och iJu431 (s) anförs att etteventuellt nytt fängelsebör förläggas tillVästerås. I motion Ju295(kd) anförs att häktet iVästerås bör bevaras ochbyggas ut.Regeringen lade ibeslut den 8 maj 2003fast de riktlinjer förkriminalvårdenslångsiktigalokalförsörjning somskall gälla vidplatsutbyggnaden. Enligtdessa riktlinjer skallKriminalvårdsstyrelsen,inom ramen för dedisponerade ekonomiskaresurserna, genomföraarbetet med atttillskapa fler häktes-och anstaltsplatser såatt anstaltsstrukturen iframtiden består avfärre och störreenheter. Allnybyggnation av platserskall utformas så att dei största möjligautsträckning medger enflexibel användning ifråga om säkerhet ochbeläggning. Vidutformningen av platserskall vidare vikten aven fortsatt utvecklingav system medsjälvförvaltningbeaktas.Kriminalvårdsstyrelsenredovisade i juni 2004sinlokalförsörjningsplanför platsutbyggnad underåren 2005-2008. Planenomfattar en utbyggnad avtotalt ca 1 800 platser,som knappt 700platser försvinner isamband med nedläggningav äldre enheter. Dettager en nettoökning medca 1 100 permanentahäktes- ochanstaltsplatser underperioden. Som redovisatsovan i avsnittet omuppföljning avkriminalvårdens resultathar det hittills i åröppnats närmare 600 nyaanstaltsplatser och etthundratal nya permanentahäktesplatser.Mot bakgrund av bl.a.rymningar ochfritagningar frånanstalterna Kumla, Halloch gavregeringen i augusti2004Kriminalvårdsstyrelsen iuppdrag att omedelbartinleda arbetet med attta fram förslag avseendeutformningen av en nysäkerhetsanstalt (dnrJu2004/7296/). Viddenna anstalt skallsärskilt återfalls-eller rymningsbenägnaintagna, för vilkaverkställigheten kräversärskilda arrangemang ifråga om säkerhet elleromhändertagande iövrigt, kunna placeras.Kriminalvårdsstyrelsenskall senast den 1december 2004 redovisaett förslag tillregeringen avseendeanstaltens närmareutformning ochlokalisering, en planför det fortsattaarbetet med särskiltangivande av näranstalten beräknas kunnatas i drift samt enberäkning av kostnadernaför inrättande ochdrift. Av redovisningenskall även framgå hurinnehållet iverkställigheten börutformas för att påbästa sätt geförutsättningar försåväl ett meningsfulltmotivationsarbete somsysselsättning ochförberedelser för annananstaltsplacering.Utskottet har ovan iavsnittet om uppföljningav kriminalvårdensverksamhet framfört sinoro beträffandebeläggningssituationeninom kriminalvården. Somframgår av redogörelsendär och i detta avsnittpågår ett omfattandearbete med och planeringför utbyggnad av ettstort antal anstalts-och häktesplatser. Medde medel som tillförtskriminalvården underinnevarande år och medde tillskott somföreslås i denna budgettorde den akutasituationen kunnahanteras under år 2005.I ett något längreperspektiv kommerutbyggnaden enligt denlångsiktigalokalförsörjningsplanenförhoppningsvis att varatillräcklig för att mötabehovet av nya platsersamtidigt somsituationen med oönskathög beläggning avhjälps.Frågor såsom hur storen enskild anstalt ellerett häkte bör vara ellervarkriminalvårdsverksamhetbör lokaliseras utgörangelägenheter förkriminal-vården attavgöra utifrån de kravsom ställs påverksamheten. Detankommer således inte påriksdagen att uttala sigi sådana frågor.Med det anfördaavstyrker utskottetbifall till motionernaJu295, Ju319, Ju340,Ju424 och Ju431 i nubehandlade delar.Säkerhetssituationenpå de slutnakriminalvårdsanstalternaI motionerna Ju225 (m)och Ju281 (c) begärs attinpasseringskontrollenpå anstalterna utökasoch att mobiltelefonerstörs ut. Liknande kravställs i motion Ju340(fp). I samma motionbegärs också ett antalandra åtgärder för atthöja säkerheten inomkriminalvården. Blandannat begärs att detskall bli möjligt att isamband med anställningav personal till häktenoch anstalter i störreutsträckning kontrollerade arbetssökande motbelastnings- ochmisstankeregistren. Detbör enligt motionärernaäven vara möjligt attgöra sådana kontrollerav redan anställda.Vidare anförs attarbetet mot korruptionbland kriminalvårdenspersonal måsteintensifieras och att deanställda inte skall fåha med sig privatamobiltelefoner in påanstalterna.Genom lagändringar somträdde i kraft den 1februari 2004 harKriminalvårdsstyrelsengivits rätt att beslutaom att samtliga personersom passerar in i enviss sluten anstalteller ett visst häkteskall kroppsvisiteras(allmäninpasseringskontroll).Syftet med kontrollenskall vara att sökaefter otillåtna föremål.Ett beslut om allmäninpasseringskontroll fåravse högst itaget. Om det finnssärskilda skäl för detfårKriminalvårdsstyrelsen ienskilda fall medgeundantag från denallmännainpasseringskontrollen(prop. 2003/04:3, bet.JuU7, rskr. 109).Utskottet har inhämtatfrånKriminalvårdsstyrelsenatt det finns gällandebeslut om allmäninpasseringskontrollbeträffande bl.a. deåtta anstalter i landetsom har högstsäkerhetsnivå. Dessa äranstalterna Kumla, ,, ,, , ochTidaholm. Vid samtligadessa anstaltertillämpas också sådanagenerella kontroller avinpasserande.I syfte att förbättramöjligheterna attförhindra attmobiltelefoner användsinne på anstalterna,t.ex. för att planerabrottsliga aktiviteter,rymningar ochfritagningar, har 14 §förordningen (2003:396)om elektroniskkommunikation, somträdde 2003,utformats så attkriminalvården kan gesmöjlighet att på tekniskväg störa ut otillåtenmobiltelefontrafik tilloch från anstalterna.FrånKriminalvårdsstyrelsenhar inhämtats att denoffentliga upphandlingenav utrustning förutstörning avmobiltelefoner ärslutförd. Post- ochtelestyrelsen har givitett förhandsbeskedbeträffande tillståndtill användning avutstörningsutrustningvid sju anstalter,däribland anstalternaHall, Kumla, Tidaholmoch . Denslutligatillståndsprövningengörs när utrustningen ärinstallerad och färdigatt tas i bruk. Arbetetmed att prova ut ochinstallera utrustninghar inletts vidanstalterna ochNorrtälje.Kriminalvårdsstyrelsenberäknar att den förstautrustningen skall kunnatas i bruk på anstaltenHall i februari 2005.Vid de åtta anstalteri landet som har högstsäkerhetsnivå samt påvissa andra anstaltertillämpas ett striktförbud för personal ochandra att medföramobiltelefon in påanstalten.I detta sammanhang kanockså nämnas attKriminalvårdsstyrelsen ibörjan av ,med anledning avrymningarna frånNorrtälje- ochHallanstalterna sommaren2004, beslutade om ettantal omedelbaraåtgärder för att höjasäkerheten vid häktenoch anstalter. På deåtta högstsäkerhetsklassadeanstalternakonkretiserades dessaåtgärder bl.a. till attinpasseringshinderskulle sättas upputanför anstalterna, attutrustning förinpasseringskontrollomedelbart skulleinstalleras samt atthögriskfångar skullekartläggas och ges ökaduppmärksamhet ochbevakning.Beträffandekorruptionsbekämpandeåtgärder kan nämnas attKriminalvårdsstyrelsen iden nämndaåtgärdsplanen har tagitupp ett antal åtgärderför att bekämpakorruption blandkriminalvårdenspersonal. Bland annatuppmanas de lokalamyndigheterna attregelbundet låtapersonalen på bl.a.avdelningar med högsäkerhet rotera.Rotering bör enligtKriminalvårdsstyrelsenske bl.a. för att minskamöjligheterna för deintagna att skaffa sighållhakar på personalenoch för att vidmisstankar omoegentligheter som intekunnat beläggas ändå påett naturligt sätt kunnaförflytta anställda.Beträffandemöjligheterna attkontrollera personal ocharbetssökande motbelastnings- ochmisstankeregistren kanföljande noteras. Enligt10 § första stycket 9förordningen (1999:1134)om belastningsregisterskall uppgifter urbelastningsregistretlämnas ut om det begärsav enkriminalvårdsmyndighet,i fråga om den sommyndigheten avser attanställa. Enligt 4 § 2förordningen (1999:1135)om misstankeregisterskall uppgift ommisstanke om brott förvilket åtal har väcktslämnas ut till enkriminalvårdsmyndighet imotsvarande syfte.Utskottet har inhämtatfrånKriminalvårdsstyrelsenatt styrelsen övervägerolika metoder för attkunna öka möjligheternatill kontroll avanställda på de enhetersom har högstsäkerhetsnivå. Ett sättsom övervägs är attbegära ändringar i denyss nämndaförordningarna ochdärvid föreslå att detskall bli möjligt attbeträffande befintligpersonal vid de tyngstaenheterna inhämtauppgifter urbelastnings- respektivemisstankeregistret. Ettannat sätt är attsäkerhetsklassa vissaanställningar inomkriminalvården för attpå så sätt kunnagenomföraregisterkontroll enligtsäkerhetsskyddslagen(1996:627) beträffandepersonal som skalltjänstgöra på de allratyngsta enheterna.Huruvida det krävsförfattningsändringarför att möjliggöra sådansäkerhetsklassning harännu inte klarlagts.Frågorna bereds förnärvarande vidKriminalvårdsstyrelsensnormeringsenhet.Utskottet vill ilikhet med motionärernabetona vikten av atttillräcklig säkerhetupprätthålls påanstalterna. Det ärnaturligtvis inteacceptabelt att intagnapå slutna anstalter medhög säkerhetsnivå rymmereller fritas, bl.a. medhjälp av insmuggladevapen och telefoner samti förekommande fall medbistånd från anställdapå anstalten. Det ärangeläget att kraftfullaåtgärder vidtas på enrad områden för atttillse att säkerheten påde slutna anstalter somhar högst säkerhetsnivåär så hög att rymningaroch fritagningardärifrån i princip inteär möjligt.Utskottet vill peka påatt flera åtgärder harvidtagits av riksdagenoch regeringen för attmöjliggöra enförbättring avsäkerheten på anstalteroch häkten. Här kanframför allt nämnasinförandet av regler omallmäninpasseringskontroll ochmöjligheten tillutstörning avmobiltelefoner.Som framgår avredogörelsen ovantillämpas numera allmäninpasseringskontroll påde anstalter som harhögst säkerhetsnivå.Utrustning förutstörning avmobiltelefoner har köptsin och kommer att tas ibruk så snart det ärmöjligt. Även i övrigthar en rad åtgärdervidtagits för att höjasäkerheten ochkontrollen påanstalterna, och dessafrågor uppmärksammaslöpande. Frågan omkorruption blandpersonalen har ocksågivits hög prioritet.En rad åtgärder haralltså vidtagits ellerkommer att vidtas inomkort, och det pågårlöpande ett intensivtarbete medsäkerhetsfrågor inomkriminalvården. Just deåtgärder som efterfrågasav motionärerna ärhögaktuella i dettaarbete. Någon anledningför att göranågot uttalande i dessafrågor föreligger därförinte.Utskottet vill i dettasammanhang peka påbetydelsen av att detjämte ett aktivtsäkerhetsarbete inriktatpå kontroll även riktasfokus mot innehållet iverkställigheten. Omverksamhetsinnehålletunder verkställighetenär bra och stimulerar deintagna i riktning motett liv i frihet utanbrott och drogmissbrukminskar ocksåincitamenten att avvikafrån anstalterna och atti övrigt medverka tillordningsstörningar ochsäkerhetsrisker.Riksdagen bör avslåmotionerna Ju225, Ju281och Ju340 i nubehandlade delar.Brottsförebygganderådet, m.m.Utskottets förslag ikorthetI detta avsnittredogörs förBrottsförebygganderådets (BRÅ)resultat underverksamhetsåret2003. Utskottetdelar regeringensbedömning att BRÅ påett positivt sättverkat för att uppnåmålet att brottskall förebyggas. Iavsnittet tarutskottet vidareställning till BRÅ:sverksamhetsinriktningunder år 2005.Utskottet behandlarockså ettmotionsyrkanderörande bidrag tills.k. nattvandrare.Utskottet föreslåratt avslårmotionsyrkandet medhänvisning till attdet åligger BRÅ attbevilja bidrag tilllokaltbrottsförebyggandearbete.InledningBrottsförebyggande rådet() är ett stabsorganunder regeringen och ettexpertorgan inomrättsväsendet. Rådetshuvudsakliga uppgift ärutveckling, utvärdering,tillämpad forskning ochinformation inom detkriminalpolitiskaområdet. BRÅ ansvararockså för den officiellakriminalstatistiken.Myndigheten ansvararäven för att stimuleramedlingsverksamheten ochdet lokalabrottsförebyggandearbetet. BRÅ fördelarockså de medel som finnspå anslaget Bidrag tilllokaltbrottsförebyggandearbete.Två rådgivande organär knutna till BRÅ: enreferensgrupp förrättsväsendet, som skallge förslag tillprioriteringar av rådetsforsknings- ochutvecklingsarbete ochskapa ökade kontaktermellan praktiskt ochvetenskapligt verksammainom rättsväsendet, ochen vetenskaplig nämndmed representanter frånolika ämnesområden somhar betydelse för BRÅ:sverksamhet. BRÅ:sarbetsuppgifter finnsnärmare reglerade iförordning (1997:1056)med instruktion förBrottsförebygganderådet.Regeringen tillsatte imars 2003 en utredningmed uppdrag att göra enöversyn av BRÅ:sverksamhet ochorganisation samt attanalysera hurmyndighetens roll kanrenodlas och tydliggöras(dir. 2003:26, dir.2003:108). I betänkandetBrottsförebyggandekunskapsutveckling (SoU2004:18) lämnarutredningen förslag somrör BRÅ:s organisationoch arbetsuppgifter.Förslagen syftar tillatt främjakunskapsuppbyggnaden ochkunskapsutvecklingeninom detkriminalpolitiskaområdet. Betänkandetbereds inomRegeringskansliet.ResultatuppföljningFör Brottsförebygganderådet gällde för år 2003följande verksamhetsmål.Myndigheten skullevara ett centrum förforsknings- ochutvecklingsverksamhetinom hela rättsväsendetoch bidra till kunskaps-och metodutveckling inomrättsväsendetsmyndigheter. Vidareskulle BRÅ utvärderaeffekterna av politisktbeslutade reformer ellerstörre förändringar avannat slag inomrättsväsendet. Rådetskulle aktivt stödja delokalabrottsförebyggande rådenoch verka för attverksamheten utveckladesoch att kvalitetenhöjdes i de råden.Statistiken för år 2002skulle offentliggörasoch publiceras senastden 1 juni 2003.Slutligen skulle BRÅfungera som ettexpertorgan förrättsväsendet och bistårättsväsendetsmyndigheter med kunskapom brottsutvecklingenoch dess orsaker.Av BRÅ:sårsredovisning för år2003 framgår bl.a.följande.Rörande BRÅ:s uppgiftatt sörja förkunskapsutveckling inomdet kriminalpolitiskaområdet och utvärderingav kriminalpolitiskareformer kan följandenämnas. Rådet hade underår 2003 treregeringsuppdrag somrörde kriminalvården.Det första uppdragetsyftade till attförstärkaförberedelserna vidfrigivning från anstalt.Den andra rör arbetetmed narkotikamissbrukarei anstalt. Det tredjeuppdraget syftade tillatt tillsammans medkriminalvården utarbetaett förslag till enforsknings- ochutvecklingsplan påkriminalvårdsområdet.BRÅ har också, på egetinitiativ, genomfört enstudie av föreningenKRIS (KriminellasRevansch I Samhället)och dess verksamhet föratt bidra till attminska återfall i brottbland tidigarefängelsedömda personer.Rapporten om IÖV-utsluss(BRÅ-Rapport 2003:4)visar att det är mycketfå av dem som fått s.k.fotboja i slutet avstraffet som missköttsig. BRÅ ifrågasätterdock om intekriminalvården varit välrestriktiv i sinabedömningar av vilka somskall beviljas IÖV-utsluss. Kriminalvårdeninledde entreårig satsning på attbekämpanarkotikamissbruketbland kriminalvårdensklienter. BRÅavrapporterade en förstautvärdering avsatsningen i december2003 (Vård avmissbrukare i anstalt).I skriften beskrivs hurkriminalvården arbetatför att bättreidentifiera, motiveraoch behandlanarkotikamissbrukarna ianstalt. En ytterligarerapport skall lämnas ifebruari 2005. Denförsta studien visarenligt BRÅ attkriminalvården arbetatmycket ambitiöst undersatsningens första årför att nå målen. Dehögt ställda mål somregeringen satt upp ärdock långt frånuppfyllda. att alla påavdelningar försvårmotiverade skallgenomgå s.k. motiverandesamtal och att alla påbehandlingsavdelningarskall genomgåbehandlingsprogram. BRÅställer frågan om mål avdetta slag är optimalaför att uppnå godaeffekter och hushållamed resurser eller om dekanske borde ses över. Ijuni avrapporterades ettförslag till enforsknings- ochutvecklingsplan påkriminalvårdsområdet,som arbetades framgemensamt av BRÅ ochKriminalvårdsstyrelsen.I planen betonades bl.a.vikten av attkriminalvården löpandesamlar in uppgifter ombåde vilka insatserklienterna får och i vadmån dessa klienteråterfaller i brott.Härigenom blir detmöjligt att utvärderavilka insatser som äreffektiva. De tvåmyndigheterna bedömdeockså attkriminalvårdens behövdeförstärkas för attrealisera planen.I november 2003redovisade BRÅ enutvärdering aveffekterna av polisensarbete motnarkotikabrottsligheten(BRÅ-Rapport 2003:12).Under året har BRÅ isamråd medRikspolisstyrelsenarbetat med ensammanställning av vilkapolisiära åtgärder motolika typer av brott somforskning eller beprövaderfarenhet har visatfungerar i Sverige.Under år 2003 har BRÅfortsatt sitt arbete föratt stimulera lokaltbrottsförebyggandearbete. Vid utgången avår 2003 fanns det 274lokalabrottsförebyggande rådrunt om i landet.Föregående år hade BRÅkännedom om 240 sådanaråd. Det finns lokalabrottsförebyggande råd i80 % av landets kommuneroch i 39 avstorstädernas 49stadsdelar.Aktivitetsnivån i delokala råden fortsätteratt öka. BRÅ arbetaraktivt med att spridainformation och kunskaptill de lokalabrottsförebygganderåden. Under år 2003genomförde BRÅ ett antalnätverksträffar förlokala samordnare.Under år 2003beviljade BRÅ ekonomisktstöd för lokaltbrottsförebyggandearbete till totalt 89projekt, varav 19 avsågbidrag för startande avnya lokalabrottsförebyggande råd.Under året har BRÅprioriterat projekt somomfattarbrottsförebyggande ochtrygghetsskapandeåtgärder ibostadsområden. Totalthar 13 projekt med ensådan inriktningerhållit totalt 677 000kr. har BRÅäven prioriterat attfinansiera vetenskapligautvärderingar avbrottsförebyggandearbete på lokal nivå.Inom detta områdebeviljades två projektsammanlagt 418 550 kr.Ekonomiskt stöd tillbrottsförebyggandeprojekt----------------------------------------------------| År |Antal projekt som |Beviljat belopp (kr) || | beviljats | || |ekonomiskt stöd | |----------------------------------------------------|1999 | 104 | 7 293 475 |----------------------------------------------------|2000 | 97 | 7 360 000 |----------------------------------------------------|2001 | 85 | 6 673 000 |----------------------------------------------------|2002 | 71 | 4 307 367 |----------------------------------------------------|2003 | 89 | 5 246 752 |----------------------------------------------------Beträffandeverksamhetsområdetkriminalstatistik ochanalys avbrottsutvecklingen kanbl.a. noteras attstatistiken för år 2002skulle offentliggörasoch publiceras senastden . Dettatidsmål uppfyllde BRÅ.Olika insatser vidtogsför att förbättrakriminalstatistiken.Under året bildades enarbetsgrupp medrepresentanter frånpolisen. Syftet medarbetsgruppen var attdiskutera frågor kringuppgiftslämnandet tillstatistiken, t.ex.brottskodning.