bet · GS01FIU13 · 2004-10-28 00:00:00 — Regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för (skr.2003/04:143) SammanfattningI skrivelse 2003/04:143 Regeringens insatser för barn och unga istatsbudgeten för lämnar regeringen en samlad översikt av de olikainsatser som utförs för barn och unga inom ramen för statsbudgetensolika politikområden. Redovisningen sker tematiskt utifrån olika områdeni barns och ungas liv.Utskottet framhåller att skrivelsen - som är den första av sitt slag -är ett betydelsefullt steg i arbetet med att tydliggöra barnperspektiveti statsbudgeten. Skrivelsen utgör en viktig utgångspunkt för fortsattutveckling av regeringens arbete kring redovisningen av barnfrågornasamt strategierna för utformning, uppföljning och utvärdering avbarnpolitiken såväl i budgetpropositionen som i framtidabudgetpropositioner. En fortsatt utveckling av metoderna för mål- ochresultatstyrning är enligt utskottets mening av avgörande betydelse förintegrering av barnperspektivet i samtliga delar av det offentligabeslutsfattandet.Vidare konstaterar utskottet att regeringen, som en del av utvecklingenpå området, har initierat arbetet med en ny skrivelse avseende insatserför barn och unga i statsbudgeten . Utskottet vidhåller samtidigtsin uppfattning att kravet på att barnfrågorna ska redovisas i enregelbundet återkommande barnbilaga till budgetpropositionen måste ansesunderordnat kravet på att redovisningen blir så aktuell och genomarbetadsom möjligt.Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna.Utskottetbehandlar också 3 motioner som har väckts med anledning av skrivelsen.Samtliga motioner avstyrks.I betänkandet finns 2 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Insatser för barn och unga i statsbudgetenRiksdagen avslår motion2003/04:Fi38 av m.fl. (m)yrkandena 1-7 ochlägger skrivelse 2003/04:143 till handlingarna.Reservation 1 (m)2. Barnbilaga i budgetpropositionenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Fi37 av m.fl. (v)och2003/04:Fi39 av och (båda mp).Reservation 2 (v, mp)den 28 oktober 2004På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), MatsOdell (kd), (), (), (), BoBernhardsson (s), (), (), HansHoff (s), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetI skrivelsen 2003/04:143 Regeringens insatser för barn och unga istatsbudgeten för lämnar regeringen en samlad översikt av insatserför barn och unga i statsbudgeten . Redovisningen sker intepolitikområdesvis, utan är tematisk utifrån olika områden i barns ochungas liv, såsom familj, hälsa, utbildning etc. Inom ramen för skrivelsenanges de olika insatser som utförs för barn och unga inom ramen förstatsbudgetens olika politikområden.Med anledning av skrivelsen har 3 motioner väckts. Förslagen i motionernaåterges i bilaga 1.Ett yttrande över skrivelsen samt över motionerna i de delar som berörutskottets beredningsområde har inkommit från socialutskottet (2004/05:SoU2y).Yttrandet återfinns i bilaga 2.Utskottets övervägandenInsatser för barn och unga i statsbudgetenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2003/04:143Regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för tillhandlingarna. Förslagen i motionen avstyrks.Jämför reservation 1 (m).SkrivelsenI regeringens skrivelse lämnas en samlad översikt av regeringens insatserför barn och unga i statsbudgeten . Redovisningen sker utifrånformuleringen av barnens rättigheter i och medutgångspunkt från barns och ungas liv. Den innehåller en tematisk genomgångav insatser på olika områden, såsom familj, hälsa, utbildning etc.Skrivelsen är avsedd att utgöra ett komplement till andra skrivelsersom regeringen tidigare lämnade utifrån målsättningen att ett barnperspektiv,med utgångspunkt i anda och intentioner, ska genomsyraalla de beslut och andra åtgärder som rör flickor och pojkar upp till18 år. Dessa skrivelser innehåller beskrivningar och bedömningar inomvarje relevant område för att få en helhetsbild av hur barnkonventionenoch dess intentioner kommer till utryck inom olika politikområden.1Skrivelserna1999/2000:137 Barn - här och . Redogörelse för barnpolitiken i Sverigemed utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter, 2001/02:166Barnpolitiken - arbetet med strategin för att förverkliga FN:s konventionom barnets rättigheter och 2003/04:47 Utveckling av den nationellastrategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter.Regeringen ser dessutom skrivelsen som ett första steg i den utvecklingsprocesssom syftar till att tydliggöra barnperspektivet i det statliga budgetarbetet.Denna process ingår som en prioriterad fråga i ett kontinuerligtutvecklingsarbete av den statliga budgetprocessen och dess olika dokumentför att ge ett bättre beslutsunderlag.Att tydliggöra barnperspektivet i statens olika verksamheter medförenligt regeringen ett omfattande arbete. Barnpolitikens sektorsövergripandekaraktär innebär att huvuddelen av de insatser som rör barn och ungautförs och redovisas inom flera politikområden på statsbudgeten. Undervissa politikområden är det uteslutande barn och unga som berörs, underandra är denna del mer begränsad. Därför anser regeringen att ett förstasteg i arbetet med att lyfta fram barnperspektivet i statsbudgeten äratt göra en sammanställning av vilka insatser för barn och unga somåterfinns i statsbudgeten (prop. 2003/04:1). På så sätt villregeringen tydliggöra situationen för barn och unga inom de politikområdendär de berörs.De olika insatser som utförs för barn och unga inom ramen av statsbudgetensolika politikområden indelas i skrivelsen i nio huvudområden:åtgärder för att förverkliga i - en nationellstrategi för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter2Proposition1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171. inklusive indirektainsatser via , samt övrigamyndigheters arbete;barn och deras familjer - direkta insatser huvudsakligen inom utgiftsområdena9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barn, 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande,15 Studiestöd samt 16 Utbildning och universitetsforskning;barn med funktionshinder - direkta insatser inom utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg;barnets rätt till hälsa - direkta insatser huvudsakligen inom utgiftsområdena9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 14 Arbetsliv, 16 Utbildningoch universitetsforskning, 22 Kommunikationer samt 24 Näringsliv;barnets rätt till utbildning - direkta insatser inom utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning;barnets rätt till skydd - direkta insatser huvudsakligen inom utgiftsområdena4 Rättsväsendet, 8 Invandrare och flyktingar samt 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorg;barnets rätt till kultur och fritid - direkta insatser inom utgiftsområde17 Kultur, medier, trossamfund och fritid;barnets rätt till delaktighet och inflytande m.m. - direkta insatserhuvudsakligen inom utgiftsområdena 1 , 16 Utbildning ochuniversitetsforskning samt 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid;barnets rättigheter i det internationella utvecklingssamarbetet - direktainsatser huvudsakligen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Regeringens redogörelse av insatserna för barn och unga innehållerframför allt redovisning av regeringens mål, insatser och resultatbedömningarinom respektive utgiftsområde i enlighet med skrivningarna ibudgetpropositionen . I flera fall kompletteras budgetpropositionensbeskrivningar med mer detaljerad information om ytterligare insatsereller nya uppdrag som regeringen beslutat om . Ävenresultat av avslutade utredningar eller pågående arbeten inomRegeringskansliet omnämns i skrivelsen.Vidare framhålls i skrivelsen att kommunsektorn ansvarar för en stordel av de verksamheter som riktar sig till barn och unga. För dessaverksamheter får kommunerna ekonomiska bidrag från staten dels inomramen för Allmänna bidrag till kommuner (utgiftsområde 25), dels i formav specialdestinerade bidrag inom andra utgiftsområden. En översiktligredovisning av utvecklingen inom de kommunala verksamheterna lämnasårligen till i en särskild skrivelse om utvecklingen inom denkommunala sektorn.Regeringen poängterar att ett anläggande av ett barnperspektiv istatsbudgeten kräver mycket mer än att bara lyfta ut och särredovisaenskilda belopp ur budgeten. Därför har man för avsikt att utveckla arbetetvidare med att göra barn och unga synliga i statsbudgeten. Samtidigtser regeringen det som en angelägen uppgift att utveckla barnperspektiveti de fakta- och statistikunderlag som bildar underlag till uppföljningaroch redovisningar av barns och ungas situation på olika nivåer i samhället.MotionenModerata samlingspartiet anser i motion Fi38 att regeringens skrivelsesaknar helhetsperspektiv. Enligt motionärerna efterlever regeringen iskrivelsen inte intentionerna att betrakta verkligheten ur barnensperspektiv. Det perspektiv som i stället används är statens och myndigheternas.Vidare presenterar motionärerna sitt partis alternativa syn på insatserför barn och unga i statsbudgeten utifrån en tematisk översikti enlighet med uppdelningen i skrivelsen. De områden som berörs imotionen är:barnkonventionen i (yrkande 1),barn och deras familjer (yrkande 2),barn med funktionshinder (yrkande 3),barns rätt till hälsa (yrkande 4),barns rätt till utbildning (yrkande 5),barns rätt till skydd (yrkande 6),barns rätt till kultur och fritid (yrkande 7).Socialutskottets yttrandeSocialutskottet begränsar sitt yttrande till fem av skrivelsens avsnitt- avsnitten 3 Åtgärder för att förverkliga i ,4 Barn och deras familjer, 5 Barn med funktionshinder, 6 Barnets rätttill hälsa och 8 Barnets rätt till skydd. Vad gäller motsvarandemotionsyrkanden (yrkandena 1-4 och 6) erinrar socialutskottet attmotionsyrkanden med likartad inriktning har behandlats och avstyrktsav utskottet. framhåller att man inte har ändratinställning i dessa frågor.Vidare nämner socialutskottet att gjorde etttillkännagivande till regeringen om behovet av en parlamentarisk utredningmed uppgift att göra en bred översyn av lagen (1993:389) om assistansersättning(bet. 2002/03:SoU19, rskr. 2002/03:193). Avslutningsvis bör nämnas attregeringen (dir. 2004:107) beslutat att tillkalla enparlamentarisk kommitté för att göra en bred översyn av personligassistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) och lagen (1993:389) om assistansersättning ().Mot den bakgrunden anser socialutskottet att finansutskottet bör avstyrkamotion Fi38 (m) yrkandena 1-4 och 6.Företrädarna för Moderata samlingspartiet biträder i avvikande meningsitt partis ställningstagande.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet konstaterar att förverkligandet av iSverige är ett långsiktigt och ständigt pågående arbete. En stor del avdetta arbete handlar om ökad kunskap och medvetenhet om barns behov ochrättigheter samt om attitydförändringar. Utskottet delar regeringensbedömning att ännu inte blivit ett självklart redskapi planering och vid beslut inom olika samhällsområden, trots att denallmänna medvetenheten om har ökat i samhället. Detfinns därför fortfarande ett stort behov av vägledning och stöd i detpraktiska barnkonventionsarbetet.Mot denna bakgrund anser finansutskottet att den aktuella skrivelsen -som är den första av sitt slag - är ett betydelsefullt steg i arbetetmed att tydliggöra barnperspektivet i statsbudgeten. Skrivelsen ger ensamlad översikt av regeringens mål, insatser och resultat vad gällerbarn och ungdomar, vilka återfinns i statsbudgeten . I och meddetta utgör den en viktig utgångspunkt för fortsatt utveckling avregeringens arbete kring redovisningen av barnfrågorna samt strategiernaför utformning, uppföljning och utvärdering av barnpolitiken såväl iårets budgetproposition som i framtida budgetpropositioner.En fortsatt utveckling av metoderna för mål- och resultatstyrning ibudgetprocessen är enligt utskottets mening av avgörande betydelse förintegrering av barnperspektivet i samtliga delar av det offentligabeslutsfattandet. Därmed delar inte utskottet motionärernas uppfattningatt regeringens skrivelse saknar helhetsperspektiv. Det bör samtidigtunderstrykas att regeringens intention med skrivelsen inte har varitatt betrakta verkligheten ur barnens perspektiv, utan att presenteraett första steg i en omfattande utvecklingsprocess som ska leda tillatt barn och unga synliggörs i statsbudgeten.I detta sammanhang vill finansutskottet erinra om att motionärernapresenterar förslag som är identiska eller i hög grad överensstämmer medyrkanden som avstyrkt minst en gång under det föregåenderiksmötet. Dessa yrkanden återfinns i nedanstående tabell. Flera av dessayrkanden kommenteras i det yttrande som överlämnats till finansutskottetav socialutskottet.Samtliga yrkanden som tas upp i ovanstående tabell avstyrks avfinansutskottet med hänvisning till att likalydande eller i hög gradöverensstämmande yrkanden har avslagits av minst en gång underdet föregående . Motiven till avslagen anges i den tidigarebehandlingen av respektive yrkande och upprepas därför inte i dettabetänkande. Det har heller inte tillkommit nya omständigheter som enligtutskottets bedömning ger anledning att ändra tidigare beslut.Utskottet anser således att inte bör ompröva tidigare beslut.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motionFi38 (m). Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggstill handlingarna.Barnbilaga i budgetpropositionenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är angeläget att arbetet med att tillföra ettbarnperspektiv i den statliga budgetprocessen fortsätter. Som en del avutvecklingen på området har regeringen initierat arbetet med en nyskrivelse avseende insatser för barn och unga i statsbudgeten för 2005.Utskottet vidhåller sin uppfattning att kravet på attbarnfrågorna ska redovisas i en regelbundet återkommande barnbilaga tillbudgetpropositionen måste anses underordnat kravet på att redovisningenblir så aktuell och genomarbetad som möjligt. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet förslagen i motionerna.Jämför reservation 2 (v, mp).MotionernaVänsterpartiet konstaterar i motion Fi37 att många förslag ibudgetproposition direkt eller indirekt påverkar barnens situation ochförutsättningar. En skrivelse som har till uppgift att gå igenom statsbudgetenur ett barnperspektiv är därför, enligt motionärerna, inte en skrivelseom vad regeringen gör för barn och unga utan ska vara en konsekvensanalysav budgetens innehåll utifrån ett barnperspektiv. Motionärerna anserdärför att regeringen bör få i uppdrag att utforma kommande skrivelsesom en barnbilaga till statsbudgeten som läggs tillsammans medbudgetpropositionerna och som innehåller en konsekvensanalys av statsbudgetenur ett barnperspektiv.I motion Fi39 av och () framhållsatt skrivelsens innehåll inte motsvarar de mål för utveckling avbarnperspektivet i beslutsfattandet som regeringen beskriver. I ställetomfattar skrivelsen endast en uppräkning av olika insatser för barn ochunga. Motionärerna anser att budgetförslagen i stället ska följas av enbeskrivning hur de kan förväntas påverka barn och unga. Därför föreslårman att statsbudgeten kompletteras med en barnbilaga där samtligadepartement tydligt markerar vilka effekter olika budgetförslag kanförväntas ha på barn och unga och där regeringens barnpolitiska ambitioneroch prioriteringar tydligt framgår.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet framhåller i sitt yttrande att förverkligandet avbarnkonventionen i är ett långsiktigt och ständigt pågående arbete.Det är angeläget att regeringen ger en både omfattande ochdjupgående redovisning av hur barnens situation utvecklas. Socialutskottetdelar bedömningen att en sådan information bör vara baserad på ettfylligt statistiskt underlag.Vidare konstaterar socialutskottet att finansutskottet vid flera tillfällennoterat det omfattande utvecklingsarbete som pågår när det gällerstatsbudgetens utformning i syfte att ge ett bättre beslutsunderlag.Detta arbete omfattar också målet att lyfta fram barnperspektivet istatens olika verksamheter. Såväl finansutskottet som socialutskottethar redovisat uppfattningen att kravet på att barnfrågorna ska redovisasi en särskild regelbundet återkommande barnbilaga till budgetpropositionenmåste anses underordnat kravet på att redovisningen blir så aktuell ochgenomarbetad som möjligt.Med hänsyn till det anförda anser socialutskottet att det inte behövsnågot tillkännagivande till regeringen av det slag som efterfrågas imotionerna Fi37 (v) och Fi39 (mp). Motionerna bör avslås.Företrädarna för och de gröna biträder i engemensam avvikande mening sina partiers ställningstagande.Finansutskottets ställningstagandeKunskap och medvetenhet om barnets rättigheter och behov är en viktigförutsättning för att öka barnperspektivet i samhällets verksamheteroch föra en politik som är bra för barn och ungdomar. Barns och ungdomarsverklighet förändras i takt med de förändringar som sker iomvärlden. Samhällets barnpolitik måste därför i så stor utsträckningsom möjligt anpassas till dessa nya förhållanden i syfte att ge barn såbra uppväxtförhållanden som möjligt. I detta arbete är FN:s konventionom barnets rättigheter en viktig utgångspunkt.Finansutskottet vill erinra om att en av målsättningarna i regeringensnationella strategi för att förverkliga är attkonventionen ska vara ett aktivt instrument och genomsyra allt beslutsfattandeinom som rör barn. Denna målsättning har vidareutvecklatsi regeringens senaste bedömning av den nationella strategin.3Skrivelse2003/04:47, s. 20-23. I enlighet med efterföljande redovisning ibudgetpropositionen för 20054Proposition 2004/05:1, volym 6, utg.omr. 9,s. 101-108. kan utskottet konstatera att det strategiska arbetet medatt förverkliga fortgår med förnyad intensitet. Blandde främsta målen för barnpolitikens inriktning finner utskottettydliggörandet av barnperspektivet i statsbudgeten. Dessutom avser regeringenatt vidta åtgärder för att utveckla riktlinjer för barnkonsekvensanalyseri kommittéarbetet samt fortsätta att följa upp myndigheternas arbetemed att integrera ett barnperspektiv i verksamheterna. En arbetsgruppmed uppgift att utveckla indikatorer för att mäta effekterna av gjordainsatser ska tillsättas.Finansutskottet anser att det är angeläget att regeringen utvecklararbetet med att integrera ett barnperspektiv i statsbudgeten. De ibudgetpropositionen aviserade fortsatta utbildningsinsatserna ochmetodutvecklingen är viktiga inte bara för att driva på den positivautvecklingen inom . De har också avgörande betydelse föratt få in ett barnperspektiv som en naturlig del av det offentligabeslutsfattandet på samtliga nivåer såväl inom olika myndighetssektorersom i kommunsektorn. I det sammanhanget ser utskottet regeringens strävanatt utveckla och driva på barnkonventionsarbetet på nationell nivå delsgenom förbättrad mål- och resultatstyrning av myndigheterna, dels genomutökat stöd till myndigheterna som ett viktigt inslag.Att ge statsbudgeten ett barnperspektiv är ett omfattande arbete sominnefattar flera steg. Den nu föreliggande skrivelsen har till syfteatt göra en sammanställning av insatser för barn och unga som återfinnsi budgetpropositionen . Därmed utgör skrivelsen enligtfinansutskottets mening ett viktigt första steg i processen att lyfta frambarnperspektivet i statens olika verksamheter. Med tanke på processenskomplexitet är det rimligt att den första skrivelsen inte innehåller enfullständig analys av statsbudgeten utifrån ett barnperspektiv. Utskottetanser emellertid att en djupare analys måste vidareutvecklas införkommande budgetprocesser. Ett andra steg bör därför innefatta att tydliggörabarn och unga inom de politikområden där de berörs. En vidareutvecklingbör därefter ta sikte på att göra konsekvensbeskrivningar för barn ochunga av olika satsningar och även nedskärningar i statsbudgeten. Utskottetförutsätter att regeringen inom ramen för denna utvecklingsprocessregelbundet kommer att redovisa för resultaten av arbetet medatt tydliggöra barnperspektivet i statsbudgeten.I enlighet med information som finansutskottet inhämtat från Regeringskansliethar regeringen redan inför sammanställningen av årets budgetpropositioninitierat arbetet med att framställa en ny barnskrivelse. Den kommandeskrivelsen ska i större grad fokusera på att tydliggöra och analyserade relevanta insatserna inom de politikområden där barn och unga berörs.Skrivelsen kan enligt planerna överlämnas till som ettkomplement till den aktuella budgetpropositionen redan under de förstamånaderna 2005.Mot bakgrund av det omfattande utvecklingsarbete kring redovisningen avbarnfrågorna samt strategierna för utformning, uppföljning och utvärderingav barnpolitiken som pågår inom finner finansutskottet,i likhet med socialutskottet, ingen anledning att frångå sina tidigareställningstaganden. vidhåller därmed sin uppfattningatt kravet på att barnfrågorna ska redovisas i en regelbundet återkommandebilaga till budgetpropositionerna måste anses underordnat kravet på attredovisningen blir så aktuell och genomarbetad som möjligt.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrker finansutskottet förslagen imotionerna Fi37 (v) och Fi39 (mp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Insatser för barn och unga i statsbudgeten, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om insatser för barn och unga i statsbudgeten.Därmed bifaller motion2003/04:Fi38 av m.fl. (m) yrkandena 1-7 ochlägger skrivelse 2003/04:143 till handlingarna.StällningstagandeVi anser att regeringens barnskrivelse saknar helhetsperspektiv.Intentionerna att betrakta verkligheten ur barnens perspektiv efterlevsinte av regeringen, utan det perspektiv som används är statens ochmyndigheternas. Enligt vår uppfattning ska relationen mellan offentligamyndigheter och barn aldrig vara viktigare än relationen mellan barnoch föräldrar.Vi är övertygade om att de många problem som drabbar barn och ungdomarinte kan lösas om de inte ses i sitt sammanhang. Barn som lever ifattigdom och utanförskap har i själva verket drabbats av arbetsmarknads-,bidrags- och integrationspolitikens misslyckanden. Missbruk bland barnoch ungdomar är resultatet av en misslyckad narkotikapolitik. Barn somfår vänta i vårdköer är ett uttryck för att tillgängligheten till vårdenär bristfällig överlag. Barn som av olika anledningar far illa i skolanoch barnomsorgen ser sina möjligheter försvinna när valfrihet ochalternativ motarbetas. De flesta problem som drabbar barn kan inte lösasgenom att göra barn till ett särskilt politikområde. I de allra flestafall måste de problem som drabbar barn ses i sitt sammanhang för attkunna lösas till barnens fördel.Det är därför vår uppfattning att den politik som förespråkas av Moderatasamlingspartiet sätter barn i fokus och stärker barnens ställning isamhället. Våra förslag till omfattande åtgärder för att förbättrainsatserna för barn och unga, vilka vi har presenterat i samband med denallmänna motionstiden och sammanfattat i vår motion Fi38 (m),stärker barnens rättigheter på alla plan. Av dessa angelägna förslagvill vi här nämna en reformerad assistansersättning, ett individualiseratstöd till funktionshindrade, en nationell vårdgaranti, kvalitetscertifieradeåtgärdsprogram mot mobbning samt likställda villkor för kulturföreningaroch idrottsföreningar.Vi anser att som sin mening ska tillkännage för regeringenvad vi har framfört om insatser för barn och unga i statsbudgeten. Dettainnebär att bifaller motion Fi38 (m) yrkandena 1-7.2.