bet · GR01SFU5 · 2004-03-02 00:00:00 — Jämförreservation 1 (v).MotionUlla m.fl. (v) begär i motion Sf360 yrkande 2 ett tillkännagivandeom hur förändringar vad gäller pensionssystemet bäst kan genomföras.Motionärerna anser att livsinkomstprincipen diskriminerar kvinnor som gruppoch att principen om "raka rör" leder rakt in i garantipension för denvanlige löntagaren med en pension ofta av slutlönen, vilket isin tur öppnar för privata pensionsförsäkringar. De raka rören bör ersättasav ett mer omfördelande system som finansieras med skatter ocharbetsgivaravgifter på hela lönesumman.I samma motions yrkande 3 begärs att frågan om hur det nya pensionssystemetoch dess intjänandegrunder kan göras jämställt mellan kvinnor och mänutreds. Enligt motionärerna missgynnas kvinnor på grund av lönediskrimineringoch barnafödande och av att systemet är anpassat efter ett manligtarbetslivsmönster.I yrkande 4 begärs en utredning om pensionssystemets verkningar utifrånett klassperspektiv. Motionärerna framhåller att pensionsåldern förLO-kollektivet i genomsnitt är och att möjligheten för t.ex. enundersköterska att höja pensionen genom att arbeta längre enbart är teoretisk.Utskottets ställningstagandeLivsinkomstprincipen utgör en av hörnstenarna i det reformeradeålderspensionssystemet och innebär att i princip alla inkomster under livet fårbetydelse för pensionsnivån inklusive eventuella inkomster intjänade efter65 år. Den tidigare nedre åldersgränsen har slopats genom en ändring som trätt i kraft den 1 januari 2004.Livsinkomstprincipen ger enligt utskottet goda möjligheter för enskildaatt påverka pensionens storlek genom ökade förvärvsinkomster och genomatt fortsätta att förvärvsarbeta även efter . Människor kansjälva påverka pensionens storlek genom att planera sitt arbetslivoch sin pensionstidpunkt. är det viktigt att ett inkomstgrundatsystem är följsamt mot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen.Det är otvetydigt så att medellivslängden ökar med påföljd att pensionför varje pensionär genomsnittligt sett skall betalas ut under fler år.Därtill kommer att det stora antalet fyrtiotalister kommer att ha uppnått . Det reformerade systemet har konstrueratsså att det skall klara de påfrestningar som det kan förväntas utsättasför genom den ökande medellivslängden och den förväntade ökningen avantalet ålderspensionärer.Enligt vad som framkom vid utskottets offentliga utfrågning den 10 februariinnehåller det nya systemet regler som direkt omfördelar från dem medhöga inkomster till låginkomsttagare och därmed från män till kvinnor. Ensådan regel är den s.k. takregeln, dvs. att pensionsrätt grundas påinkomster upp till 7,5 inkomstbasbelopp. Samma omfördelande egenskap hargarantipensionen, dvs. att den som haft låga eller inga förvärvsinkomsterfår den inkomstgrundade pensionen helt eller delvis kompletterad medgarantipension. Även det förhållandet att samma delningstal gäller förkvinnor och män (gemensam livslängdstabell) gynnar kvinnorna. Vidutfrågningen framkom att kvinnor som grupp har lägre pensioner än män men iförhållande till slutlönen får kvinnor högre pension än männen. Kvinnorfår också en större "avkastning" på varje inbetalad krona än män.Sammanfattningsvis blir utfallet för kvinnor bättre än för män i det nyasystemet. Den omständigheten att kvinnor generellt sett får lägre årligpension är en återspegling av det på arbetsmarknaden rådande lönelägetsom i sin tur har sin grund i att kvinnor framför allt arbetar i låglöneyrkenoch att de i stor utsträckning arbetar deltid. Enligt utskottets meningär detta dock inte något som ett aldrig så rättvist och jämställtpensionssystem kan råda bot på.Utskottet vill erinra om att regeringen i budgetpropositionenför 2004 (prop. 2003/04:1, utgiftsområde 11) har framhållit att reformenär mycket omfattande och genomgripande och att politiken därför under denärmaste åren bör ha tydligt fokus på uppföljning och analys av reformen.En sådan uppföljning bör enligt budgetpropositionen inriktas på omreglerna fungerar på avsett sätt och att drivkrafterna till arbetsstimulansger de effekter som avsetts. Uppföljningen skall även belysa effekternaför kvinnor och män.Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan om omfördelande faktorer i detnya systemet och om det redovisade utfallet för kvinnor jämfört med mänsaknas enligt utskottet skäl för att föreslå att systemet utreds i nunämnda avseenden. Tvärtom delar utskottet regeringens redovisadeuppfattning att arbetet framöver bör koncentreras på uppföljning ochutvärdering av reformen. Utskottet vill erinra om att systemetendast varit i full funktion , dock med omfattandeövergångsregler för vissa åldersgrupper. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Sf360 yrkandena 2-4.Gifta pensionärerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att i pensionshänseende likställagifta pensionärer med ogifta.MotionerI motion Sf212 av () begärs förslag till en sådan lagändringsom slår fast att gifta pensionärer eller motsvarande skall betraktas somenskilda individer i det statliga pensionssystemet. Motionären påpekaratt den enda möjligheten för ett pensionärspar att få full statlig pensionär att ta ut skilsmässa.I motion Sf282 av de () begärs ett tillkännagivandeom att pensionsbeloppet skall vara detsamma oberoende av pensionärenscivilstånd. Enligt motionären är det oacceptabelt att det är mer ekonomisktfördelaktigt för två ogifta pensionärer, som bor ihop, att förbli ogiftaän att gifta sig.Utskottets ställningstagandeI det nya ålderspensionssystemet förekommer såvitt gäller inkomstpensionensstorlek inga skillnader beroende på civilstånd. Vid beräkning avtilläggspension enligt LIP kommer dock, för dem som är födda ellertidigare,tilläggspensionen till den del den är avsedd att ersätta pensionsgrundandeinkomster motsvarande det första basbeloppet (förhöjt prisbasbelopp) attutges med olika belopp för den som är ogift respektive gift. Det saknardärvid betydelse om maken/makan uppbär ålderspension eller inte. Med giftpensionsberättigad likställs, på samma sätt som i det gamla pensionssystemet,den som stadigvarande sammanbor med annan, med vilken den pensionsberättigadehar varit gift eller har eller har haft barn. Med ogift pensionsberättigadlikställs den som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make/maka,om inte särskilda skäl föranleder annat. För den som uppbär garantipension,helt eller delvis, utges förmånen med olika stora belopp beroende på omvederbörande är gift eller ogift.Att i det nya pensionssystemet likställa pensionen för gifta med pensionför dem som är ogifta, vilket således skulle beröra pensionärer som ärfödda eller tidigare och pensionärer som uppbär garantipension, hartidigare beräknats kosta . I fempartiöverenskommelsenom det nya ålderspensionssystemet ansåg man att dessa medel borde användastill mer angelägna delar av grundskyddet i pensionssystemet (bet.2002/03:SfU1 s. 86).Skillnaderna i pensionsnivåerna för gifta respektive ogifta har sin grundi lag om folkpensionering. utgick folkpension medlika stora belopp för gifta och ogifta. Ändringen genom lagmotiverades i huvudsak med att det är en allmän erfarenhet från den svenskafolkpensioneringen att två makar som båda har folkpension i regel haravsevärt lättare att reda sig på sina pensioner än vad en ensamståendepensionär har. Fram till gällde den lägre nivån endastför gifta vars make/maka också uppbar folkpension.Enligt utskottets bedömning innebär nuvarande regler att pension undermycket kommer att utges med olika stora belopp beroendepå om vederbörande pensionär är gift eller ogift. När personer som fulltut omfattas av det nya pensionssystemet går i pension kommer skillnadenatt minska märkbart och begränsa sig till den grupp som uppbär garantipension.I den mån antalet garantipensionärer minskar till följd av en gynnsaminkomstutveckling kommer även det att minska skillnaden i fråga.Mot bakgrund av att kostnaden för att likställa pensionen för gifta ochogifta är betydande, förutsatt att den lägre nivån avses bli höjd, ochskulle tränga undan utrymmet för andra angelägna reformer inom pensionsområdetkan utskottet inte ställa sig bakom en sådan åtgärd. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Sf212 och Sf282.Pensionsrätt vid studierUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om förbättrad pensionsrätt vidstudier. Jämför reservation 3 (v, mp).MotionUlla m.fl. (v) begär i motion Sf360 yrkande 5 ett tillkännagivandeom förbättrad pensionsrätt vid studier. Eftersom högskolestudier inteautomatiskt leder till hög lön bör pensionsrätt ges studerande som fyllt20 år med ett belopp som motsvarar den egna åldersklassens genomsnittsinkomstför heltidsarbete.Utskottets ställningstagandeVid studier tillgodoräknas en försäkrad som under någon del av haruppburit studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap. studiestödslagen(1999:1395) ett pensionsgrundande belopp för . Det pensionsgrundandebeloppet skall motsvara av angivet bidrag som den försäkrade haruppburit . gäller motsvaranderegler även för rekryteringsbidrag enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidragtill vuxenstuderande.Anledningen till att det pensionsgrundande beloppet är högre än det bidragsom lämnats är att bidraget inte har gjorts skattepliktigt. Bland annatadministrativa skäl har talat emot detta. Vid bestämmande av procentsatsenhar beaktats skattereglernas påverkan vid en antagen genomsnittligsidoinkomst för studerandekollektivet.Även om studier inte automatiskt i varje enskilt fall kan sägas leda tillhögre lön anser utskottet att studier i allmänhet måste betraktas som eninvestering för en framtida högre lön. Det pensionsgrundande beloppet förstudier utgör en viss kompensation för den enskilde för att han eller honhelt eller delvis avstått från förvärvsarbete och därigenom inte kunnattjäna in pensionsrätt. Mot bakgrund härav och då en höjning av detpensionsgrundande beloppet måste finansieras inom studiestödssystemet kanutskottet inte ställa sig bakom en höjning. Utskottet avstyrker därmedmotion Sf360 yrkande 5.Utskottet vill tillägga att Studiesociala utredningen i utredningsbetänkandetStuderande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) har konstaterat att detfiktiva beloppet är relativt lågt.Automatisk balanseringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om att underskott i fördelningssystemetskall finansieras med en tillfällig pensionsavgift. Jämför reservation 4(v).MotionUlla m.fl. (v) begär i motion Sf360 yrkande 8 förslag tillautomatisk balansering. Motionärerna anser att underskott bör finansierasmed en tillfällig höjning av den allmänna pensionsavgiften. Den tillfälligthöjda avgiften bör inte ge pensionsrätt, och det bör finnas en gräns förhur stort underskott som skall kunna hanteras med avgiftsökningar.Utskottets ställningstagandeBeträffande fördelningssystemets (inkomstpensionen) finansiella ställningframkom vid utskottets offentliga utfrågning attöverskottet i systemet per uppgick till 218 miljarderkronor. hade det minskat till ,vilket motsvarar av BNP. kommer det att uppståstora förväntade underskott. Systemet är dock dimensionerat för att hanterade stora underskotten via AP-fonderna.Som redan nämnts är fördelningssystemet helt skilt från statsbudgeten.Finansieringen sker enbart med avgifter och avkastningen från AP-fonderna.Om obalans mellan skulder och tillgångar i fördelningssystemet uppstårmåste den korrigeras på något sätt. Det valda sättet, som ställdesig bakom , utgörs av den automatiska balanseringen (som beskrivsnärmare under rubriken om ålderspensionssystemet). Utskottet anserinte att det finns anledning att frångå den valda metoden med en automatiskbalansering. Utskottet avstyrker därmed motion Sf360 yrkande 8.Utskottet vill tillägga att Utredningen om överskott i ålderspensionssystemet(UTÖ) har i uppdrag att utreda möjligheterna att fastställa förekomstenav utdelningsbara överskott i fördelningssystemet samt föreslå en metodför att i lag reglera fördelningen av dessa. Utdelningsbara överskottskall fördelas på de försäkrade inom systemet. Uppdraget skall redovisassenast (dir. 2002:5 och 2002:168).Delad premiepensionsrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om delad premiepensionsrätt tilldess att barnet är . Jämför reservation 5 (kd) och särskilt yttrande1 (m, fp, c).MotionAlf m.fl. (kd) begär i motion A371 yrkande 8 förslag till ändringi pensionssystemet så att hela pensionsrätten i form av premiepensionautomatiskt delas mellan föräldrarna till dess att barnet är . Densom inte önskar en sådan delning bör skriftligen ansöka om det.Utskottets ställningstagandePensionsarbetsgruppen föreslog i betänkandet Reformerat pensionssystem(Ds 1992:89) att en möjlighet skulle införas för makar födda ellersenare att dela pensionsrätt intjänad inom det reformerade pensionssystemet.Delningen skulle vara frivillig och ske fortlöpande år för år under tidenför äktenskapets bestånd så länge utträde ur systemet inte anmäldes.Regeringen gav i princippropositionen uttryck för samma uppfattning (prop.1993/94:250 s. 129 f.). Denna godtogs även av . Under detfortsatta beredningsarbetet med pensionsreformen utarbetades ett detaljeratförslag till en ordning för delning av pensionsrätt mellan makar (se Ds1995:41). Under remissbehandlingen anfördes dock stark kritik mot denföreslagna ordningen.Med anledning av kritiken, främst det förhållandet att delning med hänsyntill samspelet med garantipensionssystemet skulle kunna få ekonomiskakonsekvenser som makarna inte hade möjlighet att förutse, inriktades detfortsatta beredningsarbetet på att undersöka om det kunde finnas andralösningar som gav makar möjlighet att reglera ojämna pensionsrättsförhållanden.De överväganden som därefter gjordes resulterade i att makar gavs möjlighetatt - i stället för att dela pensionsrätt - löpande överföra pensionsrättinom premiereservsystemet från den ena maken till den andra (prop.1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315). Endast premiepensionsrättsom intjänats under äktenskapet kan således bli föremål för överföring.Överföring skall vara frivillig, ske fortlöpande år och omfattahela den premiepensionsrätt som en make/maka tjänat in för året samt intepåverka rätten till garantipension. Vidare skall kostnaderna för attöverföra pensionsrätt belasta premiepensionskontot för den som mottagitöverförd pensionsrätt, dvs. kostnaden skall inte belasta dem som väljeratt inte överföra pensionsrätt. Därtill skall beräkningen av kostnadenvara densamma oavsett om den mottagande maken är kvinna eller man.I betänkande 1997/98:SfU13 (s. 90) anförde utskottet att förslaget om enrätt att inom premiepensionen överföra pensionsrätt tillgodoser syftetatt i ett större perspektiv utjämna makars pensionsrättsförhållandensamtidigt som en överföring inte innebär någon avgörande minskning avpensionsrätten för makarna. Utskottet delade uppfattningen att överföringenskall vara frivillig och endast vara möjlig för premiepension som tjänatsin under äktenskapet samt omfatta hela pensionen. Genom denna lösningblir konsekvenserna av en överföring lättare att förutse. Eftersom eneventuell rätt till garantipension skall bedömas utan hänsyn till attöverföring skett, kan detta medföra att den totala pensionen kommer underbasnivån för garantipension. Utskottet ansåg emellertid att denna reduktionav pensionen kunde anses acceptabel. Utskottet vidhöll detta ställningstagandesenast i betänkande 2002/03:SfU1.Vid utskottets offentliga utfrågning framkom att ca6 000 personer överför pensionsrätt till maken/makan eller en registreradpartner. PPM gör ingen särskild reklam för möjligheten att överförapensionsrätt eftersom den överförda pensionsrätten reduceras föratt täcka de kostnader som överföringen medför. Procentsatsen är densammaoavsett om överföring sker från en man till en kvinna eller vice versa.Utskottet inser visserligen att en ordning med en automatiskt deladpensionsrätt skulle, i vart fall , innebära ett väsentligttillskott till kvinnors pension men anser att ställning till en eventuelldelning i så fall måste tas av de berörda personerna, särskilt somgarantipensionen - om en sådan blir aktuell - beräknas som om överföringaldrig hade skett. Mot bakgrund av det anförda kan utskottet inte ställasig bakom motionsförlaget om en automatisk delning av premiepensionsrättoch avstyrker därmed motion A371 yrkande 8.Aktivt val av PremiesparfondenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om aktivt val av Premiesparfonden.Jämför reservation 6 (v, mp).MotionerUlla m.fl. (v) begär i motion Sf360 yrkande 12 i denna del förslagtill lagändring vad gäller utbudet i Sjunde AP-fonden. Motionärerna anseratt människor aktivt bör få välja Premiesparfonden.I motion Sf395 av och () begärs etttillkännagivande om val till Premiesparfonden. Enligt motionärerna saknassakliga argument för att en fond skall vara undantagen från ett fritt val.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare (se bet. 1999/2000:SfU6 s. 8) framhållit att densom en gång gjort ett aktivt val av fond inte i ett senare skede genomatt avstå från val av fond kan komma att tillhöra icke-väljarkollektivet.Denne kan således varken få nya medel placerade i Premiesparfonden ellermedel som tidigare placerats i annan fond flyttade till denna fond. Avdet skälet ansåg utskottet att en pensionssparare aktivt bör kunna väljaatt placera i en fond med samma låga risk och samma avkastningskrav somPremiesparfonden och att regeringen borde återkomma till närtillräckliga erfarenheter vunnits om val och byte av fond. Bakom utskottetsuttalande låg uppfattningen att placeringsinriktningen för förvaltningenav icke-väljarnas medel skulle skilja sig från andra fonder. Bland annathade i det ursprungliga utredningsbetänkandet (SOU 1997:131) anförts attinriktningen exempelvis skulle kunna vara i räntebärande placeringar,i svenska aktier och i utländska aktier. Den exakta utformningenav Premiesparfonden låstes dock inte fast i lagstiftningen för attplaceringarna skulle kunna anpassas efter utvecklingen. Härefter har AP-fondernareformerats, och vissa justeringar har gjorts av målet för Sjunde . Kravet på långsiktigt hög avkastning har kommit i förgrundenför placeringsverksamheten men med en fortsatt låg riskprofil förPremiesparfonden.Premiesparfonden startade i och med att PPM placeradede första icke-väljarnas pensionsmedel i fonden. Den 31 december 2003bestod Premiesparfondens portfölj av svenska aktier, utländskaaktier, hedgefonder, private equity-fonder och svenskarealränteobligationer. Vid utgången av 2003 hade drygt 2,1 miljoner personerhade premiepensionsmedel om ett sammanlagt marknadsvärde på knappt 30miljarder kronor placerade i Premiesparfonden.Strax innan Premiesparfonden startade Premievalsfonden. Även den fondenförvaltas av Sjunde AP-fonden men fungerar som en värdepappersfond somkan väljas på samma sätt som andra fonder. Premievalsfonden hade den 31december 2003 medlen placerade enligt följande. svenska aktier, 68 %utländska aktier, private equity-fonder och svenskarealränteobligationer.Vid utgången av 2003 hade ca 117 000 personer premiepensionsmedel medett sammanlagt marknadsvärde på ca placerade iPremievalsfonden.Utskottet anser att det är en pedagogiskt svår uppgift att försvara enordning som innebär att den som en gång gjort ett aktivt val inte i ettsenare skede kan återvälja Premiesparfonden. Förekomsten av Premievalsfondengör därvid ingen skillnad. Målet för båda fonderna är att uppnå enlångsiktigt hög avkastning men det är endast för Premiesparfonden som detdessutom krävs att den totala risknivån skall vara låg. Utskottet befararatt människor som annars skulle ha gjort ett aktivt val nu avstår fråndenna möjlighet av det skälet att ett återval av Premiesparfonden äromöjligt.Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen i samråd med partiernabakom pensionsöverenskommelsen och dess Genomförandegrupp bör behandlafrågan om aktivt val av Premiesparfonden. Utskottet förutsätter att dettakan ske utan ett formligt tillkännagivande från sida. Med detanförda får motionerna Sf360 yrkande 12 i denna del och Sf395 anses ihuvudsak tillgodosedda.FondtyperUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om realräntefonder, ideella fonderoch generationsfonder. Jämför reservation 7 (v, mp).MotionUlla m.fl. (v) begär i motion Sf360 yrkande 10 förslag om placeringi realräntefonder. För att alla skall få möjlighet att välja bort denspekulation och det risktagande som det innebär att placera i aktiefonderbör enligt motionärerna Sjunde AP-fonden erbjuda en realräntefond somplacerar i svenska realränteobligationer.I samma motions yrkande 11 begärs förslag om Sjunde AP-fonden och möjlighettill placering i ideella fonder. Att inte tillåta ideella fonder begränsarenligt motionärerna människors önskan att verka solidariskt och ideellt.I yrkande 12 i denna del begär motionärerna förslag till lagändring såatt Sjunde AP-fonden ges möjlighet att erbjuda generationsfonder.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat frågan om realräntefonder,ideella fonder och generationsfonder, senast i betänkande 2002/03:SfU1.Såvitt gäller realräntefond inom Sjunde AP-fonden anförde utskottetföljande. En bärande tanke i lagstiftningen om premiepensionen är att denstatliga förvaltningen hos Sjunde AP-fonden skall vara jämförbar ochlikvärdig med de privata placeringsalternativen för premiepensionen. Avden anledningen har det eftersträvats att det så långt möjligt skall gällasamma regler för dessa olika alternativ. Den totala risknivån i SjundeAP-fondens placeringar skall vara låg och fondmedlen, vid vald risknivå,placeras så att långsiktigt hög avkastning uppnås. För förvaltningen avPremievalsfonden krävs dock inte att den totala risknivån är låg. Utskottethade inget att erinra mot dessa målsättningar och avstyrkte ett motionsyrkandei ämnet.Vid utskottets offentliga utfrågning framkom att ettmycket långt sparande under i enbart räntepapper innebär en storrisk för att få en låg pension och att all erfarenhet talar för att aktierär att föredra när det är fråga om ett så långt sparande. Mot bakgrundhärav och då utskottet ovan uttalat sig för att frågan om aktivt val avPremiesparfonden bör behandlas av regeringen och dess Genomförandegruppi samråd med partierna bakom pensionsöverenskommelsen kan utskottet inteställa sig bakom ett införande av en realräntefond inom Sjunde AP-fonden.Utgångspunkten för Premiesparfonden är som redan nämnts att den totalarisknivån för fondens placeringar skall vara låg. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Sf360 yrkande 10.När det gäller ideella fonder hänvisar utskottet till sitt betänkande1999/2000:SfU6 (s. 11), vari utskottet bl.a. anförde följande. Sparandei ideella fonder utgjorde ett populärt inslag för den breda allmänheten,och utskottet uttryckte förståelse för att det framstod som svårbegripligtom en sådan möjlighet inte fanns inom ramen för pensionssparandet ipremiepensionssystemet. Ett sparande i en sådan fond innebar dock i praktikenatt spararen skänkte bort avkastningen helt eller delvis på dettapensionskapital. Utskottet, som delade regeringens uppfattning att medel inteborde få placeras i ideella fonder, framhöll dock att de ideella fondernasbetydelse för samhällsnyttan var utomordentligt stor och att medel fråndessa finansierade väsentliga delar inom exempelvis medicinsk forskningoch olika miljöprojekt. Enligt utskottets mening vore det olyckligt omsparandet inom ramen för premiepensionssystemet skulle få den effektenatt sparande i ideella fonder i mer betydande omfattning skulle komma attminska. Utskottet, som ansåg att denna fråga särskilt borde följas upp,tillstyrkte regeringens förslag och avstyrkte motioner om ideella fonder.I betänkande 2002/03:SfU1 vidhöll utskottet sitt ställningstagande ochavstyrkte motioner i ämnet.