bet · GR01TU10 · 2004-05-27 00:00:00 — För attutvecklas till ett verkligt alternativ till vägtransporter måste tågtrafikenstidhållning förbättras, vilket gäller såväl gods- som persontrafiken. Motdenna bakgrund föreslås att en minskning av de infrastrukturrelateradeförseningarna på järnvägen skall prioriteras. Då vi förespråkar enomfördelning av medel från järnvägsinvesteringar till väginvesteringar anservi att en del av de projekt regeringen pekar ut i långsiktsplanerna inteskall genomföras. Detta gäller bl.a. Norrbotniabanan.För det femte anser vi att infrastrukturprojekt med stora kostnadsökningarbör omprövas eftersom de senaste årens erfarenhet utvisat att flera storaprojekt blivit dyrare än beräknat. Man bör inte, som regeringen föreslår,invänta att kostnadsökningen överstiger innan denna omprövning görs.Sist men inte minst vill vi uppmärksamma att det fortfarande saknasfinansiering till den av regeringen föreslagna satsningen, vilket undergräverförtroendet för infrastrukturpolitiken.Vi kräver mot denna bakgrund att regeringen återkommer med ett nytt förslagtill ekonomisk planeringsram för investeringar i järnvägar och nationellastamvägar för i enlighet med vad som ovan anförts.9. Planeringsramarna och långsiktsplanerna, punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om planeringsramarna och långsiktsplanerna. Därmedbifaller motionerna2002/03:T298 av m.fl. (fp) yrkandena 14 och 15,2002/03:N267 av m.fl. (fp) yrkandena 4 och 5,2003/04:T13 av m.fl. (fp) yrkandena 1, 3 och 4samt2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkandena 8 och 9 samtavslår proposition 2003/04:95 och motionerna2002/03:T213 av () yrkande 2,2002/03:T266 av m.fl. (m) yrkande 2,2002/03:T279 av () yrkande 2,2002/03:T291 av (),2002/03:T295 av () yrkande 1,2002/03:T321 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 6,2002/03:T371 av () yrkande 2,2002/03:T466 av m.fl. (c) yrkandena 1-4, 7, 8och 34,2002/03:T496 av m.fl. (s) yrkandena 4-8,2002/03:T532 av (),2002/03:N302 av och (bådamp) yrkandena 20 och 21,2002/03:N307 av m.fl. (kd) yrkande 2,2002/03:N392 av m.fl. (kd) yrkande 6,2002/03:Bo319 av m.fl. (s) yrkandena 6 och 7,2003/04:T5 av och (båda s),2003/04:T8 av m.fl. (m) yrkandena 1, 2, 5, 7och 8,2003/04:T14 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 4-6,2003/04:T15 av m.fl. (kd) yrkande 1,2003/04:T421 av (),2003/04:T515 av och (båda s),2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkandena 1 i dennadel och 4,2003/04:T549 av m.fl. (s) yrkandena 5-8,2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkandena 13-15,2003/04:N328 av m.fl. (c) yrkande 23,2003/04:N330 av m.fl. (kd) yrkande 2 och2003/04:N346 av m.fl. (kd) yrkande 7.StällningstagandeFolkpartiet anser att behöver tillväxt - för arbete och för välfärd.En infrastruktur som tillgodoser företags och människors behov avtransporter är en förutsättning för detta. Då flaskhalsarna i dagensinfrastruktur är så stora att de allvarligt hämmar förutsättningarna förtillväxt i landets viktigaste tillväxtregioner anser vi att satsningarnapå infrastrukturen bör vara större än regeringen föreslår. Folkpartietsförslag till planeringsramar för infrastrukturinvesteringar uppgår till107,för järnvägsinvesteringar och 48,1 miljarder kronortill väginvesteringar, vilket innebär en kraftigt ökad ambitionsnivå förväginvesteringar jämfört med regeringens förslag.Vårt förslag möjliggör att allvarliga flaskhalsar i infrastrukturen kanåtgärdas så att framkomligheten ökas för både person- ochgodstransporter. Mycket talar för att centrala insatser för att byggabort dessa flaskhalsar tidigareläggs . Utrymmeför detta kan också skapas genom att andra projekt senareläggs underperioden.Viktigast i är Mälartunneln som ökar spårkapacitetenöver Saltsjö-Mälarsnittet. välkomnar att detta nu till slutprioriteras också av regeringen, så att en tidigareläggning möjliggörs.Den är av högsta prioritet. Vi välkomnar likaså att mot Nynäshamnnu kan komma till stånd.Däremot finner vi det inte acceptabelt att regeringen fortsatt utelämnarbyggandet av en komplett ringled och Förbifart i investeringsplanernaför 2004-2015. Förbifart bör genomföras, vilket det också fannsenighet om i Stockholmsberedningen. Det är likaså angeläget med en nykoppling mellan E 18 och E 4 samt Huvudstaleden liksom bättre vägförbindelsertill på liksom i Roslagen.I utgör en betydande flaskhals med sinsäckkonstruktion. Tågförbindelsen Västlänken skulle underlätta tågtrafikengenom väsentligt och möjliggöra snabbtågsförbindelse med Landvetterflygplats. I bör fullföljandet av genom enligtplan och fyrfältsstandard på , samt entvärförbindelse mellan E 20 och likaså prioriteras.Vad gäller tjälsäkring, bärkraftssäkring och upprustning av vägnätet anservi att det är av största vikt att hela landet har en sådan standard påvägnätet att råvaruförsörjningen till industrin kan tryggas ochatt de färdiga produkterna kan fraktas därifrån till kunderna. Därför ärdet viktigt att vägnätet tjälsäkras, så att t.ex. inte skogsindustrindrabbas av avbrott i sin produktion på grund av dåliga, tjälsjuka ochbärighetssvaga vägar. Undermåliga vägar får inte vara det som hotar jobbenruntom i Sverige.10. Planeringsramarna och långsiktsplanerna, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om planeringsramarna och långsiktsplanerna. Därmedbifaller motionerna2002/03:N307 av m.fl. (kd) yrkande 2,2002/03:N392 av m.fl. (kd) yrkande 6,2003/04:T15 av m.fl. (kd) yrkande 1,2003/04:N330 av m.fl. (kd) yrkande 2 och2003/04:N346 av m.fl. (kd) yrkande 7 ochavslår proposition 2003/04:95 och motionerna2002/03:T213 av () yrkande 2,2002/03:T266 av m.fl. (m) yrkande 2,2002/03:T279 av () yrkande 2,2002/03:T291 av (),2002/03:T295 av () yrkande 1,2002/03:T298 av m.fl. (fp) yrkandena 14 och 15,2002/03:T321 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 6,2002/03:T371 av () yrkande 2,2002/03:T466 av m.fl. (c) yrkandena 1-4, 7, 8och 34,2002/03:T496 av m.fl. (s) yrkandena 4-8,2002/03:T532 av (),2002/03:N267 av m.fl. (fp) yrkandena 4 och 5,2002/03:N302 av och (bådamp) yrkandena 20 och 21,2002/03:Bo319 av m.fl. (s) yrkandena 6 och 7,2003/04:T5 av och (båda s),2003/04:T8 av m.fl. (m) yrkandena 1, 2, 5, 7och 8,2003/04:T13 av m.fl. (fp) yrkandena 1, 3 och 4,2003/04:T14 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 4-6,2003/04:T421 av (),2003/04:T515 av och (båda s),2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkandena 1 i dennadel och 4,2003/04:T549 av m.fl. (s) yrkandena 5-8,2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkandena 8 och 9,2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkandena 13-15 och2003/04:N328 av m.fl. (c) yrkande 23.StällningstagandeKristdemokraterna ställer sig bakom en ökning av den totala ramen förinvesteringar i vägar och järnvägar eftersom vi anser att behöveren kraftfull satsning på infrastrukturen. Enligt vår uppfattning innebärdock regeringens förslag att en oproportionerligt stor del av ramen kommeratt användas till stora järnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler,som ramen för åtgärder i väginfrastrukturen är otillräcklig.Vi föreslår därför att ramen för investeringar i järnvägsinfrastrukturbibehålls i enlighet med tidigare riksdagsbeslut och att ökningen av dentotala ramen i stället fördelas på åtgärder i väginfrastrukturen. Ramenför investeringar i vägar höjs enligt vårt förslag med 4,9 miljarder kronortill totalt 47 miljarder och ramen för drift och underhåll av vägnätethöjs med 1,3 miljarder till totalt 88,3 miljarder.Angående den oförändrade ramen för investeringar i järnvägar menar vi attden redan före regeringens förslag till utökning, är historisk i denmeningen att det aldrig satsats så mycket på järnvägar. Vi anser dock inteatt Norrbotniabanan kan anföras som argument för en utökadram. Vidare anser vi att den kostnadsbesparing på en miljard som ålagtsVägverket även borde motsvaras av en proportionerlig kostnadsbesparing påjärnvägsinvesteringarna, vilket skulle innebära 2,5 miljarder. Givet dessatvå besparingar kan de projekt som anges i banhållningsplanen i stortsett genomföras med en oförändrad total ram.En utökad ram för investeringar i väginfrastruktur motiveras bl.a. av attväginvesteringarna är den del av transportpolitiken som lidit mest av desenaste årens rödgröna regeringssamarbete. Ambitionsnivån vad gällerväginvesteringar behöver därför höjas på både kort och lång sikt.Trafiksäkerhetsarbetet förutsätter på vissa sträckor en utbyggnad tillmotorvägsstandard. Regeringen uppvisar en alltför stor tilltro tillandra mindre åtgärder i trafikmiljön.Likaså måste trafikproblemen i storstäderna till stor del byggas bortgenom nyinvesteringar på vägsidan. I både och råderstor osäkerhet om framtiden för två projekt som avsevärt skulle underlättaför den förbipasserande trafiken och minska den miljövidriga köbildningen,Förbifart respektive en ny älv-förbindelse. Betydligtökade resurser till och länens planering behövs för att dessainvesteringar skall bli verklighet inom en överskådlig framtid.Även landsbygden är i behov av satsningar på väginfrastrukturen eftersomden eftersatta infrastrukturen har permanentat landsbygdens kris ochfortsatta utarmning.Bra kommunikationer är även en förutsättning för att små företag skallkunna transportera sina produkter och för att människor skall kunna resaeffektivt oavsett var i landet företaget finns.Med hänsyn till samhällsekonomi, miljö och trafiksäkerhet anserKristdemokraterna att utbyggnaden av den nordiska transporttriangeln,transportstråken mellan huvudstadsregionerna, skall ges en högre prioritet. Påvägsidan skall en utbyggd transporttriangel innebära motorvägsstandard.Såsomett prioriterat infrastrukturprojekt bör denna transporttriangel ocksåutvidgas till en "nordisk rektangel" som tar hänsyn till den snabbt ökandeefterfrågan på transporter mot de nya EU-medlemsstaterna runt Östersjön.Den 1 maj 2004 blir , , och medlemmar i viktig del i det utvecklade integrationsarbete som behövs är förbättradekommunikationsleder och transportmöjligheter.En strategi behövs för de åtgärder i som krävs för att infrastrukturelltansluta till de nya EU-länderna kring . En del i denambitionshöjning som föreslår för vägutbyggnaden, bördärför vara att infrastrukturen i sydöstra , i synnerhet E 22,förbättras med sikte på att skapa bättre transportförutsättningar gentemotövriga Östersjöregionen.Angående vårt förslag till utökad ram för drift och underhåll av vägarnavill vi understryka att regeringens förslag enligt innebär attdet blir nödvändigt att antingen sänka målstandarden elleratt tillföra mer pengar till drift och underhåll. Mer resurser behövssåledes för att säkerställa standarden på våra vägar. Detta är av störstavikt inte minst för landsbygden, vars permanenta kris och utarmning tillstor del förklaras av den eftersatta infrastrukturen.11. Planeringsramarna och långsiktsplanerna, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om planeringsramarna och långsiktsplanerna. Därmedbifaller motionerna2002/03:T213 av () yrkande 2,2002/03:T279 av () yrkande 2,2002/03:T295 av () yrkande 1,2002/03:T371 av () yrkande 2,2002/03:T466 av m.fl. (c) yrkandena 1-4, 7, 8och 34,2003/04:T14 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 4-6,2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkandena 13-15 och2003/04:N328 av m.fl. (c) yrkande 23 ochavslår proposition 2003/04:95 och motionerna2002/03:T266 av m.fl. (m) yrkande 2,2002/03:T291 av (),2002/03:T298 av m.fl. (fp) yrkandena 14 och 15,2002/03:T321 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 6,2002/03:T496 av m.fl. (s) yrkandena 4-8,2002/03:T532 av (),2002/03:N267 av m.fl. (fp) yrkandena 4 och 5,2002/03:N302 av och (bådamp) yrkandena 20 och 21,2002/03:N307 av m.fl. (kd) yrkande 2,2002/03:N392 av m.fl. (kd) yrkande 6,2002/03:Bo319 av m.fl. (s) yrkandena 6 och 7,2003/04:T5 av och (båda s),2003/04:T8 av m.fl. (m) yrkandena 1, 2, 5, 7och 8,2003/04:T13 av m.fl. (fp) yrkandena 1, 3 och 4,2003/04:T15 av m.fl. (kd) yrkande 1,2003/04:T421 av (),2003/04:T515 av och (båda s),2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkandena 1 i dennadel och 4,2003/04:T549 av m.fl. (s) yrkandena 5-8,2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkandena 8 och 9,2003/04:N330 av m.fl. (kd) yrkande 2 och2003/04:N346 av m.fl. (kd) yrkande 7.StällningstagandeDagens infrastruktursituation kräver enligt kraftfulla ochomedelbara åtgärder. För att komma till rätta med de problem som finns idagens infrastruktur föreslår vi en ny prioriteringsordning. För detförsta: ta igen det eftersatta underhållet och garantera en underhållsnivåsom inte tillåter nya eftersläpningar. Genomför satsningar på tjälsäkring,bärighet och rekonstruktion. För det andra: Bygg bort flaskhalsar ibefintliga transportsystem och genomför redan planerade projekt. För dettredje: genomför önskvärda nyanläggningar och nyinvesteringar.Angående det eftersläpande underhållet vill vi uppmärksamma att det enligtVägverkets uppskattning uppgår till 17 miljarder. Dessa eftersläpningarinnebär en försämrad trafiksäkerhet, ökad miljöbelastning samt ökadekostnader för näringslivet och enskilda bl.a. i form av återkommandefordonsreparationer. Det behövs därför ordentliga satsningar i syfte att taigen det eftersatta underhållet och garantera att ytterligare eftersläpningarinte uppstår. Vi kräver även att allmänna vägar i vårt land skall varafarbara vägar året runt utan fara för liv och hälsa eller risk för storaskador på de fordon som används. För att uppnå detta måste en skamgränsupprättas för lägsta acceptabla standard på vägnätet. Detta är viktigtinte minst för den teknik- och kunskapsintensiva skogsindustrin.Vi vill även uppmärksamma betydelsen av det enskilda vägnätet förlandsbygdsboende, näringsliv, jakt, fiske, friluftsliv och turism. Problemknutna till den enskilda väghållningen är bl.a. att bidragen ärunderdimensionerade och att kostnader för exempelvis reparationer av broar ärstörre än vägsamfälligheter klarar av att bära. Mot denna bakgrund menarvi att förslag i dessa delar, bl.a. om att Vägverketskall ta över ansvaret för s.k. konstbyggnader i form av broar, genomförs.Vad gäller järnvägsinfrastrukturen ser vi det som angeläget att drifts-och underhållsinsatserna prioriteras så att redan investerat kapitalvidmakthålls och inte föröds. välkomnar därför regeringensambitioner att i ett första steg förbättra järnvägens standard så attantalet störningstillfällen halveras för godstrafik, liksom att kvaliteteni järnvägssystemet rent allmänt skall förbättras och tågförseningarnaminskas. Vi vill däremot varna för den nedprioritering av det mindretrafikerade nätet som regeringen förefaller öppna för i propositionen.De senaste årens utveckling visar att potentialen för en utökad tågtrafikär stor om rätt förutsättningar föreligger. Också godstrafiken kaneffektiviseras och utvecklas om viktiga spårinvesteringar kan fullföljas ide stora godstransportkorridorerna, vilket bl.a. Godstransportdelegationenpekat på. Det är därför viktigt att inte nya flaskhalsar byggs in ijärnvägssystemet genom att upprustade och/eller nybyggda bandelar inte länkasihop med det övriga bansystemet på ett optimalt sätt. Det kan t.ex. gällaBotniabanans fortsättning söderut från längs kusten.Angående användningen av planeringsramarna anser vi att det investeringsstödsom utgår för spårfordon i kollektivtrafik borde omfatta även bussari kollektivtrafik som drivs med alternativa drivmedel. Detta hade främjatsåväl introduktionen av miljövänligare bussar som kollektivtrafiken i dedelar av landet där denna i huvudsak består av busstrafik. Vi anser ävenåtgärder i den lokala kollektivtrafiken vara berättigade till statsstödur den statliga planeringsramen som avsätts för åtgärder i det regionalatransportsystemet.12. Alternativ finansiering, punkt 4 (m, fp, kd, c)av (), (), (), Jan-EvertRådhström (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om alternativ finansiering. Därmed bifaller riksdagenmotionerna2003/04:T8 av m.fl. (m) yrkande 3,2003/04:T13 av m.fl. (fp) yrkande 2,2003/04:T14 av m.fl. (c) yrkande 1,2003/04:T15 av m.fl. (kd) yrkande 2,2003/04:T226 av (),2003/04:T276 av (),2003/04:T393 av () yrkandena 1-3,2003/04:T461 av m.fl. (kd) yrkandena 6 och 7,2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkande 24,2003/04:T560 av m.fl. (kd) yrkandena 1-3,2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkandena 25-27 och2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkandena 11 och 26samtavslår motionerna2003/04:T295 av (),2003/04:T314 av () yrkandena 1-3,2003/04:T414 av () yrkande 5 och2003/04:T486 av m.fl. (s).StällningstagandeBehovet av kraftfulla investeringar i infrastrukturen är på många håll ilandet inte bara stort utan även akut. En begränsande faktor förinvesteringssatsningarna har varit - och är alltjämt - finansieringen. De anslagsom i statsbudgeten anvisas för ändamålet har ofta inte nått upptill de nivåer som anges i de långsiktiga planerna. Så är även fallet idenna planeringsomgång. För att genomföra de av regeringen fastställdaplanerna saknas alltjämt finansiering, även om regeringen i propositionenaviserat att denna fråga kommer att behandlas i budgetpropositionen förår 2005.Infrastrukturinvesteringar finansieras enligt det traditionella sättetmed anslag över statsbudgeten och direktavskrivning. Ett alternativ tilldetta är så kallad PPP-finansiering, som med framgång tillämpats iinternationella sammanhang. I t.ex. , och harvägar kommit att bli byggda än vad som hade varit möjligtmed konventionell finansiering och dessutom med avsevärda kostnadsbesparingaroch andra vinster av samhällsekonomisk natur.Flera utredningar, däribland egen, har efter ennoggrann genomgång kommit fram till att PPP-modellen bl.a. har följandefördelar:Ökad effektivitet och därmed samhällsekonomiska vinster.En mer rättvis fördelning av kostnaderna under anläggningens utnyttjandetid.Ökade möjligheter att igångsätta projekt utan att statsbudgeten belastas.Jämnare utbyggnadstakt och lägre kostnader för byggnation och underhåll.Trots att regeringen tidigare i olika sammanhang har sagt sig vara villigatt genomföra PPP-projekt har inget hänt. Inte heller i planerna , framtagna i samarbete med och Miljöpartietde gröna, återfinns något PPP-projekt. Regeringens passivitet i dettaavseende innebär att många angelägna väg- och järnvägsbyggen kommer attgenomföras senare och till en högre kostnad, med stora samhällsekonomiskaförluster som följd.Tiden är nu mogen för att man också i prövar alternativ finansieringenligt PPP-modellen för både väginvesteringar och andrainfrastrukturinvesteringar.Riksdagen bör därför uppmana regeringen att lägga fram förslagtill program för PPP-finansierade väg- och järnvägsprojekt i enlighet medvad som förordats i motionerna. Genom en sådan åtgärd från riksdagenssida blir motionerna tillgodosedda i nu aktuella delar.13. Europavägsklassificering, punkt 6 (m, fp, kd, c)av (), (), (), Jan-EvertRådhström (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om Europavägsklassificering. Därmed bifallerriksdagen motionerna2002/03:T298 av m.fl. (fp) yrkande 16,2002/03:T323 av m.fl. (fp) yrkande 5,2002/03:T454 av m.fl. (s) yrkande 2,2002/03:T500 av och (båda s) idenna del,2003/04:T380 av och (båda m)yrkande 1,2003/04:T477 av m.fl. (fp) yrkande 6,2003/04:T480 av m.fl. (kd) yrkandena 1-3,2003/04:T529 av och (båda m),2003/04:T537 av m.fl. (s),2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkande 11 och2003/04:N288 av och (båda fp)yrkande har kommit överens om en standard för Europavägnätet. Detfinns tre klassificeringar.1. Ordinary roadsHelst ser ECE att internationella vägar är motorvägar eller expressvägar,men det är inget ovillkorligt krav för att en väg skall kunna klassificerassom europaväg. Enligt ECE:s kontor i föreligger inget hinder förden att ansöka om att skall klassificerassom . Villkoret är att regeringen har för avsikt att uppgraderavägen till Europavägsstandard , om det är nödvändigt. Eftersomdet finns tre alternativa klasser för Europavägsstandard måste detta tolkassom att standarden kan anpassas efter bl.a. trafikmängd och trafiksäkerhetskrav.Den föreslagna ombyggnaden mellan och får ses somen standardhöjning anpassad till dessa båda krav. På andra sträckor därtrafikmängden är mindre kan det ställas lägre krav. En klassificering till skall därför inte i första hand ses som en signaltill en omedelbar upprustning. Det viktiga är att den blir ett stråk somi framtiden kan sammanbinda med och göra norra på Europakartan. Det är även viktigt att ett beslut om att ansökaom en klassificering av till fattas i samband medtransportinfrastrukturplanen för 2004-2015, då det är svårt att aktualiserafrågan i något annat sammanhang. Den föreslagna kraftiga satsningen på enupprustning av vägen mellan och visar regeringensgoda vilja att trafikanpassa stråket. Därmed är tiden inne att omedelbartgöra en ansökan om klassificering av till . Detta börges regeringen till känna. Därmed tillstyrks de i avsnittetEuropavägsklassificering behandlade motionerna.Särskilda yttranden1. Övergripande frågor och utgångspunkter, punkt 1 (mp)() och () anför:Transportsektorn har ökat sina utsläpp med ungefär 1,6 miljoner ton1990-2001, en ökning . För att vända utvecklingen krävs ettantal åtgärder. Flera av dessa åtgärder skulle inte bara minska utsläppenutan även leda till en förbättrad trafiksäkerhet.Exempelvis skulle förbättrad hastighetsövervakning och obligatoriskutbildning i Eco-driving (effektiv körstil) på körskolorna leda till såvälmånga sparade människoliv som minskade utsläpp av koldioxid.Då väg- och flygtransporterna står för en stor del av utsläppen måstetrafik överföras till det miljövänligare transportslaget järnväg.Miljöpartiet menar att därför måste fastställa ett mål för andelengods- och persontrafik som går på järnväg.I syfte att överföra gods- och persontransporter till de miljövänligatransportslagen bör det övervägas att inte öka kapaciteten för väg- ochflygtransporter, som priserna för person- och godsbefordran påtåg sänks i syfte att öka detta transportalternativs attraktionskraft.Ytterligare en nödvändig åtgärd är att införa miljöstyrande landningsavgifteroch farledsavgifter för flygtrafiken och sjöfarten, något som gynnarsjöfarten framför luftfarten.2. Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 5 (m, fp, kd, c)(), (), (), Jan-EvertRådhström (m), (), () och () anför:Vi delar uppfattningen att normalt inte skall besluta omutbyggnader och underhållsinsatser på olika enskilda väg- ochjärnvägssträckningari landet. Vi vill dock klargöra att vi har föreslagit olika alternativtill de planeringsramar och den inriktning som ligger till grund för vilkaåtgärder som lagts in i de av regeringen fastställda långsiktsplanernaoch strategierna för drift och underhåll, tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion. Med anledning av de i avsnittet Särskilda infrastrukturåtgärderbehandlade motionerna vill vi framhålla att dessa planer får en annan,betydligt bättre, utformning ifall något av våra alternativ till inriktningoch ekonomiska ramar vinner gehör. Särskilt vill vi understryka att ettstort antal av de motionsförslag som handlar om åtgärder i vägnätet blirtillgodosedda.