bet · GR01MJU9 · 2004-02-03 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 16 motionsyrkanden från allmänna motionstiden2002 och 2003 om miljöpolitik. I motionerna tas upp frågor om bl.a. denfria marknaden och ekonomisk tillväxt som förutsättningar för en god miljö,den enskilda människans ansvar som utgångspunkt för miljöpolitiken,implementering av rättvist miljöutrymme i svensk miljöpolitik ochjämställdhetsperspektivet i miljöarbetet. Vidare behandlar utskottet frågor omen nationell strategi för miljö och hälsa, förbättrad uppföljning avriksdagens miljömål och frågan om att inkludera icke-certifierademiljöledningssystem i de gröna nyckeltalen.Utskottet avstyrker samtliga motioner med hänvisning till bl.a. tidigareställningstaganden och pågående arbete på områdena.I betänkandet finns två reservationer och två särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmän miljöpolitikRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ420 yrkandena 1 och 3-5 och2003/04:MJ370 yrkandena 1-5.2. Rättvist miljöutrymmeRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ340.Reservation 1 (v)3. Jämställdhetsperspektiv i miljöarbetetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A366 yrkande 20 och 2003/04:A302yrkande 20.4. Nationell strategi för miljö och hälsaRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ410 yrkande 13.Reservation 2 (v)5. Uppföljning av miljömålenRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ393.6. Gröna nyckeltalRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ400 yrkande 23.7. som politikområdeRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ334 yrkande 1.Stockholm den 3 februari 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), RolfLindén (s), (), (), ChristinaAxelsson (s), (), (), (),(), (), (),(), i (s) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlas 16 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden2002 och 2003 om miljöpolitik. Flertalet av de frågor som är aktuellabehandlades av utskottet i samband med beredningen av regeringensskrivelser /02:50 Hållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling och 2001/02:172 Nationell strategi förhållbar utveckling (bet. 2001/02:MJU16). I motionerna tas upp frågor om bl.a. den fria marknaden och ekonomisk tillväxt som förutsättningar för engod miljö, den enskilda människans ansvar som utgångspunkt för miljöpolitiken,implementering av rättvist miljöutrymme i svensk miljöpolitik ochjämställdhetsperspektivet i miljöarbetet. Vidare behandlas frågor om ennationell strategi för miljö och hälsa, förbättrad uppföljning av riksdagensmiljömål och frågan om att inkludera icke-certifierade miljöledningssystemi de gröna nyckeltalen.Som ett led i utskottens arbete med uppföljning av tidigare riksdagsbeslutanordnade miljö- och jordbruksutskottet i samarbete med trafikutskottetden en offentlig utfrågning om trafik och miljö underrubriken och ökad biltrafik - oförenligt ellerhållbart? (se bilaga 2).Utskottets övervägandenAllmän miljöpolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker nio motionsyrkanden (m) om bl.a. miljöpolitikensinriktning med hänvisning till tidigare uttalanden i frågan. Utskottetavstyrker även en motion (v) om rättvist miljöutrymme, en motion (v) omen nationell strategi för miljö och hälsa samt två motioner (c) omjämställdhetsperspektiv i miljöarbetet. Motionerna avstyrks med hänvisningtill tidigare uttalanden och pågående arbete på områdena. Jämförreservationerna 1 och 2 (v).MotionernaI motion 2002/03:MJ420 (m) framhålls att det finns anledning till framtidstrooch optimism också på miljöområdet. gäller det att ytterligare ökaresurseffektiviteten i samhället och att utnyttja marknadsekonominsdrivkrafter för att få fram produkter och en produktion som gör att dentotala miljöbelastningen kommer ned till en nivå som naturen långsiktigttål. Vidare gäller det att åstadkomma effektiv lagstiftning och ekonomiskastyrmedel och att fullt ut använda marknaden och de marknadsekonomiskaverktygen i miljöarbetet. Dessa åtgärder tillsammans med ett omfattandeinternationellt samarbete är enligt motionärerna en förutsättning för attvi på ett effektivt sätt skall komma till rätta med dagens och morgondagensmiljöproblem (yrkande 1). I motionen betonas även den fria marknaden somdrivkraft i miljöarbetet, och motionärerna framhåller att miljövänligproduktion har blivit ett viktigt konkurrensmedel och ett sätt att förbättralönsamheten, s.k. affärsdriven miljöutveckling. Utvecklingen har skettmed den snabbhet, kraft och intensitet som bara är möjlig när det ärmarknadens spelregler som styr (yrkande 3). Den enskilda människans ansvarskall vara utgångspunkten för miljöpolitiken. Människans ansvar tillsammansmed den enskilda äganderätten främjar enligt motionärerna ett hushållandeoch vårdande av resurserna som inte det kollektiva klarar av. En starkäganderätt är en av de viktigaste principerna för att skapa en god miljö,och staten bör därför så långt möjligt verka för att fördela det kollektivamiljöansvaret på individer, antingen direkt genom personligt ägande ellergenom företag eller små gemenskaper (yrkande 4). Staten skall ta ansvarför de miljöuppgifter ingen annan kan utföra och bör erbjuda de verktygsom står till statens förfogande såsom lagstiftning, ekonomiska styrmedeloch överlåtelsebara utsläppstillstånd. Det är av stor vikt att statensåtgärder är ändamålsenliga (yrkande 5). Motionens yrkanden 1 och 3-5återkommer i motion 2003/04:MJ370 (m) yrkandena 1 respektive 3-5. Ekonomisktillväxt och utveckling som grundförutsättning för att uppnå en godmiljösituation betonas i motion 2003/04:MJ370 (m). Tack vare ökade resurserhar ny teknik kunnat utvecklas, vilket har lett till effektivareresursutnyttjande, minskade miljöstörningar och ökat miljöintresse hosmedborgarnaoch konsumenterna. Motionärerna betonar att den ekonomiska tillväxteninte hade varit möjlig utan marknadsmässig prissättning som stimulerarresurssnål teknik och alternativ resursanvändning (yrkande 2).Enligt motion 2003/04:MJ340 (v) bör regeringen se över möjligheten attimplementera rättvist miljöutrymme i den svenska miljöpolitiken. I motion2003/04:MJ410 (v) yrkas att regeringen utarbetar en nationell strategiför miljö och hälsa med utgångspunkt i att den mänskliga verksamhetensmiljöpåverkan inte skall ge hälsoeffekter eller orsaka skador på miljöoch natur och med konsekvensredovisning vad gäller kvinnor och män(yrkande 13). Ett jämställdhetsperspektiv i miljöarbetet efterlyses i motionerna2002/03:A366 (c) och 2003/04:A302 (c). I motionerna framhålls att hållbarutveckling handlar om hur vi skall kunna utnyttja befintliga resurserutan att riskera våra barns och barnbarns möjligheter att i framtidennyttja dessa resurser. För att detta skall uppnås måste nationellastrategi ta hänsyn till att både kvinnor och män lever och verkar här,dvs. genderperspektivet skall genomsyra allt arbete för en hållbar utveckling(yrkandena 20 respektive 20).Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av regeringens skrivelser 2001/02:50 HållbaraSverige och 2001/02:172 Nationell strategi för hållbar utveckling våren2002 hade utskottet att ta ställning till motioner med samma innehåll somde nu aktuella motionerna 2002/03:MJ420 (m) och 2003/04:MJ370 (m). Utskottethade då ingen annan uppfattning än motionärerna om att det finns anledningtill optimism och framtidstro också på miljöområdet (bet. 2001/02:MJU16).Som anfördes i skrivelsen Nationell strategi för hållbar utvecklinginnebär det stora krav men också stora möjligheter att hushålla med miljöoch resurser. Utskottet ansåg vidare att en långsiktigt hållbar politikför välfärd och social rättvisa på kort sikt kan skapa stora kostnadermen på lång sikt generera en större potential för produktivitet ochtillväxt. Detta var enligt utskottet tydligt inte minst inom arbetslivetoch välfärdspolitiken. På motsvarande sätt kan ökade miljökrav leda tilllångsiktigt positiva effekter på näringslivet. Den sista aspekten, etteffektivt utnyttjande av resurser, handlar om effektiva tekniska ochinstitutionella lösningar. Teknikutveckling kan driva fram investeringaroch nyföretagande i vissa branscher. Dessa möjligheter att förena socialvälfärd och ekonomisk utveckling med en god miljö utgör kärnan i densvenska visionen för en hållbar utveckling. Utskottet uttalade vidare attmarknadens ökade efterfrågan på produkter, produktionsprocesser ochtjänster med miljöhänsyn samt kostnadsbesparingar på grund avresurseffektiviseringhar inneburit att miljöhänsyn och konkurrenskraft går hand i hand. Utskottetkonstaterade också att den finansiella marknadens intresse av företagsbeteende vad gäller miljön och sociala frågor ökar. Ett företag somintegrerar långsiktiga ekologiska och sociala aspekter i sin företagsstrategikan utnyttja marknadsfördelar för hållbara produkter och tjänster samtidigtsom kostnader och risker kan minskas eller helt undvikas. På det sättetbidrar företaget både till det övergripande målet om en hållbar utvecklingoch till mervärde för aktieägarna. Utskottet instämde i regeringensuppfattning att statens åtgärder inom näringspolitiken bör syfta till attskapa ett förbättrat företagsklimat genom information och rådgivning,regelförenkling, kapitalförsörjning där den privata marknaden inte fungerartillfredsställande, kompetens och kunskapsöverföring samt en väl fungerandekonkurrens. På ett mer övergripande plan bör staten främja positivaattityder till företagande och entreprenörskap. Utskottet anförde vidareatt näringspolitiken kompletterar genom sådana åtgärder de än viktigareallmänna förutsättningarna för näringslivet som läggs fast inom andrapolitikområden. Utskottets ställningstagande kvarstår. Mot den bakgrundenbör motionerna 2002/03:MJ420 (m) yrkandena 1 och 3-5 och 2003/04:MJ370(m) yrkandena 1 och 3-5 inte påkalla någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida.Som utskottet anförde är ekonomisk tillväxt och utveckling engrundförutsättning för att uppnå en god miljösituation. Även den friamarknaden kan utgöra en drivkraft i miljöarbetet och den enskilda människankan vara en utgångspunkt för miljöpolitiken (bet. 2001/02:MJU16). Somanfördes i skrivelsen Nationell strategi för hållbar utveckling skallSverige ha ett konkurrenskraftigt näringsliv som tar till vara deaffärsmöjligheter som finns för hållbart företagande. Politiken skall främjaföretagande och stimulera nyetableringar, och tillväxten skall vara hållbar.Med detta uttalande tillgodoses enligt utskottets mening syftet med motion2003/04:MJ370 (m) yrkande 2. Motionsyrkandet bör inte påkalla någonytterligare åtgärd från sida.Även en motion motsvarande motion 2003/04:MJ340 (v) om behovet avimplementering av rättvist miljöutrymme i den svenska miljöpolitiken behandladesav utskottet (bet. 2001/02:MJU16). Utskottet hade självfalletingen annan uppfattning än den som framfördes i motionen om att världensrikedomar bör fördelas solidariskt så att alla kan njuta av en god välfärd.Utskottet hänvisade även till vad utrikesutskottet anfört i sitt betänkande2000/01:UU11 att bl.a. konventionen om biologisk mångfald hör till deinternationella avtal kring miljösamarbete som anses länka samman miljöoch aspekter kring mänskliga rättigheter. Konventionen har ett tydligträttviseperspektiv och betonar att den biologiska mångfalden är ettgemensamt arv för hela mänskligheten. Konventionen behandlar både hot motden biologiska mångfalden och möjligheter, t.ex. att genteknisk utvecklingkan leda till ökad global livsmedelsförsörjning, vilket är av vikt förmänsklighetens överlevnad. uppmärksammade även att enreformprocess för FN inleddes , bl.a. i syfte att åstadkommaen mer integrerad och systematisk hantering av miljö och hållbar utvecklinginom alla . Som ett viktigt led i detta arbeteframhölls stärkandet av FN:s miljöprogram och kommission förboende och bebyggelsefrågor, UNCHS. hänvisade även tillatt har förnyats med ny ledning, funktionellorganisationsstruktur samt rationaliserad budget- och programplanering.Slutligen konstaterade utrikesutskottet att FN-reformerna bl.a. syftar tillatt säkerställa att resurserna kan utnyttjas på bästa och effektivastesätt. Med hänvisning till det anförda finner utskottet syftet med motion2003/04:MJ340 (v) i denna del i allt väsentligt tillgodosett. Motionenbör därmed lämnas utan vidare åtgärd.Som framgår av regeringens skrivelser 2001/02:50 Hållbara och2001/02:172 Nationell strategi för hållbar utveckling utgör jämställdhetmellan kvinnor och män en av förutsättningarna för en hållbar utveckling.Agenda 21 slår fast att kvinnors aktiva deltagande i ekonomiska ochpolitiska beslutsprocesser utgör en avgörande förutsättning för en hållbarutveckling och för genomförandet av i sin helhet. Makt ochinflytande liksom kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter närdet gäller ekonomiska och andra livsvillkor är centrala ijämställdhetspolitiken.Den övergripande strategin för att åstadkomma jämställdhet och hållbarutveckling är att jämställdhet integreras i alla sakpolitiska frågor ochverksamheter, s.k. gender mainstreaming. I skrivelserna konstaterarregeringen att detta har lett till en förändring av arbetsformerna och attansvaret för genomförandet av de jämställdhetspolitiska målen har breddats.Jämställdhetsintegrering innebär bl.a. att alla frågor skall analyserasur ett jämställdhetsperspektiv samt att konsekvenser för kvinnors ochmäns villkor skall beaktas. Det anförda innebär att utskottet inte harnågon annan uppfattning än motionärerna i motionerna 2002/03:A366 (c) och2003/04:A302 (c) om nödvändigheten av ett jämställdhetsperspektiv även imiljöarbetet. Med det anförda bör motionerna i berörda delar lämnas utanvidare åtgärd.Som utskottet anförde innebär den nya inriktningen avfolkhälsoarbetet som presenterades i regeringens skrivelser 2001/02:50 HållbaraSverige och 2001/02:172 Nationell strategi för hållbar utveckling attinsatser för att skapa en god hälsa på lika villkor bör integreras i andrapolitikområden (bet. 2001/02:MJU16). Som utskottet då framhöll företasviktiga åtgärder för att förbättra folkhälsan även inom framför alltvälfärdspolitiken, miljöpolitiken och arbetslivspolitiken. Utskottet anslötsig till regeringens uppfattning att målsättningen för det samladefolkhälsoarbetet skall vara att ge samhälleliga förutsättningar för en hälsapå lika villkor för hela befolkningen. En strävan är att skapa jämviktmellan tillväxt, sysselsättning, trygghet, god miljö och god hälsa pålika villkor. För att nå det övergripande målet bör befolkningen såledesges förutsättningar för ekonomisk och social trygghet, delaktighet ochinflytande i samhället, trygga och goda uppväxtvillkor, hälsa i arbetslivet,sunda miljöer och säkra produkter, en hälsofrämjande hälso- och sjukvård,ökad fysisk aktivitet, goda matvanor och säkra livsmedel. I proposition2002/03:35 Mål för folkhälsan som förelades i december 2002konstaterade regeringen att sunda och säkra miljöer och produkter är avgrundläggande betydelse för folkhälsan och föreslog att dessa skall utgöraett särskilt målområde. Vidare anförde regeringen att de framtida insatsernainom området skall utgå från de av beslutade miljökvalitetsmålenoch en kretsloppsstrategi som inkluderar en miljöorienterad produktpolitiksamt de av beslutade konsumentpolitiska målen. Insatserna föratt skapa en säker trafikmiljö skall enligt regeringen på samma vis utgåfrån de av beslutade målen för transportpolitiken. I propositionenanfördes vidare att, mot bakgrund av kvinnors och mäns skilda livsvillkor,livsstil och biologi är ett integrerat genusperspektiv i det nationella,regionala och lokala folkhälsoarbetet nödvändigt. Detta krävs för attförverkliga det övergripande målet för folkhälsoarbetet och inte minstregeringens mål för jämställdhetspolitiken om ett samhälle där kvinnoroch män har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom allaområden i livet. Det är regeringens bedömning att behovet av forskning omkvinnors och mäns hälsa utifrån kön och genus är stort och attforskningsinsatserna behöver öka. Ett jämställdhetsperspektiv bör även genomsyraden uppföljning och utvärdering som kommer att ske till följd av propositionen.Regeringen kommer regelbundet att i en skrivelse till redovisafolkhälsans utveckling i befolkningen och de åtgärder som vidtas för attförbättra denna. , som delade regeringens synpunkter ochställde sig bakom regeringens förslag, betonade att arbetet på miljöområdetmed miljökvalitetsmål och dessas uppdelning i delmål har ett stort värdenär det gäller att uppnå en bättre folkhälsa (bet. 2002/03:SoU7, rskr.2002/03:145). Till detta kan läggas att under år 2003presenterade en strategi för miljö och hälsa, och en handlingsplan för2004-2010 är under utarbetande. Inom WHO - utarbetas en handlingsplanför miljö och hälsa rörande barn som planeras bli antagen på miljö- ochhälsoministerkonferensen i . Utskottet har äveninhämtat att regeringen arbetar med att stärka dejämställdhetspolitiska målen genom att integrera jämställdhetsmålen i andrapolitikområden. Detta kommer även att påverka området miljö och hälsa. för gav regeringen också i uppdrag tillNaturvårdsverket att utreda hur styrmedel i miljöpolitiken i i dagpåverkar kvinnor respektive män. Med det anförda finner utskottet syftetmed motion 2003/04:MJ410 (v) yrkande 13 i väsentliga delar tillgodosett.Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd från sida.Uppföljning av miljömålen, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motioner om förbättrad uppföljning av riksdagensmiljömål (mp), om gröna nyckeltal (kd) och om som särskiltpolitikområde (c). Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete påområdet, till bestämmelser i regeringsformen och till att syftet medmotionerna helt eller delvis kan anses tillgodosett.MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ334 (c) bör ställning i den politiskadebatten förstärkas genom att miljö görs till ett egetpolitikområde. I motionen framför motionärerna kritik mot regeringens sättatt hantera Östersjöfrågorna (yrkande 1).Behovet av förbättrad uppföljning av miljömål påtalas i motion2003/04:MJ393 (mp). Inriktningen på uppföljningen eller utvärderingen börutvecklas så att tonvikten i betydligt högre grad går ut på att analyseraansvarsförhållanden och huruvida ansvariga aktörer har tillräckligabefogenheter. I samband med redovisningen bör regeringen för läggafram konkreta förslag om ytterligare styrmedel samt, vid behov, omförändringar av befintliga styrmedel.Enligt motion 2003/04:MJ400 (kd) bör icke-certifierade miljöledningssysteminkluderas i regeringens gröna nyckeltal. Motionärerna framhåller att inyckeltalen ingår antalet ISO- och , men ävenföretag som arbetar enligt enklare och billigare miljöledningssystem sominte certifieras bör tas med då de gröna nyckeltalen beräknas (yrkande23).Utskottets ställningstagandeRegeringen inrättade , ett organ församråd och samverkan i arbetet med att uppnå de av fastställdamiljökvalitetsmålen. består av företrädare för centralamyndigheter, länsstyrelser, kommuner, frivilliga organisationer ochnäringslivet. viktigaste uppgifter är att följa upp ochutvärdera utvecklingen mot miljökvalitetsmålen samt att rapportera tillregeringen om hur arbetet med miljömålen fortskrider och vilka ytterligareåtgärder som behöver vidtas. Vidare har rådet till uppgift att samordnainformationsinsatser från miljömålsmyndigheterna, övergripande samordnaregional anpassning av miljökvalitetsmålen samt fördela medel tillmiljömålsuppföljning, miljöövervakning och viss internationell rapportering.I juni 2003 lämnade sin årliga rapport om uppföljning avSveriges 15 miljökvalitetsmål. I rapporten - når vi delmålen?har följt upp de 69 delmålen. har delat uppbedömningen av möjligheten att nå delmålen i tre kategorier: delmål somkommer att kunna nås utan att ytterligare åtgärder vidtas, delmål som kannås om ytterligare åtgärder vidtas och slutligen delmål som kan bli svåraatt nå även om ytterligare åtgärder vidtas. Av rapporten framgår att allamiljökvalitetsmål och vissa delmål bedöms bli svåra att nå även omytterligare åtgärder vidtas. För flertalet delmål är dock bedömningen attdelmålen går att nå förutsatt att beslut om nya åtgärder eller förändradestyrmedel tas. Rapporten visar också på ett flertal områden där miljöarbetetvarit framgångsrikt och där delmålen kommer att nås inom utsatt tidsram.Miljömålsrådet bedömer att de svåraste miljökvalitetsmålen att nå inomtidsramen är Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Ingen övergödningoch Levande skogar. I sammanhanget kan nämnas att utskottet tillsammansmed anordnar seminarier om uppföljningenav arbetet med miljökvalitetsmålen. Vid dessa seminarier redovisar berördamyndigheter sitt arbete med delmålen. Det senaste seminariet ägde rum den30 . Enligt utskottets mening har de årliga rapporterna storbetydelse i arbetet med uppföljningen av miljökvalitetsmålen. Av redovisningenovan framgår att i uppdrag ingår att till regeringenrapportera vilka ytterligare åtgärder som rådet anser behöver vidtas föratt miljömålen skall kunna uppnås. Utskottet har inhämtat att en rapportmed fördjupad utvärdering kan väntas . I sammanhanget villutskottet erinra om de regeringsuppdrag som de sektorsansvariga myndigheternahar när det gäller att arbeta med översikter av respektive miljömål ochvid behov föreslå åtgärder inom sina myndighetsområden.Utskottet delar givetvis uppfattningen i motion 2003/04:MJ393 (mp) ombetydelsen av effektiva delmål i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen.Utskottet förutsätter att regeringen i samband med den redovisning avmiljömålsarbetet och den proposition om miljömålen som kan förväntas underår 2005 kommer med förslag som syftar till att miljökvalitetsmålen kannås så att vi i enlighet med beslut till nästa generation skallkunna överlämna ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Meddet anförda finner utskottet syftet med motionen i allt väsentligttillgodosett utan någon vidare åtgärd från sida.Sedan år 1999 redovisas gröna nyckeltal i budget- och vårpropositionerna.Nyckeltalen är ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen, och, somfinansutskottet uttalat, ett viktigt instrument för att nå det övergripandemiljömålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de storamiljöproblemen är lösta (prop. 2001/02:100 s. 36, bet. 2001/02:FiU10, bet.2001/02:FiU1). Av budgetpropositionen för , utgiftsområde 20,framgår att det totala antalet registreringar enligt förordningen omfrivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljöledningssystem,EMAS-förordningen (761/2001/EG), inte har förändrats nämnvärt under året.Totalt var 210 organisationer och 255 anläggningar registrerade i juni2003. Däremot har antalet certifieringar enligt Internationellastandardiseringsorganets miljöstandard ISO 14 001 ökat med till 2 675. Antalet registrerade certifierade miljövarudeklarationer(EPD) har ökat med 44 till 78 . Av budgetpropositionenframgår även att AB hartillförts för att förvalta och vidareutveckla ett verktygför ekologiskt hållbar offentlig upphandling, EKU-verktyget, som utvecklatsav Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling.Utskottet delar uppfattningen i motion 2003/04:MJ400 (kd) om betydelsenav att de små företagen arbetar med miljöledningssystem och att dettaskall kunna ske på frivillig väg. I skrivelse 2000/01:38 Hållbara Sverige- uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling uttaladeregeringen sin avsikt att fortsätta den dialog med näringslivet och övrigaaktörer som påbörjats för att det breda ansvarstagande som behövs skallkomma till stånd. Som exempel nämns i skrivelsen bl.a. Närings- ochteknikutvecklingsverkets, numera Verket för näringslivsutveckling, ,arbete för att främja näringslivets eget miljöarbete, exempelvis genominförande av miljöledningssystem. Enligt vad utskottet inhämtat deltarNutek under ledning av för standarder i en internationellrevidering av ISO 14 001 så att systemet blir enklare, billigare och merlämpat för mindre och medelstora företag. I sammanhanget kan nämnas attdet finns en brittisk standard för stegvis certifieringmot ISO 14 001.