bet · GR01MJU13 · 2004-03-30 00:00:00 — Inom kommissionen ses förnärvarande gränsvärdet för dioxin över med syfte attinföra gränsvärden även för dioxinlika PCB ilivsmedel, bl.a. fisk. Vidare skall en översyn skeår 2006 av gränsvärdena för dioxin ikonsumtionsfisk. Därtill kommer att effekterna försvenskt fiske måste värderas. Regeringen anser attLivsmedelsverket och i samverkan medJordbruksverket bör få i uppdrag att utarbeta ettunderlag inför ett förnyat svenskt ställningstagandetill gränsvärden för dioxin.MotionenUnder förutsättning av avslag på motionens yrkande 1att propositionen bör avslås bör, enligt motion2003/04:MJ21 (c), regeringen ges till känna huravgörande dioxinfrågan är för näringens fortlevnad iÖstersjön . Eftersom undantagför dioxingränser i konsumtionsfisk gäller t.o.m. år2006 är det viktigt att dioxinfrågan sätts i fokusunder kommande år så att regeringen kan presenteraen lösning på problemet (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeUnder senare år har gränsvärden för dioxin ilivsmedel uppmärksammats. Undersökningar har visatatt dioxinintaget hos EU:s befolkning generellt settär högt, även om kan visa attintaget av dioxin genom mat i har halveratsjämfört med . En satsning på analyserav dioxin i fisk genomfördes . Totaltsett ger fiskkonsumtionen i , i likhet med iövriga nordiska länder, ett genomsnittligt bidrag påmer än till det totala dioxinintaget.Som framgår av propositionen beviljades Sverigeoch , mot bakgrund av att länderna tillämparkostråd, ett tidsbegränsat undantag t.o.m. år 2006från gränsvärdet för dioxin i muskelkött från fiskoch fiskeriprodukter. Undantaget innebär att dessaländer har rätt att, undervissa villkor, släppa ut fisk på marknaden som harsitt ursprung i trots attdioxinhalten överstiger det fastställda gränsvärdet.Försäljningen får endast vara avsedd för konsumtioninom respektive land. Detta gäller underförutsättning att det finns ett system förursprungsmärkning som kan garantera konsumenternastillgång till information om fångstplatsen så atterforderliga kostrekommendationer kan följas.Effekterna av dioxin för svenska konsumenteranalyseras fortlöpande. följerutvecklingen inom området, särskilt vad gällerexponering och effekter. Som regeringen anför måstedetta arbete emellertid intensifieras, och riskernaoch effekterna av de svenska konsumenternas intag avdioxin måste stå i förgrunden. Inom kommissionen sesför närvarande gränsvärdet för dioxin över med syfteatt införa gränsvärden även för dioxinlika PCB ilivsmedel, bl.a. fisk. Vidare skall en översyn skeår 2006 av gränsvärdena för dioxin ikonsumtionsfisk. Inför de kommande förhandlingarnamåste därför effekterna för svenska konsumenterklarläggas såväl av det svenska undantaget som av enskärpning av gränsvärdena. Därutöver bör effekternaför svenskt fiske värderas. Utskottet ansluter sigtill regeringens uppfattning att Livsmedelsverketoch i samverkan med Jordbruksverketbör få i uppdrag att utarbeta ett underlag inför ettförnyat svenskt ställningstagande om gränsvärden fördioxin. Det anförda innebär att utskottet anslutersig till vad som anförs i propositionen omutarbetande av ett underlag inför ett förnyatsvenskt ställningstagande till gränsvärden fördioxin. Därmed finner utskottet syftet med motion2003/04:MJ21 (c) yrkande 12 i allt väsentligttillgodosett. Motionen i denna del bör inteföranleda någon ytterligare åtgärd.3 Vattenbruket3.1 Vattenbrukets effekter på miljönUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (v) om enutredning till stöd för musselodlingen iBohuslän med hänvisning till vad som anförs ipropositionen.PropositionenDet är enligt regeringen angeläget att vattenbruketsfrågor beaktas inom ramen för det kommande arbetetmed vattendirektivet och miljökvalitetsmålen. Ienlighet med förslagen i propositionen Förvaltningav kvaliteten på vattenmiljön (prop. 2003/04:2)skall de blivande vattenmyndigheterna ange områdendär fiskodling skall kunna lokaliseras samt hurstora närsaltsutsläpp som kan godtas. Mot dennabakgrund anser regeringen att det finns behov av ensamlad strategi för att skapa god hushållning medmark, vatten och bebyggd miljö. För att åstadkommaett mångbruk av vattnen bör brukningsplaner för helaavrinningsdistrikt upprättas.MotionenEnligt motion 2003/04:MJ237 (v) bör en utredningtill stöd för musselodlingen i tillsättas.Utskottets ställningstagandeI då många fiskbestånd runt om i världenvisar tecken på överutnyttjande kan vattenbruketspela en viktig roll för att tillgodosekonsumenternas efterfrågan på fisk, som är denenskilt viktigaste proteinkällan i världen.Inom EU har en strategi antagits förvattenbrukets utveckling. Strategin innebär etterkännande av näringens betydelse och vikten av enfortsatt utveckling av EU:s vattenbruk.Målsättningen är bl.a. att harmoniseralagstiftningen på vattenbrukets område och påskyndaen omställning mot ett mer miljömässigt ochuthålligt vattenbruk. Stöd skall fortsatt utgå tillteknikutveckling och åtgärder för att minskamiljöbelastningen. Vidare framhålls nödvändighetenav förbättrade marknadsanalyser, ökadesaluföringsaktiviteter samt en integreradförvaltning av kustområden, vilket också inkluderarvattenbruk. EU ser även vattenbruket som ett möjligtsysselsättningsalternativ för yrkesfiskare.Sett ur ett internationellt perspektiv, med entotal produktion i världen på omkring 23 miljonerton, är omfattningen av det svenska vattenbruketblygsam. Efter en snabb ökning harutvecklingen stagnerat, bl.a. beroende på bristandelönsamhet orsakad av tillståndskrav, svagförsäljningsorganisation och hård konkurrens medbättre naturliga förutsättningar från andra länder.Det svenska vattenbruket sysselsätter ca1 000 personer, varav ungefär hälften arbetar medodling av fisk samt kräftor och musslor för direktkonsumtion.Det svenska vattenbruket har förutsättningar att iframtiden utvecklas hållbart, såväl miljömässigt somsocialt och ekonomiskt. Enlit utskottets mening kanfiskodling utgöra ett viktigt inslag ilandsbygdsutvecklingen, antingen som enskildverksamhet eller kombinerat med annanyrkesverksamhet som fiske, jordbruk och turistfiske.Förutsättningar för konkurrenseffektiv produktion ärförutom de naturliga förutsättningarna beroende avförbättrat odlingsmaterial samt mer utvecklademetoder för tillväxt-, produktions- ochkvalitetsstyrning. Möjligheter till utveckling avnäringen har skett främst genom utökningoch rationalisering av befintliga företag.Fisk och kräftor för utsättning i sjöar ochvattendrag utgör en del av vattenbruksproduktionen,som även har en viktig roll att fylla i arbetet medatt kompensera skador i akvatiska ekosystem.Som anförs i propositionen är fiskodlingarsnärsaltsutsläpp jämte risken för smittspridning detviktigaste skälet till att myndigheterna har haft enrestriktiv inställning till beviljandet avodlingstillstånd. Detta har medfört att svenskaanläggningar främst omfattar små produktionsvolymer.Vattenbrukets framtida möjligheter att expandera äremellertid beroende av att företag tillåts utnyttjastordriftsfördelar och bli konkurrenskraftiga påmarknaden eller att företag specialiserar sig påmindre konkurrensutsatta områden. En annan aspektsom bör beaktas när expansionsmöjligheter övervägs iaktuella vatten är möjligheter till ökandenärsaltsutsläpp. En framtida utveckling avvattenbruk skall, liksom all annan verksamhet medmiljöpåverkan, följa miljölagstiftningen ochbedrivas så att berörda miljömål nås. Detta innebärsåväl en fortsatt utveckling för att minskautsläppen av näringsämnen som att fodret ingår i ettenergi- och naturresurseffektivt system. Somregeringen anför kan ett led i en sådan verksamhetvara att genomföra livscykelanalyser förvattenbruket. I detta sammanhang anser utskottet ilikhet med regeringen att även musselodlingenspositiva miljöeffekter bör beaktas.Musselodling har under de senaste decenniernautvecklats till en liten men effektiv näring med ettmåttligt arealbehov. Odling av musslor har enpositiv miljöeffekt i form av rening av kustvattenoch är dessutom en god sysselsättningsåtgärd iglesbygden. En orsak till den begränsadeutvecklingen av den svenska musselnäringen är högainvesteringskostnader samt brist påmottagningsanläggningar i landet. Toxinerna ärvidare den enskilda faktor som har medfört störstproblem inom musselindustrin men förutsättningar försvensk musselodling bör utvecklas och förbättras.Särskilt mot bakgrund av musselodlingens positivamiljöeffekter anser utskottet i likhet medregeringen det angeläget att svensk musselodlingökar. Av propositionen framgår att regeringen harför avsikt att uppdra åt att utredahinder och möjligheter för en expansion av näringen.Det kan tilläggas att 28 områden som skall skyddasenligt förordningen (2001:554) ommiljökvalitetsnormer för fisk- och musselvattenhittills har pekats ut.Sammantaget innebär det ovan anförda attutskottet ansluter sig till regeringensbedömning av behovet av en samlad strategi föratt skapa god hushållning med mark, vatten ochbebyggd miljö och av brukningsplaner föravrinningsdistrikt. Därmed avstyrker utskottetmotion /04:MJ237 (v) i den mån motioneninte kan anses tillgodosedd.3.2 VattenplaneringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (m,kd) om förbättrade villkor för vattenbruket.Motionerna i dessa delar avstyrks medhänvisning till vad som anförs ipropositionen.PropositionenKommunernas vattenplanering varierar såväl iomfattning som i aktualitet. I avvaktan på enhushållningsstrategi eller brukningsplan i enlighetmed vattendirektivet bör enligt regeringenkommunerna stimuleras att bättre användavattenplaneringsinstrumentet i sina översiktsplaner.MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ14 (m) bör regeringenåterkomma med förslag om förbättrade villkor förvattenbruket. Motionärerna anser det positivt attregeringen föreslår att vattenbruk skall integrerasi översiktsplaneringen. Regeringen bör emellertidåterkomma till med förslag på området närutredningarna är presenterade (yrkande 10). I motion2003/04:MJ20 (kd) anförs att vattenbruket börbeaktas i det kommunala planarbetet. Det är av viktatt onödig byråkrati och otrygghet förnäringsidkarna undanröjs (yrkande 12). I planeringenför vattenbruk är det enligt motion 2002/03:MJ426(kd) ett problem att finna lämpliga platser förvattenbruk. Kommunerna bör därför i sinadelöversiktsplaner ange områden lämpliga förfiskodling, så att beredskap finns (yrkande 17).Utskottets ställningstagandeVattenbruket, som introducerades relativt sent iSverige, har haft svårigheter att hävda sinaintressen gentemot äldre etablerade näringar. ISverige har vattenbruket ett grundskydd enligtmiljöbalken där det anges att mark- ochvattenområden, som kan ha betydelse för rennäringen,yrkesfisket eller vattenbruket, så långt som möjligtskall skyddas mot åtgärder som påtagligt kanförsvåra näringarnas bedrivande. Kommunerna skalldärför upprätta en översiktsplan somomfattar både mark- och vattenanvändningsfrågor ochsom utgör en gemensam plattform för olikamyndigheters tillståndsgivning.Som anförs i propositionen varierar emellertidkommunernas vattenplanering såväl i omfattning som iaktualitet. Vissa kommuner har genomfört sinvattenplanering utan att vattenbruk finns särskiltbeaktat. Andra kommuner och län har inventerat sinavatten för att identifiera de sjöar och vattendragsom är lämpliga för vattenbruk. I likhet medregeringen anser utskottet att kommunerna börstimuleras att använda vattenplaneringsinstrumenteti avvaktan på att en hushållningsstrategi ellerbrukningsplan upprättas för varje avrinningsdistrikti enlighet med vattendirektivet. Kommunerna harockså utarbetat översiktsplaner överde potentiella områden för ett framtida vattenbruksom bör pekas ut i planeringsprocessen. Det ärenligt utskottets mening önskvärt att kommunernaplanerar och inventerar sina vatten utifrån olikaaspekter. Om den metod som tagits fram för attlokalisera vatten som är lämpliga för fiskodlinganvänds i kommunerna, kan såväl kommuner sompotentiella fiskodlare få god kunskap om vilkavatten som är lämpliga för fiskodling. Ipropositionen uttalar regeringen sin avsikt att geBoverket i uppdrag att tillsammans med berördamyndigheter utarbeta nya riktlinjer för kommunernasvattenplanering. Detta kommer även att kunna utgöraett underlag för de framtida vattenmyndigheternasarbete. Med det anförda finner utskottet syftet medmotionerna 2002/03:MJ426 (kd) yrkande 17,2003/04:MJ14 (m) yrkande 10 och 2003/04:MJ20 (kd)yrkande 12 i allt väsentligt tillgodosett. Någonytterligare åtgärd med anledning av motionsyrkandenafinner utskottet inte påkallad.3.3 Tillståndsgivning och tillsynUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) omatt tillståndsgivningen för vattenbruk börbaseras på utsläppsnivåer. Utskottet hänvisartill vad som anförs i propositionen och tillpågående arbete på området.PropositionenTillstånd till vattenbruket beviljas utifrånen viss volym odlad fisk. Regeringen gör denbedömningen att tillståndsprövningen börmoderniseras i enlighet med den tekniskautvecklingen. Tillstånd bör i stället kunna ges fören viss mängd närsaltsutsläpp från en fiskodling.Detta innebär att nuvarande gränser bör ändras tillatt avse ett visst tak för utsläpp av fosfor ochkväve. Tillståndsgivningen bör förutomnärsaltsutsläppen även beakta andrabedömningsgrunder, i likhet med nuvarande system,såsom risk för att fisk kan rymma, spridning avsjukdomar, djurskydd och effekter på den biologiskamångfalden.Tillstånd som inte utnyttjas bör kunna återkallas.Regeringen förbereder ändringar i fiskeförordningenmed denna inriktning.MotionenUnder förutsättning av avslag på motionens yrkande 1om avslag på propositionen anförs i motion2003/04:MJ21 (c) att tillståndsgivning förvattenbruk skall baseras på utsläppsnivåer.Regeringens planerade beredning av ett förslag meddenna inriktning bör påskyndas. Nuvarandeadministrativa styrmedel för att försöka minskatillförseln av närsalt till sjöar och hav har visatsig vara ett trubbigt instrument, varför nya metoderbör övervägas (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeSom anförs i propositionen beviljas tillståndtill vattenbruk utifrån en viss volym odlad fisk. Ibörjan av förändradesfodersammansättningen, vilket medförde att utsläppenfrån fiskodling minskade väsentligt. Därefter harutvecklingen inom utfodringstekniken förbättratsbetydligt, vilket medfört mindre föroreningar. Dessaförändringar har dock inte lett till att fiskodlarnahar kunnat odla större volymer fisk eftersomodlingstillstånden avser odling av en viss mängdfisk oavsett vilka utsläpp som odlingen orsakar. Ilikhet med regeringen anser utskottet atttillståndsprövningen bör moderniseras i enlighet medden tekniska utvecklingen så att tillstånd i ställetbör kunna ges för en viss mängd närsaltsutsläpp frånen fiskodling. Detta innebär att nuvarande gränserbör ändras till att avse ett visst tak för utsläppav fosfor och kväve. Tillståndsgivningen bör förutomnärsaltsutsläppen även beakta andrabedömningsgrunder, i likhet med nuvarande system,såsom rymningsrisk, spridning av sjukdomar,djurskydd och effekter på den biologiska mångfalden.Enligt utskottets mening skulle en övre gräns förnärsaltsutsläppen vidare kunna underlätta kontrollenav beviljade tillstånd. Kontrollen av att villkorenför tillstånden följs sker genom attlänsstyrelsens personal bedömer mängden fisk iodlingen. Metoden är emellertid förenad med vissasvårigheter. Om tillstånd i stället baseras pånärsaltsutsläpp kan länsstyrelserna genom ettadministrativt förfarande i stället utifrånfiskodlarnas journalföring enkelt kontrollera användfodermängd . Härigenom kan mängdennärsaltsutsläpp beräknas mer noggrant. Genom ettsådant förfarande anser utskottet attkontrollverksamheten administrativt kan förenklasoch därmed effektiviseras. Av propositionen framgåratt beredning av ett förslag med denna inriktningplaneras att påbörjas inom undervåren 2004. Utskottet har också inhämtat attFiskeriverket kommer att få regeringensuppdrag att utreda frågan om närsaltsutsläpp istället för viss volym fisk som grund förtillståndsprövning. Det anförda innebär attutskottet finner syftet med motion 2003/04:MJ21 (c)yrkande 13 i allt väsentligt tillgodosett utan någonvidare åtgärd.3.4 Forskning och utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (kd)om bättre vetenskaplig grund förmyndigheternas hantering avvattenbruksärenden. Motionsyrkandena avstyrksmed hänvisning till vad som anförs ipropositionen och till pågående och aviseradeåtgärder på området.Ett motionsyrkande (kd) om forskning vid SLUom alternativ till fiskmjöl avstyrks medhänvisning till förordningen (1993:221) förSveriges lantbruksuniversitet.PropositionenRegeringen anser att , inom ramen för enframtida europeiska utveckling av vattenbruket,aktivt bör delta i den gemensamma FoU-verksamheten.Forskning och utveckling inom vattenbruket börenligt regeringen inriktas mot miljö, miljöteknik,utfodring, genetik och avel. Regeringen har föravsikt att återkomma i frågan om framtidaavelsprogram.MotionenNär det gäller användning av fiskmjöl bör regeringenenligt motion 2003/04:MJ20 (kd) ge t.ex. SLU iuppdrag att i samarbete med berörda näringargenomföra forskning om alternativ till utfodring medfiskmjöl inom kyckling- och svinproduktion (yrkande11). Motionerna 2002/03:MJ426 (kd) och 2003/04:MJ408(kd) tar upp frågan om myndigheters hantering avvattenbruksärenden. Otillräckliga kunskaper omsjukdomar och fiskbestånd, vare sig vilda ellerodlade, har enligt motionärerna medfört attvattenbrukare har nekats tillstånd på motsägande ochvarierande grunder med omfattande konsekvenser förden enskilda brukaren. En bättre vetenskaplig grundför myndigheternas beslut kräver mer resurser tillforskningen (yrkandena 18 respektive 37).Utskottets ställningstagandeSverige har goda förutsättningar för fiskodling isötvatten, då det finns stor tillgång på kustvatten,sjöar och dammar lämpliga för fiskodling. Somregeringen anför bör , inom ramen för enframtida europeisk utveckling av vattenbruket, deltaaktivt i den gemensamma FoU-verksamheten. Detta kaninnebära en utveckling i samverkan med andramedlemsländer med likartade geografiska ochklimatologiska förutsättningar.Svenskt vattenbruk baserar sig i storutsträckning på ett fåtal arter, framför allt rödingoch regnbåge. Svenska producenter av har ettklart biologiskt försteg framför övriga aktörer påmarknaden genom att ett målmedvetet avelsarbete harbedrivits på arten av forskargruppen vid SLU underdet . Om detta försteg kan bibehållasfinns goda möjligheter för en utveckling av svenskvattenbruksnäring. Som regeringen anför är detemellertid angeläget att stammar säkras och attavelsarbetet med intensifieras.Regnbåge odlas i stora delar av i kassar iinsjöar, älvar och i och är den art somhar den största odlingsvolymen i landet.Utvecklingen av regnbågsodling kan dock hotas av attodlingsmaterialet försämras. Ett struktureratavelsprogram för regnbåge saknas i medankonkurrenter i andra viktiga producentländer hartillgång till ett odlingsmaterial som kontinuerligtförbättras genom avel.Kräftodling är ett gott exempel på extensiv odlingmed låg insatskostnad och små arbetsinsatser. Oftakan en sådan kräftodling dessutom utgöra enbetydande marginalintäkt för ett landsbygdsföretag.Importen av sötvattenskräftor till landet är storoch bör kunna minska med att intresset för nationellkräftodling ökar.Musselodling har under de senaste decenniernautvecklats till en liten men effektiv näring med ettmåttligt arealbehov och har en positiv miljöeffekt iform av rening av kustvatten och är dessutom en godsysselsättningsåtgärd i glesbygden. Särskilt motbakgrund av musselodlingens positiva miljöeffekteranser utskottet i likhet med regeringen detangeläget att svensk musselodling ökar. Avpropositionen framgår att regeringen har för avsiktatt uppdra åt att utreda hinder ochmöjligheter för en expansion av näringen.Fiskeriverket och gör bedömningen att särskiltabborrfiskar, som gös och abborre, är aktuellaalternativa fiskarter , och vid SLUbedrivs FoU-arbete med både gös och abborre.Utvecklingen och möjligheterna till odling avframför allt arter, t.ex. torsk, bör enligtutskottets mening följas noga och, som regeringenanför, behovet av avelsprogram för alternativa arterbör utredas. Därvid bör ekologiska, biologiska ochekonomiska underlag för en eller ett par nya artertas fram. I propositionen uttalar regeringen sinavsikt att uppdra åt att tillsammansmed SLU utreda dessa frågor. Som regeringen anförbör i detta sammanhang Fiskeriverketsfiskeriförsöksstation i uppmärksammas. Vidförsöksstationen bedrivs en långsiktig FoU-verksamhet på framför allt fiskodlingens område menäven forskningsverksamhet som skall ge svar påfrågor rörande fiskevårdsarbete. Försöksstationenstår också, i mån av resurser och motkostnadstäckning, öppen för externförsöksverksamhet. Stationen utgör i detsammanhanget en nationell resurs.När det gäller framtida avelsprogram framgår avpropositionen att regeringen har för avsikt attåterkomma i frågan.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottetansluter sig till regeringens bedömning av behovetav forskning och utveckling på vattenbrukets område.Därmed finner utskottet syftet med motionerna2002/03:MJ426 (kd) yrkande 18 och 2003/04:MJ408 (kd)yrkande 37 i väsentliga delar tillgodosett. Någonytterligare åtgärd med anledning avmotionsyrkandena finner utskottet inte påkallad.Som utskottet vid flera tidigare tillfällenuttalat ankommer det på att inomramen för tillgängliga resurser fördela medel tillolika forskningsprojekt. Motion 2003/04:MJ20 (kd)yrkande 11 avstyrks således.4 Konsumentperspektivet i fisketUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (s) ombättre konsumentupplysning och annaninformation när det gäller importerad fiskoch ett motionsyrkande (c) om teknik- ochkulturinvesteringar. Motionsyrkandenaavstyrks med hänvisning till vad som anförs ipropositionen och till pågående arbete påområdet.PropositionenKonsumentens roll har blivit och blir allttydligare. Men konsumenterna måste också kunna litapå att de livsmedel de konsumerar är säkra. Säkralivsmedel är ett område som prioriteras avregeringen. För fiskaren, och i förlängningen restenav fiskenäringen, är det av särskild vikt att utgåfrån dessa förhållanden och på ett tydigare sätt tahänsyn till konsumenten samt skaffa sig ettkonsumentperspektiv på sin verksamhet. Näring ochförvaltning är redskap för att nyttja en gemensamresurs till gagn för konsumentens bästa. Detta kanenligt regeringen bl.a. ske genom utveckling avmetoder för att tillförsäkra bättre kvalitet ihanteringen av fisk och fiskprodukter samt ökatillgängligheten på färsk fisk av god kvalitet.Vidare bör från folkhälsosynpunkt konsumenternastimuleras att äta mer fisk. Näringen bör stimulerasatt verka för att fångstföretagen även omfattarvidareförädling så att det ekonomiska utbytet fördet enskilda fiskeföretaget ökas. Möjligheter tillsamordnad vidareförädling, gemensammaförsäljningskanaler och varumärken bör utvecklas.Regeringen anser att konsumenternas krav påursprungsmärkning, fångstmetoder, produktionssätt,distributionsvägar, livsmedelsegenskaper ochinnehåll bör få genomslag inom kust- ochinsjöfisket.MotionernaNär det gäller teknik- och kulturinvesteringar börenligt motion 2002/03:MJ493 (c) stöd tillinvesteringar i både ny kunskap och ny teknikprioriteras för att god kvalitet på produkternaskall kunna garanteras och för att företagen skallfå möjligheter att möta nya marknader (yrkande 5).Förbättrad konsumentupplysning i form av bättreinformation om gällande kvoter och ursprungsmärkningav importerad fisk efterlyses i motion 2003/04:MJ16(s) yrkande 4.Utskottets ställningstagandeDagens konsument kräver information om hur och varolika produkter är producerade och om detta harskett på ett miljövänligt sätt. Inom alla grenar avlivsmedelsproduktionen ställer konsumenterna i dagkrav på att produktion och uppfödning sker på ettetiskt riktigt och långsiktigt hållbart sätt.Konsumenternas växande miljö- ochkvalitetsmedvetande innebär också krav på ett meraselektivt och beståndsvårdande fiske.