bet · GR01KRU7 · 2004-03-02 00:00:00 — Motionärerna tar ocksåupp situationen för unga koreografer.Motionsförslaget syftar till att staten skall göradet möjligt för denna yrkesgrupp att etablera sig(yrkande 20).Tre motionsyrkanden syftar till samverkan m.m. pådansområdet.I motion 2002/03:Kr373 (v) föreslås att DansensHus skall få i uppdrag att bilda ett dansnätverk ilandet. Inom nätverket skulle den producerade danseni landet och internationella gästspel kunna görastillgängliga för en bredare publik. Nätverket skullekunna knyta till sig dansproducenter ochinternationella kontakter för exempelvissamproduktioner mellan olika länder. Ett gemensamtpublik- och informationsarbete inom nätverket skullekunna marknadsföra dansen och nå ovana dansbesökare(yrkande 15).I motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 8 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 9 föreslås att ett antalregionalt placerade danskompanier skall inrättas,vilka kan täcka en stor del av landet med sinverksamhet utan alltför långa resor för vare sig deagerande eller publiken. Dessa professionelladanstrupper skulle kunna tjäna som förebilder förandra dansare och samverka så att hela landet skullekunna ges ett större utbud än det som hittillskunnat erbjudas genom försorg.I motion 2002/03:Kr373 (v) begärs att en utvärderingskall göras av dansens faktiska kostnadsutveckling.Motionärerna vill veta om de statliga anslagensstorlek svarar mot den verksamhet som bedrivs viddansinstitutioner och i fria dansgrupper. En sådanutvärdering bör - menar motionärerna - ge underlagtill en diskussion om vad anslagen skall användastill (yrkande 16).Utskottets ställningstagandeSom redovisats i det föregående har regeringennyligen gett i uppdrag att utarbeta etthandlingsprogram för den professionella dansen.Uppdragets formulering visar att handlingsprogrammetskall omfatta hela dansområdet, vilket kan spännaöver flera samhällssektorer, exempelvis kultur,utbildning och arbetsmarknad, och att det skallutarbetas i samråd med dansområdets centralaaktörer. I uppdraget ingår också att Kulturrådetskall föreslå mål för de danspolitiska insatserna påkortare och . kan också lämnaförslag till konkreta åtgärder inom olikapolitikområden. Roll- och ansvarsfördelningen pådansområdet mellan staten, landstingen ochkommunerna skall uppmärksammas särskilt. Uppdragetskall redovisas för regeringen senast den 1 december2004.Utskottet konstaterar att avsikten med uppdragetär att skapa större tydlighet och bredare förankringför kommande insatser på dansområdet. Utskottetutgår från att de frågor som tagits upp motionsvägent.ex. då det gäller danskonstens förutsättningar ochutveckling, tillgången till scener, koreografersarbetssituation samt den professionella folk- ochvärldsdansens situation kommer att uppmärksammasinom ramen för uppdraget. Med hänvisning till attresultatet av uppdraget och regeringens beredningdärav inte bör föregripas avstyrker utskottetmotionerna /03:Kr373 (v) yrkandena 12, 13, 14och 20 och 2003/04:Kr292 (v) yrkande 4.Genom inrättandet av i allt väsentligt de motionsyrkanden somsyftar till samverkan m.m. på dansområdet. DansnätSverige har fått ett nationellt uppdrag på områdetsamtida dans. Målet för Dansnät är attsprida danskonst av hög kvalitet i landet. Alla,inte bara de som bor i stora städer, skall hamöjlighet att se och arrangera all slags dans, bådesvenska och internationella gästspel. Med DansensHus i som nav kan såväl nationella sominternationella dansföreställningar av högkonstnärlig kvalitet ges i landet. Arrangörernaväljer ut de föreställningar som de vill erbjuda sinpublik med utgångspunkt i skiftande lokalaförutsättningar och resurser. Dansnät Sverigearbetar även med att sprida fördjupad kunskap omdanskonsten genom föreläsningar, workshops,publiksamtal m.m.Här bör också nämnas de möjligheter för spridningav dansen som öppnats genom det utökade turné- ocharrangörsstödet på dansområdet. harkunnat lämna bidrag till det regionala dansnätverketDansspridning i som är ensammanslutning av danskonsulenter ochteaterkonsulenter med som nav.Därigenom kan detta nätverk föra utdansföreställningar för olika åldrar iMellansverige. Vidare utgör Turnéslingan ett nätverkbestående av fria dansscener i , ochStockholm, som genom stöd fåttmöjlighet att byta nya svenska dansverk medvarandra. (Dessa uppgifter härrör frånpressmeddelanden från . )Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt skall avslå motionerna 2002/03:Kr236(m) yrkande 8, 2002/03:Kr373 (v) yrkande 15 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 9.Utskottet anser att även skall avslåyrkande 16 i motion 2002/03:Kr373 (v) om enutvärdering av dansens faktiska kostnadsutveckling.Det ankommer på att kontinuerligt följainstitutionernas och konstområdenas verksamhet ochresursbehov samt att i budgetunderlaget tillregeringen föreslå förstärkningar i den mångrundfinansieringen inte kan mötakostnadsutvecklingen.MusikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- musikens betydelse, jämför reservation 7(m),- stöd till samverkansprojekt inom olikamusikgenrer, jämförreservation 8 (m, fp, kd),- inrättande av fler musikgenrecenter,- översyn av folk- och världsmusiken somgenre, jämför reservation 9 (v),- nationellt centrum för visan i ,jämför reservation 10 (m, fp, c),- en visskatt gemensam för hela befolkningen,- folkmusiken som musikarv,- statlig samverkan rörande , jämför reservation 11 (c),- verksamhetsstödet till ,- utredning om spelmansstämmornas ochfestivalernas roll i kulturlivet, jämförreservation 12 (kd) och- nyckelharpan som svensktnationalinstrument.MotionernaI två motioner, 2002/03:Kr236 (m) yrkande 9 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 10, föreslås att riksdagenskall göra ett uttalande om musikens betydelse.Motionärerna exemplifierar med den betydelse sommusiken har vid sjukdomsbehandling ochrehabilitering, inom förskolans och skolansverksamhet etc. Vidare framhålls att ekonomiska skälgör att vissa koncentrationer måste göras.Samordningar i nätverk och därmed följande kontakteroch utbytesmöjligheter leder enligt motionärernaockså till musikaliska och konstnärliga fördelar.Förslag rörande musikgenrer har väckts i fyramotioner.I motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 10 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 11 sägs att olikamusikgenrer kan vinna många fördelar genom enformaliserad samordning. Yrkandena syftar till attsamverkansprojekt inom olika musikgenrer skallstödjas i likhet med det i startadegenrecentret för folkmusik. Motionärernaunderstryker att det bör ankomma på genren ellermusikslaget att välja den bästa samverkansformen.I motion 2002/03:Kr240 (v) konstateras attmusikgenrecenter inte har utvecklats om man bortserfrån det genrecenter för folkmusik som finns i Tobo.Motionärerna föreslår att regeringen skall övervägaatt inrätta fler musikgenrecenter så att denmusikaliska mångfalden säkerställs och olikamusikgenrer kan utvecklas.I motion 2003/04:Kr292 (v) hävdas att vissamusikgenrer gynnas, medan andra missgynnas.Motionärerna föreslår att översyn avjazz och nutida konstmusik skall kompletteras underår 2004 med en motsvarande översyn av folk- ochvärldsmusiken som genre (yrkande 3).I motion 2003/04:Kr347 (fp) sägs att det är dags attutveckla visan i . Motionärerna anser att detfinns förutsättningar att bygga upp ett nationelltkunskapscentrum kring visan i och föreslårdärför att regeringen skall utreda möjligheterna attinrätta ett nationellt centrum för visan i (yrkande 7).Förslag som syftar till en utredning avmöjligheterna att skapa en visskatt som skall varagemensam för hela befolkningen framförs i motion2002/03:Kr292 (s).En rad nu aktuella motionsyrkanden har anknytningtill frågor om folkmusik.I två motioner, 2002/03:Kr236 (m) yrkande 11 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 12, begärs ett riksdagensuttalande om folkmusiken som musikarv. Folkmusikenbör - menar motionärerna - särskilt uppmärksammas,eftersom den är en del av kulturellaidentitet och historia.Motionärerna bakom motion 2002/03:Kr302 (c) anseratt har en mycket braverksamhet som binder samman kultur och utbildninginom dans och musik. Det är - menar de - viktigt attstaten tar ett ansvar för samverkan när det gällerstatsbidrag och regelanvisningar mellan kultur- ochutbildningsområdena för att slå vakt om institutet.I motion 2003/04:Kr356 (c, fp) yrkas att det årligaverksamhetsstödet som ges till skall följa den allmännakostnadsutvecklingen och att anslaget av denanledningen bör räknas upp.I två motioner, 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 6 och2003/04:Kr390 (kd) yrkande 6, föreslås att enutredning skall göras om spelmansstämmornas ochfestivalernas roll i kulturlivet. Enligtmotionärerna tvingas festivaler och spelmansstämmoratt motivera sin existens, medan de i stället bordelyftas fram i kulturpolitiska sammanhang.I två motioner föreslås att nyckelharpan skall utsestill nationalinstrument.I motion 2002/03:Kr214 (s) sägs bl.a. attnyckelharpan bör värnas så att den kommer att förbliett levande svenskt kulturarv. Vidare framhålls attdet är angeläget att på skilda sätt uppmärksamma,bevara och dokumentera nyckelharpan samt uppmuntratill utbildning och forskning kring instrumentet.Även i motion 2003/04:Kr243 (c, fp) framhålls attnyckelharpan är en viktig del av vårt kulturarv.Vidare påpekar motionärerna att den har fått ungamänniskor att engagera sig inom folkmusiken ochfördjupat kunskaperna om folkmusiken. Nyckelharpanbör utses som nationalinstrument.Utskottets ställningstagandeDen statliga musikpolitiken syftar till att allaskall få del av ett varierat musikutbud av högkvalitet och möjligheter till eget musikutövande.Statens insatser syftar även till att ökad samverkanskall komma till stånd mellan musikinstitutioner ochmusiklivet i övrigt (jfr prop. 1996/97:3 s. 79).Kulturrådet har som mål att bl.a. utveckla samspeletmellan de statliga, regionala och kommunalainstanserna i syfte att slå vakt om den nationellakulturpolitiken. Utskottet kan inte finna att det ärmotiverat att föreslå att skall göra ettallmänt hållet uttalande till regeringen om musikensbetydelse, vilket föreslås i motionerna2002/03:Kr236 (m) yrkande 9 och 2003/04:Kr209 (m)yrkande 10. Yrkandena, som i huvudsak får anses varatillgodosedda, avstyrks således.Med anledning av här aktuella motioner - medsinsemellan olika inriktning - om musikgenrer villutskottet nämna att det finns godamöjligheter att med befintlig statlig bidragsgivningtillgodose olika genrers behov. Inom ramen för detsamlade stödet till regional musikverksamhet bört.ex. ett län eller flera län i samverkan kunnautveckla en genreprofil utifrån lokalamusiktraditioner och andra särskildaförutsättningar. En viktig del i Rikskonsertersuppdrag är att göra kompletterande insatser förgenrer som inte ges tillräckligt utrymme ilänsmusikens utbud. (Jfr bet. 2001/02:KrU16 s.25-26. )Vidare bör nämnas att påuppdrag av regeringen har lagt fram förslag till hursituationen för vissa musikgenrer skall kunnaförbättras (skrivelse från ).Särskild vikt har i enlighet med regeringensföreskrifter lagts vid konstmusik och jazz.Kulturrådet föreslår- att arrangörsstödet skall förstärkas och att ettturnéstöd skall inrättas som kan sökas avarrangören,-- att bidraget till fria musikgrupper skall ökas isyfte att skapa bättre möjligheter förresurskrävande ensembler,-- att rådets utvecklingsmedel skall förstärkas förförsöksverksamhet med kompositionsbeställningaroch uppförandestöd,- att projektet inom skall ges möjlighet till entreårig försöksverksamhet med boknings- ochadministrationsstöd till musiker, främjande avjazz på andra arenor m. m.,- att ett nationellt uppdrag skall inrättas på dennutida konstmusikens område med liknandeutformning som Dansnät och- att medel för stipendier ochbidrag inom områdena jazz och nutida konstmusikskall förstärkas.Enligt utskottets uppfattning bör regeringensberedning av förslag inte föregripasgenom något ställningstagande från sida.Vidare kan utskottet inte finna att det är motiveratatt gör något uttalande om enkompletterande översyn av andra musikgenrer.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 10och 2003/04:Kr209 (m) yrkande 11 om stöd tillsamverkansprojekt inom olika musikgenrer, motion2002/03:Kr240 (v) om inrättande av flermusikgenrecenter och 2003/04:Kr292 (v) yrkande 3 omöversyn av folk- och världsmusiken som genre.Ett förslag i motion 2003/04:Kr347 (fp) syftar tillatt möjligheterna att inrätta ett nationellt centrumför visan i skall utredas. Utskottet harinhämtat att ett med visbibliotek,visarkiv, pedagogutveckling kring visan etc. ärunder uppbyggnad i , delvis med hjälp avEU-bidrag och bidrag från Stiftelsen . Enligt utskottets uppfattning är detglädjande att den svenska visan som en del av vårtgemensamma kulturarv uppmärksammas på detta sätt iVästervik. Det är naturligt att kommunen i samarbetemed i län, iVästervik m.fl. nu vill fullfölja den tradition somutgörs av den återkommande visfestivalen.Emellertid ankommer det - enligt utskottets mening -på de lokala och regionala initiativtagarna ochintressenterna att ansvara för den fortsattaverksamheten vid och utvecklingen av det nyinrättadekunskapscentrumet för visan i . Motion2003/04:Kr347 (fp) yrkande 7 avstyrks därmed.Utskottet avstyrker även förslaget i motion2002/03:Kr292 (s) att skall utredaförutsättningarna för att skapa en visskatt gemensamför hela befolkningen. Enligt utskottets uppfattningär det inte en fråga för att ta ställningtill. Givetvis finns det inte något som hindrar attKulturrådet - om rådet finner det angeläget - tarett initiativ av det slag som avses i motionen. Detkan tilläggas att bokförlag som önskar ge ut envissamling har möjlighet att ansöka omutgivningsstöd från Kulturrådet.Beträffande förslag om ett riksdagsuttalande om attfolkmusiken skall uppmärksammas som musikarv erinrarutskottet om att regeringen redan i 1996 årskulturpolitiska proposition angav att de statligainsatserna för musiken bl.a. skulle syfta till attmångfalden i musikutbudet skulle vidmakthållas.Särskilda insatser kunde behöva göras - menaderegeringen - t.ex. för att främja bruket avfolkmusik (prop. 1996/97:3 s. 79-80). Vidare erinrarutskottet om att Statens musiksamlingar har iuppdrag att vårda, bevara, beskriva och hållalevande musikens kulturarv. Inom myndigheten är detSvenskt visarkiv som utför de uppgifter som rörvokal och instrumental folkmusik. Yrkande 11 imotion 2002/03:Kr236 (m) och yrkande 12 i motion2003/04:Kr209 (m) är i allt väsentligt tillgodosedda, varförnågot särskilt uttalande inte ärmotiverat. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet konstaterade vid 2001/attEric i bedriver enintressant och viktig verksamhet inomfolkmusikområdet med statligt stöd från såvälutbildnings- som kulturbudgetarna (bet.2001/02:KrU16 s. 23-24). Utskottet fann inte någotskäl att föreslå speciella samordningsregler fördessa statsbidrag utan förutsatte att berördadepartement och statliga myndigheter har kontaktermed varandra för att de statliga bidragen på bästasätt skall främja verksamheten. Utskottet haralltjämt samma inställning i frågan och avstyrkerdärför förslaget i motion 2002/03:Kr302 (c) omstatlig samverkan mellan kultur- ochutbildningsområdena för om att det statliga verksamhetsstödet tillEric skall följa den allmännakostnadsutvecklingen framförs i motion 2003/04:Kr356 (c, fp). Utskottet erinrar om att Kulturrådethar i uppdrag att göra en analys av hurinstitutet har utvecklats i fråga om verksamhet ochfinansiering. Det ankommer på rådet att rapporterasina iakttagelser till regeringen, som därefter påsedvanligt sätt i sin budgetberedning har att vägaolika behov och angelägna stödändamål mot varandra.Utskottet är inte berett att föreslå attgöra ett tillkännagivande om en uppräkningsprincipför bidraget till . Motion2003/04:Kr356 (c, fp) bör avslås av riksdagen.Utskottet har vid ett tidigare avstyrktmotioner om att en utredning skall göras omspelmansstämmornas och festivalernas roll ikulturlivet (bet. 2001/02:KrU16 s. 27). Utskottethänvisade till att aviserat en översynöver hur festivalverksamheten förhåller sig tillrådande stödordningar. Någon sådan översyn har ännuinte gjorts.Kulturrådet har i sin översyn över musikgenrer,som nämnts i det föregående, konstaterat att rådetför närvarande intagit en restriktiv hållning närdet gäller stöd till festivaler. Rådet anser signämligen inte kunna prioritera festivalverksamhetinom sin tillgängliga medelsram (skrivelse frånKulturrådet till regeringen med anledningav regeringens uppdrag att lämna förslag på hursituationen för vissa musikgenrer kan förbättras,avsnitt 6.15.2). Utskottet utgår från att rådet påeget initiativ kommer attgenomföra en översyn av festivalverksamheten utanatt uttalar sig i frågan.Spelmansstämmorna utgör - utan tvivel - uppskattadesamlingspunkter för ett stort antal amatörer och bördärför ses som värdefulla kulturella mötesplatser. mån stämmorna skall stödjas av offentliga medelbör det dock i första hand vara en angelägenhet förkommuner och landsting. Utskottet är inte berett attförorda att skall utredaspelmansstämmornas roll i kulturlivet.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 6 och 2003/04:Kr390 (kd) yrkande6.Förslag om att nyckelharpan skall utses till svensktnationalinstrument har behandlats och avslagits avriksdagen vid tidigare tillfällen, (bet. 2001/02:KrU16 s. 24, rskr. 2001/02:209).Utskottet anförde då bl.a. att nyckelharpan är ettinstrument som bör värnas och vidareutvecklas ochatt den är en del av vårt kulturarv som på ettenastående sätt fått en renässans på 1960-talet.Vidare erinrade utskottet om arbete med att säkra nyckelharpansframtid genom utbildning av nyckelharpsspelmän ochgenom instrumentbygge. Utskottet framhöll att detstår dem fritt som så vill att kalla ett instrumentför nationalinstrument. Om intresset ochengagemanget är stort och växande kan ettinstrument, såsom nyckelharpan, få status somnationalinstrument i människors medvetande utan attriksdagen uttalar sig i frågan, menade utskottet.Utskottet har alltjämt samma inställning i dennafråga.Liksom vid tidigare tillfällen då förslag om attutse nyckelharpan till nationalinstrument harbehandlats av utskottet anser utskottet attriksdagen inte bör ta ett sådant initiativ sombegärs i motionerna. bör således avslåmotionerna 2002/03:Kr214 (s) och 2003/04:Kr243 (c,fp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Övergripande teaterfrågor (punkt 1)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om övergripandeteaterfrågor. Därmed bifaller motionerna2002/03:Kr236 yrkande 7 och 2003/04:Kr209 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att staten måste renodla sitt kulturansvar.Staten skall göra mindre, men det som den skall göraskall göras mycket bättre än vad fallet är ochmed inriktning på sådant som ingen annan kan göra.Opera och teater är exempel på kulturverksamhetersom samhället behöver stödja. Teater som kulturelluttrycksform kan vara såväl underhållning somdebatt.Teater uppstår i mötet mellan de agerande ochpubliken. Spel för mer eller mindre tomma salongerär inte teater. Det är viktigt att de som producerarteater känner sin publik och dess förväntningar,som de skapar utifrån egna konstnärligautgångspunkter. För oss är det viktigt att teaterspelas både smalt och brett. I detta avseende harlänsteaterinstitutionerna en viktig roll. Mycket avförnyelsen på teaterområdet sker inom de friagrupperna. De svarar också för en mycket stor del avdet utbud som riktas till skolor och ungdomsgrupper.Vi anser att det är självklart att de friateatergruppernas innovativa verksamhet skallunderlättas och att statsbidraget till dem skallökas betydligt. Vi vill också understryka att teaterbör vara ett naturligt inslag i skolanskulturförmedling.Liksom på andra områden inom kulturen finns ettstatligt gemensamt ansvar för förvaltandet avteaterarvet. Genom en samverkan om distribution,teknik m.m. borde arrangörer och regionbaseradeteatrar kunna bygga ett nätverk som både skaparvalfrihet och ger ett bredare utbud. Gemensamtskulle man också kunna svara för specialensemblersom var och en är för liten för att kunna härbärgerat.ex. en musikal- eller dansensemble.Ett specialfall inom teatersfären utgörmusikteatern. Förutom nationalscener bör det ligga ien kulturnations intresse att garantera existensenför ett par musikteatrar som ges en god möjlighetatt täcka landet med sin verksamhet.Vi föreslår att med bifall tillmotionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 7 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 8 som sin mening skalltillkännage för regeringen vad som här har anförts.2. Nationell scen för barnteater (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om nationell scen förbarnteater. Därmed bifaller motion2003/04:Kr284 yrkande 10.StällningstagandeJag anser att barn bör ha rätt att uppleva teateroch rätt till ett eget teaterutövande. Om barn fårvara delaktiga i skapande, i att producera sina egnaberättelser och sin egen teater får de utlopp försin kreativitet och blir satta in i ett sammanhang.Jag föreslår att regeringen låter utreda möjlighetenatt inrätta en fast nationell scen för teater somskapas av och med barnen själva.Jag föreslår att med bifall till motion2003/04:Kr284 (c) yrkande 10 som sin mening skalltillkännage för regeringen vad som här har anförts.3. Översyn av relationen mellan verksamhets-och projektbidrag (punkt 6)av (), (),(), (), (), () ochLars-Ivar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om översyn avrelationen mellan verksamhets- och projektbidrag.Därmed bifaller motionerna 2002/03:Kr370yrkande 4 och 2003/04:Kr390 yrkande 4 och avslårmotion 2002/03:Kr373 yrkande 18.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motionerna2002/03:Kr370 (kd) och 2003/04:Kr390 (kd) anser vi att de fria grupperna ofta ärnyskapande och på icke traditionella vägar söker sigfram till en ny publik. De fria grupperna har självklar plats i svenskt kulturliv och de stårför mer än en tredjedel av alla föreställningar somges i . Ingen kan ifrågasättade fria gruppernas betydelse och det är därför ensjälvklarhet att de skall ges rimliga ekonomiskavillkor för att fortsätta verka. Vi menar att det nuär dags att regeringen låter se över relationenmellan verksamhets- och projektbidragen till de friagrupperna, så att en långsiktigt hållbar utvecklingkan åstadkommas för dem. tvingas de attgenomföra sin ordinarie verksamhet som projekt,eftersom verksamhetsbidragen är otillräckliga. Dettaär inte rimligt. Det behövs även en snar lösning påfrågan om hur pensionerna för de fria gruppernaskall säkerställas.Vi föreslår att med bifall tillmotionerna 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 4 och2003/04:Kr390 (kd) yrkande 4 och med avslag påmotion 2002/03:Kr373 (v) yrkande 18 som sin meningskall tillkännage för regeringen vad som här haranförts.4. Översyn av relationen mellan verksamhets-och projektbidrag (punkt 6)av och (båda v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om översyn avrelationen mellan verksamhets- och projektbidrag.Därmed bifaller motion 2002/03:Kr373yrkande 18 och avslår motionerna 2002/03:Kr370yrkande 4 och 2003/04:Kr390 yrkande 4.StällningstagandeSom framgår av motion 2002/03:Kr373 (v) kan de friadansgrupperna och koreograferna erhålla delsverksamhetsbidrag, dels projektbidrag. Alltflerordinarie verksamheter genomförs nu i form avprojekt, en utveckling som medför att kvaliteten ochkontinuiteten i den ordinarie verksamhetenäventyras.