bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — Kommittén skall isammanhanget också utreda behovet avarbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser somytterligare sådan invandring kan få påarbetsmarknaden och i övrigt samt, med utgångspunkti denna bedömning, föreslå eventuella åtgärder.Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ettdelbetänkande och i ettslutbetänkande senast den 1 mars 2006.Regeringens information till riksdagenBudgetpropositionen för 2004I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1utg.omr. 13), som överlämnades till den 22september 2003, angav regeringen att riksdagenbeslutat att en parlamentarisk utredning skalltillsättas med syfte att ta fram ett regelverk sommedger vidgad arbetskraftsinvandring från länderutanför EU/EES. Enligt regeringen skulle utredningenkomma att tillsättas i enlighet medriksdagens beslut (s. 15).I arbetsmarknadsutskottets betänkande 2003/04:AU1anförde utskottet , med anledning avett motionsyrkande (kd) om att regeringen snarastskall verkställa riksdagsbeslutet från den 11 april2003, att utskottet erfarit från Regeringskanslietatt beredningsarbetet ännu inte var avslutat.Motionsyrkandet avstyrktes.Regeringens skrivelse om migrations- ochasylpolitikenDen överlämnade regeringenskrivelse /04:37 Migration och asylpolitik tillriksdagen. I skrivelsen redovisas den svenskamigrations- och asylpolitiken . Iskrivelsen anförde regeringen att den mot bakgrundav tillkännagivande av den 11 april 2003inom kort kommer att tillsätta en parlamentariskkommitté som skall se över det regelverk som styrmöjligheterna till arbetskraftsinvandring. Enligtskrivelsen skall kommittén redovisa sitt uppdrag iett delbetänkande och iett slutbetänkande (s. 7 f.).Skrivelsen behandlas av socialförsäkringsutskottetunder våren 2004.Fråge- och interpellationssvarUnder innevarande har lämnatinformation till om tillsättandet av enutredning om arbetskraftsinvandring i flerafrågesvar och interpellationssvar.Den 24 september 2003 anförde i sittsvar på en fråga (fr. 2003/04:8) om innehållet i dedirektiv som höll på att arbetas fram, att denkommande utredningen kommer att ha som sittkärnuppdrag att se över det regelverk som styrmöjligheterna för arbetskraftsinvandring. En översynav det aktuella regelverket är dock ett komplextuppdrag, och det vore därför ofrånkomligt attutredningen kommer att behöva ta ställning till enrad, till kärnuppdraget kopplade, frågor. Ett avutredningens uppdrag borde vara att sammanställabefintlig kunskap om det framtida behovet avarbetskraft och bedöma vilken rollarbetskraftsinvandring kan och bör spela för attmotverka brist på arbetskraft på såväl längre somkortare sikt.Den 22 oktober 2003 uppgav i sittsvar på en fråga (fr. 2003/04:75) att beredningeninom av de aktuellakommittédirektiven i princip var avslutad.Diskussioner pågick emellertid med företrädare förVänsterpartiet och de gröna.Förhoppningen var att regeringen skulle kunna fattabeslut . Mot bakgrund av attnågot beslut ännu inte förelåg uppgav Hans Karlssondock att han inte kunde ge besked om vilka tidsramarsom skulle komma att gälla för kommitténs arbete.Han ville dock rent allmänt framhålla att en översynav det aktuella regelverket är ett komplext uppdrag.Han framhöll även att han inte var beredd attmedverka till att ett nytt regelverk förarbetskraftsinvandring hastas fram, och betonade attdet är av yttersta vikt att slå vakt om kvaliteten ilagstiftningsprocessen.Den 26 november 2003 uppgav i sittsvar på en fråga (fr. 2003/04:314) att beredningeninom av de aktuellakommittédirektiven i princip var avslutad och atthan hoppades på ett regeringsbeslut inom kort.Den 28 november 2003 hänvisade isitt svar på en interpellation (ip. 2003/04:127)till frågesvaret , i vilket haninformerat om att beredningen inom Regeringskanslietav de aktuella kommittédirektiven i princip varavslutad, att diskussioner pågick med företrädareför och samt att hanhoppades på ett regeringsbeslut inom en snarframtid. Enligt gällde dettafortfarande. Vidare anförde att närväl beslut om kommittédirektiv föreligger bör övrigavederbörliga beslut kunna fattas omgående så attkommittén så fort som möjligt skall kunna börjaarbeta. Han framhöll att flera av de frågor somutredningen kommer att behöva ta ställning till ärbåde juridiskt och politiskt komplicerade, och detär därför inte märkligt att det tar attta fram kommittédirektiv i det aktuella fallet.Samtidigt medgav att det varotillfredsställande att arbetet medkommittédirektiven dragit ut så som harskett. Han försäkrade att det bakom detta inteligger någon vilja från hans sida att förhala ettregeringsbeslut i linje med vad givituttryck för. Arbetet för att få till stånd ettbeslut om kommittédirektiv och i övrigt se till attkommittén kan börja arbeta skulle därför ocksåfortsättningsvis komma att ha mycket hög prioritet.Den 16 december 2003 upprepade isitt svar på en interpellation (ip. 2003/04:140) vadhan anfört i ovan nämnda interpellationssvar. I denefterföljande interpellationsdebatten anförde HansKarlsson bl.a. att han inte var beredd att binda sigför ett exakt datum, men att efterfrågan påutredningsdirektiven är berättigad. Han försäkradeatt det inte finns något annat skäl tilltidsutdräkten än att detta är ett kompliceratarbete.Promemoria från NäringsdepartementetGenom en skrivelse till harkonstitutionsutskottet begärt en redogörelse förkommentarer till dels vad som anförs i anmälan omtidsutdräkten i det aktuella ärendet, delsriktigheten i den information som getts tillriksdagen vid olika tillfällen. Som svar har tillutskottet översänts en promemoria som upprättatsinom , bilagaA1.2.2. I promemorian anförs att beredningen avdirektiven har involverat ett stort antal enheter påflera departement och att det därför i och för siginte är märkligt att processen tagit viss tid.Vidare anförs att parallellt med beredningen inomRegeringskansliet har diskussioner också förts medVänsterpartiet och de gröna, vilketbidragit till att ett beslut om direktiven dröjt.Enligt promemorian har vid upprepadetillfällen beklagat tidsutdräkten i ärendet. Han harockså informerat omberedningsläget och då även redovisat bedömningar omnär ett regeringsbeslut i saken rimligen borde kunnaförväntas. Enligt promemorian kan det i efterhandkonstateras att vissa av dessa bedömningar varit väloptimistiska.Utfrågning med statsrådet har hållit en offentligutfrågning i ärendet med statsrådet ,bilaga B4. Han uppgav bl.a. att framtagandet avdirektiven inte har varit alldeles enkelt. Det ärbåde komplexa, komplicerade och väldigt sammansattafrågor som berör många departement. I och med attdet är en stor, viktig och långsiktigt väldigtbetydelsefull fråga har ambitionen varit att detskall bli hög kvalitet i direktiven och att ocksåframtagandet av direktiven har en förankring iriksdagen. Arbetet tog dock än vad hanhade förväntat sig, vilket han också vid olikatillfällen beklagat, men av en rad olika skältappade regeringen fart . Den tidsplanhan hade och som innebar att direktiven skulle varaklara gick då inte att hålla. Påfrågan vad det fanns för skäl för attden (se frågesvar ovan) meddela attberedningen av kommittédirektiven i princip varavslutad om han inte hade grund för detta isakförhållandena, svarade att han haftgoda grunder för sin bedömning när den gjordes, menatt den var optimistisk.Vad gäller ambitionen att förankra direktiven iriksdagen uppgav att en så stor frågasom den aktuella förtjänar att förankras hos enmajoritet i , även om det formellt inte ärnödvändigt. Det faktum att det var en relativt knappmajoritet i som beställde utredningenökade dock inte enligt mening behovetav förankring. Eftersom regeringen är enminoritetsregering fanns det dock skäl att förankradirektiven i varje fall hos samarbetspartierna.Något försök att förankra direktiven hos övrigapartier i har inte gjorts. Han ville dockinte överbetona betydelsen av en politisk majoriteti omkring direktiven, utan den andra delen- beredningsprocessen i - haregentligen haft större betydelse.Vidare uppgav att han möjligen bordevara mindre optimistisk och mera tillbakahållen isvaren i för att inte riskera attvilseleda . är ambitionen attvara någorlunda öppen och tillmötesgående idiskussioner.Utskottets ställningstagandeI begärde att en parlamentariskutredning skulle tillsättas med uppdrag att utredakonsekvenser av och ta fram ett regelverk som medgervidgad arbetskraftsinvandring från länder utanförEU, och beslutade regeringen omdirektiv till en sådan utredning. Under denna periodhar regeringen och vid olikatillfällen redogjort för den pågående beredningen avdirektiven och gjort bedömningar om när dessa skullevara klara och utredningen skulle kunna tillsättas.Som framgår av det föregående och som ävenframhållits av har arbetet meddirektiven tagit än vad regeringen ochHans Karlsson förutspått.Enligt utskottets mening föranleder granskningeninte något uttalande i övrigt från utskottet.1.3 Regeringens agerande avseenderiksdagens beslut omUtlänningsnämndenAnmälningarI en anmälan till den 13oktober 2003, bilaga A1.3.1, begärs attkonstitutionsutskottet granskar statsrådet och hennes företrädare statsrådet för att söka utröna huruvida regeringenobstruerat beslut om Utlänningsnämndensavskaffande. I anmälan anförs att regeringeneventuellt har förhalat processen på grund av attden ogillar beslut. I anmälan refererasett uttalande av och hänvisas promemoria som upprättats i Regeringskanslietenligt vilken kostnaden för en förändrad process-och instansordning i utlänningsärenden blir klarthögre än vad tidigare utredningar kommit fram till.I en anmälan till den 14oktober 2003, bilaga A1.3.2, begärs attkonstitutionsutskottet granskar hur regeringenverkställt och uppfyllt beslut omUtlänningsnämnden. I anmälan anförs att regeringenfortfarande inte har genomfört beslut ochatt Socialdemokraterna enligt uppgifter anser att ennedläggning skulle medföra alltför stora kostnader,allt enligt beräkningar från Regeringskansliet.BakgrundBeredning av och beslut i frågan om en nyinstansordning i utlänningsärendenÅr 1997 tillsattes en parlamentarisk kommitté meduppgift att utreda frågan om en ny instans- ochprocessordning vid tillämpning av utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen. Kommittén antog namnetKommittén om ny instans- och processordning iutlänningsärenden (NIPU). I slutbetänkandet Ökadrättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) varsamtliga ledamöter i kommittén överens om attöverprövningen i utlänningsärendena borde föras övertill de allmänna förvaltningsdomstolarna.Med anledning av innehållet i en del avremissvaren som avgavs med anledning avslutbetänkandet tillsattes en arbetsgrupp inomRegeringskansliet för att dels se över kostnadernaför den föreslagna instansordningen, dels utreda ettspecialdomstolsalternativ. Arbetsgruppen redogjordeför sitt arbete i departementspromemorian Enspecialdomstol för utlänningsärenden (Ds 2000:45).I november 2001 tillkännagav förregeringen som sin mening att regeringen snarastborde återkomma till med ett förslag ny instans- och processordning iutlänningsärenden (rskr. 2001/02:69-70). I detbetänkande som låg till grund för beslut(bet. 2001/02:SfU2) uttaladesocialförsäkringsutskottet att det utgick från attdet omfattande beredningsarbete som genomförtsmöjliggjorde att en proposition kunde föreläggasriksdagen , för riksdagsbeslut föresommaren.Regeringen överlämnade en remiss om nyinstans- och processordning i utlänningsärenden tillLagrådet. I sitt yttrande av den 9 oktober 2002avstyrkte Lagrådet på förevarande underlag förslagettill ny process- och instansordning. Lagrådetuttalade att det är en fördel frånrättssäkerhetssynpunkt om proceduren organiseras somett tvåpartsförfarande med inslag av muntligförhandling. De föreslagna åtgärderna rörandeproceduren var koncentrerade till överprövningen avbeslut som fattas i första instans. En grundläggandeförutsättning för att regleringen skall gegodtagbara rättssäkerhetsgarantier var dock enligtLagrådet att de materiella reglerna är utformade såatt tillämpningen kan bli enhetlig och förutsebar.Lagrådet menade vidare att det måste beaktas hurdenna nyordning återverkar på handläggningstiderna.Ett alldeles särskilt problem på rättsområdet varenligt Lagrådet att överklagandefrekvensen iavlägsnandeärenden är ytterligt hög. Lagrådet varvidare tveksamt till tanken på den föreslagnaordningen med att lägga ansvaret för praxisbildningpå utlänningsrättens område på en kammarrätt(migrationsöverdomstol).Den 6 mars 2003 beslutade regeringen om direktivför en parlamentarisk kommitté om översyn avutlänningslagstiftningen (dir. 2003:28). Kommitténskall göra en genomgång av utlänningslagensmateriella bestämmelser och anpassa dessa till enövergång från handläggning hosförvaltningsmyndigheter och regeringen till ettsystem där överprövningen sker i domstol. Kommitténskall därvid utreda hur vissa materiellabestämmelser i utlänningslagen skall utformas föratt säkerställa en rättssäker, förutsebar ochenhetlig tillämpning i såväl första instans somhögre instans vid en reformerad instans- ochprocessordning. Utgångspunkt för kommittén är denlagrådsremiss med förslag till ny instans- ochprocessordning i utlännings- ochmedborgarskapsärenden som regeringen beslutade om ijuni 2002 samt Lagrådets yttrande från oktober 2002.Ordförande, ledamöter, experter och sekreterare tillkommittén utsågs den 22 respektive ,och kommittén påbörjade sitt arbete den 1 maj 2003.Socialförsäkringsutskottet behandlade i mars 2003motionsyrkanden om ändrad instansordning iasylärenden (bet. 2002/03:SfU8). Utskottet avstyrktemotionsyrkandena med hänvisning till att denparlamentariska utredningens förslag bör avvaktas.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2002/03:143).Enligt de första, ovan nämnda, direktiven skullekommittén om översyn av utlänningslagstiftningenslutföra sitt arbete (dir. 2003:28). begärdekommittén att tiden för utredningen skulle förlängastill . Kommittén ville därmed bl.a.beakta de förslag i den proposition som regeringenskulle besluta om prövning avverkställighetshinder i utlänningsärenden. Den4 beslutade regeringen om förlängdutredningstid för kommittén. Enligttilläggsdirektiven skall kommittén redovisa sittuppdrag (dir. 2003:147).Regeringen har vid olika tillfällen informeratriksdagen och socialförsäkringsutskottet omberedningsläget i ärendet om en ny instansordning iutlänningsärenden, bl.a. i regeringens skrivelse2003/04:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen, somöverlämnades till . Iskrivelsen (s. 42) uppger regeringen att dess avsiktär att återkomma till med ett nytt förslagtill hur en reform skulle kunna utformas när denovan nämnda parlamentariska kommittén presenteratsitt förslag, och detta förslag har remissbehandlatsi sedvanlig ordning.Konstitutionsutskottet bereder under vårenregeringens skrivelse 2003/04: 75 och har därvidanmodat övriga utskott att yttra sig överskrivelsen. I sitt yttrande tillkonstitutionsutskottet redogörsocialförsäkringsutskottet för den information omberedningsarbetet med den nya instans- ochprocessordningen som utskottet fått underinnevarande (yttr. 2003/04:SfU4y).Socialförsäkringsutskottet uppger också attutskottet nödgas konstatera att regeringensberedning av den nya instans- och processordningen iutlänningsärenden som begärt tar orimligtlång tid. Åtskilliga moment i beredningsarbetet harenligt utskottet dragit ut och sammantagetmedfört en mycket lång tidsutdräkt. Utskottetkonstaterar att den organisationskommitté som det dåansvariga statsrådet vid överläggningar med deövriga riksdagspartierna utfästeskulle tillsättas medUtlänningslagskommittén ännu inte tillsatts. är detta ytterligare ett tecken på attberedningsarbetet inte bedrivs med den skyndsamhetsom är motiverad. Utskottet anser attkonstitutionsutskottet bör göra ett påpekande omdetta. Avvikande mening anförs i yttrandet avsocialförsäkringsutskottets s-ledamöter. Dessa ansermed hänsyn till vad som redovisats om det pågåendeberedningsarbetet att det inte finns anledning förkonstitutionsutskottet att göra något påpekande iärendet.Promemorior från UtrikesdepartementetPromemorian den 3 februari 2004Genom en skrivelse begärdekonstitutionsutskottet dels kommentarer till vad somanförs i granskningsanmälningarna och en redogörelseför vilka skäl som ligger bakom tidsutdräkten iärendet, dels att få ta del av den promemoria somupprättats inom och som innehållerberäkning av kostnaden för en ny process- ochinstansordning i utlänningsärenden, dels enredogörelse för vilka åtgärder regeringen vidtagitför att informera om orsakerna tilltidsutdräkten i ärendet.Som svar översändes till utskottet en promemoriasom upprättats inom den 3februari 2004, bilaga A1.3.3.Vad gäller tidsutdräkten i ärendet anförs ipromemorian att regeringen beslutadeom en lagrådsremiss om en ny instans- ochprocessordning i utlänningsärenden i enlighet medriksdagens tillkännagivande och med NIPU:sbetänkande som huvudsaklig grund, men förslagetavstyrktes av Lagrådet. Efter Lagrådets yttrandeinformerades socialförsäkringsutskottet om denuppkomna situationen. Enskilda samtal mellanstatsrådet och företrädare förriksdagspartierna ägde också rum under senhösten2002. Enligt promemorian erhöll regeringen vid dessasamtal klartecken från övriga riksdagspartier attinte direkt gå vidare med det förslag som Lagrådetavstyrkte. I stället beslutade regeringen i mars2003 att tillsätta en parlamentarisk kommitté meduppgift att bl.a. göra en översyn avutlänningslagstiftningen och anpassa dessamateriella regler för tillämpning i domstol.Trots att en parlamentarisk utredning lämnat ettförslag till hur en ny instans- och processordningskulle kunna utformas och att en interdepartementalarbetsgrupp därefter utrett hur en specialdomstolskulle kunna ersätta framkom,enligt promemorian, under den fortsatta beredningenatt ett flertal frågor inte belysts tillräckligt väleller inte alls. Framför allt framkom att deekonomiska beräkningarna var bristfälliga men ävenatt de organisatoriska frågorna var otillräckligtanalyserade. Vidare anförs att mycket har hänt sedandet ursprungliga beslutet om att utreda en nyinstans- och processordning fattades 1997 och sedanNIPU:s betänkande lades fram , ochförutsättningarna är således i vissa delarförändrade. Sedan tillkännagivande harockså enligt promemorian en mängd åtgärdervidtagits, inom men också hosberörda myndigheter, under beredningen av frågan omen ny instans- och processordning förutlänningsärenden.Vad gäller kostnadsberäkningarna som gjorts inomRegeringskansliet anförs i promemorian att de gjortsi syfte att skapa ett fullgott underlag för attkunna verkställa beslut. I en bilaga tillpromemorian bifogas det dokument medkostnadsberäkningar som upprättades iRegeringskansliet . I dokumentet finnstvå alternativ som i olika avseenden skiljer sigfrån de förutsättningar som NIPU utgick ifrån.Kostnadspåverkande faktorer, som ett större antalasylsökande, har tillkommit. Enligt alternativ 1skulle en ny instans- och processordning medföra enreformkostnad (årlig merkostnad) på 710-910 miljonerkronor och en omställningskostnad på 285-485miljoner kronor och enligt alternativ 2 enreformkostnad (årlig merkostnad) på 530-630 miljonerkronor och en omställningskostnad på 220-370miljoner kronor. I dokumentet anförs att allasiffror är preliminära och avrundade och att merexakta siffror kan lämnas ut först när det stårklart hur de lagbestämmelser som domstolarna skalltillämpa utformas.Vad gäller informationen till anförs ipromemorian att de åtgärder regeringen vidtagitsedan beslut öppet har redovisats förriksdagen i skrivelser, svar på riksdagsfrågor,interpellationer etc. I promemorian lämnas enbeskrivning av vilka åtgärder som vidtagits, när ochav vem.Promemorian den 3 mars 2004Genom en skrivelse begärdekonstitutionsutskottet ytterligare underlag förgranskningen. Utskottet begärde dels en redogörelseför om regeringen genom de överlämnade dokumentenkan anses ha informerat omkostnadsberäkningen för en ny instans- ochprocessordning, dels en mer detaljerad redogörelseför de beräkningar som görs i ovan nämnda bilaga ochsom förklarar varför kostnaderna för en ny instans-och processordning i olika avseenden skiljer sigkraftigt mellan alternativ 1, alternativ 2 samt deberäkningar som gjordes av NIPU.Som svar översändes till utskottet en promemoriasom upprättats inom den 3 mars2004, bilaga A1.3.4. I promemorian anförs att detdokument som överlämnats till konstitutionsutskottetupprättats inom på direkt begäranav tjänstemän på somrepresenterar regeringens samarbetspartierVänsterpartiet och de gröna. Frågan omkostnader för reformen hade uppkommit i samband meddet då pågående budgetarbetet. Syftet med dokumentetvar inte att informera om aktuellakostnadsberäkningar. Socialförsäkringsutskottetbegärde och fick information avtjänstemän från om pågående arbetemed kostnadsberäkningar och faktorer av betydelseför dessa inom ramen för beredningen av enreformerad instans- och processordning iutlänningsärenden. Enligt promemorian ficksocialförsäkringsutskottet även ta del av dekostnadsberäkningar som gjorts.I promemorian redogörs för skillnaderna mellanolika kostnadsberäkningar. Skillnaderna mellanalternativ 1 och 2 förklaras av att beräkningarna ialternativ 1 utgår från 8 500 asylärenden ochi alternativ 2 från 6 100 asylärenden . Enligtpromemorian avser termen asylärenden i dettasammanhang alla asylärenden utom de där det är frågaom uppenbart ogrundade ansökningar eller där det ärfråga om avvisning till tredje land. I promemorianredogörs även för skillnaderna gentemot NIPU:sberäkningar. De aktuella beräkningarna visar enligtpromemorian på procentuella kostnadsökningar som är3-4 gånger högre än de NIPU uppskattade. Somförklaring till att NIPU:s beräkningar och deaktuella kostnadsberäkningarna skiljer sig åt angesfaktorer som antal asylsökande, tidsåtgången förmuntlig förhandling, klagandenas resor, antalnämndemän, ombud, tolkar, domare och föredragandeoch lokaler. Vidare anförs i promemorian att NIPUinte redogjort för omställningskostnader förreformen.Promemorian den 2 april 2004I anslutning till utfrågningmed f.d. statsrådet (se nedan) begärde vissaytterligare uppgifter från Regeringskansliet.Utskottet begärde svar på frågorna om dels detslutdatum som fastställdes i kommittédirektiven förutredningen om översyn av utlänningslagstiftningen -- var samberett med partierna iriksdagen och, i så fall, på vilket sätt, dels oms.k. enkla ärenden konsekvent inkluderas i dealternativa kostnadsberäkningar som gjorts iföregående bilaga.Som svar översändes till utskottet en promemoriasom upprättats inom den 2 april2004, bilaga A1.3.5. I promemorian anfördes att, vidde överläggningar hade haft medövriga riksdagspartier efter det att Lagrådetavstyrkt regeringens förslag, samtliga partier varöverens om att en översyn avutlänningslagstiftningens materiella bestämmelsermåste göras och att kommittén skyndsamt skullepresentera ett betänkande. Det var också regeringensutgångspunkt i de kommittédirektiv som beslutadesden . Något exakt slutdatum förkommitténs arbete sambereddes dock inte vidöverläggningarna med riksdagspartierna.Av promemorian framgår vidare att s.k. enklaärenden inte har räknats ifrån i alternativ 1,vilket rätteligen borde ha gjorts. Det rör sig dockom ett förhållandevis litet antal ärenden. Siffrornai räkneexemplet för alternativ 1 kan justeras ienlighet därmed men påverkar beräkningen endastmarginellt.Utfrågning med f.d. statsrådet har hållit en offentligutfrågning i ärendet med f.d. statsrådet , bilaga B2. Han uppgav därvid att när hanövertog frågan om avskaffande av Utlänningsnämndenvar den politiska frågan redan löst. Alla riksdagenspartier hade i ett uttalande isocialförsäkringsutskottet, därefter bekräftat avriksdagen in pleno, uttalat sig för ett avskaffandeav . Arbetet kom därefter attkännetecknas av ett mycket nära samråd mellan honomsjälv i egenskap av föredragande statsråd ochsocialförsäkringsutskottet, framför allt för attgemensamt med utskottet utarbeta det förslag somremitterades till Lagrådet.