bet · GR01SKU23 · 2004-03-30 00:00:00 — För attmildra effekterna för bilskolorna infördes en avdragsrätt förbilskolornas förvärv och förhyrning av fordon.MotionenI motion T469 yrkande 1 av och () begärsett tillkännagivande om slopad mervärdesskatt på körkortsutbildning.Motionärerna anför att många ungdomar inte har råd att genomgåkörkortsutbildning på grund av det höga priset och att en momsbefrielseskulle minska inte bara kostnaderna för utbildningen utan även de socialaskillnaderna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare vid upprepade tillfällen avstyrkt motioner om slopadeller sänkt mervärdesskatt på körkortsutbildning med hänvisning till attdetta inte är möjligt enligt EG-rätten. Utskottet har även erinrat om attbilskolorna till skillnad från de flesta andra företag har rätt till avdragför mervärdesskatt som belöper på inköp och leasing av bilar. Utskottetvidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker därmed nu aktuelltmotionsyrkande.FöretagsbilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om avdrag för ingående mervärdesskattför sådana lastbilar som betraktas som personbilar.Jämför reservation 4 (m).Gällande bestämmelserFör förvärv av personbilar råder avdragsförbud enligt ML, utom i någraspeciella verksamheter. Som personbil räknas enligt ML även bl.a. lastbilmed skåpkarosseri utan separat förarhytt och med en totalvikt om högst . Andra lastbilar behandlas som normala varor i mervärdesskattehänseendeoch är alltså inte utsatta för någon särskild begränsning i vad gälleravdragsrätten för näringsidkare. Regleringen av avdragsrätten är tillviss del utformad som en schablonbeskattning.Medlemsländerna inom EU ger avdragsrätt för momsen på bilar i mycketskiftande utsträckning, allt från en full avdragsrätt för yrkesmässigtutnyttjande till ingen avdragsrätt alls. De flesta länder tillämpar docken beskattning som ligger någonstans däremellan, ofta som i genomnågon form av schablon.Kommissionen har lämnat förslag om harmonisering av avdragsrätten förkostnader för bl.a. lastbilar och andra fordon vilket ärföremål för beredning i ministerrådet, direktivförslag KOM (1998) 377.MotionernaI motion Sk277 yrkandena 1 och 2 av () efterlyses engenerell rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt för fordon som användsi näringsverksamhet och som av definieras som lätta lastbilar.Även i motion Sk202 av () föreslås klarare regler mellanfordon som räknas som personbilar och fordon som anses som lastbilar.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att bestämmelserna i om avdragsrätt för förvärvav fordon på grund av den nuvarande gränsdragningen mellan fordon somräknas som personbilar och fordon som anses som lastbilar kan förefallasvårförståelig i vissa fall. Regleringen av avdragsrätten för mervärdesskattär till viss del utformad som en schablonbeskattning. Utgångspunkten äratt schablonen skall omfatta de bilar som är inrättade på ett sätt somgör dem möjliga att använda även för privat körning. Vid förvärv av dessabilar saknas avdragsrätt och vid förhyrning begränsas avdragsrätten till50 %. För driftskostnader medges dock full avdragsrätt även om bilarnaanvänds privat till en viss del. Syftet med att använda en schablon äratt förenkla skattekontrollen. Fordonets vikt och utseende används somkriterier för att på ett enkelt sätt kunna bedöma vilka bilar som omfattas.Frågan om avdragsrätt för momsen på bilar är alltjämt föremål för beredninginom EU. Det kan därför inte anses aktuellt att nu överväga ändringar idet svenska systemet. Sammanfattningsvis vidhåller utskottet sitt tidigareställningstagande om att förslag till nya regler omavdragsrätt för mervärdesskatt bör slutbehandlas innan tarställning till sådana förändringar av avdragsrätten som motionärerna begär.Motionerna avstyrks därmed.Byggmoms, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om hur mervärdesskattekostnaderna börhanteras vid produktion av bostäder av olika slag samt yrkanden om attregeringen i EU-sammanhang bör verka för att byggande och fastighetsförvaltningskall kunna omfattas av en reducerad mervärdesskattesats.Jämför reservationerna 5 (kd) och 6 (c).Gällande bestämmelserProduktion av bostäder beskattas med normalskattesatsen. Enligt sjättemomsdirektivet (bil. H, art. 12.3 a) har medlemsländerna rätt att införaen reducerad skattesats inom byggsektorn på tillhandahållande, byggande,renovering och ändring av bostäder om byggtjänsterna utgör ett led isocialpolitiken.De nya områden som, enligt direktivförslaget KOM (2003) 397, föreslås bliomfattade av möjligheten till lågmoms är bl.a. byggande, renovering,underhåll och uthyrning av bostäder, restaurangtjänster, vård i hemmet ochfjärrvärme.MotionernaI motion Fi306 yrkande 29 av m.fl. (c), Bo263 yrkande 31 avRigmor m.fl. (c) och Sk224 yrkande 1 av ()begärs att regeringen i EU-sammanhang verkar för att byggande ochfastighetsförvaltning skall kunna omfattas av lågmoms.I motion Sk259 yrkande 1 av () föreslås att momssystemetvid bostadsbyggande modifieras t.ex. genom att momsen skuldförs till statenräntefritt och avskrivs . Om fastigheten säljs underdenna period bör dock kvarvarande moms inbetalas. Förslaget bör enligtmotionären bli föremål för en utredning.Göran m.fl. (kd) föreslår i motion Bo297 yrkandena 12 och 13minskad skatt på nyproduktion av flerbostadshus motsvarande en halveringav byggmomsen. För att inte gå emot föreslår motionärerna attskattesänkningen utformas så att byggföretaget efter deklaration erhålleren skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs.10 % av byggkostnaderna. Avsikten är att skattereduktionen skall ses somen del av skattesystemet och inte som ett bidrag. Därutöver begärmotionärerna att regeringen inom EU verkar för att möjliggöra en generellbyggmomssänkning i . Även i motion Bo226 yrkande 5 av AnnelieEnochson (kd) föreslås sänkt moms på nybyggnation. Motionären förespråkarmomsåterföring i form av ett generellt investeringsbidrag på 10 procentenheterav byggkostnaderna vid nyproduktion samt att nuvarande tidsbegränsade ochsvårförutsägbara investeringsbidrag avskaffas.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har godkänt att en ny investeringsstimulans till fastighetsägareinförs för att tillfälligt minska produktionskostnaden för nya bostäder.Stimulansen utgår vid byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäderoch tillförs fastighetsägaren genom kreditering av dennes skattekonto.Den motsvarar i princip skillnaden mellan den icke avdragsgilla ingåendemervärdesskatt som fastighetsägaren betalat vid byggandet, dvs. avbeskattningsunderlaget, och den mervärdesskatt som fastighetsägaren skulleha betalat om skattesatsen i stället varit . Investeringsstimulansenutgår till projekt som har påbörjats eller kommer att påbörjas underperioden 1 januari 2003-31 december 2006 (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9).Därtill kommer att kommissionen lagt fram förslag om att bl.a. byggandeav bostäder skall kunna omfattas av lågmoms (KOM [2003] 397). Förslagetär föremål för beredning i ministerrådet.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motionerna bör avslås avriksdagen.Allmännyttiga ideella föreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ideella föreningars och trossamfundsframtida situation såvitt avser mervärdesbeskattningen med hänvisningtill pågående arbete inom Regeringskansliet.Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 3 (mp).MotionernaI ett stort antal motioner tas frågor upp som rör de allmännyttiga ideellaföreningarnas framtida situation såvitt avser mervärdesbeskattningen.Samtliga motioner har väckts med anledning av Mervärdesskatteutredningensförslag i betänkande SOU 2002:74.I motion Sk203 av () begärs tillkännagivande om att denverksamhet som bedrivs av ideella föreningar inte skall momsbeläggas.Jeppe () anser i motion Sk253 att bör ge regeringentill känna att ideella föreningars försäljning av insamlade varor inteskall beläggas med mervärdesskatt. Även i motion Sk336 yrkande 2 avCristina Husmark och (m) yrkas attfrivilligorganisationers,t.ex. Röda Korsets, försäljning av allehanda varor inte skall momsbeläggas.Linnéa () begär i motion Sk262 fortsatt momsbefrielse för s.k.second hand-försäljning som bedrivs av ideella föreningar med allmännyttigtändamål.I motion Sk244 av () begärs ett tillkännagivande om attregeringen inom EU kraftfullt bör verka för att även i fortsättningenskall kunna undanta ideella föreningars verksamhet från mervärdesbeskattning.I motion Sk370 av () framförs krav på att ideellaorganisationers försäljning av allehanda skänkta varor och församlingarsservering av kyrkkaffe även i fortsättningen skall undantas frånmervädesbeskattning. () förordar i motion Sk372 attutredningsförslaget om att momsbelägga frivilligt arbete skall avvisas. I motionKr329 yrkande 8 av m.fl. (kd) anförs att ävenfortsättningsvis bör ha en generös inställning till föreningslivet och avståfrån att beskatta ideellt arbete. Ett tillkännagivande härom bör riktastill regeringen. Ett liknande yrkande framförs i motion Sk406 av DanKilhström (kd).I motion Sk356 m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att den skall beakta att beskattningen av den allmännyttigaideella sektorn måste utformas på ett sätt som underlättar och stimulerarideell verksamhet, ideellt engagemang och ideellt ledarskap. Motionärernabetonar att det ligger i hela nationens intresse att den ideella sektornkan bevaras och utvecklas.I motion Sk222 av () begärs en utredning av konsekvensernaför ideella föreningar och andra organisationer med allmännyttig verksamhetom en avdragsrätt för ingående mervärdesskatt för sådana föreningar ochorganisationer skulle införas. I motion Sk246 av ochMargareta () begärs ett tillkännagivande om att bygdegårdaroch andra samlingslokalföreningar även framgent bör ges en gynnad ställningi momssystemet. () begär i motion Sk280 yrkande 2 etttillkännagivande om att inte momsbelägga allmännyttiga ideella föreningar.Birgitta m.fl. (c) föreslår i motionena Kr285 yrkande 8 och Kr326yrkande 17 att utredningsförslaget om att momsbelägga ideella ochallmännyttiga föreningars verksamhet skall avvisas eftersom det skulle slåhårt mot idrottsföreningarna och folkbildningsverksamheten. I motion Sk379av och () förordas att utredningsförslagetom att belägga ideella föreningars och registrerade trossamfunds försäljningav varor och tjänster med moms inte skall genomföras.Louise () begär i motion Sk295 att regeringen noga skallöverväga konsekvenserna av förslag som rörfolkbildningen. I motion Sk413 av och ()anförs att regeringen bör verka för att folkbildningsorganisationernaäven skall få en positiv skattemässig behandling. Detta är,menar motionärerna, nödvändigt för att garantera en levande och utvecklandefolkbildning i . Även i motion Sk437 av m.fl. (s)framförs önskemål om en fortsatt positiv skattemässig behandling förfolkbildning och frivilligt ideellt arbete. m.fl. (s) efterlyseri motion Sk436 en mer enhetlig bedömning av ideella föreningar vad gällersåväl momsuttag som skattebefrielse. Motionären anser att det finnsstora variationer i skattemyndigheternas bedömning av vad som är ideellverksamhet och vad som är kommersiell sådan.Allmänt om mervärdesskattelagens regler avseende ideell verksamhetEnligt mervärdesskattelagen (ML) skall moms betalas vid sådan omsättninginom landet av varor eller tjänster som är skattepliktig och görs i enyrkesmässig verksamhet (1 kap. 1 § första stycket 1 ML). Vidare skallmoms betalas vid skattepliktigt gemenskapsförvärv av varor som är lösegendom, om inte omsättningen är gjord inom landet (samma lagrum punkt 2)samt vid sådan import av varor till landet som är skattepliktig (sammalagrum punkt 3).Vid omsättning av varor och tjänster krävs att den ersättning som betalasutgör betalning för den tillhandahållna varan eller tjänsten för attskattskyldighet till moms skall uppkomma. Om en utbetald ersättning intemotsvaras av en tillhandahållen prestation är det inte fråga om någonomsättning i mervärdesskatterättslig mening, och det blir därför inteaktuellt att beskatta transaktionen. Så kan exempelvis vara fallet vidutgivandet av gåvor eller bidrag, förutsatt att någon motprestation frånmottagaren inte kan kopplas till det utbetalade beloppet.Vid omsättning av varor och tjänster krävs vidare att omsättningen ärgjord i en yrkesmässig verksamhet. Alla slags fysiska eller juridiskapersoner kan bedriva en yrkesmässig verksamhet, under förutsättning attkriterierna härför är uppfyllda. Det s.k. rörelsekriteriet innebär attverksamheten kännetecknas av självständighet, varaktighet och bakomliggandevinstsyfte. Det kan antas att viss ideellt bedriven verksamhet inte alltiduppfyller vinstsyftet. Kravet på vinstsyfte har emellertid luckrats uppunder senare år, särskilt i fråga om juridiska personers verksamhet.Allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund, som bedriververksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligt inkomstskattelagen(IL), skall enligt 4 kap. 8 § ML inte heller betala någon moms föromsättningar som görs i denna verksamhet. På motsvarande sätt som beträffandeinkomstskatten för rörelseinkomster gäller således för en sådan föreningeller trossamfund att moms inte skall tas ut vid försäljningen av varoroch tjänster som har ett naturligt samband med den allmännyttiga verksamheteneller som av hävd har utgjort finansieringskälla för ideell verksamhet avdet slag som föreningen bedriver.Detta innebär i sin tur att sådana allmännyttiga ideella föreningar, somär befriade från inkomstskatt och moms, saknar - liksom privatpersoner -möjlighet att dra av momsen på sina inköp.EG:s regler och de svenska reglernaI det sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG) finns inte någon regelsom specifikt tar sikte på aktiviteter bedrivna av ideella organisationer.De allmänna reglerna i direktivet, inklusive undantagsbestämmelserna iartikel 13, gäller även sådana subjekt.Reglerna i sjätte mervärdesskattedirektivet innebär att alla slag avsubjekt kan bli föremål för beskattning. Någon generell regel som undantarvissa subjekt, exempelvis ideella föreningar och registrerade trossamfundeller andra organisationer utan vinstintresse, från skattens tillämpningsområdefinns således inte. Sådana subjekts inkomster är emellertid ofta av denkaraktären att de inte föranleder mervärdesbeskattning, beroende på attnågon av de förutsättningar som krävs för att de skall bli beskattadesaknas. Detta gäller t.ex. inkomster i form av gåvor och bidrag som inteutgör betalning för en beställd vara eller tjänst och som därför liggerutanför skattens tillämpningsområde. Därtill kommer att vissa undantagfrån skatteplikten kan vara tillämpliga på transaktioner som utförs avorganisationer utan vinstintresse. Sammantaget innebär detta att aktivitetersom bedrivs av sådana organisationer i stor utsträckning inte föranlederbeskattning. Det finns dessutom möjlighet att befria beskattningsbarapersoner med liten årsomsättning - små företag - från moms.Enligt svensk lagstiftning kan aktiviteter som bedrivs av allmännyttigaideella föreningar och registrerade trossamfund omfattas av både densärskilda regeln i 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (ML) och något avundantagen från skatteplikten i 3 kap. Regleringen i ML medför såledesatt ett visst tillhandahållande i praktiken kan omfattas av två olikabestämmelser som båda medför att beskattning inte sker.Regeln i 4 kap. 8 § som på ett generellt sätt undantar allmännyttigaideella föreningar och registrerade trossamfund från mervärdesbeskattninghar som ovan anförts inte någon motsvarighet i det sjättemervärdesskattedirektivet.UtredningMervärdesskatteutredningen (dir. 1999:10) som på uppdrag av regeringengjort en översyn av reglerna om skattskyldighet och yrkesmässig verksamheti mervärdesskattelagen har särskilt analyserat hur ideella föreningarsverksamhet överensstämmer med momsdirektivets verksamhetsinriktade undantagfrån skatteplikt för organisationer utan vinstintresse samt hur nuvarandesvenska regler påverkar konkurrensneutraliteten i allmänhet och i förhållandetill små och medelstora företag i synnerhet. Utredningens målsättning harvarit att nå god överensstämmelse mellan direktivets och ,som de allmännyttiga ideella föreningarnas och de registreradetrossamfundens intressen tillvaratas. I likhet med nuvarande regler bör,enligt direktiven, sådan verksamhet som bedrivs utan vinstintresse avideella föreningar kunna ges en positiv särbehandling skattemässigt.Utredningen föreslår i betänkande SOU 2002:74, Mervärdesskatten i ettEG-rättsligt perspektiv, att det gemenskapsrättsliga begreppet beskattningsbarperson förs in i mervärdesskattelagen. Detta begrepp skall ersätta detnuvarande rekvisitet att omsättningen skall ske i en yrkesmässig verksamhet.En beskattningsbar person är den som driver ekonomisk aktivitet, oberoendeav syfte, resultat, plats eller form för aktiviteten, dock inteoffentligrättsliga organ när deras aktiviteter eller transaktioner ingår somett led i myndighetsutövning. Som beskattningsbar person räknas även densom enbart företar transaktioner som är undantagna från skatteplikt ochsålunda inte beskattas. Eftersom beskattningsbar person är ett vidarebegrepp än yrkesmässig verksamhet, påverkas inte de som för närvarandeanses bedriva yrkesmässig verksamhet av anpassningen. Däremot förtydligasatt fler fysiska eller juridiska personer än tidigare, bl.a. sådana somutför ideella och andra aktiviteter utan vinstsyfte, kan omfattas avmervärdesskattesystemet.Vidare föreslår att den särskilda regeln (dvs.4 kap. 8 § ML) som på ett generellt sätt undantar allmännyttiga ideellaföreningar och registrerade trossamfund från mervärdesbeskattning slopaseftersom regeln inte står i överensstämmelse med bestämmelsen ombeskattningsbara personer i sjätte mervärdesskattedirektivet. Dessa subjektkommer därför att omfattas av de föreslagna bestämmelserna om beskattningsbarperson. Det innebär att föreningarna och trossamfunden är beskattningsbarapersoner om de självständigt utför någon form av ekonomisk aktivitet. Omde i denna egenskap omsätter varor eller tjänster, kan de bli föremål förmervärdesbeskattning såvida inte något undantag från skatteplikt ärtillämpligt eller intäkterna från skattepliktig omsättning m.m. understiger90 per år.För att den ideella sektorn även fortsättningsvis skall få en positivsärbehandling och dess intressen tillvaratas föreslår utredningen attsjätte mervärdesskattedirektivets möjligheter att undanta ideella aktiviteterfrån skatteplikt utnyttjas. Mervärdesskattelagen föreslås därför kompletterasmed de undantagsmöjligheter som det sjätte momsdirektivet erbjuder ochsom inte finns särskilt angivna i 3 kap. ML utan täcks upp av dengenerella bestämmelsen i 4 kap. 8 §. Nya bestämmelser om undantag frånskatteplikt föreslås för tillhandahållande av personal för själavård samtför omsättning av tjänster, och varor med nära anknytning till omsättningenav tjänsterna, som tillhandahålls medlemmar av vissa organisationer utanvinstintresse. Inom kultur- och idrottsområdet och det sociala områdetföreslås en utvidgning av nuvarande bestämmelser och undantag frånskatteplikt. För att underlätta finansieringen av de undantagna, ideellaeller sociala aktiviteterna föreslås vidare ett undantag från skattepliktför omsättning av varor eller tjänster inom ramen för s.k.penninginsamlingsevenemang.Basarer, fester, konserter, föreställningar och tävlingar samt försäljnings-och insamlingsverksamhet kan utgöra ett penninginsamlingsevenemang om detföretas i skälig omfattning. Skäligheten skall enligt utredningen bedömasmed hänsyn till antal evenemang och risken för konkurrenssnedvridning.Utredningen föreslår även att konkurrenshänsyn i fortsättningen skall tasi enlighet med vad som föreskrivs i sjätte mervärdesskattedirektivet.Utskottets ställningstagandeMervärdesskatteutredningen har i betänkandet Mervärdesskatt i ettEG-rättsligt perspektiv, SOU 2002:74, funnit att det generella undantag frånmervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund somfinns i inte är förenligt med EG-rätten. Utredningen harsamtidigt lagt fram förslag inom ramen för EG-rätten som innebär attverksamhet som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar och trossamfundäven fortsättningsvis får en skattemässigt positiv särbehandling.Utredningen har också föreslagit att beskattningsbara personer, varssammanlagda årliga intäkter avseende skattepliktiga omsättningar av varoroch tjänster inom landet understiger , kan befrias frånmervärdesbeskattning. När det gäller antalet allmännyttiga föreningar ochtrossamfund som kan komma att omfattas av mervärdessystemet har utredningenkommit fram till att en femtedel av föreningarna har intäkter som, omutredningens förslag genomförs, skulle kunna bli föremål förmervärdesbeskattningvid en omsättningsgräns om . Det skall också nämnas att det redani dag finns en möjlighet att lämna skattedeklaration för ett heltbeskattningsår i stället för om beskattningsunderlaget (exkl.gemenskapsinterna förvärv och import) beräknas bli högst . Mångaföreningar och trossamfund, som skulle kunna bli föremål förmervärdesbeskattningom utredningens förslag genomförs, kommer således inte att behöva redovisaoch betala in moms mer än en gång om året.Utredningens betänkande har remitterats till ett stort antal remissinstanser.Beredningen av betänkandet och remissvaren pågår alltjämt. Betänkandetär omfattande och innehåller förslag avseende grundläggande begrepp inommervärdesskatteområdet. Förslagen har i huvudsak mottagits positivt. Dendel av utredningens förslag som berör den ideella sektorn har dock fåttett delvis negativt remissutfall. Finansministern har i eninterpellationsdebatt i och i ett pressmeddelande, tillika svar påskriftlig fråga, uppgett att beredningen i är inriktadpå att särskilt granska om det finns ytterligare möjligheter tillskattebefrielse för det ideella föreningslivets verksamheter inom ramen förEG-rätten utöver vad utredningen föreslagit. Enligt finansministern hardet under beredningen framkommit att det finns sådana möjligheter. Medhänsyn härtill kommer en departementspromemoria med anledning avutredningsbetänkandet i dess helhet att utarbetas och skickas ut på remiss.Därmed får remissinstanserna en möjlighet att lämna synpunkter på deförslag till omarbetningar som görs av Mervärdesskatteutredningensförslag innan regeringen lägger fram en proposition för riksdagen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att deallmännyttiga ideella föreningarna och trossamfunden även får enpositiv särbehandling skattemässigt. Alla möjligheter till lättnader imervärdesbeskattningen - eller hel befrielse - som står till buds inomramen för den gemenskapsrättsliga lagstiftningen på området måste enligtutskottets mening tas till vara. Eftersom regeringen redan är inställd påatt finna lösningar med denna inriktning finner utskottet inte skäl attrikta något tillkännagivande härom till regeringen. Resultatet av regeringensberedning bör således avvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motioner under detta avsnitt.Skattefri verksamhet som bedrivs kommunalt eller av ideell föreningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslag om ändringar i mervärdesskattelagen föratt åstadkomma samma villkor för föreningsägda idrottsanläggningar ochmotsvarande kommunala verksamheter och om att anpassningen av ML tillEG:s sjätte momsdirektiv inte får leda till ökade bördor föridrottsföreningarna.Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete i Skattesatsutredningenoch inom Regeringskansliet.Jämför särskilt yttrande 4 (m, fp, kd, c).Gällande bestämmelserAllmännyttiga ideella föreningar som är befriade från inkomstskatt ochmoms saknar - liksom privatpersoner - möjlighet att dra av momsen på sinainköp. Kommunerna har inte heller någon avdragsrätt för kostnader som ärhänförliga till skattefri verksamhet men kan i många fall få kompensationinom ramen för systemet enligt lagen (1995:1518) om mervärdesskattekontonför kommuner och landsting, det s.k. kommunkontosystemet.