bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Förbarnets bästa är det viktigt att båda föräldrarna ärdelaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar förbarnet. I detta sammanhang är jämställdheten mellankvinnor och män av central betydelse. Engrundläggande strävan är att skapa förutsättningarför jämlika uppväxtvillkor för alla barn.Hög sysselsättning, jämställdhet, god barnomsorgoch en stödjande familjepolitik är grundläggandefaktorer som påverkar barnafödandet. Barnafödandethar ökat stadigt . Antalet föddabarn beräknas bli drygt 101 000. Det krävsenligt regeringen goda förutsättningar för attföräldrar skall kunna kombinera barn medförvärvsarbete och för ett fortsatt högtbarnafödande.I propositionen aviseras nu ytterligareförbättringar. Regeringen avser att föreslå attbarnbidraget höjs med . Regeringenavser att föreslå ett flerbarnstillägg med100 kr för det andra barnet och attflerbarnstillägget höjs med fr.o.m. dettredje barnet. Regeringen avser även att föreslåhöjd lägsta nivå inom föräldrapenningen från 60 krper dag till per dag för barn födda fr.o.m.den 1 juli 2006. Regeringen avser även att föreslåhöjt inkomsttak i föräldraförsäkringen från 7,5 till10 prisbasbelopp fr.o.m. den 1 juli 2006.I augusti i år presenterade en arbetsgrupp inomRegeringskansliet en rapport om ekonomiskt utsattabarn (Ds 2004:41). Rapporten visar att barn tillensamstående föräldrar och barn till utrikes föddaföräldrar är överrepresenterade i denna grupp.Samtidigt visar rapporten att vid en internationelljämförelse är svenska barns ekonomiska situationmycket god. I rapporten identifieras arbetsmarknadenoch den generella välfärden som särskiltbetydelsefulla för att förbättra den ekonomiskasituationen för barnfamiljer. Rapporten kommer attutgöra underlag för regeringens arbete med att delsminska andelen barn som lever i familjer med svagekonomi, dels förbättra förhållandena för dessabarn. har avsattsför reformer för barn, varav hartillförts politikområdet för reformer avseende barni ekonomiskt utsatta familjer.Regeringens ambition är att fortlöpandemodernisera socialförsäkringslagstiftningen ochanpassa den till den verklighet familjer lever i.Regeringen har bl.a. tillsatt enutredning om föräldraförsäkringen (dir. 2004:44).Översynen skall göras med utgångspunkt i attföräldraförsäkringen skall verka för barnets bästaoch bidra till en ökad jämställdhet mellan könen.Utredaren skall se över hur föräldraförsäkringenbättre kan bidra till att barnen får tillgång tillbåda sina föräldrar. Det handlar dels om hur denpåverkar båda föräldrarnas möjligheter att ta ansvarför barnet, dels om hur den påverkar föräldrarnasmöjligheter att delta på arbetsmarknaden på likavillkor.MotionerKristdemokraternaGöran m.fl. (kd) begär i motion Sf363 yrkande 30beslut om införande av som omfattaralla barn. För varje barn som fyllt tilldelasbarnets föräldrar eller vårdnadshavare 300 dagar.Varje barndag är värd . Barndagarna skallkunna tas ut som hel, trefjärdedels, halv,fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodagskall också två, tre eller fyra barndagsbelopp kunnatas ut, dvs. maximalt per dag. Barndagarnafördelas till vardera föräldern, menkan överlåtas fritt dem emellan. En ensamvårdnadshavare får . Barndagarna skallockså, om föräldrarna så önskar, kunna överlåtastill annan fysisk person som föräldrarna väljer,eller till en juridisk person som inte får del avnågot offentligt stöd för att bedriva barnomsorg.Vidare skall barndagarna kunna sparas tills barnetfyllt . Till ett nytt anslag Barndagar yrkas enligt motion Sf363 yrkande 44 idenna del.I samma motion anges även målen medfamiljepolitiken. Utgångspunkten är barnen och derasbehov av sina föräldrar. I motionen framhållsfamiljens oersättliga ställning och uppgift isamhället. Föräldrarollen måste uppvärderas genompolitiska beslut och attitydbildning, ochlagstiftningen och de sociala och ekonomiskastödformerna måste utformas så att de innebär ettstöd för stabila relationer. I utformningen avfamiljepolitiken skall ensamstående föräldrarsspeciella situation och förutsättningar beaktas.Hemarbetet skall uppvärderas genom att hänsyn tastill det i pensions- och socialförsäkringshänseende.Eftersom nuvarande system har flera brister frånbåde fördelnings- och valfrihetssynpunkt behövs enfamiljepolitisk reform. I motionen, yrkandena 1-4,12-13 och 41, begärs tillkännagivanden omovanstående.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf359 yrkande4 ett tillkännagivande om att ge föräldrar ansvaroch resurser att själva utforma sin vardag och väljabarnomsorgsform och att de ekonomiska villkoren föratt ta hand om barn måste vara gynnsamma.Kristdemokraternas förslag om barndagar ger enligtmotionärerna föräldrarna denna valmöjlighet.Torsten m.fl. (kd) begär i motion Sf354yrkande 2 ett tillkännagivande om barndagar sommöjliggör för ensamstående föräldrar att bl.a. gåned i arbetstid. Vidare begärs i yrkande 6 attfamiljestödet skall ha en bättre fördelningspolitiskprofil och gynna dem som behöver det bäst.I motion Sf286 av Skånberg (kd) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att stödjaflerbarnsidealet. Motionären anser atttvåbarnsidealet måste ersättas av ett trebarnsideal.Eftersom barnfamiljerna måste få bättre ekonomiskaförutsättningar vid barnafödande begärs i yrkande 2ett tillkännagivande om resurser till barnfamiljernagenom bl.a. barnbidrag. I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om att låta konsekvenspröva varjebeslut som regering och riksdag tar för att se hurdet gagnar och påverkar familjen.VänsterpartietLars m.fl. (v) begär i motion Sf263 yrkande 1ett tillkännagivande om att politikområdet börbenämnas Ekonomisk barnpolitik eftersomfamiljebegreppet som det används inom politikområdetutgår från kärnfamiljen som norm. Motionärerna villkomma bort från denna fastlåsning och i ställetsätta barnen i centrum. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om ändrad målformulering förutgiftsområdet. Politiken bör även bidra till enutveckling mot ökad jämställdhet i samhället. Iyrkande 7 begärs ett tillkännagivande om attregeringen skall återkomma med en handlingsplan förhur barn till ensamstående föräldrar ekonomisktskall jämställas med barn som har båda sinaföräldrar.Camilla m.fl. (v) begär i motionSf297 ett tillkännagivande om att regeringen böråterkomma till med en strukturell analysoch ett handlingsprogram som syftar till attförbättra situationen för ensamstående mödrar.Övrig motionMargareta m.fl. (s) begär i motion Sf328ett tillkännagivande om behovet av kunskap omensamföräldrars behov samt möjligheten att följa upphur aviserade bidragshöjningar påverkar barnenssituation i familjer med en förälder.Utskottets ställningstagandeSom utskottet tidigare uttalat (senast i bet.2003/04:SfU1) är föräldrarna i regel de viktigastepersonerna i barnens liv. Hur föräldrarna mår ochhur deras ekonomi ser ut påverkar i hög grad barnensvälbefinnande, och i det sammanhanget är samhälletsstöd till barnfamiljerna av avgörande betydelse.Enligt utskottets mening måste barnens bästa bådesättas i centrum och vara utgångspunkten förfamiljepolitikens utformning. Samhällets insatsermåste inriktas på att skapa förutsättningar förjämlika uppväxtvillkor för alla barn. Det kan uppnåsdels genom att stödja föräldrarna att klara deekonomiska åtaganden som är viktiga under barnensuppväxttid, dels genom att erbjuda möjligheter attkombinera föräldraskap med förvärvsarbete ellerstudier.Utskottet anser att barnbidraget med dessomfördelande effekter och stora träffsäkerhet är enviktig del av det familjeekonomiska stödet. Detbidrar till att resurser omfördelas över livscykelnoch mellan familjer med och utan barn. Ävenföräldraförsäkringssystemet har en godfördelningspolitisk effekt som det gerutrymme för flexibla lösningar för olikafamiljesituationer. Utrymmet för flexibla lösningarär betydelsefullt, inte minst mot bakgrund av attbarn växer upp under många olikafamiljeförhållanden. Utskottet instämmer iregeringens åsikt attsocialförsäkringslagstiftningen måste moderniserasoch anpassas till den verklighet familjer lever i.I takt med att samhällsekonomin förbättrats harriksdagen beslutat om en radinsatser för att förbättra den ekonomiskasituationen för barnfamiljerna, bl.a. genom höjdabarnbidrag och utbyggnad av föräldraförsäkringen.Även åtgärder vidtagna utanför politikområdet, t.ex.införandet av maxtaxan inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen, har fått stor betydelse förbarnfamiljernas ekonomi. Utskottet konstaterar medtillfredsställelse att antalet födda barn i Sverigeökat i stort sett sedan 1999.Befolkningsstatistiken visar att antalet födda barnökar mer än vad som tidigare prognostiserats. Förett fortsatt ökat barnafödande anser utskottet detvara av avgörande betydelse att samhället fortsätterarbetet med att skapa goda förutsättningar för attföräldrar skall kunna kombinera familjeliv medförvärvsarbete eller studier. Genom de satsningarsom kommer att göras på barnfamiljerna de närmasteåren anser utskottet att det erbjuds ytterligareförbättrade förutsättningar för unga människor attkunna kombinera barn med familjeliv.I propositionen framhålls att det är viktigt attse de familjepolitiska stöden ur ett långsiktigtdynamiskt perspektiv. De bör utformas så attbarnfamiljernas handlingsutrymme och möjligheter attsjälva påverka sin ekonomiska situation är stort.Regeringens resultatbedömning visar att barnfamiljeri genomsnitt har en något lägre ekonomisk standardän familjer utan barn. Bilden är dock inte entydigoch skillnaderna är stora vid en jämförelse av olikatyper av hushåll då hänsyn tas till ålder. I dennyligen utkomna rapporten om ekonomiskt utsatta barnkonstateras att det finns barnfamiljer somfortfarande har en svår ekonomisk situation. Medanledning av rapporten har utskottet bl.a. inhämtatinformation från . I likhet medregeringen anser utskottet att en grundläggandesträvan måste vara att skapa förutsättningar förjämlika uppväxtvillkor för alla barn och att det ären prioriterad uppgift att minska andelen familjersom lever i utsatta situationer.Enligt vad som anges i propositionen kommerrapporten att utgöra underlag i regeringens arbetemed att dels minska andelen barn som lever ifamiljer med svag ekonomi, dels förbättraförhållandena för dessa barn.Med det anförda får motionerna Sf363 yrkandena 12,Sf354 yrkande 6, Sf263 yrkande 7, Sf297 och Sf328anses tillgodosedda och avstyrks. Utskottet anseratt också motion Sf363 yrkandena 1-4 i huvudsak fåranses tillgodosedd med vad ovan anförts bl.a. ombarnens bästa och föräldrarnas betydelse. Motionenavstyrks.Som utskottet tidigare uttalat (bet. 2003/04:SfU1)är en väl utbyggd familjepolitik ett viktigt medelför att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män.Både kvinnor och män skall kunna vara föräldrar ochta det dagliga ansvaret för sina barn somde förvärvsarbetar. Utskottet välkomnar den undervåren 2004 tillsatta utredningen omföräldraförsäkringen. En översyn skall göras sombl.a. skall bidra till en ökad jämställdhet mellankönen. För övrigt anser utskottet attfamiljepolitiken skall bidra till en ökadjämställdhet i samhället men att detta intespecifikt behöver anges i målformuleringen. Med detanförda får motion Sf263 yrkande 2 ansestillgodosedd och avstyrks.När det gäller frågan om benämning avpolitikområdet har utskottet förståelse förmotionärernas uppfattning att den nuvarandebenämningen inte är helt korrekt. Utskottet anseremellertid att det i första hand får ankomma påregeringen att avgöra om ett byte av benämning påpolitikområdet bör ske. Med detta får motion Sf263yrkande 1 anses åtminstone delvis tillgodosedd ochavstyrks.Något skäl till att införa barndagar kan utskottetinte se. Föräldraförsäkringen med dess trettonmånader med belopp motsvarande föräldernssjukpenning jämte med per dag ikombination med maxtaxereformen ger enligt utskottetbetydligt bättre förutsättningar för föräldrar attförena förvärvsarbete med föräldraskap.Med det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf363 yrkandena 13, 30, 41 och 44 i dennadel, Sf286 yrkandena 1-2 och 4, Sf354 yrkande 2 ochSf359 yrkande 4.21:1 Allmänna barnbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 21:1Allmänna barnbidrag. Därmed bör riksdagenavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden om bl.a. delatbarnbidrag.Jämför reservation 64 (v).Gällande ordningFrån och med utges barnbidrag med11 per barn och år eller per månad.Från och med samma tidpunkt höjdesflerbarnstillägget till för dettredje barnet, till för det fjärdebarnet och till för det femte ochvarje ytterligare barn.Förlängt barnbidrag utbetalas med samma belopp sombarnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det att barnethar fyllt om barnet studerar vid grundskolaeller deltar i viss annan motsvarande utbildning.PropositionenFrån anslaget bekostas de allmänna barnbidragen,dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängtbarnbidrag. Enligt regeringen bidrar barnbidragentill uppfyllelsen av målet att skillnaderna i deekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med ochutan barn skall minska inom ramen för den generellavälfärden. Barnbidraget är ett generellt stöd ochskapar inga marginaleffekter. Systemet är vidarelätt att överblicka samt enkelt och billigt attadministrera. Barnbidraget har också höglegitimitet.Barnfamiljernas ekonomi har förbättrats genom attbarnbidraget och flerbarnstillägget höjts under 2000och 2001. Sammantaget uppgår dessa satsningar till4,4 miljarder kronor.Regeringen har för avsikt att göra ytterligaresatsningar på barnfamiljerna och avser att föreslåatt barnbidraget höjs med från 2006.Regeringen avser att föreslå ettflerbarnstillägg med för det andra barnet ochatt flerbarnstillägget höjs med fr.o.m. dettredje barnet.Utgiftsutvecklingen är främst beroende avbidragets nivå och antalet födda barn. Under 2003uppgick utgifterna för anslaget till 20 956 miljonerkronor. Det innebär att utgifterna detta årundersteg anslaget med . Förinnevarande år beräknas utgifterna till , vilket är ca 22 miljoner kronorhögre än anvisat anslag.I propositionen föreslås att till anslaget 21:1 Allmännabarnbidrag anvisar ett ramanslag på 20 842 miljonerkronor.Enligt vad som anges i propositionen anserregeringen det angeläget att få effekterna av enkönsneutral lagstiftning vad gäller det allmännabarnbidraget och flerbarnstillägget analyserade.Regeringen har därför uppdragit åt RFV att analyseraoch pröva förutsättningarna för en mer könsneutrallagstiftning avseende dessa förmåner. Översynenskall göras med utgångspunkt i att regelverket kringbarnbidraget även fortsättningsvis skall vara enkeltatt tillämpa och administrera samt åtnjuta en höglegitimitet. Analysen skall utgå från ettbarnperspektiv. En redovisning av uppdraget skallöverlämnas till senast den 15mars 2005.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005ModeraternaPer m.fl. (m) begär i motion Sf346yrkande 7 i denna del att anvisar mer än vad regeringen föreslagit. Iyrkande 1 samma motion begärs beslut om införande avett extra barnbidrag per barn för ensamståendeföräldrar respektive studerande föräldrar.Motionärerna vill ersätta bostadsbidraget med ettextra, icke inkomstprövat, barnbidrag per barn förensamstående respektive studerande föräldrar. Förden förälder som både är ensamstående och studerandeskall två extra barnbidrag per barn kunna utgå.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf368yrkande 1 i denna del att anvisar mer än vad regeringen föreslagit. Iyrkande 2 samma motion begärs beslut om att höjabarnbidraget med fr.o.m. den 1januari 2005. I yrkande 3 samma motion begärs etttillkännagivande om att fördubbla barnbidraget förbarn i åldern under perioden 2005-2008.Fördubblingen av barnbidraget skall ske i fyra steg- 2005, 2006, 2007 och 950 kr2008.Övriga motionerI motion Sf204 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att ensamståendepappor skall få del av barnbidraget i den omfattningsom motsvarar deras del av umgänget med barnet. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag bör göraskönsneutral.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf263 yrkande 8ett tillkännagivande om delat barnbidrag.Föräldrarna bör gemensamt kunna begära att fåbarnbidraget delat vid växelvis boende. Regeringenbör, enligt motionärerna, ta hänsyn till denna frågai kommande behandling om reformering avunderhållsstödet.I motion Sf216 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om att barnbidraget inteper automatik skall betalas ut till mamman. Delatbarnbidrag bör av jämställdhetsskäl ochbarnpolitiska skäl införas. Enligt motionärerna bördetta även omfatta sammanboende vårdnadshavare.I motion Sf244 av och () begärs ett tillkännagivande om att delatbarnbidrag bör gälla vid delad vårdnad och växelvisboende.I motion Sf396 av och () begärs ett tillkännagivande om delatbarnbidrag av jämställdhetsskäl och barnpolitiskaskäl. Enligt motionärerna bör det gälla oavsett omföräldrarna sammanbor eller ej.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:1 Allmänna barnbidragEnligt utskottets mening fungerar det nuvarandebarnbidragssystemet väl. Det har hög legitimitet,administrationskostnaden är låg och risken förfelaktigt utnyttjande liten.Barnfamiljernas ekonomi har sedan år 2000förbättrats genom bl.a. flera höjningar avbarnbidraget och flerbarnstillägget. Därtillinfördes maxtaxa i barnomsorgen 2002.Enligt utskottet måste emellertid arbetet med attförbättra de ekonomiska villkoren för barnfamiljerfortsätta. Som nämnts ovan finns det fortfarandegrupper, t.ex. ensamstående föräldrar med barn, somhar en tung ekonomisk situation. De generellabidragen, däribland barnbidraget, har stor betydelseför de barnfamiljer som har det sämst ställt.Utskottet välkomnar regeringens aviseradeförbättringar av barnbidraget och flerbarnstilläggenfrån 2006. Däremot anser inte utskottet attbostadsbidraget skall ersättas med ett extrabarnbidrag per barn för ensamstående respektivestuderande föräldrar. Vidare finns det, enligtutskottets bedömning, inte ekonomisktutrymme för andra reformer inom anslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. Utskottet avstyrker därmedmotionerna Sf346 yrkandena 1 och 7 i denna del ochSf368 yrkandena 1 i denna del, 2 och 3.Övriga motionerI flera motioner föreslås att barnbidraget somhuvudregel skall delas mellan föräldrarna medan deti andra motioner föreslås att så skall ske vidväxelvis boende. De skäl som anförs är i huvudsak avjämställdhets- och barnpolitisk karaktär. Vidareföreslås i en motion att lagen om allmännabarnbidrag bör göras könsneutral.Ovan har redogjorts för RFV:s uppdrag attanalysera och pröva förutsättningarna för en merkönsneutral lagstiftning avseende det allmännabarnbidraget och flerbarnstillägget. Utskottet delaruppfattningen att det är angeläget att få effekternaav en könsneutral lagstiftning vad gällerbarnbidraget och flerbarnstillägget analyserade.Utskottet anser att RFV:s uppdrag bör avvaktas.Med det anförda får motionerna Sf204 yrkandena 1och 2, Sf263 yrkande 8, Sf216, Sf244 och Sf396 ivarje fall till viss del anses tillgodosedda ochavstyrks.21:2 FöräldraförsäkringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 21:2Föräldraförsäkring. Därmed bör riksdagenavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör även avslå motionsyrkandenbl.a. om delad föräldraförsäkring, omöverlåtelse av föräldraförsäkringsförmånersamt om generell graviditetspeng.Jämför reservationerna 65 (fp), 66 (v, mp),67 (v), 68 (m, fp, kd, c), 69 (kd), 70 (v),71 (kd), 72 (m, fp, kd, c), 73 (fp, c), 74(c), 75 (fp) och 76 (kd).Gällande ordningFöräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband medbarns födelse, tillfällig föräldrapenning ochhavandeskapspenning.Sedan den 1 januari 2002 utges föräldrapenning medtotalt i anslutning till barns födelseeller adoption. När båda föräldrarna ärvårdnadshavare har de rätt till hälften var av dettotala antalet ersättningsdagar. En förälder kanöverlåta rätten till föräldrapenning till den andraföräldern med undantag av medsjukpenningbelopp, de s.k. mamma- ochpappamånaderna.Ersättning utges av SGI under 390 dagar.En förutsättning är dock, såvitt gäller de första180 ersättningsdagarna, att föräldern under minst240 dagar i följd före barnets födelse eller denberäknade tidpunkten för födelsen har varitförsäkrad för en sjukpenning över lägstanivån (60 krper dag) och skulle ha varit det omförsäkringskassan känt till samtliga förhållanden.Ersättning utges dock alltid lägst enligtgrundnivån, som är per dag. Utöver de 390dagarna utges med ersättning enligtlägstanivån.Vid flerbarnsfödsel utges föräldrapenning underytterligare för varje barn utöver detförsta, varav enligt lägstanivån. För varjebarn utöver det andra utges föräldrapenning medbelopp motsvarande förälderns sjukpenning församtliga tillkommande dagar.Föräldrapenning kan utges som hel, tre fjärdedels,halv, en fjärdedels och en åttondels förmån.Tillfällig föräldrapenning kan utges till enförälder som behöver avstå från förvärvsarbete förexempelvis vård av sjukt barn , i vissafall även vid vård av barn . Tillfälligföräldrapenning kan även utges när barnets ordinarievårdare är sjuk, när en förälder behöver följa medbarnet till barnavårdscentral m.m. samt till någonav föräldrarna vid vårdbehov som uppkommer när denandra föräldern besöker läkare med ett annat barn.En förälder kan överlåta tillfälligföräldrapenning till en annan försäkrad som avstårfrån förvärvsarbete för att vårda barnet om det ärsjukt eller om den ordinarie vårdaren är sjuk. Ävenensamstående förälder som själv är sjuk kan låta enannan person vårda det sjuka barnet och fåtillfällig föräldrapenning.Tillfällig föräldrapenning kan utges under 120dagar per barn och år, varav vidordinarie vårdares sjukdom eller smitta.Förälder till barn som omfattas av lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) har rätt till tillfälligföräldrapenning i form av per barnoch år från barnets födelse till dess barnet fyller16 år för besök i barnets skola eller fritidshem.Pappan har en särskild rätt till tillfälligföräldrapenning under i samband medbarns födelse eller adoption. kani vissa fall besluta att en annan försäkrad än enfader eller moder som avstår från förvärvsarbete isamband med barns födelse eller adoption skall fårätt till tillfällig föräldrapenning.Tillfällig föräldrapenning utges av SGIoch kan, liksom föräldrapenning, utges som hel, trefjärdedels, halv, en fjärdedels och en åttondelsförmån.Havandeskapspenning kan utges till blivande mödrarsom under graviditetens senare del inte kanfortsätta sitt vanliga arbete och inte heller kanomplaceras. Förmånen utges tidigast fr.o.m. densextionde dagen före och längst t.o.m. den elftedagen före den beräknade tidpunkten för barnetsfödelse. Även havandeskapspenning utges avSGI.PropositionenFöräldraförsäkringen syftar till att ge bådaföräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbeteeller studier med föräldraskap.Av propositionen framgår att regeringen anser attföräldraförsäkringen väl fyller målet att bidra tillatt minska skillnaderna i de ekonomiska villkorenmellan familjer med och utan barn genom attunderlätta för båda föräldrarna att kombineraförvärvsarbete med familj. Från och med den 1januari 2004 höjdes grundnivån inomföräldrapenningen . Regeringenavser att föreslå höjd lägstanivå inomföräldrapenningen från per dag till perdag för barn födda fr.o.m. den 1 juli 2006.Regeringen avser även att föreslå höjt inkomsttak iföräldraförsäkringen från 7,5 till 10 prisbasbeloppfr.o.m. den 1 juli 2006.Uttaget av föräldrapenningdagar i samband medbarns födelse utgjorde av dettotala uttaget av dagar inom föräldraförsäkringen.Under 2003 utbetalades ca 40 miljoner dagar medföräldrapenning, vilket var 2 miljoner fler dagar änåret innan. Medelersättningen 2003 var perersatt dag. Av dem som fickföräldrapenning var män, vilket kan jämförasmed 2002.Tillfällig föräldrapenning betalades ut för 5,7miljoner dagar . Männens andel av dagarför vård av barn var .