bet · GS01AU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Tabellennedanvisar en sammanställning över andel i arbete med ellerutanlönesubvention efter avslutat program.Andel i arbete med eller utan lönesubvention efteravslutatprogram, procent-------------------------------------Lönebidrag 19-------------------------------------Skyddat arbete hos offentliga 21arbetsgivare-------------------------------------Start av näringsverksamhet 80-------------------------------------Allmänt anställningsstöd 59-------------------------------------Förstärkt anställningsstöd 462-årsinskrivna-------------------------------------Särskilt anställningsstöd 47-------------------------------------Förstärkt anställningsstöd 454-årsinskrivna-------------------------------------Arbetspraktik 39-------------------------------------Datortek 26-------------------------------------Kommunalt program för ungd. 40under -------------------------------------Ungdomsgaranti för ungd. 20-24 37år-------------------------------------Arbetslivsinriktad 33rehabilitering-------------------------------------Aktiviteter vägledning och 32platsförmedling-------------------------------------Arbetsmarknadsutbildning 70-------------------------------------Förberedande utbildning 24-------------------------------------Projekt med arbetsmarkn. pol. 32inriktning-------------------------------------Källa: Budgetpropositionen för 2005Utskottets ställningstagandeLiksom regeringen konstaterar utskottet att prognoserna förarbetsmarknaden visat sig vara föroptimistiska. Arbetsmarknadsläget har under de tre senaste årenvarit väsentligt sämre än prognoserna förutspått. Utskottet sermed tillfredsställelse på att regeringen har kunnatanpassa arbetsmarknadspolitiken efter den faktiska utvecklingenpå arbetsmarknaden. Programvolymerna har kunnat ökas för attmöta ökande behov av kompetensutveckling, praktik och andrainsatser för att öka individers anställbarhet. Utskottetförutsätter att regeringen även i fortsättningen noga följerutvecklingen för att anpassa arbetsmarknadspolitikensutformning i enlighet med principerna för en aktivarbetsmarknadspolitik.Utbildningskostnader, kringkostnader, kostnader fördeltagares försörjning genom aktivitetsstöd och minskadeskatteintäkter genom anställningsstödens skattekrediteringuppgick till . Figuren nedanvisar hur denna kostnad fördelades mellan de olika programmen.Andel per program av totala kostnaden 13 830 miljoner kronor2003Källa: Budgetpropositionen (AMS betr.Arbetsmarknadsutb. ochFörberedande utb., kringkostnader ingår inte i dessa två poster).Not: Figuren bygger på en bearbetning av siffror frånbudgetpropositionenför 2005, UO13 volym 7, sid. 29. Program förarbetshandikappade, dvs.skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare, lönebidrag ochSamhall harexkluderats. Regeringen redovisar intearbetsmarknadsutbildning ochförberedande eller orienterande utbildning var för sig. Siffrornaför dessatvå poster är därför hämtade från AMS:s . Idenna rapportredovisas kostnaderna exklusive kringkostnader.Förkortningar: Allmänt anst = allmänt anställningsstöd, Anst2 år =anställningsstöd för tvåårsinskrivna, Sä anst = särskiltanställningsstöd,Anst = anställningsstöd för fyraårsinskrivna, Arbprak =arbetspraktik, KUP = kommunala ungdomsprogram, ungdomar upp till20 år, UG20 24 = ungdomsgaranti för ungdomar mellan 20 och 24år, Arb livrehab = arbetslivsinriktad rehabilitering, AVP =vägledning ochplatsförmedling, Projekt = projekt med arbetsmarknadspolitiskinriktning,Förb utb = förberedande utbildning, A utb =arbetsmarknadsutbildning, Startav när = start av näringsverksamhetYtterligare jämförelser mellan de arbetsmarknadspolitiskaprogrammens kostnader kan göras. Figuren nedan visar enjämförelse mellan programmens kostnader mätt som kronor perperson och månad, den s.k. styckkostnaden.Styckkostnaden för de arbetsmarknadspolitiska programmen,kronor per person och månad.Källa och not; som tidigare figur.Det är tillfredsställande att kvaliteten i programmen, trotsökad belastning på AMV:s programverksamhet, tycks ha kunnatupprätthållas. Figuren nedan visar en jämförelse mellan antaldeltagare och genomsnittet för år 2003.Fördelning av deltagare mellan arbetsmarknadspolitiska program,genomsnitt och , antal personer.Källa och not: som i tidigare figurer samt AMS informationssystemVIS.Utskottet drar slutsatsen att fördelningen mellan programmenhar styrts av individers och arbetsmarknadens behov. Det finnsingen klar tendens att det är de billigaste programmen som ökatmest. I absoluta tal är det den förberedandearbetsmarknadsutbildningen som har ökat mest. Detta programstår ensamt för en fjärdedel av den totala volymökningen under2004. Som visas i figuren ovan är de förberedandeutbildningarna visserligen väsentligt billigare än deyrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningarna men de tillhör intede billigaste programmen. Relativt sett har det särskildaanställningsstödet expanderat mest. Detta torde bero på denkraftiga höjningen av stödnivån som regeringen infört på försökfram till juni 2005.I budgetpropositionens finansplan gör regeringen bedömningenatt den öppna arbetslösheten 2005 i genomsnitt kommer att vara5,av arbetskraften och att av arbetskraften kommeratt delta i konjunkturberoende program. Arbetskraften i Sverigeuppgår till närmare 4,7 miljoner personer, och regeringenberäknar därför att man behöver anslag som räcker till 111 000programplatser i genomsnitt under 2005.Arbetsmarknadspolitiska program ochsärskilda grupper på arbetsmarknadenÄndring av lagen om arbetsmarknadspolitiskaprogram vad gäller ungdomarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antar regeringensförslag om ändring i lagen om arbetsmarknadspolitiskaprogram (2000:625). Ändringen innebär att de kommunalaungdomsprogrammen ska inledas med vägledning och s.k.jobbsökaraktiviteter. En motion med yrkande om attförändringarna inte ska antas blir avstyrkt. Utskottettillstyrker också ett förslag som gäller kravet påinskrivningstid för att ungdomar ska kunna anvisasanställningsstöd. Jämför reservation 5 (m).PropositionenTvå av förslagen till riksdagsbeslut som läggs fram avregeringen inom utgiftsområde 13, punkt 1 och punkt 8, berörarbetsmarknadspolitiska program för ungdomar. I punkt 1föreslår regeringen att lagen (2000:625) omarbetsmarknadspolitiska program ändras så att kommunernasinsatser för unga arbetslösa, kommunala ungdomsprogram (KUP)och ungdomsgarantin (UG), inleds med vägledning ochjobbsökaraktiviteter hos arbetsförmedlingen.I budgetpropositionen för aviseraderegeringen att KUP och UG skulle omprövas med avsiktatt avveckla båda programmen . aviserarregeringen att KUP och UG ska utvärderas vidare så attregeringen får ett bättre beslutsunderlag. Tidigare studier harvisat på låg effektivitet i ungdomsinsatserna. Dessa studieravser dock tiden innan ungdomsprogrammen var fullt utgenomförda. Därför anser regeringen att det behövs en meraktuell effektstudie för ett ställningstagande tillungdomsprogrammens framtid.Vissa förändringar föreslår dock regeringen . Skälet är att undersökningar visar attarbetslösa ungdomar söker arbete i för liten omfattning. Föratt öka sökaktiviteten föreslår regeringen i punkt 1 ibudgetpropositionen (utg. omr. 13) att ungdomsprogrammen inledsmed vägledning och jobbsökaraktiviteter i arbetsförmedlingensregi. Detta regleras genom en ändring i lagen (2000:625) omarbetsmarknadspolitiska program som ska träda i kraft den 1februari 2005. Ersättningen till kommunerna för deltagareregleras i avtal mellan länsarbetsnämnden och kommunen. Ingaförändringar i ersättningen till deltagare föreslås. AMS skaefter rekvisition ersätta kommuner för administrativa kostnadermed per anvisningsdag och ungdom. Ersättningen tillkommunerna ska dock inte betalas när ungdomen inledningsvisdeltar i vägledning och jobbsökaraktiviteter iarbetsförmedlingens regi.Regeringen föreslår i budgetpropositionen (punkt 8) också attdet allmänna anställningsstödets krav på tolv månadersinskrivningstid sänks till sex månaders inskrivningstid förarbetslösa ungdomar mellan fr.o.m. den 1 februari2005 t.o.m. den 31 december 2005.Som skäl för förslaget anför regeringen att arbetslöshetenbland ungdomar är högre än för andra åldersgrupper. Situationenpå arbetsmarknaden för arbetslösa ungdomar är också mycketkonjunkturkänslig. En förklaring till detta är att ungdomar istörre utsträckning har tillfälliga arbeten. Ungdomar har oftakort arbetslivserfarenhet och därmed svårt att konkurrera medäldre åldersgrupper. Det allmänna anställningsstödet kan i dagges till ungdomar och andra efter tolv månaders inskrivningstidpå arbetsförmedlingen. Ungdomars chanser att få ett arbete påden reguljära arbetsmarknaden efter att de har haft enanställning med anställningsstöd har visat sig goda. Regeringenvill därför utöka denna möjlighet till att avse fler ungdomar.MotionenI motion A340 yrkande 1 föreslår avslag påregeringens förslag att lagen (2000:625) omarbetsmarknadspolitiska program ändras så att kommunernasinsatser för unga arbetslösa inleds med jobbsökaraktiviteterhos arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderriktade till ungdomar har betydande undanträngningseffekter ochkan inte i någon större utsträckning påvisas ökasysselsättningen bland ungdomar.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar med oro att undersökningar tyder på attarbetslösa ungdomar söker arbete i liten omfattning, särskiltunder deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Mångariskerar därmed utestängning från arbetsmarknaden och inlåsningi arbetsmarknadspolitiska program.Med anledning av regeringens förslag har och inkommit med enskrivelse till utskottet. I skrivelsen framför man önskemål omhöjda nivåer på ersättningar, både till personer som deltar iprogrammen och till kommuner för att täcka administrativakostnader i samband med programmen.Regeringens förslag till förändringar inom ramen för KUP ochUG kommer att leda till att ytterligare fokus läggs på atthitta ett arbete. Därför tillstyrker utskottet regeringensförslag i propositionen under utgiftsområde 13 punkt 1 omändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program.Utskottet föreslår att antar den lagändring somframgår av bilaga 3 (budgetpropositionen UO13 punkt 1). Dettainnebär att motion A340 yrkande 1 (m) avstyrks.Utskottet tillstyrker även det förslag som avseranställningsstödet för ungdomar (budgetpropositionen UO 13punkt 8).Övriga förslag om arbetsmarknadspolitiskaprogram och särskilda grupper m.m.Utskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas ett stort antal motioner som haranknytning till arbetsmarknadspolitiska program ochsärskilda grupper. Behandlade områden avser bl.a.äldre, invandrare, ungdomar, kulturarbetare ocharbetshandikappade. Frågor om försörjning viddeltagande i arbetsmarknadspolitiska program, i friåroch i anställning med lönebidrag behandlas. Samtligamotioner avstyrks bl.a. med hänvisning till kommandeberedningsarbete i och till tidigareställningstaganden gjorda av utskottet.Jämför reservationerna 6 (fp), 7 (kd), 8 (m), 9 (kd,c), 10 (fp), 11 (fp), 12 (kd), 13 (m), 14 (fp), 15 (c),16 (mp), 17 (kd), 18 (c), 19 (v), 20 (m, fp, c), 21(kd), 22 (m), 23 (kd), 24 (c), 25 (m) och 26 (fp).Arbetsmarknadspolitiska program för ungdomarMotionernaFolkpartiet föreslår i motion A375 yrkandena 5 och 16 en ny typav subventionerad anställning. Partiet föreslår att det skapas30 000 s.k. instegsjobb med halveradarbetsgivaravgift under högst . Instegsjobben är främsttill för ungdomar som står utanför den reguljäraarbetsmarknaden t.ex. genom att ha varit arbetslösa i minst sexmånader.I motion Ub440 yrkande 2 och motion A356 yrkandena 11 och 12anför att det finns behov avlärlingsutbildning som arbetsmarknadspolitisk åtgärd.Lärlingsutbildningen ska ge en gedigen yrkeskompetens som ledertill arbete, antingen genom anställning eller genom att etteget företag startas. Lärlingsutbildningen ska ske i närasamarbete med det lokala näringslivet. Avtal beträffandelärlingslön och försäkringsfrågor träffas i samverkan mellanarbetsförmedling, arbetsgivare och berört fackförbund.Företagen bör få ersättning frånarbetsförmedlingen för utbildning och handledning och för dekostnader som uppstår för dem. Detta är väsentligt för attockså små företag ska kunna ta emot lärlingar. föreslås vara 3 000 till per månad.I motion Sf365 yrkande 13 pekar på attundersökningar visar att ungdomar med utländsk bakgrund har enhögre arbetslöshet än andra ungdomar. Skillnaden består även ombetygen, utbildningen och språkkunskaperna räknas med ijämförelsen med andra ungdomar. yrkar attregeringen tillsätter en utredning som ser överorsakerna till denna utveckling.I motion A326 av m.fl. (s) anförs att kommunernaunder de kommande tio åren beräknas behöva anställa mångapersoner. är det hög arbetslöshet bland ungamänniskor med eftergymnasial utbildning. Träningsprogram ochpraktikplatser föreslås.I motion A218 av och (båda s)framhålls att matchningen på arbetsmarknaden underlättas avpendlingsstöd. Enligt den nu gällande förordningen är åtgärdeni första hand inriktad mot människor som fyllt och däranställningen varar . I motionen yrkas attstöd även borde kunna ges vid kortare anställningar, isynnerhet när det gäller unga människor. Regeringen bör låta seöver regelverket.I motion A364 av och (båda s)framhåller man att medel har avsatts till Folkbildningsrådetsedan några år tillbaka för utbildning vid folkhögskolor fördeltagare i aktivitetsgarantin, s.k. SAGA-medel. Syftet är attge arbetslösa baskunskaper. Möjligheterna är begränsade tilldem som är . I motionen yrkas att det ges enmöjlighet att använda SAGA-medel även till yngre. I motion A380av Per och (båda s) framhålls depositiva effekterna av folkhögskolesatsningen inomaktivitetsgarantin.Utskottets ställningstagandeArbetslöshet är den sämsta av alla tänkbara starter på ettarbetsliv. Utskottet anser därför i likhet med vad som anförtsi flera motioner att ungdomsarbetslöshet ska ägnas särskiltstor uppmärksamhet. Det särskilda uppdrag om halveradungdomsarbetslöshet som regeringen gav AMS haruppfyllts. Ungdomsprogrammen har ökats , ochregeringen lägger två förslag om ändringar av program riktademot ungdomar i budgetpropositionen. De i motionerna föreslagnainstegsjobben och lärlingsutbildningarna finns eller föreslås iliknande utformning. Regeringen har dessutom aviseratytterligare översyn av ungdomsinsatserna.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf365 yrkande 13 (kd), Ub440 yrkande 2 (kd), A218(s), A326 (s), A356 yrkandena 11 och 12 (kd), A364 (s), A375yrkandena 5 och 16 (fp) och A380 (s).Arbetsmarknadspolitiska program för äldreMotionernaModeraterna begär i motion Ub436 yrkande 7 att det skapasmöjlighet för äldre arbetslösa att genomgå kortare och merspecifikt inriktade yrkesutbildningar, arrangerade avyrkeshögskolor eller som företagsinriktad lärlingsutbildning.Folkpartiet konstaterar i motion A375 yrkande 15 attarbetslösheten bland personer är lägre än blandbefolkningen i sin helhet. är äldreöverrepresenterade bland de långtidsarbetslösa ocharbetskraftsdeltagandet minskar kraftigt i grupperna som fyllt60 år. Det behövs en politik som gör det praktiskt möjligt föräldre att stanna i arbetslivet. Därför motsätter sigFolkpartiet också arbetsgivaransvar för sjukersättning tilllångtidssjuka.Kristdemokraterna vill enligt motion A356 yrkande 8 skapamöjlighet för fler äldre att delta i arbetslivet.Förbud mot diskriminering på grund av ålder bör införas ilagstiftningen om diskriminering på arbetsmarknaden. I denaktuella motionen liksom i motion A353 yrkandena 5 och 6föreslås en informationskampanj om vinsten av äldre iarbetslivet och inrättande av ett för attfrämja en god seniorpolitik i slutet av arbetslivet. Det ärenligt också viktigt att exempelvis uppmuntraeget företagande bland avtalspensionärer och äldre och att seöver avtal som gör det jämförelsevis dyrare att anställa äldrearbetskraft.Lars-Ivar och () anser det i motionA201 angeläget att stimulera fler äldre att stanna kvar iarbetslivet. Arbetsrätt och skatteregler bör ses över i dettasyfte och synsättet på arbetsmarknaden bör förändras så attäldre ses som en resurs där.Jörgen () framhåller i motion A220 yrkande 1 viktenav fler arbetade timmar och betydelsen av äldre påarbetsmarknaden för att säkra framtidens välfärd.Utskottets ställningstagandeÄldre behövs i arbetslivet och måste kunna stanna kvar där.Långtidsinskrivning och långtidsarbetslöshet bland äldre måstemotverkas.Utskottet noterar att antalet långtidsinskrivna äldre vidarbetsförmedlingarna kontinuerligt har minskat under flera år.När det däremot gäller långtidsarbetslöshet bland äldre har detskett en ökning, både i relativa och absoluta tal, under desenaste åren, vilket är oroande. Det är mot denna bakgrundpositivt att antalet långtidsarbetslösa personer var1 000 mindre än (AMS-statistikenoktober 2004).Fram till 2010 kommer antalet personer i åldern attöka och utgöra en större andel av den arbetsföra befolkningenän vad som är fallet . Åtgärder behöver vidtas somstimulerar och gör det möjligt för äldre att vara kvar iarbetslivet och som påverkar arbetsgivarna att i störreutsträckning anställa äldre. harsysselsättningsgraden i denna åldersgrupp ökat med ca 8procentenheter, till för kvinnorna och förmännen. Ökningen beror till stora delar på att kvinnor födda islutet av och , varssysselsättningsgrad har varit hög, nutillhör åldersgruppen.I budgetpropositionen instämmer regeringen i analysen frånLångtidsutredningen /04 (SOU 2004:19) om kommandeutmaningar för att klara den framtida finansieringen avvälfärdstjänsterna inom ramen för de offentligavälfärdssystemen. En hög sysselsättning är grunden förframtidens välfärdssystem. handlar det om att ökaarbetsutbudet genom att fler personer kan och vill ta ettarbete.En av slutsatser är att det måste blimer lönsamt för äldre att fortsätta att arbeta. De ekonomiskadrivkrafterna för arbetsgivarna att behålla de äldre i arbetebehöver också stärkas. Dessutom måste arbetsförhållandena iökad utsträckning anpassas efter de äldres förutsättningar.Frågan om hur människors vilja och möjlighet attförvärvsarbeta fram till pensioneringen och därefter ska ökahar behandlats av den parlamentariskt sammansatta utredningenSenior 2005 i dess betänkande Äldrepolitik för framtiden, 100steg till trygghet och utveckling med en åldrande befolkning(SOU 2003:91). Utskottet redovisade i förra åretsbudgetbetänkande utredningens förslag rörande arbetsmarknadenför äldre. Remissbehandlingen har avslutats under hösten 2004och förslagen bereds nu i Regeringskansliet.Utskottet har noterat att regeringen tillkallat enutredning som har till uppgift att se över skattereglerna förtjänstepensioner och privata pensionsförsäkringar. Reglerna skaanpassas och förenklas så att arbetslinjen stärks. Iutredningsuppdraget ingår bl.a. att utvärdera den skattemässigasubventionens effekter på sparande och arbetsutbud, framförallt arbetsutbudet bland äldre personer. Utredaren ska lämnaförslag på lösningar och övriga anpassningar av denskattemässiga regleringen så att arbetsutbud och tillväxtgynnas och risken att skattebasen urholkas minimeras. Uppdragetska redovisas senast den 1 december 2006.Regeringen överväger förändringar i skatte- ochtransfereringssystemen samt kartläggning av avtalsförmåner isyfte att underlätta för äldre att delta aktivt i arbetslivet.Detta redovisas i för sysselsättning2004 (2004).I ett gemensamt bidrag från arbetsmarknadens parter - SvensktNäringsliv, , , ,och - till 2004 har dessa förklarat sig villigaatt medverka till att den faktiska pensionsåldern höjs. För attbidra till detta är det enligt parterna viktigt att avtal omkompetensutveckling erbjuder likvärdiga utbildnings- ochutvecklingsmöjligheter för arbetstagarna och att de tillämpaspå de enskilda arbetsplatserna. Möjligheter till karriär- ochyrkesväxling bör utvecklas för dem som arbetar i psykiskt ochfysiskt krävande yrken, där man i normalfallet inte kan arbetafram till . Som alternativ till förtidapensionering bör flexibla arbetsformer utvecklas för äldre,bl.a. olika former av mentorskap.Utskottet instämmer för sin del i dessa ställningstagandenoch vill betona att det är av stort värde men också alldelesnödvändigt att arbetsmarknadens parter aktivt och konkretmedverkar till insatser för att möjliggöra för äldre att stannakvar och stanna i arbetslivet.Vikten av ökad sysselsättning bland äldre framhålls ocksåinom EU-samarbetet. Detta är även ett av huvudförslagen i enrapport från högnivågrupp om Lissabonagendan sompublicerades . Där föreslogs att EU:smedlemsstater till 2006 ska utveckla en strategi om s.k. aktivtåldrande. Det behövs enligt rapporten ett radikalt skifte bortfrån tidiga pensionsavgångar. I stället ska incitamentenstärkas för arbetstagare att arbeta längre liksom förarbetsgivare att anställa och behålla äldre arbetstagare.Deltagandet i livslångt lärande ska öka i alla åldrar, och dåsärskilt bland lågutbildade och äldre arbetstagare, ocharbetsförhållandena och kvaliteten i arbetet förbättras. ska utgöra underlag för ställningstaganden undervåren 2005 om hur EU:s sociala agenda och Lissabonagendan skavara utformade de kommande åren.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det inom EU:ssysselsättningsstrategi finns mål som rör sysselsättningenbland äldre. Ett mål innebär att sysselsättningsgraden föräldre arbetstagare () ska uppgå till avbefolkningen i den aktuella åldersgruppen. Jämfört med övrigaEU-länder har ett högt arbetskraftsdeltagande, isynnerhet bland kvinnor och äldre. I uppgicksysselsättningsgraden bland kvinnor i den aktuellaåldersgruppen och bland män till . Ettannat mål är att man inom EU ska ha höjt denfaktiska genomsnittliga åldern för utträde från arbetsmarknadenmed jämfört med 2001.Samtidigt som vi i , som nämnts, har ett förhållandevishögt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor och äldre, är dockarbetskraftsdeltagandet bland äldre, invandrare och ungdomarlägre än bland befolkningen i dess helhet. Dessa tre kategorierutgör därför viktiga målgrupper för att öka det totalaarbetsutbudet.I fråga om möjligheter till utbildning för äldre, en frågasom tas upp i motion och som även berörts ovan,vill utskottet framhålla att deltagare i aktivitetsgaranti somär kan få utbildning på grund- ellergymnasienivå inom det reguljära utbildningsväsendet upp till 12månaders heltidsstudier. I detta sammanhang kan också nämnasatt möjligheterna till studiemedel för äldre kommer attförbättras, vilket framgår av budgetpropositionen. Från den 1juli 2006 avsätts och 250miljoner kronor för förändringar av studiestödet så att fleräldre kan finansiera sin utbildning med studiemedel.Kristdemokraterna vill som framgått införa ett förbud motdiskriminering på grund av ålder på arbetsmarknaden. Utskottetvill i likhet med i förra årets budgetbetänkande hänvisa tillatt denna fråga är föremål för utredning i den s.k.Diskrimineringskommittén (dir. 2002:11 och 2003:69).Utredningen ska vara klar senast den 1 juli 2005.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Ub436 yrkande 7 (m), A201 (c), A220 yrkande 1 (c),A353 yrkandena 5 och 6 (kd), A356 yrkande 8 (kd) och A375yrkande 15 (fp).Arbetsmarknadspolitiska program för personermed utländsk bakgrundPropositionenRegeringen anför att det behövs fortsatta ansträngningar föratt anpassa den generella arbetsmarknadspolitiska verksamhetentill individen, oavsett etnisk eller kulturell bakgrund.Tillräckliga personalresurser måste också fortsättningsvistillförsäkras arbetsförmedlingarna i de mest utsattastorstadsområdena.