bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Utskottetförutsätter även att den finansiella samordningenkommer att utvecklas.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelsanvisning föranslaget 19:1 för budgetåret 2005.Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf347yrkandena 1, 2, 4, 5, 7 och 10 i denna del, Sf403yrkandena 2, 3, 9, 11 och 13 i denna del, So612yrkande 3, So357 yrkande 7, Sf359 yrkandena 8-10,20, 22-24 och 26 i denna del, A353 yrkande 8 ochSf369 yrkandena 1 i denna del och 2-8.19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:2Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Därmedbör avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om möjlighet att bedriva studier undertid med aktivitets- och sjukersättning ochbisyssla vid partiell sjukersättning.Jämför reservationerna 42 (m), 43 (m), 44(fp, kd, c), 45 (fp) och 46 (kd).Gällande ordningEtt nytt ersättningssystem har trätt i kraft den 1januari 2003 och innebär att förtidspension ochsjukbidrag har ersatts av aktivitets- ochsjukersättning (prop. 2000/01:96, bet.2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). De nya förmånernautges till personer som drabbats av långvarig ellervaraktig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade somär kan få aktivitetsersättning, docktidigast fr.o.m. det år de fyller 19 år.Ersättningen kan beviljas för längst i taget.Försäkringskassan är skyldig att erbjuda den sombeviljats aktivitetsersättning möjlighet att delta iaktiviteter. Sjukersättning kan utges till personeri åldern . Både aktivitets- ochsjukersättning utges dels i form av eninkomstrelaterad ersättning, dels i form avgarantiersättning för den som har haft inga ellerlåga förvärvsinkomster. Förmånerna kan utges somhel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedelsförmån. Garantinivån i sjukersättningen uppgår till2,40 prisbasbelopp.Sedan den 1 juli 2003 gäller enligt 16 kap. 1 §andra stycket AFL att senast ettår efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om detfinns förutsättningar för att tillerkänna denförsäkrade aktivitets- eller sjukersättning istället för sjukpenning, trots att denne inte haransökt härom.Den 1 januari 2000 infördes regler om vilandeförtidspension. Reglerna syftar till att stimuleratill återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivtliv och innebär följande. En försäkrad som uppburitsjuk- eller aktivitetsersättning fårbehålla förmånen under entolvmånadersperiod, som denne prövar påatt arbeta. Om den försäkrade därefter fortsätteratt arbeta skall sjukersättningen förklaras vilandeunder den tid som återstår av entjugofyramånadersperiod utan att förmånen får drasin eller sättas ned. Aktivitetsersättningen fårvilandeförklaras längst till utgången av den periodsom beslutet om aktivitetsersättning omfattar.Sjukersättning och aktivitetsersättning skall intebetalas ut under vilken den försäkradeär intagen i kriminalvårdsanstalt, häktas eller ärintagen i ett särskilt ungdomshem för verkställandeav sluten ungdomsvård under förutsättning attinstitutionsvistelsen sammanlagt överstiger 90dagar. Förmånen skall därvid tillfälligt dras in förtiden efter det att den försäkrade varit intagen 60dagar i följd och högst den tid för vilken förmånenär beviljad. För tid fr.o.m. den trettionde dagenföre frigivningsdagen skall den tillfälligt indragnaförmånen åter betalas ut.PropositionenFrån anslaget bekostas utgifter för aktivitets- ochsjukersättning, barntillägg till förtidspension ochstatlig ålderspensionsavgift. Från och med 2004ingår i anslaget även kostnader för sysselsättningav vissa personer med aktivitets- och sjukersättningoch kostnader för bostadstillägg tillpersoner med aktivitets- eller sjukersättning.I budgetpropositionen föreslås att till anslaget 19:2 Aktivitets- ochsjukersättningar m.m. anvisar ett ramanslag på73 534,6 miljoner kronor.Utgiftsutvecklingen för de nya förmånernaaktivitetsersättning och sjukersättning är, på sammasätt som förtidspensionerna var, beroende av ettflertal olika faktorer. De viktigaste ärutvecklingen av de långa sjukskrivningarna, dedemografiska förhållandena, regeltillämpningen,praxisutvecklingen samt inkomst- ochbasbeloppsutvecklingen.I propositionen framhålls att det har skett ensuccessiv och tilltagande ökning av antaletnybeviljande aktivitets- och sjukersättningar(förtidspensioner och sjukbidrag) sedan slutet av1999. skedde, och sker, enfortsatt stark ökning av antalet nybeviljadeaktivitets- och sjukersättningar. Ökningen, somberäknas fortsätta i samma takt , är enföljd av den kraftiga uppgången av antalet långasjukfall . Den utvecklingen,som till viss del beror på den demografiskasituationen, med relativt sett många personer iarbetskraften som är födda , är denfrämsta orsaker till att antalet nybeviljadeaktivitets- och sjukersättningar kan förväntasfortsätta att ligga på en hög nivå underbudgetperioden. Kvinnornas antal ökade under 2003med till 296 100 och männens till211 200. En ökning har skett i samtliga åldrar, menden var procentuellt störst i åldern . Mestoroväckande är dock den successiva ökningen i deyngre åldersgrupperna. Uppgifter från RFV visar attantalet personer i åldern har ökat meddrygt från utgången av 1998 och ökningen ärstörst bland kvinnorna. De ungas andel av helabeståndet har ökat något. Utvecklingen för de yngrekräver emellertid fortsatt analys.När det gäller utflödet ökade antalet upphördaaktivitets- och sjukersättningar med närmare 2 %jämfört med till 44 000. Drygt 30 000 av dessablev ålderspensionärer.Den 1 juli 2003 genomfördes två åtgärder av direktbetydelse för utvecklingen av antalet sjuk- ochaktivitetsersättningar. Det gäller dels attförsäkringskassan senast eftersjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finnsförutsättningar att byta ut sjukpenning motsjukersättning, dels att tiden med vilandesjukersättning för att pröva förvärvsarbeteförlängts till längst 24 kalendermånader utan atträtten till sjukersättning prövas.Effekterna av dessa åtgärder är ännu efter ett årbegränsade enligt de uppföljningar som hittillsgjorts av RFV. Verket konstaterar att reglerna omettårsbedömning med ställningstagande tillaktivitets- eller sjukersättning inte getts sammaprioritet inom socialförsäkringsadministrationen somövriga regelförändringar, vilket givetvis inte ärtillfredsställande. Beträffande regeländringen omvilande sjukersättning konstateras att någrapåtagliga effekter ännu inte uppkommit, även om detfinns försäkringskassor som anser att intresset förvilande sjukersättning har ökat.Socialförsäkringsadministrationen ser dock positivtpå regeländringen som inneburit att handläggningenunderlättats och att reglerna nu är tydligare för deförsäkrade.Vid utgången av 2003 hade ca 2 500 förmånstagarevilande aktivitets- och sjukersättning. Drygt 60 %av dessa var kvinnor. Även om en stor del av dem somprövar att arbeta efter en period återgår till sinförmån har en del personer efter tiden med vilandeersättning ökat sin arbetstid eller arbetar deltid.Inom bereds frågan om att införaen möjlighet till vilande sjuk- elleraktivitetsersättning även vid studier.Det finns en stor medvetenhet om att det krävs ettantal ytterligare åtgärder för att vändautvecklingen i samhället, inte minst hos parterna påarbetsmarknaden, något som kan visa sig vara enviktig framgångsfaktor för det fortsatta arbetet. Idepartementspromemorian Drivkrafter för minskadsjukfrånvaro (Ds 2004:16) finns bl.a. förslag om attdet skall bli obligatoriskt för försäkringskassornaatt minst göra en förnyad utredningav arbetsförmågan hos personer som blir beviljadesjukersättning som inte är tidsbegränsad samt attredan tidigare beslutade sjukersättningar skallföljas upp i betydligt högre grad än tidigare.Regeringen har tidigare framhållit det angelägna iatt alla förtidspensionärer skall kunna utnyttja sinåterstående arbetsförmåga fullt ut och att enaktivare uppföljning och efterkontroll av beviljadeförtidspensioner behöver göras. Av en av RFV lämnadredovisning om hur försäkringskassorna bedriver sinverksamhet med att följa upp beviljadeförtidspensioner och sjukbidrag framgår attkontrollverksamheten har mycket låg prioritet hossamtliga försäkringskassor.Regeringen konstaterar att en fortsatt successivoch markant ökning av antalet personer med långvarigeller varaktig medicinskt grundad nedsättning avarbetsförmågan är att vänta under de närmaste åren.I praktiken bedöms detta innebära att antaletpersoner som uppbär dessa förmåner kommer att ökasuccessivt från nuvarande ca 527 000 till ca 541 000i slutet av 2004 och till ca 560 000 vid utgången av2005.Det nationella målet innebär att antalet nyaaktivitets- och sjukersättningar skall minska framtill 2008 i förhållande till 2002. Målet innebär attårsgenomsnittet av antalet nybeviljade ersättningarunder 2003 till skall vara lägre än dettotala antalet nybeviljade ersättningar 2002 medtillägg för den demografiska utvecklingen. För attkunna uppnå detta mål krävs olika åtgärder inom helaohälsoområdet i enlighet med vad som angetts ovan iredogörelsen för propositionen avseende anslag 19:1.Oavsett påbörjade, vidtagna och aviserade åtgärderför att minska ohälsan i arbetslivet finns detmycket som talar för att utvecklingen av de långasjukfallen i kombination med de demografiskaförhållandena leder till att antalet nybeviljadeaktivitets- och sjukersättningar kommer att ligga påen fortsatt mycket hög nivå , dvs. t.o.m. 2007.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005ModeraternaPer m.fl. (m) begär i motion Sf347yrkande 10 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen harföreslagit. Motionärerna anser att ökad självriskmedför minskade utgifter inom anslaget.I motionen yrkandena 8 och 9 och i motion Sf357 avFredrik m.fl. (m) yrkande 12 begärs attersättningen i sjukersättningen sänks från 64 till60 % av antagandeinkomsten. Motionärerna framhålleratt förslaget ger ökade ekonomiska incitament attåtergå i arbete samt kostnadsbesparingar. Imotionerna begärs även att garantinivån isjukersättningen skall vara densamma som iålderspensionen.FolkpartietBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf403 yrkande13 i denna del att anvisar 150 miljonerkronor mindre än vad regeringen har föreslagit.Motionärerna anser att bl.a. ökade rehabiliterings-och kontrollinsatser medför minskade utgifter inomanslaget.I samma motion yrkande 8 framhåller motionärernavikten av arbetslinjen ochrehabiliteringsmöjligheterna samt undvikande avsvagt grundade beslut om sjukersättning i ställetför sjukpenning. Motionärerna framhåller bl.a. attsådana beslut lätt blir en metod att minskaarbetsbördan hos försäkringskassorna samt en metodför regeringen att klara målet om att halveraantalet sjukpenningdagar till 2008. Insatser för attstärka de arbetshandikappades ställning påarbetsmarknaden är viktiga och måste prioriteras.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf359 yrkande 26i denna del att anvisar 1 850 miljonerkronor mindre än vad regeringen har föreslagit.Motionärerna anser att ökad efterkontroll avbeviljade aktivitets- och sjukersättningar ochborttagande av regeln om automatisk prövning avrätten till aktivitets- och sjukersättningar inomett år samt undvikande av svagt grundade beslut vidbeviljande av dessa förmåner medför minskadeutgifter inom anslaget.I motionen yrkande 13 begärs att äldre beviljadeaktivitets- och sjukersättningar successivt skallomprövas. Motionärerna framhåller att de som förstbör komma i fråga är de som förtidspensioneratsunder där en ordentligrehabiliteringsutredning inte har gjorts. I yrkande12 begärs ett upphörande av regeln om attförsäkringskassan regelmässigt skallutreda om sjukpenning skall övergå till sjuk- elleraktivitetsersättning. Sådan omprövning riskerar attleda till att sjukpenning rutinmässigt övergår tillsjuk- eller aktivitetsersättning istället för att fokus läggs på snabbarehabiliteringsinsatser.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf369yrkande 1 i denna del att anvisar 250miljoner kronor mindre än vad regeringen harföreslagit. Motionärerna framhåller att ökadesatsningar på aktiva rehabiliteringsåtgärder ochingen automatisk prövning av rätten tillsjukersättningen samt undvikande avsvagt grundade beslut vid beviljande av aktivitets-och sjukersättning ger minskade utgifter inomanslaget. I yrkandena 9 och 10 begärs att adekvatarehabiliteringsåtgärder även skall riktas till demsom har sjuk- och aktivitetsersättning och atttolvmånadersregeln slopas. Med utökade resurser börförsäkringskassan i stället inrikta sig pårehabilitering. I yrkande 11 begärs att regeringenåterkommer med förslag till förtydligande av 7 kap.3 § AFL. Motionärerna anför att sjuk- ochaktivitetsersättning bara skall beviljas omarbetsförmågan av medicinska eller psykiatriska skälbedöms förhindra återgång till något arbete ellertill utbildning som kan leda till anställning.Övriga motionerI motion Sf357 av m.fl. (m) begärsi yrkande 13 ett tillkännagivande om att regeringenåterkommer med förslag på hur sjukersättning kanersättas med ålderspension ålder.Motionärerna förordar en rörlig pensionsålder från61 års ålder. Det bör då inte vara möjligt att ta utsjukersättning efter det att denna ålder uppnåtts.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf403yrkandena 4 och 5 att det skall vara möjligt attbehålla tidigare intjänad rätt tillarbetslöshetsersättning och sjukpenning vid återgångtill arbetslivet efter beviljad förtidspension.Vidare begärs att vilande sjuk- ochaktivitetsersättning skall vara möjlig vid studier.I motion Sf359 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 18 ett tillkännagivande om vilandeaktivitets- eller sjukersättning. Motionärernaframhåller att det inte finns något skydd omeventuella sjuklönekostnader uppkommer, vilket kanmedföra att arbetsgivare tvekar att anställa dessapersoner. Den enskilde bör även få rätt till t.ex.arbetslöshetsersättning om denne ställer sig tillarbetsmarknadens förfogande men inte får enanställning omgående. I yrkande 19 begärs etttillkännagivande om möjlighet till vilandeaktivitets- och sjukersättning vid studier.Billy () anser i motion Sf243 att rätttill vilande sjuk- och aktivitetsersättning understudietid bör övervägas.Även i motion Ub389 av m.fl.yrkande 2 i denna del begärs att det skall varamöjligt att ha vilande aktivitets- ochsjukersättning vid studier samt även att det skallvara lättare att bedriva studier på deltid med helaktivitets- och sjukersättning.I motion Kr370 av och () begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om attde som uppbär sjuk- eller förtidspension bör gesmöjlighet att studera.Ulla m.fl. (v) framhåller i motion Sf264att rätten till sjuk- och aktivitetsersättning pågarantinivå skall utvidgas till att gälla ävenpersoner som är arbetsoförmögna vid bosättning iSverige men som inte fått uppehållstillstånd avflyktingskäl.I motion Sf222 yrkandena 1-3 begär () olika tillkännagivanden. Han anser att endastett mindre antal ungdomar bör avföras permanent frånarbetslivet genom förtidspension. Vidare bör detutredas hur förtidspensionerade barns och ungdomarslivssituation ser ut , vilka insatser somskulle kunna göras för att erbjuda dem utbildning,rehabilitering och arbete samt om dagens regelverkhindrar en väg till arbete och delaktighet isamhället. Slutligen anser han att en översyn börgöras av hur ersättningsformen skall se ut för deunga som har så svåra handikapp att utbildning ellerarbete verkligen inte är möjligt.I motion Sf239 av () begärs etttillkännagivande om att även den som har partiellsjukersättning i vissa fall skall kunna behålla sittförtroendeuppdrag eller annan bisyssla.Marietta de () begär i motionSf303 yrkandena 1 och 2 två tillkännagivanden omsjuk- eller aktivitetsersättning, dels om att beslutom sådan förmån inte skall få fattas underfängelsetid eller rättspsykiatrisk vårdtid eftersomdet innebär att den dömdes chanser att klara sig påvanligt sätt i samhället döms ut på förhand, dels omatt dessa förmåner skall få behållas ännu gällande första och sista 30 dagarnaav en anstaltsvistelse.I motion Sf311 av och () pekar motionärerna på att långtidssjukskrivnariskerar att få lägre sjukersättning på grund av attden beräknas på den sjukpenning de erhållit.Slutligen anser i motion Sf342att människor som på grund av ett långt och slitsamtarbetsliv fått sjukersättning bör få högreersättning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening måste det finnas ettrimligt ekonomiskt skydd vid långvarigt nedsattarbetsoförmåga av medicinsk art. De nya förmånernasjuk- och aktivitetsersättning utges i form av eninkomstrelaterad ersättning och ett grundskydd.Utskottet anser att de reformerade reglerna fyllerkravet på att ge en långsiktig ekonomisk trygghet.Utskottet har i sitt yttrande till finansutskottet2004/05:SfU1y framhållit det angelägna i attåtgärder vidtas för att följa upp beviljadeaktivitets- och sjukersättningar och även attrehabiliteringsinsatser vidtas för denna grupp.Utskottet noterar även att regeringen ipropositionen 2004/05:21 lagt fram ett förslag om enobligatorisk förnyad utredning av sjukersättningarsom inte har tidsbegränsats.Vidare har utskottet i nämnda yttrande framhållitatt en fokusering på orsakerna till att antaletyngre personer med sjuk- och aktivitetsersättninghar ökat väsentligt är nödvändig. Motion Sf222yrkandena 1 och 2 får därmed anses tillgodosedd ochavstyrks.Den förväntade utvecklingen mot en fortsattsuccessiv ökning av antalet aktivitets- ochsjukersättningar är otillfredsställande. Utskottetbedömer dock att det förhållandet att sjuktalen harminskat i sig kommer att leda till att antaletnybeviljade aktivitets- och sjukersättningar kommeratt minska. Detta sammantaget med inrättandet av dennya socialförsäkringsadministrationen, denförstärkta sjukskrivningsprocessen, rehabiliteringenoch samverkan inom rehabiliteringsområdet, de ökadeekonomiska drivkrafterna, möjligheter till vilandesjuk- och aktivitetsersättning samt förstärktaefterkontrollinsatser bedömer utskottet på siktkommer att få positiva effekter vad gäller antaletaktivitets- och sjukersättningar, även om detsåledes kan ta en viss tid.Beträffande ersättningsnivån i sjukersättningenuttalade utskottet i samband med beredningen av dennya ersättningsformen i betänkande 2000/01:SfU15följande. Enligt utskottets mening är det viktigtatt ersättningsnivån är så hög att den faktisktutgör en försäkring för inkomstbortfall. Vidbestämmandet av ersättningsnivån bör enligtutskottets mening de kostnadsramar som gäller försystemet för ersättning vid varaktig eller långvarignedsättning av arbetsförmågan beaktas ochfördelningspolitiska avväganden göras. Brutto-respektive nettoutfallet vid fortsatt förvärvsarbetepå samma inkomstnivå som antagandeinkomstenberäknats till måste också beaktas. Ytterligare enfaktor av betydelse är avvägningen i förhållandetill de kollektivavtalsreglerade ersättningar somarbetsmarknadens parter beslutat om.Utskottet ansåg att den föreslagna nivån om 64 %av antagandeinkomsten för inkomstrelateradaktivitets- och sjukersättning innebar en rimligavvägning av nämnda faktorer. Utskottet finner intenu skäl att göra någon annan bedömning.Vidare behandlade utskottet i samma betänkandefrågan om garantinivån i aktivitets- ochsjukersättningarna. Utskottet noterade att en nivåpå 2,40 prisbasbelopp gav en garantinivå isjukersättningssystemet som var högre än basnivån igarantipensionen. Enligt utskottets uppfattning vardet rimligt att grundskyddet för den som i arbetsförålder drabbas av medicinskt orsakad arbetsoförmågavar högre än vad som gäller för ålderspensionärer.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande ochfinner således inte skäl att föreslå ändringar avgarantinivån.Utskottet finner heller inte skäl att föreslå enändring av regeln att sjukersättning kan utgeslängst t.o.m. månaden före den månad då denförsäkrade fyller . Motion Sf357 yrkande 13avstyrks därmed.I betänkande 2003/04:SfU1 har utskottet intefunnit skäl att ändra kriterierna i 7 kap. 3 § AFLvid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande.Utskottet behandlade i betänkande 2002/03:SfU10regeringens förslag i proposition 2002/03:89 om attförsäkringskassan senast eftersjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finnsförutsättningar för att tillerkänna den försäkradesjuk- eller aktivitetsersättning.I propositionen angavs bl.a. att det förhållandetatt många försäkrade uppbar sjukpenning trots att dei själva verket uppfyllde förutsättningarna försjuk- eller aktivitetsersättning inte kundeaccepteras. Det var av flera skäl viktigt, bl.a. föratt få till stånd adekvata rehabiliteringsåtgärder,att de försäkrade fick rätt ersättning frånsocialförsäkringen såväl till belopp som tillersättningsslag. Åtgärder måste därför vidtas föratt komma till rätta med detta missförhållande. Destora skillnaderna i försäkringskassornashandläggning av de långa sjukfallen var ett problemfrån försäkringsrättslig synpunkt som samtidigtriskerade att undergräva tilltron till försäkringen.Utskottet anförde att en prövning enligt förslagetinte fick leda till att människor slentrianmässigtöverfördes från sjukpenning till aktivitets- ellersjukersättning. Det var inte rimligt att personert.ex. i åldern eller ännu yngre förklarasså arbetsoförmögna att sjukersättning för resten avlivet var det enda alternativet. Detta var särskiltallvarligt eftersom ett beslut om sjukersättningmånga gånger innebar att aktivarehabiliteringsåtgärder inte längre sattes in.Utskottet ansåg det emellertid inte heller rimligtatt personer år fortsatte att uppbärasjukpenning trots att de uppfyllde villkoren förrätt till sjuk- eller aktivitetsersättning, utan attdet var viktigt att de försäkrade fick rättersättning såväl till belopp som ersättningsslag.Utskottet betonade dock, i likhet med regeringen,att alla möjligheter till rehabilitering måste varauttömda innan sjuk- eller aktivitetsersättning kanbeviljas. Med hänsyn härtill tillstyrkte utskottetregeringens förslag. Utskottet, som förutsätter attprövningen sker i enlighet med syftet medlagstiftningen, vidhåller sitt ställningstagande.Utskottet noterar även att ettårsbedömningen intehar prioriterats på försäkringskassorna.Utskottet har under anslaget 19:1 redovisat sittställningstagande i frågor om bl.a. en stärktarbetsmarknad för arbetshandikappade.Beträffande möjligheterna att få studera medbibehållen sjuk- eller aktivitetsersättning finnsdet inga formella hinder för eller begränsningar motdetta. Studier som är av den omfattningen somyrkesverksamma utför på sin fritid skall inteföranleda att rätten till förmånen ifrågasätts. Enförutsättning för att skall dra ineller minska sjuk- och aktivitetsersättning är ävenatt arbetsförmågan väsentligt har förbättrats.Bedrivna studier av viss omfattning kan såledesmedföra att frågan om den fortsatta rätten tillsjuk- eller aktivitetsersättning utreds och prövaspå nytt. Regeringen utreder frågan omvilande sjuk- eller aktivitetsersättning understudier. Utskottet kan inte ställa sig bakom reglerom att studier generellt skall få bedrivas medbibehållen ersättning. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf243, Sf359 yrkande 19, Sf403yrkande 5, Kr370 yrkande 3 och Ub389 yrkande 2 idenna del.Beträffande bisysslor vid partiell sjukersättningskall vid bedömningen av arbetsförmågan likaledesbortses från sådana med fritidsaktiviteterjämställda aktiviteter som en yrkesverksam person inormalfallet utför på sin fritid. Deltagande isådant med fritidsaktiviteter jämställt ideelltarbete, föreningsliv, politiska uppdrag m.m. skallsåledes inte tas hänsyn till vid bedömningen avarbetsförmågan. Rätten till sjuk- ochaktivitetsersättning kan däremot påverkas om denförsäkrades aktiviteter motsvarar arbetsinsatser somvanligen utförs av förvärvsarbetande. Utskottetfinner inte anledning att föreslå något särskiltuttalande beträffande förtroendeuppdrag eller andrabisysslor vid partiell sjukersättning. Utskottetvill dock betona det angelägna i att även personermed sjuk- eller aktivitetsersättning har möjlighetatt åta sig politiska förtroendeuppdrag.