bet · GS01SOU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Utskottet har erfarit att utredningen ävenskall titta på frågan om hur man kan hantera gruppersom inte kan ta del av statsbidragen och hurbidragen fördelas.I en interpellationsdebatt (ip2004/05:37) angående effekterna av det nya systemetför statsbidrag till handikapporganisationerframhöll socialministern att systemet införtssuccessivt somstatsbidraget höjts med över 30 miljoner kronor.Ministern hänvisade till kommandeutvärdering och anförde att det då finns anledningatt se över och värdera om systemet fungerat väleller inte.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att det nyasystemet för statsbidraget inneburit att flerhandikapporganisationer nu får del av bidraget ochatt många organisationer också anser att det nyasystemet är mer rättvist än det gamla. harutskottet erfarit att övergången till det nyasystemet inneburit svåra omställningar för en delorganisationer. Förändringarna har skapat oro ochosäkerhet om de ekonomiska villkoren. Inte minst denu planerade förändringarna i merkostnadsbidragetden skapar stark oro om vilkaeffekterna blir för enskilda organisationer. Dettapåverkar givetvis organisationernas möjlighet attarbeta. Utskottet vill understryka att detgrundläggande syftet med statsbidraget är att gehandikapporganisationerna möjlighet att verka ochverka tillsammans.Utskottet anser att regeringen bör överväga attavvakta med att genomföra planeradetillämpningsförändringar med anledning av den näraförestående utvärderingen. Effekterna av sådanaförändringar kan ännu inte bedömas. Utskottet anserdet vidare angeläget att regeringen skyndsamtbereder utvärdering så snart dennaavlämnas och noggrant överväger effekterna av detnya systemet.Vad utskottet nu anfört med delvis bifall tillmotionerna So397 (fp) yrkande 5, So421 (mp), So461(c, m, fp, kd), So475 (c), So558 (fp, m, c, kd),So585 (v), So645 (s), So646 (s) och So652 (mp) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningenochavstyrker därmed motionerna So577 (m) delvis ochSo638 (c) yrkande 5 (delvis) om annanmedelstilldelning.Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation (16:6)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:6 Bidrag tillutrustning för elektronisk kommunikation.Riksdagen bör därmed avslå ett motionsyrkandeom att inte anvisa medel till anslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 17 113 000 kranvisas under anslag 16:6 Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation.Syftet med ersättningen till utrustning förelektronisk kommunikation är att ge personer som ärdöva, gravt hörselskadade, talskadade ellerspråkstörda möjlighet att kommunicera via ettkommunikationsnät. Bidraget går till landstingen förinköp både av den kommunikationsutrustning somanvändarna behöver och i de fall utrustningen skallanvändas av närstående den utrustning som debehöver.Socialstyrelsen administrerar och meddelar grunderför fördelningen av statsbidraget.I propositionen anförs (s. 134) att tekniken ochden snabba teknikutvecklingen har stor betydelse föratt villkoren för flickor och pojkar, kvinnor ochmän med funktionshinder skall förbättras.Statsbidraget ger unga och vuxna som är döva,dövblinda m.fl. möjlighet att kommunicera via ettkommunikationsnät. Bildtelefoner som kan fungera förteckenspråkskommunikation har utvecklats. Utvecklingav multimedier med möjlighet att överföra såväl ljudsom bild och text ger ytterligare nyamöjligheter att tillgodose målgruppens behov.De åtgärder som vidtagits med höjt anslag från2001 och ett nytt regelsystem ger landstingen ökademöjligheter att vidareutveckla verksamheten i taktmed den tekniska utvecklingen och utifrån lokalaförutsättningar.Anslagssparandet vid utgången av 2001 och 2002uppgick till . Anslagsnivån2003 minskades tillfälligt med detta belopp.Anslagsnivån minskas tillfälligt med 6 miljonerkronor för finansiering av andra utgifterinom utgiftsområdet, bl.a. Nationella hjälplinjen.Regelsystemet för bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation är uppbyggt i entreårscykel. Det är först vid anslagsfördelningen år2005 som treårscykeln fullbordas för första gången.Varefter systemet blir mer känt och verksamheternablir fullt utbyggda kommer förbrukningen av anslagetsannolikt att öka.Socialstyrelsen har i uppdrag att följa uppeffekten av de nya reglerna för ersättning tilllandstingen. Uppföljningen skall redovisas senastden 20 juni 2005.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att avslår förslaget att för år2005 anvisa medel till anslaget 16:6 Bidrag till ut-rustning för elektronisk kommunikation (delvis).Motionärerna hänvisar till att de i ett flertal årföreslagit att en hjälpmedelsgaranti skall införas.Den konkreta utformningen av hjälpmedelsgarantinmåste bli föremål för särskild utredning därnoggranna analyser och avvägningar görs. Enligtmotionärernas uppfattning finns det dock redan nuanledning att pröva införandet av en statlighjälpmedelsgaranti omfattande de hjälpmedel som idagsläget finansieras med statliga anslag dvs.bilstödet och bidrag till utrustning för elektroniskkommunikation. Dessa anslag bör överföras till ettnytt anslag betecknat Statlig hjälpmedelsgaranti.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller att anslaget bör bibehållas.Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslagetatt slå samman anslaget med anslaget för bilstödtill handikappade för att införa en statlighjälpmedelsgaranti. Motion So577 (m) delvisavstyrks. Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.Bilstöd till handikappade (16:7)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:7 Bilstöd tillhandikappade. bör därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare, medhänvisning till att utredningen om bilstödtill personer med funktionshinder inom kortkommer att avlämna sitt slutbetänkande, avslåmotioner om bilstöd. Jämför reservation 11(m, kd).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 256 000 000 kranvisas under anslag 16:7 Bilstöd till handikappade.Inom ramen för de medel som anslagits för bilstödtill funktionshindrade skall stödet ge bl.a.personer som är beroende av motorfordonför förvärvsarbete eller arbetslivsinriktadutbildning/rehabilitering, föräldrar till barn medfunktionshinder och personer i åldern somvarken förvärvsarbetar eller genomgåryrkesutbildning möjlighet att anskaffa, anpassa ochändra motorfordon. Stödet kan även omfattakörkortsutbildning i samband med anskaffning avmotorfordon.I propositionen anförs att bilstödet är en viktiginsats för att uppnå regeringens mål förhandikappolitiken. Stödet skall inte enbart ses somett medel att försörja sig, utan också möjliggöraett självständigt och oberoende liv med socialakontakter, offentlig och kommersiell service etc.Riksrevisionsverket som sett över stödet menade attdet råder stor osäkerhet om stödet når de personersom är berättigade till stödet och vilka effekterstödet har för brukarna.En särskild utredare har fått regeringens uppdragatt se över stödet och lämna förslag till atteffektivisera och förbättra tillämpningen av stödet.En av utredarens uppgifter är att göra en fördjupadstudie där kostnader för och nyttan av färdtjänstrespektive bilstöd jämförs och analyseras utifrånett individ- och samhällsperspektiv. Eventuellaskillnader mellan kvinnors och mäns förutsättningareller nyttjande av bilstöd respektive färdtjänstskall genomgående synliggöras och analyseras. Ettnytt bilstöd skall ge goda kontrollmöjligheter ochinnehålla goda förutsättningar för ansvarig huvudmanatt styra kostnaderna. Utredaren skall lämna sinaförslag till regeringen senast den 31 december 2004.Behovet av bilstöd är stort och många står i köför att komma i åtnjutande av bidrag. För attförkorta väntetiderna tillfördes 22 miljoner kronor2004 på tilläggsbudget i samband med 2004 årsekonomiska vårproposition. För att bättre täckabehovet av bilstöd ökas anslaget med 60 miljonerkronor fr.o.m. 2005.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att avslår förslaget att för år2005 anvisa medel till anslag 16:7 Bilstöd tillhandikappade (delvis). Som tidigare redovisats villmotionärerna införa ett nytt anslag betecknatstatlig hjälpmedelsgaranti och överföra bl.a. före-slagna medel för bilstödet till detta nya anslag.I motion So654 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen till anslag 16:7 Bilstöd till handikappadeanvisar utöver vad regeringenföreslagit (delvis).Övriga motionerI motion So226 av () begärstillkännagivande om en förändring av gällandebestämmelser vad gäller bilstöd för handikappade.Motionären anser att åldersgränsen vid måstetas bort.I motion So309 av de ()begärs tillkännagivande om vad i motionen anförs ombilstödet. Anslaget till bilstöd för handikappadefår inte överskridas. Detta har inneburit att enallt större andel bilstödsutbetalningar flyttas övertill kommande års anslag. Därmed är en stor del avdetta års bilstödsanslag redan intecknat. Motionärenanser att bilstödet måste få en annan utformning såatt enskilda inte kommer i kläm.I motion So403 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om att skyndsamt förändraregelverket avseende tak för bilstöd tillfunktionshindrade. Motionären anser att allamänniskor som har behov och beviljas stödi form av hjälp att modifiera sitt fordon skallkompenseras av försäkringen. Vidare är behovet stortav regelförändringar både vad gäller personkretsen,åldersregler, bidragsnivåer och anpassningsåtgärder.I motion So324 av m.fl. (s) begärstillkännagivande om konsekvenserna av att anslagettill bilstöd inte räcker till. Motionärerna anföratt den nuvarande ordningen skapar problem för deförsäkrade, för de företag som arbetar medanpassningen och för försäkringskassornashandläggare.Tidigare behandling m.m.Vid behandlingen av budgetpropositionen föreslog utskottet etttillkännagivande till regeringen angående bilstödet.Utskottet ansåg att regeringen borde vidtaåtgärder för att effektivisera och förbättratillämpningen av bilstödet. Omständigheter som bordebeaktas vid en översyn som borde föregå en ändringav regelsystemet gäller bl.a. kriterierna förbilstöd, förutsättningarna för anpassningsbidrag,nödvändigheten av körkortskrav för personerberättigade till statlig assistansersättning,åldersgränserna samt nivån på grundbidrag ochanpassningsbidrag. Utskottet förväntade sig attregeringen skulle återkomma tillriksdagen med en redovisning av vilka åtgärder somvidtagits. beslöt, på utskottets förslag,att ge regeringen detta till känna (2001/02:SoU1,rskr. 2001/02:94).Vid behandlingen av budgetpropositionen (2002/03:SoU1) erinrade utskottet omdet uttalande som utskottet gjort och konstateradeatt någon redovisning i enlighet medtillkännagivandet dittills inte lämnats. Utskottetförutsatte att regeringen skulle återkomma.Hösten 2003 tillkallade regeringen en särskildutredare. Enligt direktiven (dir. 2003:137) till densärskilde utredaren skall det nya stödet vara enkeltatt administrera. Vidare skall det möjliggöra godkontroll och innehålla goda förutsättningar föransvarig huvudman att styra kostnaderna. Dessutomskall utredaren i arbetets inledning genomföra enfördjupad studie där kostnader för och nyttan avfärdtjänst respektive bilstöd jämförs och analyserasutifrån ett individ- och samhällsperspektiv.Utredaren skall därefter analysera och övervägavilka personer som bör omfattas av stödet,om bilstödet skall ha någon koppling tillförvärvsarbete eller inte,om uppdelningen av bilstödet i grund-,anskaffnings- och anpassningsbidrag ärändamålsenlig samt vilka möjligheter den enskildeskall ha att välja fordon,hur ett system för behovsbedömning avbilanpassning skall kunna upprättas, vilkenkompetens som bör knytas till detta, vem som börvara huvudman och vem som skall utöva tillsynöver verksamheten,förändringar i organisation och ansvarsfördelningför verksamheten,om man kan effektivisera och förbättraadministrationen och tillämpningen av stödetgenom att koncentrera handläggning avbilstödsärenden till ett mindre antalbeslutsenheter samtövrig reglering av stödet.Utredaren skulle redovisa uppdraget i den del somrör jämförelsen mellan färdtjänst och bilstöd senastden . Uppdraget i övrigt skulle redovisassenast den 31 december 2004.I tilläggsdirektiv (dir. 2004:64)konstaterades att utredningen behövde mer tid föratt göra en jämförelse mellan färdtjänst ochbilstöd. Utredningen skall därför redovisa uppdrageti sin helhet senast den 31 december 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte, som just redovisats, ställa sigbakom förslaget att slå samman anslaget för bilstödtill handikappade med anslaget för bidrag tillutrustning för elektronisk kommunikation för attdärigenom införa en statlig hjälpmedelsgaranti.Motion So577 (m) delvis avstyrks. Utskottetvälkomnar att anslaget tillförs ytterligare medeloch finner därmed den föreslagna medelsanvisningenväl avvägd. Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrker även motion So654(fp) delvis.Utskottet anser att en förändring av gällanderegelsystem för bilstöd till personer medfunktionshinder är angeläget. Utskottet har tidigaregivit uttryck för detta i två av godkändatillkännagivanden till regeringen. Utskottetkonstaterar nu att utredningen om bilstöd tillpersoner med funktionshinder skall avlämnasitt slutbetänkande. Utskottet anser att resultatetav pågående arbete bör avvaktas och avstyrker därmedmotionerna So226 (m), So309 (m), So324 (s) och So403(kd).Kostnader för statligassistansersättning (16:8)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:8 Kostnaderför statlig assistansersättning. Riksdagenbör därmed avslå motioner om annanmedelsanvisning till anslaget. börvidare avslå styrelsesframställning 2003/04:RRS11. Utskottethänvisar till pågående arbete på området.Riksdagen bör även avslå motioner omtilläggsdirektiv till den parlamentariskakommittén m.m. liksom övriga motioner omassistansfrågor. Jämför reservationerna 12(m, fp, kd, c), 13 (kd) och 14 (c).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 11 551 000 000 kranvisas under anslaget 16:8 Kostnader för statligassistansersättning.Genom den statliga assistansersättningen avlastarstaten kommunerna kostnader för mer omfattandeinsatser i form av personlig assistans enligt lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS). Assistansersättning lämnastill personer med omfattande funktionshinder som harbehov av personlig assistans för sin dagligalivsföring under i genomsnitt pervecka. Personer som innan de fyllt beviljatsassistansersättning får behålla ersättningen efterfyllda . Antalet assistanstimmar får inteutökas därefter. Kommunen där denersättningsberättigade är bosatt skall ersättakostnaderna för de första pervecka.I propositionen redovisas (s. 137) att antaletassistansberättigade kontinuerligt har ökat ochberäknas fortsätta öka. Även det genomsnittligaantalet assistanstimmar per person beräknas öka. Detleder till fortsatt stigande kostnader för den stat-liga assistansersättningen.Riksrevisionen har granskat hur assistansreformenfungerar (RiR 2004:7 Personlig assistans tillfunktionshindrade) och funnit att det finns behov avatt förbättra administrationen avassistansersättningen och strama upp den ekonomiskakontrollen. Den nuvarande statliga finansieringen,som enbart ges till insatsen personlig assistans,anses vidare motverka utvecklingen av kommunersövriga insatser och kan snedvrida individers val avstöd. Detta bör enligt leda tillöverväganden om det statliga stödet bör ges en annaninriktning.Regeringen har beslutat att tillsätta en parla-mentarisk kommitté (S 2004:06) som skall göra enbred översyn av insatsen personlig assistans. Ikommitténs uppdrag ingår att lämna förslag tillåtgärder som dämpar och stabiliserar kostnads-utvecklingen samt förbättrar kostnadskontrollen.Uppdraget skall slutredovisas senast den 31 december2006. Kommittén skall iett särskilt delbetänkande redovisa sinaöverväganden och förslag avseende lämpliga formerför tillsyn av enskild verksamhet med personligassistans.Kritik om bristande kontroll av hur assistans-ersättningen används har lett till att fått regeringens uppdragatt se över regleringen av timbeloppets användning isyfte att förbättra kostnadskontrollen.Riksdagen beslutade i samband med behandlingen av2004 års ekonomiska vårproposition attassistansersättning från inte fårlämnas retroaktivt. Dessförinnanmedgavs tre månaders retroaktiv utbetalning. Som ettresultat av denna ändring minskades anslaget med5 2004 och därefter beräknasminskningen till per år.Reduceringen finansierar en del av höjningen avanslaget 16:7 Bilstöd till handikappade.Riksrevisionens styrelses framställningangående personlig assistans tillfunktionshindrade, 2003/04:RRS11Riksrevisionens styrelse har beslutat attslutsatserna av den granskning som Riksrevisionengenomfört och som redovisas i granskningsrapporten(RiR 2004:7) Personlig assistans tillfunktionshindrade skall överlämnas till iform av en framställning.Enligt styrelsens mening finns det behov av attsnarast, utan att avvakta det mer långsiktigaförändringsarbetet, vidta olika åtgärder för attförbättra administrationen och strama upp denekonomiska kontrollen av assistansersättningen. Detfinns också motsvarande behov av att övervägaformerna för den statlig tillsynen och frågan omtillstånd för privata assistansanordnare.Styrelsen föreslår därför att som sinmening bör ge regeringen till känna vad styrelsenanfört om att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en redovisning av de åtgärder på kortsikt som vidtagits med anledning av granskningen avassistansreformen.Behov av förändringar på kort sikt. Riksrevisionenanser att det finns stora behov av att snarastförbättra administrationen av assistansersättningenoch att strama upp den ekonomiska kontrollen. Vidareanser att tillsyn av verksamhetenpersonlig assistans bör införas för allaassistansanordnare och att tillstånd bör krävas förprivata assistansanordnare.Behov av långsiktigt omtänkande. Det finns enligtRiksrevisionen skäl att överväga en förändring avhur insatsen personlig assistans är konstruerad. Ettskäl är den motsägelse som finns mellan insatsensutformning och dess nuvarande målgrupper. En stordel av dem som har rätt till personlig assistanshar svårt att vara så självständiga som förutsätts,och har svårt att styra sin assistans, till följd avde skador som ligger bakom funktionshindret. De är ihög grad beroende av anhöriga, gode män ellerassistansanordnare som uttolkar deras behov och tartill vara deras rättigheter. För en del av dem kundeandra stödformer än personlig assistans vara merändamålsenliga. anser att det ärangeläget att sådana stödformer byggs ut ochutvecklas. En viss begränsning av den målgrupp somhar rätt till personlig assistans kunde ocksåövervägas.Det är flera tusen människor i landet somdirekt berörs av stödformen personlig assistans medstatlig assistansersättning. Förändringar måsteutformas med hänsyn till detta och med hänsyn tillatt alternativa stödformer behöver för attutvecklas.En förändring av stödets finansiering bör ocksåövervägas. anser att den nuvarandestatliga finansieringen som ensidigt riktas mot LSS-insatsen personlig assistans motverkar utveckling avkommunernas övriga stödinsatser och kan snedvridaindividernas val av stöd. vill ocksåframhålla att det nya utjämningssystem förkommunernas LSS-kostnader som infördes den 1 mars2004 kommer att ändra de ekonomiskaförutsättningarna för kommunernas LSS-verksamhet.Detta ändrar också motiven för den statligafinansieringen av personlig assistans.Riksrevisionen anser mot denna bakgrund att detfinns skäl att överväga en omorientering av detstatliga stödet till insatser för människor medsvåra funktionshinder. Syftet bör vara attfinansieringen inte skall snedvrida valet avstödform för den enskilde.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att till anslag 16:8 Kostnaderför statlig assistansersättning för anvisar1,utöver vad regeringenföreslagit (delvis). Motionärerna vill återinföradet ekonomiska ansvaret för assistansersättningensförsta till staten.I motion So654 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagentill anslag 16:8 Kostnader för statligassistansersättning för anvisar 300 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit (delvis).Övriga motionerI motion So1 av m.fl. (m)yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om behovet av attutreda ett statligt kostnadsansvar för och anser att en verksamhet som ärdetaljreglerad av staten inte bör finansieras medkommunala skattepengar. Som lagen (1993:387) om stödoch service till vissa funktionshindrade är utformadgår det att ifrågasätta om den är förenlig medfinansieringsprincipen - att den som beslutar om enverksamhet också skall finansiera den. Problemen vidtillämpningen av det nya utjämningssystemet för LSS-kostnader accentuerar denna problembild.I motion So343 av m.fl. (m)begärstillkännagivande om återförandet av det ekonomiskaansvaret för assistansreformen till staten (yrkande4) och om behovet av tilläggsdirektiv till (dir. 2204:107) (yrkande 5).Motionärerna anser att det ekonomiska ansvaret förassistansersättningens 20 första timmar per veckaskall återföras till staten. Rätten till personligassistans även under skoltid och vid vistelse pådagcenter bör återinföras och schablonersättningenslopas. Rätten till personlig assistans bör ocksåomfatta funktionshindrade som bor i gruppboende.Detta är förändringar som borde utredas i sambandmed den parlamentariska översynen av personligassistans för vissa personer med funktionshinder.I motion So528 av och Jan-EvertRådhström (m) begärs tillkännagivande om krav påökad transparens och konkurrens mellandriftsformerna. Motionärerna anser att denparlamentariska kommittén som skall göra en bredöversyn av personlig assistans också bör beakta attutan krav på tydlig redovisning och transparensfinns en överhängande risk att LASS-pengarsubventionerar annan verksamhet, framför alltverksamhet som inte bedrivs i form av aktiebolag.I motion So397 av m.fl. (fp) yrkas attregeringen beslutar om tilläggsdirektiv där detklart framgår att staten skall ta det ekonomiskaansvaret för personliga assistenter (yrkande 4).I motion So605 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om attutreda hur staten skall ta över kostnadsansvaret förLSS-insatser (yrkande 28). Alltsedan lagen om stödoch service för vissa funktionshindrade trädde ikraft har många invändningar framförts gällandelagens utformning och tillämpning. Motionärernaanser att det nu bör var möjligt att analysera ochutvärdera effekterna av lagstiftningen.I motion So401 av () yrkas att riksdagensomsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om värdet av eget boende (yrkande 1).Motionären vänder sig emot att i sinrapport 2004:7 uttalat att funktionshindradeskulle "kunna ha det lika bra eller bättre igruppboende". Motionären anser det alarmerande attRiksrevisionen har denna uppfattning. Regeringen börfå i uppdrag att bevaka enskilda människorsrättighet till enskilt boende. Vidare begärstillkännagivande om ersättning till personligassistans (yrkande 2). Motionären anser attregeringen bör se över möjligheterna till en störreföljsamhet mellan kostnadsutvecklingen i samhälletoch den ersättning som står till buds för verksamhetinom lagen om assistansersättning.I motion Ub275 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om att låta vuxenutbildning varaunderlag för rätt till assistans enligt LSS (yrkande15).I motion So255 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omutbildning av personliga assistenter. Enligtnuvarande regler måste utbildningspengar användasinom . Motionären anser att det börövervägas att placera utbildningspengarna i en pottsom den funktionshindrade sedan kan använda på ettfriare sätt än vad som är fallet.I motion So492 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om LSS ochpersonliga assistenter.