bet · GR01FiU20 · 2004-01-01 00:00:00 — Att skattesänkningarna finansieras genom stramare transfereringar anser därför vara viktigt. I det redovisade budgetalternativet uppgår budgetförstärkningarna till ca , skattesänkningarna till ca och satsningar på bl.a. vård, skola och rättsväsende till ca . Det ger ett finansiellt sparande 2005 som är ca bättre än regeringens. Motionärerna räknar också med att deras förslag kommer att skapa dynamiska effekter som förstärker de offentliga finanserna med ytterligare ca 2005. Motionärerna bedömer att deras förslag har följande effekt på den offentliga sektorns finansiella sparande . Finansiellt sparande i Moderata samlingspartiets budgetalternativ liberalerna understryker i sin motion att inte längre har sunda statsfinanser. Det finns flera viktiga mål för de ekonomiska politiken men den fortgående försämringen av statsfinanserna gör det nödvändigt att nu ge hög prioritet åt att stärka statsfinanserna. Motionärerna anser också att regeringen har förfuskat tillämpningen av utgiftstaket genom olika former av manipulationer och anser att utgiftstakets långsiktiga trovärdighet måste återupprättas. Småföretagandet står för en väsentlig del av tillväxten och måste uppmuntras. Den administrativa bördan på småföretag måste lindras och skatterna sänkas. Den s.k. BEK-modellen bör ersätta dagens 3:12-regler för fåmansbolag, vilket sänker deras skattebörda betydligt. Förmögenhetsskatten bör avskaffas och arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn bör sänkas. Dubbelbeskattningen på aktier måste lindras. vill också skapa större rättvisa mellan egenföretagare och anställda i socialförsäkringarna. liberalernas inkomstskatteförslag tar sikte på sänkta marginalskatter i alla inkomstlägen. Det måste löna sig att arbeta, understryker motionärerna. Värnskatten ska avskaffas och brytpunkten för statlig skatt bör sänkas stegvis. Motionärerna vill också införa ett förvärvsavdrag på på en årsinkomst . Motionärerna avvisar regeringens förslag till ROT-avdrag och förespråkar i stället en skattereduktion för köp av hushållsnära tjänster. Utgifterna för sjukfrånvaron måste minska, bl.a. genom striktare regler för sjukskrivningar samt genom garanterad vård och rehabilitering finansierad i enlighet med Finsamsystemet. För att ge landstingen drivkrafter att undvika onödiga kostnader i sjukförsäkringen ska av sjukförsäkringskostnaderna flyttas till landstingen som statsbidragen ska höjas i motsvarande mån. Motionärerna räknar med att AMS-anslagen kan minskas med en mer effektiv organisation. Byggsubventionerna har visat sig ineffektiva och kan trappas ned. De statliga subventionerna av digital-TV bör avvecklas. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en tidsbegränsad omställningsförsäkring. Ersättningsnivån bör vara och för de efterföljande 300. Därefter får den som är arbetslös övergå till ett s.k. efterskydd med en fast ersättningsnivå som är högre än socialbidraget. föreslår också ökade satsningar på rättsväsendet, biståndet, infrastrukturen och den sociala verksamheten. uppfattning är att det är principiellt felaktigt att staten äger och driver företag. ska därför avyttras och skuldsättningen minska i motsvarande mån. Motionärerna anser dessutom att en låg statsskuld ger ökad rörelsefrihet för den ekonomiska politiken. Sammantaget innebär motionärernas förslag att det finansiella sparandet blir starkare än regeringens förslag av BNP 2005 och av BNP 2006. Finansiellt sparande i liberalernas budgetalternativ vill med sin politik bryta vad man anser vara en trettioårig period av eftersläpning och bristande växtkraft. Lösningen är enligt motionärerna strukturella reformer och strategiska skattesänkningar på arbete, sparande och företagande. Men det krävs enligt deras mening också en större satsning på forskning och på en kvalitetsinriktad utbildning. Att slå vakt om statsfinansiell stabilitet är en av utgångspunkterna för partiets budgetpolitik. För att uppnå detta förordas lägre utgifter, lägre skattetryck, sänkt skuldkvot och minskad statsskuld. En mindre statsskuld minskar statens räntekostnader. För att påskynda amorteringen av statsskulden väljer att både spara i statens utgifter och att sälja statliga företag i snabbare takt än vad regeringen föreslagit. Då kan skattetrycket sänkas. förordar en budgetpolitisk inriktning mot balans i statens finansiella sparande men med både inkomster, utgifter och skulder på en lägre nivå än . Det budgetalternativ som presenteras utgår från det förslag som lade fram i anslutning till höstens budgetproposition. Dessa förslag har därefter byggts ut med ytterligare satsningar och besparingar, vilka sammantagna uppges leda till att det finansiella sparandet förbättras med 2005. Vissa skattesänkningar t.ex. en sänkning av arbetsgivaravgiften, har skjutits fram i syfte att stärka de offentliga finanserna. Så t.ex. satsar ytterligare resurser på en samordnad rehabiliteringsförsäkring för att vända den negativa ohälsoutvecklingen. En kraftfull insats för att hjälpa människor tillbaka till arbete är en av de viktigaste åtgärderna för att återfå sunda statsfinanser anser motionärerna. I motionen pekas sex prioriterade budgetområden ut. De innebär bl.a. att man ska skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings- och företagarklimat. Man vill föra en skattepolitik för låg- och medelinkomsttagare. Valfriheten för barnfamiljer ses som en viktig fråga liksom pensionärernas ekonomiska situation. Man vill även satsa på att förstärka rättsväsendet. Satsningar på vård, omsorg och skola är också områden som bedöms angelägna. vill minska marginaleffekterna vid inkomstbeskattningen och föreslår i detta syfte att grundavdraget höjs, att ett förvärvsavdrag införs vid den kommunala beskattningen och att värnskatten avskaffas. Partiet vill också slopa fastighetsskatten och finansiera merparten av denna sänkning med höjd reavinstbeskattning på fastigheter och en fastighetsavgift. avvisar regeringes förslag till ROT-avdrag och förordar i stället en skattereduktion på av arbetskostnaden för köp av hushållsnära tjänster, inklusive ROT-tjänster. Motionärerna föreslår också reducerad avdragsrätt för pensionssparande. uppfattning är att skattetrycket måste sänkas och anpassas till nivån i jämförbara . är det därför nödvändigt att begränsa de statliga utgifternas andel av BNP. Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som varken äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter. Motionärerna bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. vill med sitt budgetalternativ framhålla fyra reformområden. Självbestämmande för den lokala politiska nivån och för den enskilde medborgaren. Centralstyret måste brytas och makten delas upp. Företagande måste uppmuntras och särskilt måste småföretagandets villkor förbättras kraftigt. Ohälsan måste bekämpas och för detta krävs en bred och samlad strategi. En miljömässigt hållbar utveckling är grunden för all tillväxt. Miljömässig teknik måste tas till vara och utvecklas. vill partiet stimulera tillväxt och sysselsättning i småföretag genom lindrad beskattning och genom en ny modell för arbetsgivares sjuklöneansvar som särskilt gynnar mindre företag. För att begränsa kostnaderna för sjukpenning, förtidspension och arbetsskador föreslår motionärerna ett antal åtgärder som bl.a. innefattar finansiell samordning, rehabiliteringsgaranti med krav på åtgärder efter fyra veckors sjukskrivning och rehabiliteringslots. föreslår också en differentiering av ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen beroende på om den försäkrade har försörjningsansvar för barn eller inte. Motionärerna vill också införa en modell som sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa långtidsarbetslösa. På arbetsmarknadsområdet räknar med att kunna göra stora besparingar framför allt genom effektivare administration, höjd egenfinansiering av a-kassan samt differentierad ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen. Den samlade effekten av förslag leder enligt motionärernas beräkningar till att statens utgifter minskar med totalt 79 respektive . Partiets förslag till skattesänkningar minskar statsbudgetens inkomster . Tyngdpunkten i dessa förslag ligger i inkomstbeskattningen där nuvarande grundavdrag slopas och ersätts av en skatterabatt värd ungefär lika mycket som ett grundavdrag på ca . Dessutom införs ett förvärvsavdrag, likaså i form av en skatterabatt. Fastighetsskatten sänks vilket till en del finansieras genom att reavinstbeskattningen på fastigheter höjs från nuvarande , begränsade uppskovsavdrag och höjd stämpelskatt. Förmögenhetsskatten avskaffas successivt. förslag att grundavdraget ska ersättas med en skatterabatt leder till att kommunernas skatteunderlag ökar, vilket i enlighet med finansieringsprincipen regleras genom en motsvarande minskning av statsbidraget till kommuner. I budgetalternativ är den största enskilda utgiftsminskningen just överföringarna till kommunerna. Med ledning av uppgifter i motionen kan finansiella sparande sammanfattas på följande sätt. Finansiellt sparande i budgetalternativ 4.5 ställningstagande till de budgetpolitiska riktlinjerna Det är en högst medveten strategi som format Moderata samlingspartiets budgetalternativ. Skatter på arbete och företagande ska sänkas, och detta ska finansieras genom minskade bidrag. Sänkta bidrag ska också finansiera de satsningar som prioriterar, t.ex. rättssystemet, skolan och sjukvården. De moderata skattesänkningarna är omfattande och kommer att ställa långsiktiga krav på fortsatta, mycket omfattande besparingar för att kunna finansieras. Denna finansiering förutsätts ske genom nedskärningar av olika former av bidrag. görs stora besparingar i olika bidragssystem. Av en total besparing på kommer närmare två tredjedelar från sjuk- och föräldraförsäkringen, förtidspensionerna, arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetsförsäkringen. ska sparas på sjuk- och föräldraförsäkringen samt ytterligare på förtidspensionerna, arbetsmarknadspolitiken och a-kassan. Ersättningsnivån i sjukförsäkringen ska sänkas till för att trappas ned ytterligare till . I arbetslöshetsförsäkringen ska ersättas , de efterföljande och de återstående . Ersättningen för förtidspension föreslås också sänkas från av antagandeinkomsten. Dessutom ska den sjukpenninggrundande inkomsten bestämmas med ledning av de 24 senaste månadernas inkomst och inte som utifrån aktuell inkomst. Bidragen kommer därigenom att försämras i hög grad för dem som uppbär sjukpenning eller föräldrapenning, och för dem som ännu inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden. Den andra karensdag i sjukförsäkringen som tidigare föreslagit, ska nu infalla den andra sjukdagen i stället för den åttonde, vilket ytterligare försämrar villkoren för många sjukskrivna. De höga skatterna skapar bidragsberoende och dämpar arbetsviljan, hävdar samlingspartiet. Sänker man bara skatten och ersättningsnivån i bidragssystemen lönar det sig bättre att arbeta. Men med detta synsätt blundar partiet för att den som är sjuk och saknar förmåga att arbeta i så fall skulle få sina levnadsvillkor kraftigt försämrade. I än högre grad gäller det den som är arbetslös, och som utan framgång aktivt har sökt arbete i , då följderna av den bortre parentesen slår till. vill också höja avgifterna i vården och menar att detta innehåller en mycket stor besparingspotential. Inte i första hand genom att avgifterna själva inbringar stora inkomster till landstingen utan genom att efterfrågan på vård minskar avsevärt. Innebörden av detta är att människor med små ekonomiska marginaler helt enkelt inte får råd att uppsöka sjukvård lika ofta. Utskottet avvisar bestämt en sådan politik. En gemensamt finansierad sjuk- och hälsovård är en grundläggande del i den svenska välfärdsmodellen. Sjuk- och hälsovården ska vara tillgänglig för alla, även för dem med knappa ekonomiska resurser. Enligt utskottets mening kan man inte byta ut minskade eller avskaffade bidrag mot sänkta skatter på det lättvindiga sätt Moderata samlingspartiet gör. Det som i framställning ter sig som ett enkelt statsfinansiellt nollsummespel kan få mycket långtgående återverkningar för den enskilda individen. Det är förvisso önskvärt att snabbt komma till rätta med de höga kostnaderna för sjukskrivningar och förtidspension. Regeringen och samarbetspartierna har i det syftet genomfört en rad åtgärder som börjat ge resultat. Sjukskrivningarna beräknas minska . Det är också angeläget att öka arbetsutbudet och ta till vara människors vilja till egen försörjning. Det bör emellertid ske i sådana former att den trygghet som välfärdssystemen ger inte gröps ur på ett sådant sätt att sjuka tvingas gå till arbetet för att kunna förtjäna sitt uppehälle. Med hjälp av skatter och bidrag sker en inkomstutjämning mellan individer till förmån för de sämst ställda i samhället. Skatternas främsta syfte är att finansiera välfärden, och nya resurser ska i första hand användas för att öka tryggheten och rättvisan. Skatter och bidrag har för den enskilde också en inkomstutjämnande effekt över tiden, och genom denna omfördelning får medborgarna samhällets stöd i de skeden av livet då de inte aktivt förvärvsarbetar på grund av studier, sjukdom, arbetslöshet, ålderdom osv. I motsats till Moderata samlingspartiet anser utskottet att man också måste beakta den betydelse skattesystemets utformning har för fördelningspolitiken. Rätt använd är skattepolitiken ett viktigt verktyg för att minska klyftorna i samhället. berömmer sig för att vara försiktiga i sina beräkningar i den meningen att man inte tillgodoräknar sig några budgeteffekter av att förslagen påverkar människors beteende. Motionärerna menar att det är självklart att sådana effekter kommer att uppstå, men att utrymmet av försiktighetsskäl inte bör tas i anspråk förrän effekterna materialiserats. Inte desto mindre presenterar motionärerna ett finansiellt sparande som är 0,4 och av BNP starkare än regeringens, respektive 2006. I det närmaste hela förstärkningen består dock av just dynamiska effekter. Motionärerna anser att det finns skäl att föreslå ytterligare skattesänkningar allteftersom de dynamiska effekterna uppstår. Om ett eventuellt förbättrat saldo används till skattesänkningar kommer emellertid inte den moderata politiken att nå upp till sin egen målsättning om en skuldkvot på max av BNP om . gör i själva verket dubbla anspråk på en saldoförbättring som uppkommit just genom dynamiska effekter. Dels aviserar motionärerna att pengarna ska användas till ytterligare skattesänkningar, dels hävdar man att de ska användas för att sänka den offentliga skulden. Detta är enligt utskottets uppfattning inte uttryck för en ansvarsfull budgetpolitik. Av de skäl som här redovisats avvisar utskottet Moderata samlingspartiets förslag till inriktning av budgetpolitiken. Kostnaderna för ohälsan måste pressas tillbaka snabbare anser motionärerna och föreslår ett antal åtgärder som till stor del tar sikte på skärpt kontroll och striktare regeltillämpning. Stora belopp kan sparas genom att åtgärderna inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen begränsas till dem som verkligen är sjuka eller arbetslösa, skriver motionärerna, och antyder att missbruk och felanvändning är en central orsak till de höga kostnaderna. De mest konkreta förslagen, en rehabiliteringsgaranti och ändrat ansvar för en del av sjukförsäkringskostnaderna, är åtgärder som snarare ökar än minskar kostnaderna på kort sikt. Varje förslag som kan bidra till att kostnaderna för sjukskrivningarna pressas tillbaka på ett fördelningspolitiskt godtagbart sätt är värdefullt. Utskottet har emellertid svårt att se att de lösningar som förespråkar skulle leda till att sjukskrivningarnas nuvarande höga belastning på statsbudgeten minskar. Ska man exempelvis kunna öka utbudet av vård och rehabilitering krävs nya resurser, och det är inte rimligt att räkna med att en sådan satsning betalar sig själv förrän i bästa fall . Utmärkande för budgetalternativ är att partiet även i övrigt redovisar få tydliga besparingsförslag som har förutsättning att kunna ge omedelbar utdelning och varaktigt finansiera nya utgiftsåtaganden och skattesänkningar. I motionen talas om att det behövs en kraftfull sanering av statsfinanserna. Motionen innehåller emellertid inte mycket som visar att man har någon strategi för en sådan sanering. De flesta av motionärernas besparingsförslag är vaga och förefaller optimistiskt beräknade. Inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen tillgodoräknar motionärerna sig utgiftsminskningar på . Varken inom arbetslöshetsförsäkringen eller sjukförsäkringen presenterar motionärerna några förslag som kan väntas ge betydande kostnadsminskningar, särskilt inte på kort sikt. De uppgivna utgiftsminskningarna ter sig mer som förhoppningar än som resultat av motionärernas förslag. Motionärerna tillgodoräknar sig också lägre ränteutgifter med som ett resultat av företagsförsäljningar samt betydande opreciserade övriga besparingar. Man belastar dock inte budgeten med uteblivna inkomster från de sålda företagen. Mot dessa vagt formulerade besparingsförslag står både partiets förslag till nya utgiftsåtaganden och mycket omfattande skattesänkningar som partiet vill genomföra . Motionärerna föreslår ökade utgifter för biståndet, rättsväsendet och sociala verksamheter med sammanlagt och vill därutöver göra betydande satsningar på infrastruktur. föreslår sänkta inkomstskatter. Värnskatten ska avskaffas. Brytpunkten, dvs. den inkomstnivå då statlig inkomstskatt börjar utgå, ska höjas, och vidare ska ett förvärvsavdrag införas. Dessutom ska de av föreslagna avgifterna till a-kassan vara avdragsgilla. Arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektorn ska sänkas . En skattereduktion ska likaså införas, vilken halverar kostnaderna för hushållsnära tjänster. Förmögenhetsskatten ska stegvis avvecklas genom avskaffad sambeskattning och höjda fribelopp. Beskattningen av fåmansbolag ska mildras genom användning av den s.k. BEK-modellen. Dubbelbeskattningen av privatpersoners aktieutdelningar ska mildras. Innebörden av budgetalternativ är således att dessa tydligt formulerade skatteförslag - som väntas ge ett inkomstbortfall på ca och som året därpå växer till ca - ska finansieras med flera vagt formulerade besparingar av vilka några är sådana att de rimligtvis inte kan ge effekt förrän . En budgetpolitik utformad på detta sätt är enligt utskottets mening inte ansvarsfull. Motionärerna uppger i sammanfattningen till sin motion att man föreslår en omfattande sanering av statsfinanserna, som redan på kort sikt stärker statens finanser med ca , samt att förstärkningen på kan komma att växa ytterligare. När motionärerna sedan summerar sina egna förslag redovisar man dock ett finansiellt sparande som är 11 och starkare än regeringens respektive 2006. Inte ens motionärernas egna, optimistiskt beräknade siffror, kommer således i närheten av den budgetförstärkning som man själv uppger. liberalernas budgetförslag innehåller dubbla luckor. Det finns en betydande lucka mellan vad motionärerna säger sig föreslå och vad man sedan beräknar att de egna förslagen ger. Därutöver finns även en lucka mellan motionärernas uppgivna effekter av de egna förslagen och mer realistiskt beräknade effekter. utropar liberalerna i rubriken till sin motion. Motionärernas rop klingar falskt, enligt utskottets mening, med tanke på att förslaget karakteriseras av brist på konkretion vad gäller budgetförstärkningarna, optimistiska beräkningar och avsaknad av konsistens. Utskottet anser att liberalernas budgetpolitik, om den genomfördes, skulle riskera att rasera både de starka offentliga finanserna och det förtroende för budgetpolitiken som byggts upp . Utskottet avvisar med det anförda liberalernas förslag till riktlinjer för budgetpolitiken och skattepolitiken. hänvisar i sin motion direkt till det budgetalternativ som partiet presenterade i anslutning till höstens budgetproposition. Den nu föreslagna inriktningen är densamma men i några avseenden har förslagen anpassats till nya förutsättningar och till de åtgärder som regeringen föreslår i vårpropositionen. föreslår nu att inkomstskatten på arbete sänks med med inriktning på låg- och medelinkomsttagare. rad familjepolitik medför högre utgifter på ca . Motionärerna föreslår också sänkt skatt på hushållsnära tjänster. liksom är det utmärkande för budgetalternativ att merparten av de föreslagna skattesänkningarna i slutändan finansieras med olika typer av obligatoriska avgifter, snarlika en skatt. föreslår att fastighetsskatten slopas, men av denna skattesänkning tas tillbaka som en avgift. Obligatoriska avgifter ska också finansiera kostnaderna för trafikolycksfall och delar av arbetslösheten som lyfts ut ur budgeten. Utskottet beräknade att för varje krona sänker skatterna höjer man i stället obligatoriska avgifter med . Denna beräkning står sig väsentligen fortfarande. För de skattskyldiga är därför effekterna av de uppgivna skattesänkningarna betydligt mindre än vad motionärerna ger sken av. Det är knappast viktigt för en enskild individ om en ofrånkomlig betalning kallas skatt eller obligatorisk avgift. Värt att notera är att två av de förslag till nya avgifter som ingår i budgetalternativ definitionsmässigt betraktas som en skatt i nationalräkenskaperna. Det gäller den kommunala fastighetsavgiften och egenavgiften till den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen. eget budgetalternativ påverkar således i endast begränsad utsträckning det skattetryck man säger sig vilja sänka. anser att det svenska skattetrycket - som man beskriver som det högsta i världen - både bör och måste sänkas. Ett inte obetydligt omvärldstryck gör att våra skattenivåer helt enkelt inte kan avvika kraftigt från det som gäller i våra konkurrentländer, hävdar motionärerna. bör enligt deras mening därför de statliga utgifternas andel av BNP minska. Därigenom kommer också skattetrycket att kunna minska. Skattetrycket måste dock växlas ned successivt och med en försiktighet som inte äventyrar stabiliteten i statsfinanserna eller äventyrar finansieringen av den offentliga sektorns kärnuppgifter. Motionärerna bedömer att det främst är staten som genom omprioriteringar måste bidra till en nedväxling av skattetrycket. Som ett riktmärke för statens utgifter bör gälla att skattetrycket gradvis bör anpassas nedåt till jämförbara nivå. Enligt statistik låg den genomsnittliga skattekvoten bland medlemsländerna 2002 på av BNP. Motsvarande värde för var av BNP, dvs. Att sänka den svenska skattekvoten till OECD-genomsnittet och finansiera detta med lägre utgifter skulle således innebära att de offentliga utgifterna fick minskas med mer än , eller ungefär hälften av statsbudgetens utgifter exklusive statsskuldsräntor. Även om förändringen är tänkt att genomföras successivt skulle förslaget enligt utskottets mening få så långtgående konsekvenser för den svenska välfärden att det blir helt oacceptabelt mot bakgrund av de höga välfärdsambitioner vi har i . Av dessa skäl kan utskottet inte ställa sig bakom motionärernas förslag om skattekvotens och utgiftstakens andel av BNP. föreslår en satsning på rehabilitering med nästan och med en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring som ska gälla från . Motionärerna räknar med att detta ska leda till stora vinster för den offentliga sektorn. I motionen åberopas (SOU 2000:78) bedömningar. Utredningens kalkyler har emellertid ifrågasatts. Självklart kan en ökad satsning på rehabilitering leda till att många tidigare sjuka åter kan börja arbeta och ge ett positivt bidrag till samhällsutvecklingen. Men man måste vara medveten om att alla sjuka inte är rehabiliteringsbara. Många är så svårt sjuka att särskilda insatser inte ter sig meningsfulla. Andra har låg motivation och känner tveksamhet inför rehabiliteringsinsatser.