bet · GR01NU11 · 2004-03-30 00:00:00 — Upptäcks allvarligabrister i det svenska systemet bör dessa naturligtvis rättas till så attavregleringen inom EU kan ledas i rätt riktning.Jag ställer mig också frågande till flertalet av de slutsatser sompresenteras i de tidigare nämnda rapporterna från och riksdagensutredningstjänst som utskottsmajoriteten refererar till. Riksdagensutredningstjänst invänder exempelvis att industrin inte skulle kunna tecknabilaterala avtal och därmed skulle riskera högre elpriser om förslagetensidigt skulle införas i . Det finns ingenting som hindrarbilateralaaffärsuppgörelser. Snarare blir det avsevärt enklare att genomföra affärernär elen levereras över spotmarknader och affärstransaktioner sker medfinansiella avtal.Utskottets majoritet menar att det är positivt att marknadens utformningifrågasätts och att dess funktion kontinuerligt skärskådas. Det hållerjag med om, men har översvämmats av utredningarsom alla utan undantag påstått att konkurrensen på elmarknaden fungerarbra. De sista i raden är utredningarna från och riksdagensutredningstjänst. Man kan undra vad syftet med allt detta utredande harvarit. I samtliga fall har utgångspunkten varit konsumenternas frihet attvälja mellan fiktiva leverantörer på en låtsasmarknad för elleverans. Iövrigt har analyserna grundats på bedömningar av marknadsmakt ur ettenergiperspektiv, trots att den relevanta konkurrensen sker i eneffekthandelpå spotmarknaden. Det har skapat en helt missvisande bild avkonkurrensförhållandena på elmarknaden. En utredning som särskilt börnämnas ärden s.k. . Här var det huvudsakliga budskapet attdet inte finns några fundamentala funktionsfel på elmarknaden. Samtidigtansågs effektbalansproblemet ligga utanför utredningens uppdrag. Det ärförhoppningsvis ett lågvattenmärke för en svensk offentlig utredning. Påden nuvarande elmarknaden finns det ingen marknadsmässig lösning aveffektproblemet.Sammanfattningsvis kan sägas att den modell jag förordar innebär attelmarknaden omformas till en effektmarknad, mot bakgrund av att eldefinitionsmässigt är effekt. Det innebär att ett regelverk bör utformas såatt nätbolagen debiteras spotpris för inmatad el och debiterarkonsumenternaspotpris för levererad el och nätförluster, i tillägg till nätavgiften.Nätbolagen får inte samordna sin verksamhet med verksamheter som har medprisförsäkringar att göra. Handeln med och försäljning av prisförsäkringarbör regleras av värdepapperslagstiftningen.Riksdagen bör således genom ett tillkännagivande anmoda regeringen atttillsätta en utredning med uppdrag att utforma ett regelverk i enlighetmed vad som här angivits. Med det anförda tillstyrks därmed motion2003/04:N303 (mp). Det övriga här aktuella motionsyrkandet bör i det härsammanhanget inte föranleda någon åtgärd från sida.2. Elprissättningen, punkt 2 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2. Därmed bifaller motion 2003/04:N265 ochavslår motion 2003/04:N277.StällningstagandeJag anser att den del av utskottets ställningstagande som börjar med "Enutredning" och slutar med "och 2003/04:N277 (s)" borde ha följandelydelse:Det är min uppfattning - i likhet med vad som anförs i motion 2003/04:N265(v) - att systemet med fasta nätavgifter minskar motivationen för storakundgrupper att dra ned på elanvändningen och bli mer eleffektiva. Förden vanliga hushållskunden är det relativt ointressant att söka enny elleverantör eller att vara mer eleffektiv. Det beror naturligtvis påatt det enbart är priset på elenergi, vilket utgör omkring en tredjedelav priset, som kan påverkas medan nätkostnader och skatter inte ärpåverkbara.Samtidigt måste framhållas att effektivare elanvändning sannolikt är denbästa vägen för att uppnå ett mer robust och miljövänligt energisystem.Statsmakterna måste följaktligen prioritera en effektivare elanvändningoch vidta åtgärder som leder till ett effektivare resursutnyttjande.Jag menar därför att regeringen bör utreda möjligheten att slopa allafasta elavgifter. Det pris konsumenterna möter skall i stället utgöras avsumman av nätavgifter, elpris och skatter. Principen är att de särskildanätavgifterna slopas och att det i stället införs ett system där nätägarnatar betalt för nätverksamheten av eldistributören som använder nätet.Detta skulle medföra att det rörliga elprisets andel av totalpriset skulleöka på bekostnad av den fasta delen. En sådan förändring skulle göra detintressant för merparten av hushållen att bli mer eleffektiva och minskasin elanvändning.Genom ett tillkännagivande bör anmoda regeringen att utreda ettsystem för prissättning på elmarknaden i enlighet med vad som ovan anförs.Därmed blir motion 2003/04:N265 (v) tillgodosedd. Motion 2003/04:N277(s) avstyrks.3. Byte av elleverantör, punkt 3 (m, fp, kd)av (), (), (), YvonneÅngström(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2003/04:N324yrkande 9, 2003/04:N342 yrkande 7 och 2003/04:N413 yrkande 8.StällningstagandeVi menar att det måste bli lättare att byta elleverantör för attkonkurrensenpå elmarknaden skall fungera. Det är av denna anledning som , påutskottets initiativ, uppdragit åt regeringen att återkomma med förslagpå ett sanktionssystem gentemot nätägare som inte uppfyller regelverketskrav vid byte av elleverantör. Det är därför ytterst otillfredsställandeatt regeringen inte verkställt beslut. Frågan är om det ärsenfärdighet eller underlåtenhet som regeringen försöker göra till dygd.Oavsett vilket anser vi att regeringens hantering av ärendet är underall kritik.Redan våren 2001 beslöt , på förslag från ett enhälligt utskott,att anmoda regeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna och formernaför införande av ett effektivt sanktionssystem mot de nätbolag som inteuppfyller de krav som ställs enligt gällande regelverk. När regeringenvåren överlämnade en proposition till om energimarknaderi utveckling (prop. 2001/02:56) behandlades frågan om ett sanktionssystemendast kortfattat och något förslag lämnades inte. valde då, påinitiativ från utskottet, att ånyo uppmana regeringen att utan ytterligaretidsspillan lämna förslag om införande av ett sanktionssystem. Isammanhangetpåtalades att regeringen inte hanterat beställningen från påett tillfredsställande sätt.Som tidigare redovisats har regeringen bollat frågan från utredning tillutredning. är det den av regeringen tillsatta utredningenom el- och naturgasmarknaderna som har att hantera frågan. Enligtdirektivenskall utredaren utreda behovet av ett sanktionssystem riktat mot denätföretag som inte följer ellagens regler när det gäller leverantörsbytenoch, om denne finner att det behövs, föreslå formerna för ett sådant system.Huruvida det föreligger behov av ett sanktionssystem eller inte tordeemellertid inte råda några tveksamheter kring efter att vidupprepade tillfällen så tydligt markerat sin ställning i frågan. Förslagfrån nämnda utredning förväntas . Därefter följer sedvanligremissbehandling och beredning, innan ett eventuellt förslag kan kommatill . Det innebär att de nya bestämmelser som i så fall kan bliaktuella kan träda i kraft först eller . Vari regeringensskyndsamhet att effektuera beställning ligger kan man frågasig, då ett eventuellt sanktionssystem därmed tidigast kan vara i funktionfyra eller efter anhållan.Kundernas tillgång till olika leverantörer av en tjänst eller vara är enförutsättning för att konkurrensen på marknaden skall fungera. På den delav elmarknaden som är konkurrensutsatt är tillgången på olikaelleverantörersom kunderna kan vända sig till alltså av stor betydelse. För att kundernapå elmarknaden skall kunna använda sin konsumentmakt som ett medel föratt effektivisera konkurrensen krävs dessutom att byte av elleverantörfungerar smidigt och inte försvåras av elleverantörerna. Ett väl fungerandesystem för leverantörsbyte är enligt vår mening en förutsättning för attkunderna skall kunna vara aktiva på elmarknaden. De svårigheter som finnsvid leverantörsbyten lägger hinder i vägen för kundernas rörlighet ochdärmed såväl konkurrensen som effektiviteten på elmarknaden.Det har gått uppmanade regeringen att skyndsamtutreda förutsättningarna för ett effektivt sanktionssystem och lägga framerforderliga förslag till de lagändringar som krävs för ett snabbtinförande.Av denna anledning bör genom ett uttalande rikta motregeringen och dess sätt att hantera frågan. Därtill bör genomdetta tillkännagivande anmoda regeringen att omgående tillse att fråganom leverantörsbyte får en lösning. Regeringen bör ej senare än i sambandmed överlämnandet av budgetpropositionen för lämna förslag tillriksdagen i enlighet med vad som här anförs. Regeringen får vidtaerforderliga åtgärder för att tillse att denna begäran tillgodoses.Med det anförda tillstyrks motionerna 2003/04:N342 (m), 2003/04:N324 (fp)och 2003/04:N413 (kd) i berörda delar.4. Byte av elleverantör, punkt 3 - motiveringen (mp)av ().StällningstagandeJag delar den kritik som framförs i motionerna 2003/04:N342 (m), 2003/04:N324(fp) och 2003/04:N413 (kd) när det gäller regeringens hantering avriksdagensbeställning av ett sanktionssystem gentemot nätägare som inte uppfyllerregelverkets krav vid byte av elleverantör. beslötriksdagen, på förslag från ett enhälligt utskott, att anmoda regeringen attskyndsamt utreda förutsättningarna och formerna för införande av etteffektivt sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller de krav somställs enligt gällande regelverk. När regeringen överlämnadeen proposition till om energimarknader i utveckling (prop.2001/02:56) behandlades frågan om ett sanktionssystem endast kortfattatoch något förslag lämnades inte. valde då, på initiativ frånutskottet, att ånyo uppmana regeringen att utan ytterligare tidsspillanlämna förslag om införande av ett sanktionssystem. I sammanhanget påtaladesatt regeringen inte hanterat beställningen från på etttillfredsställande sätt.De svårigheter som finns vid leverantörsbyten lägger hinder i vägen förkundernas rörlighet och påverkar därmed såväl konkurrensen someffektivitetenpå dagens elmarknad. är det min mening, vilket jag tidigareredogjort för, att elmarknaden behöver reformeras. Som jag framförtförordar jag en modell som innebär att konsumenterna ges direkt tillgångtill spotmarknaden genom att nätföretagen sköter upphandlingen påspotmarknaden och försäljningen av el till konsumenterna. Den föreslagnareformen skulle innebära att elbolagen blev överflödiga, vilket skullemedföra att de problem som finns när det gäller leverantörsbytenmed automatik skulle försvinna.Mot den bakgrunden avstyrks här nämnda motioner i berörda delar.5. Nationellt anläggningsregister, punkt 4 - motiveringen (mp)av ().StällningstagandeUtbyte av information mellan elmarknadens aktörer är, som framhålls i debåda här aktuella motionerna, i högsta grad väsentligt för elmarknadensfunktion. Korrekt information om elförbrukningen är exempelvis av avgörandebetydelse för elleverantörernas möjligheter att debitera sina kunderkorrekt och för deras möjlighet att prognostisera elinköpen. Svagheter ikommunikationssystemet kan även försvåra leverantörsbyten och därmed minskakundrörligheten på elmarknaden. Dagens system där såväl nätbolagen somelföretagen använder sig av olika IT-system för informationsutbyte harbrister och kan därför i viss utsträckning sägas hämma konkurrensen påelmarknaden.En möjlig väg att förhindra denna typ av problem är att, som motionärernaföreslår, införa ett nationellt anläggningsregister. Ett sådant registerskulle underlätta informationsflödet mellan nätägare och elleverantöreroch där-igenom bidra till en bättre konkurrens på elmarknaden med denutformning som den har i dag.Ett annat sätt att lösa de problem som motionärerna lyfter fram är attgenomföra en reformering av elmarknaden i enlighet med vad som förordasi motion 2003/04:N303 (mp). Denna reform skulle innebära att elsäljarnablev överflödiga liksom behovet av att rapportera mätvärden ochleverantörsbyten mellan nätbolagen och elföretagen. Behovet av ettnationelltanläggningsregister skulle därigenom minimeras.Mot den bakgrunden avstyrker jag motionerna 2003/04:N266 (v) och 2003/04:N297(mp).6. Konkurrensen inom fjärrvärmesektorn, punkt 6 (m, fp)av (), (), () ochAnne-MariePålsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 6. Därmed bifaller motionerna 2003/04:N358och 2003/04:N413 yrkandena 13 och 14.StällningstagandeAvsaknaden av konkurrens på dagens fjärrvärmemarknad innebär ett reelltproblem för de konsumenter som är anslutna till fjärrvärmesystemet.Distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol och konkurrensen frånandra uppvärmningsformer är mycket begränsad då kostnaderna förkonsumenternaatt byta uppvärmningsform är höga. Detta medför risk förmonopolprissättning.Den utredning som tillsatts i syfte att se över konkurrenssituationen påfjärrvärmemarknaden kan ses som ett tecken på att regeringen tagit tillsig av den kritik som vi från oppositionens sida framfört under lång tid.Detta till trots finns det ett behov av att vidta omedelbara insatserför att stoppa den negativa utvecklingen. Vi menar därför att åtgärdersåsom exempelvis skärpt pristillsyn, införande av ett system medriktmärkesjämförelser av priser, införande av utökade möjligheter tilltredjepartstillträde, inrättande av en instans för hantering av klagomålfrånkonsumenterna på priser och leveransvillkor, förbättrade möjligheter attutnyttja spillvärme m.m. måste vidtas utan ytterligare fördröjandeutredningsarbete och tidsspillan.Med det anförda tillstyrks motionerna 2003/04:N358 (m) och 2003/04:N413(kd) i berörda delar.7. Konkurrensen inom fjärrvärmesektorn, punkt 6 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 7. Därmed bifaller motionerna 2003/04:N358och 2003/04:N413 yrkandena 13 och 14.StällningstagandeJag anser - i likhet med vad som anförs i motion 2003/04:N413 (kd) - attkonsumenterna på fjärrvärmemarknaden måste skyddas mot oskäligaprishöjningar.Distributionen av hetvatten är ett naturligt monopol och konkurrensenfrån andra uppvärmningsformer är mycket begränsad då kostnaderna förkonsumenterna att byta uppvärmningsform är höga. Detta medför risk förmonopolprissättning. En lösning på dagens problem är att genomföratredjepartstillträde till fjärrvärmenäten.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att vidtaerforderliga åtgärder för att tillse att de problem som föreligger pådagensfjärrvärmemarknad får en lösning i enlighet med vad som här anförs.Med det ovan sagda tillstyrks motionerna 2003/04:N358 (m) och 2003/04:N413(kd) i berörda delar.8. handläggningstider, punkt 7 (m, fp, kd)av (), (), (), YvonneÅngström(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 8. Därmed bifaller motion 2003/04:N413yrkande 9.StällningstagandeStatskontoret har på uppdrag av regeringen sett över Energimyndighetenstillsynsuppgifter på energimarknaderna, däribland naturgasmarknaden.Statskontoret konstaterar i sin rapport att tillsynsuppgifterna inte harhaft en tillräckligt stark ställning inom . Vi ser dettasom alarmerande och menar att regeringen måste agera för atttillse att problemen på detta område åtgärdas. Därtill anser vi det heltnödvändigt att myndighetens handläggningstider för koncessionsärendenkortas.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att vidtaåtgärder i enlighet med vad som här förordas. Därmed tillstyrks motion2003/04:N413 (kd) i berörd del.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /04:N265 av m.fl. (v):begär att regeringen återkommer med förslag på en utredningkring fasta elavgifter enligt vad i motionen anförs.2003/04:N266 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att uppdra åt eller att snarastmöjligt etablera ett nationellt, centralt anläggningsregister förelmarknaden.2003/04:N277 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en utvärdering av kostnadsutvecklingen för elpriset och desskonsekvenser.2003/04:N279 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av internationell samordning av regelverk, skatter ochavgifter för produktion, distribution och handel med el.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett svenskt offensivt arbete för en samordning, som prioriterarNorden, och EU.2003/04:N297 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att med förtur utreda förutsättningarna för ett snabbt införande avett centralt anläggningsregister på elmarknaden.2003/04:N303 av m.fl. (mp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att anpassa avreglering av elmarknaden till verkligheten så attelmarknaden fungerar.2003/04:N324 av m.fl. (fp):9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sanktioner för nätägare som försvårar byte av elleverantör.2003/04:N342 av m.fl. (m):7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om krav på nätföretagen och förutsättningarna för byte avelleverantör.2003/04:N358 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att öppna fjärrvärmenäten för konkurrens.2003/04:N395 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om bildande av ett gemensamt nordiskt stamnätsbolag.2003/04:N413 av m.fl. (kd):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyllerregelverkets krav vid byte av elleverantör bör införas.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att handläggningstider för koncessionsärendenmåste kortas.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om konkurrens inom fjärrvärmesektorn.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ett regelverk för att förhindra korssubventionering inomfjärrvärmesektorn.2003/04:N415 av ():5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en elmarknadsreform där effektförbrukning prissätts på ettsamhällsekonomiskt korrekt sätt.Bilaga 2Program för näringsutskottets offentliga utfrågning om säkerelförsörjningDatum: Torsdagen den 19 februari 2004Tid: 09.00 - 12.00Plats: andrakammarsalProgramInledningStamnätet och utlandsförbindelsernaGeneraldirektör , svenska kraftnätKärnkraftverkens tillförlitlighetGeneraldirektör , Statens kärnkraftinspektionLeveranssäkerheten på regional och lokal nivåÖverdirektör , Statens energimyndighetFrågor från utskottets ledamöterEnergibranschens syn på säkerheten i elförsörjningen och åtgärder för attminska elavbrottenVerkställande direktör , Svensk EnergiNäringslivets syn på säkerheten i elförsörjningenVerkställande direktör , (tillika vice ordförandei organisationen - Skogen och Kemin, Gruvorna och Stålet)Konsumenternas syn på säkerheten i elförsörjningenGeneralsekreterare , KonsumentrådRegeringens syn på säkerheten i elförsörjningenStatssekreterare , NäringsdepartementetFrågor från utskottets ledamöterAvslutningBilaga 3Näringsutskottets offentliga utfrågning om säker elförsörjningStenografiska uppteckningarInledningOrdföranden: Jag får hälsa alla hjärtligt välkomna till näringsutskottetsoffentliga hearing om säker elförsörjning.Vi är glada över att så många från branschen, från myndigheter, från denpolitiska sfären och från intresseorganisationer har kunnat komma hit. Viser fram emot att den här dagen få en allsidig belysning av hur det serut när det gäller de svenska elnäten och den svenska elförsörjningen.Utskottet har tagit initiativ till denna hearing på grund av det sominträffat . Det har ju varit många elavbrott - i ,i och i . Det fenomenet kan man se också i andraländer, till exempel i och USA.Självklart vill vi bilda oss en uppfattning om vad det här beror på. talar om omregleringen, andra om för stora vinster i sektorn. Återandra talar om dåligt underhåll. Kanske korresponderar alla dessa sakerpå olika sätt. Vi vill, som sagt, bilda oss en uppfattning så att vi iframtiden kan fatta kloka beslut.Vi på podiet är jag själv, . Jag är socialdemokrat ochordförande i näringsutskottet. Och till höger om mig sitter Per ,förstevice ordförande och moderat. Till vänster om mig sitter ,andre vice ordförande och miljöpartist.Vi är, som sagt, väldigt glada över att så många har kunnat komma hit.Det krävs dock lite disciplin eftersom vi har många inbjudna. Jag skullevilja vädja till er som ska ha anföranden att hålla tiden. Också viledamöter vill ha tid här på slutet för att kunna ställa frågor, vilket vibrukar vara ganska bra på. Jag vädjar alltså till er om att ni hållertiden.Stamnätet och utlandsförbindelsernaOrdföranden: ut på plan är från svenskakraftnät. Varmt välkommen hit för en redogörelse om er syn på detta medsäker elförsörjning. Varsågod!Generaldirektör , : Jag hade tänkt berättalite grann om de åtgärder som vi är på väg att vidta med anledning avelavbrottet i . Men jag har blivit ombedd attberätta något också om hur vi arbetar med utlandsförbindelserna och medutbyggnaden av dem.Jag kan börja med en kort rekapitulation av elavbrottet den 23 september.Elavbrottet inträffade i en situation med låg belastning på stamnätet.Vi hade en belastning på ungefär 15 000 MW, vilket är drygt hälften avden belastning vi har en riktigt kall vinterdag. Det innebär alltså attvi hade goda marginaler i nätet.Dimensioneringskriterierna är sådana att stamnätet i de mest belastadesituationerna ska klara det allvarligaste felet: att det störstakärnkraftverket eller den största kraftproduktionsanläggningen faller bort,att den största ledningen upphör att fungera. Detta ska alltid klaras.Det innebär att i situationer med en mindre belastning är marginalernastörre än så.Rätt så många störningar inträffar i ett tekniskt system som stamnätet -ungefär 200 , alltså drygt en . Det beror på många saker.Den vanligaste orsaken är åska men en orsak kan också vara tekniska felav olika slag. Då ska systemet assimilera det största felet, vilket skerregelmässigt.Den 23 september inträffade alltså ett stort fel. Oskarshamn3,ett av våra största kärnkraftsblock, föll bort. Systemet började då ageraför att hantera den situationen. Vattenkraftsproduktionen i norra öka för att kompensera för detta. Det blev en annan lastfördelningpå nätet. I en sådan situation kan vi också dra i gång gasturbiner, vilkettar 10-15 minuter.Kravet på stamnätet är att efter ett sådant här stort fel skasystemet vara helt återställt och vara i samma balans som tidigare samtklara ytterligare ett stort fel. Men efter 4 1/hände ytterligareett stort fel i nätet i och med att vi fick ett fel i ett ställverk utanförVarberg. Ett ställverk är, kan man säga, ett slags trafikkorsning för detelektriska stamnätet. I och med att det här felet uppstod - en så kalladfrånskiljare havererade - fick vi ett dubbelt fel i ställverket, och tvåblock i kopplades bort från nätet.De här tre produktionsanläggningarna - 3 och de två blocken iRinghals - svarade för sammanlagt 3 000 MW, alltså av konsumtionen,balansen, i det svenska systemet. Detta i kombination med att vi hademindre anläggningar som upprätthöll spänningen i systemet gjorde att detinte längre var möjligt att ha stabilitet i stamnätet, utan vi fick ettsammanbrott på strä-ckan och söder därom.Vad vi gör i en sådan situation är att vi återuppbygger nätet från dendel som är intakt, i det här fallet norrifrån.