bet · GR01KU17 · 2004-05-06 00:00:00 — Några frågor om sekretess, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar konstitutionsutskottetregeringens proposition 2003/04:93 Några frågor omsekretess, m.m. samt motioner som väckts medanledning av propositionen och 2003.I propositionen föreslås bl.a. att sekretessen förfotografier av enskilda personer i offentligaregister skall skärpas. Den personaladministrativasekretess som gäller hos myndigheter där personalensärskilt kan riskera att utsättas för våld ellerannat allvarligt men skall utvidgas till att omfattaytterligare uppgifter, bl.a. i form av fotografiskbild, och uppgifter om närstående till personalen.Ordningsvakter och väktare skall få ettsekretesskydd som motsvarar det personaladmini-strativa sekretesskyddet för poliser och andrautsatta yrkesgrupper.Sekretessen hos domstol till skydd för uppgifterom enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden skall enligt propositionen omfatta ävenuppgifter i mål om brott mot tystnadsplikt och målom dataintrång. Såvitt gäller domstolarna skallsekretessen i förundersökning för uppgifter omenskildas personliga och ekonomiska förhållanden,som gällt med omvänt skaderekvisit,åter gälla med rakt skaderekvisit, dvs. medpresumtion för offentlighet. Vid förhandling omanvändning av tvångsmedel skall sekretessen tillskydd för enskild omfatta uppgift om vem som ärmisstänkt bara om det kan antas att fara uppkommerför att den misstänkte, eller någon närstående tillden misstänkte, utsätts för våld eller annatallvarligt men om uppgiften röjs.Sekretessen till skydd för uppgifter om enskildaspersonliga förhållanden, som gäller i bl.a.Justitiekanslerns skadereglerande verksamhet, skallgälla även i andra myndigheters skadereglerandeverksamhet.Sekretessen för säkerhets- och bevakningsåtgärderskall utvidgas till att avse system förautomatiserad behandling av information.I övrigt föreslås några ändringar av lagtekniskkaraktär.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2004.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionenoch avstyrker de behandlade motionerna. Sexreservationer och ett särskilt yttrande haravgivits.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Sekretess för fotografier i offentligaregisterRiksdagen antar regeringens förslag till delslag om ändring i sekretesslagen (1980:100),såvitt avser 7 kap. 15 §, dels lag om ändring ilagen (2004:175) om ändring i sekretesslagen(1980:100). Därmed avslår motionerna2003/04:K18 och 2003/04:K282.Reservation 1 (mp)2. Sekretess för uppgifter omordningsvakter och väktareRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100), såvitt avser7 kap. 46 §. Därmed avslår motion2003/04:K19 yrkande 1.Reservation 2 (fp, c)3. Sekretess under förundersökningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100), såvitt avser9 kap. 17 §, 12 kap. 2 § och 14 kap. 10 § med denändringen att i 12 kap. 2 § tredje stycket ordetstycket skall bytas ut mot styckena.Därmedavslår motionerna 2003/04:K20 yrkandena1 och 2 samt 2003/04:Ju392 yrkande 2.Reservation 3 (m)4. Översyn av offentlighetsprincipenRiksdagen avslår motion 2003/04:K348 yrkande 4.Reservation 4 (m)5. Sekretess för hotade och våldsdrabbadepersonerRiksdagen avslår motion 2003/04:K322.6. Symmetri i sekretessförhållandenRiksdagen avslår motion 2003/04:K383.7. Sekretesslagen i övriga delarRiksdagen antar regeringens förslag till delslag om ändring i sekretesslagen (1980:100), i dedelar som inte omfattas av punkterna 13 ovan,dels lag om ändring i lagen (2004:000) om ändringi sekretesslagen (1980:100).8. Handlingsoffentlighet hos KRAVRiksdagen avslår motion 2003/04:K19 yrkande 2.Reservation 5 (fp)9. Sanktionsform för att värnahandlingsoffentlighetenRiksdagen avslår motion 2003/04:K319 yrkande 2.Reservation 6 (v, mp)10. Sekretess i IVPA-verksamhetRiksdagen avslår motion 2003/04:K203.11. Försäkringsbolags tillgång tilljournalerRiksdagen avslår motion 2003/04:K368.12. ForskningssekretessRiksdagen avslår motion 2003/04:K379 yrkandena 1och 2.Stockholm den 6 maj 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), (), (), HenrikS Järrel (m), (), (), (), (),(), () ochGustav ().2003/04KU17Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningÄrendets beredning fram till dess regeringenavlämnade sin proposition till redovisas ipropositionen. Där framgår bl.a. att granskningskett i Lagrådet. Vidare erinras om den ändring i enav de berörda paragraferna som gjort påframställning av ombudsmän och som träderi kraft . De i propositionenföreslagna ändringarna utgör ett led i den översynav sekretessregleringen som sker fortlöpande.Utöver propositionen och de motioner som väcktsmed anledning av den behandlas i betänkandet ävenett antal motioner från allmänna motionstiden 2003.BakgrundYttrande- och informationsfrihetEnligt 2 kap. 1 § regeringsformen är varjemedborgare gentemot det allmänna tillförsäkrad bl.a.yttrandefrihet och informationsfrihet. Medyttrandefrihet avses frihet att i tal, skrift ellerbild eller på annat sätt meddela upplysningar samtuttrycka tankar, åsikter och känslor. Dennagrundlagsskyddade yttrandefrihet är mycket vid ochär därför underkastad särskilda regler ochbegränsningar i en rad olika hänseenden. Sådanaregler finns bl.a. i tryckfrihetsförordningen(1949:105), yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469),samt i olika bestämmelser omtystnadsplikt, främst i sekretesslagen (1980:100).Med informationsfrihet avses frihet att inhämtaoch mottaga upplysningar samt att i övrigt ta del avandras yttranden. Information kan inhämtas på mångasätt, t.ex. genom tidningar, böcker, radio, TV ochfrån andra människor. Härvid får självfallet inteanvändas metoder som i andra sammanhang ärförbjudna, t.ex. inbrott. Bestämmelsen ominformationsfrihet medför inte i något fallskyldighet för det allmänna att lämna information. Itryckfrihetsförordningen har dock rätten att ta delav allmänna handlingar grundlagsfästs, se avsnitt6.2.Yttrandefriheten och informationsfriheten fårbegränsas genom lag (2 kap. 12 § regeringsformen).Begränsning får göras endast för att tillgodoseändamål som är godtagbara i ett demokratisktsamhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad somär nödvändigt med hänsyn till det ändamål som harföranlett den och inte heller sträcka sig så långtatt den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningensåsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningfår inte göras enbart på grund av politisk,religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Detpoängteras i förarbetena till bestämmelsen (prop.1975/76:209) att regleringen är ägnad attunderstryka kravet på att lagstiftaren, när en fri-och rättighetsinskränkande lag beslutas, nogaredovisar sina syften.Yttrandefriheten och informationsfriheten fårbegränsas med hänsyn till rikets säkerhet,folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet,enskilds anseende, privatlivets helgd ellerförebyggandet och beivrandet av brott. I övrigt fårbegränsningar av yttrande- och informationsfrihetenske endast om särskilt viktiga skäl föranleder det.Vid bedömning av vilka begränsningar som får skeskall särskilt beaktas vikten av vidaste möjligayttrande- och informationsfrihet i politiska,religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturellaangelägenheter (2 kap. 13 § regeringsformen).Offentlighet och sekretessDen svenska offentlighetsprincipen innebär attverksamheten hos staten och kommunerna i storutsträckning är öppen för insyn och kontroll frånallmänheten, bl.a. genom att den som begär det harrätt att ta del av allmänna handlingar hos statligaoch kommunala myndigheter. Offentlighetsprincipenanses utgöra en garanti för rättssäkerheten,effektiviteten i folkstyret och förvaltningen.Därigenom är den också ägnad att främja allmänhetensförtroende för myndigheterna. Offentlighetsprincipenkan också anses utgöra en grundläggandeförutsättning för en fungerande demokrati. Genomtillgången till allmänna handlingar underlättas ochstimuleras den fria debatten i skildasamhällsfrågor. I 2 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen slås således fast att varjesvensk medborgare till främjande av ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning skall harätt att ta del av allmänna handlingar. I sambandmed reform av tryckfrihetsförordningenuttalades bl.a. att rätten att ta del av allmännahandlingar är en del av den medborgerliga rätten attinhämta och ta emot information och därmed en avbetingelserna för den fria demokratiskaåsiktsbildningen (prop. 1975/76:160).Ibland kan allmänna eller enskildasekretessintressen väga tyngre än intresset avoffentlighet. Rätten att ta del av allmännahandlingar får dock begränsas endast om det ärpåkallat med hänsyn till vissa i 2 kap. 2 §tryckfrihetsförordningen uppräknade intressen, bl.a.det allmännas ekonomiska intresse och skyddet förenskildas personliga och ekonomiska förhållanden(punkterna 5 och 6). Uppräkningen är uttömmande ochallmänna handlingar får inte hållas hemliga för attskydda några andra intressen.De begränsningar som får göras skall anges noga ien särskild lag, sekretesslagen (1980:100), eller ien annan lag som den hänvisar till. Avsekretesslagen skall alltså framgå alla de fall dåallmänna handlingar är hemliga. En myndighet kansålunda inte i avtal eller på annat sätt förbindasig att iaktta en sekretess som saknar stöd isekretesslagstiftningen. Detta innebär att det förfrågan om utlämnande av handling helt saknarbetydelse om den som tillhandahållit handlingenuppställt krav på konfidentiell behandling avhandlingen eller om myndigheten utfäst sig att inteutlämna den utan hans samtycke.Offentlighets- och sekretesskommittén (OSEK)Offentlighets- och sekretesskommittén har haft iuppdrag att bl.a. göra en allmän översyn avsekretesslagen. Kommittén avlämnade i oktober 2003sitt huvudbetänkande Ny sekretesslag (SOU 2003:99).Förslagen i betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Remisstiden går ut den 1 september 2004.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås ändringar i sekretesslagen(1980:100). Ändringarna utgör ett led i den översynav sekretessregleringen som sker fortlöpande.Det föreslås att sekretessen för fotografier avenskilda personer i offentliga register, t.ex. pass-fotografier, skall skärpas. Sådan uppgift skallomfattas av sekretess med s.k. omvänt skaderekvisit,dvs. sekretess skall gälla om det inte står klartatt uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon närstående till den enskilde lider men.Presumtionen skall alltså vara för sekretess.Den personaladministrativa sekretess som gällerhos myndigheter där personalen särskilt kan riskeraatt utsättas för våld eller annat allvarligt men föruppgift om personnummer, bostadsadress och hemtele-fonnummer, föreslås bli utvidgad till att omfattaäven andra jämförbara uppgifter avseende personalen,uppgift i form av fotografisk bild som utgörunderlag för tjänstekort samt uppgift om närståendetill personalen.Inom ramen för ochpolismyndigheters verksamhet utförs administrativtarbete avseende ordningsvakter. På motsvarande sättutförs administrativt arbete avseende väktare hoslänsstyrelserna. Ordningsvakter och väktare föreslåsfå ett sekretesskydd som motsvarar detpersonaladministrativa sekretesskydd som poliser ochandra utsatta yrkesgrupper har.Vidare föreslås att den begränsade sekretess somgäller hos domstol i vissa typer av mål till skyddför uppgift om enskilds personliga eller ekonomiskaförhållanden skall utsträckas till att omfattasådana uppgifter i mål om brott mot tystnadspliktoch mål om dataintrång. Uppgifterna skall omfattasav sekretess med s.k. rakt skaderekvisit, dvs.sekretess skall gälla om det kan antas att denenskilde eller någon närstående till den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs.Presumtionen skall alltså vara att uppgifterna äroffentliga.För den sekretess i förundersökning för uppgifterom enskildas personliga och ekonomiska förhållandensom gäller med omvänt skaderekvisitföreslås en återgång till rakt skaderekvisit såvittgäller domstolarna, dvs. när sådana uppgifter före-kommer hos domstolarna skall presumtionen vara attuppgifterna är offentliga. Vid förhandling omanvändning av tvångsmedel skall sekretessen tillskydd för enskild omfatta uppgift om vem som ärmisstänkt endast om det kan antas att fara uppkommerför att den misstänkte eller någon honom eller hennenärstående utsätts för våld eller annat allvarligtmen om uppgiften röjs.Det gäller viss sekretess i bl.a. Justitie-kanslerns skadereglerande verksamhet till skydd föruppgifter om enskildas personliga förhållanden. Mot-svarande sekretess föreslås gälla även i andra myn-digheters skadereglerande verksamhet.Den 1 januari 2003 inrättades en rikscentral förIT-incidentrapportering hos (). En förutsättning för att myndigheter ochenskilda skall vara villiga att lämna rapporter tillPTS är att PTS har möjlighet att hemlighålla sådanuppgifter i rapporterna som är känsliga frånsäkerhetssynpunkt. Det föreslås att sekretess skallgälla för uppgift som lämnar eller kan bidra tillupplysning om säkerhets- eller bevakningsåtgärdavseende system för automatiserad behandling avinformation, om det kan antas att syftet medåtgärden motverkas om uppgiften röjs. Dentystnadsplikt som följer av sekretessbestämmelsenskall ha företräde framför meddelarfriheten.I övrigt föreslås några ändringar av lagtekniskkaraktär, såsom förtydliganden av lagtexten samtutmönstranden ur lagtexten av sådana verksamhetersom har upphört.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2004.Utskottets övervägandenSekretess för fotografier ioffentliga registerUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attsekretessen för fotografier av enskildapersoner i offentliga register skall skärpas.Utskottet avstyrker därmed en motion omavslag på propositionen i denna del.Jfr reservation 1 (mp).Gällande bestämmelserEnligt 7 kap. 15 § sekretesslagen gäller sekretess iverksamhet som avser folkbokföringen eller annanliknande registrering av befolkningen och, i denutsträckning regeringen föreskriver det, i annanverksamhet som avser registrering av betydande delav befolkningen, för uppgift om enskilds personligaförhållanden, om det av särskild anledning kan antasatt den enskilde eller någon honom närstående lidermen om uppgiften röjs.I 1 b § sekretessförordningen (1980:657) anges attovan nämnda sekretess gäller i verksamhet som avserbl.a. centrala passregister(punkt 3), (punkt 6)och Totalförsvarets pliktverks register övertotalförsvarets personal (punkt 7).De uppgifter som kan hållas hemliga med stöd avdessa bestämmelser är bl.a. uppgifter om namn,adress, personnummer och civilstånd liksomfotografier av den enskilde. I förarbetena framhållsatt det som huvudregel skall råda offentlighet fördessa uppgifter. De är normalt att anse somharmlösa. En förutsättning för sekretess är såledesatt det av särskild anledning kan antas att denenskilde eller någon honom närstående lider men omuppgiften röjs.I 14 kap. sekretesslagen finns särskildabestämmelser om sekretessgenombrott. Enligt 14 kap.1 § hindrar inte sekretess att uppgift lämnas tillannan myndighet om uppgiftsskyldighet följer av lageller förordning. Enligt 14 kap. 2 § tredje styckethindrar sekretess bl.a. inte att uppgift om enskildsadress, telefonnummer och arbetsplats lämnas till enmyndighet, om uppgiften behövs där för delgivningenligt delgivningslagen (1970:428). Enligt 14 kap. 3§ får, utöver vad som följer av 1 och 2 §§,sekretessbelagd uppgift lämnas till myndighet om detär uppenbart att intresset av att uppgiften lämnashar företräde framför det intresse som sekretessenskall skydda. Sistnämnda bestämmelse bygger på attrutinmässigt uppgiftsutbyte i regel skall varaförfattningsreglerat.PropositionenRegeringen föreslår att sekretess skall gälla föruppgift i form av fotografisk bild av enskild ioffentliga register, såsom vägtrafikregistret,passregistret och registret över totalförsvaretspersonal, om det inte står klart att uppgiften kanlämnas ut utan att den enskilde eller någonnärstående till den enskilde lider men.Förstärkningen av sekretesskyddet för fotografiermotiveras av att enskilda skall slippa oroa sig överatt bilder av dem själva publiceras eller annarsanvänds i sammanhang som upplevs som hotfulla av denenskilde. De myndigheter som har behov av attanvända sig av fotografier från offentliga registeri sin verksamhet bör enligt regeringen ävenfortsättningsvis kunna göra det. Regeringen föreslårdärför att den sekretessbrytande bestämmelsen i 14kap. 2 § tredje stycket sekretesslagen till förmånför myndigheter som behöver uppgifter om enskildavid delgivning enligt delgivningslagen (1970:428)ändras så att den även omfattar uppgift i form avfotografisk bild av den enskilde. Sekretessbrytandebestämmelser för övriga berörda myndigheter avserregeringen genomföra genom förordning.Ändringarna föreslås intagna i 7 kap. 15 §respektive 14 kap. 2 § sekretesslagen.MotionI motion 2003/04:K18 av ()föreslås att avslår propositionen i dennadel. Motionären betonar mediernas behov av tillgångtill fotografier i registren och anser att en öppenpolitisk dialog och offentlighet kan antas vara detmest verkningsfulla instrumentet för att värnademokratin och motverka antidemokratiska kraftersbrottsliga verksamhet.Ulla () har i motion 2003/04:K282 begärtett tillkännagivande för regeringen om behovet avatt pröva värdet av ett för alla tillgängligtpassarkiv. Hon anser att utvecklingen har visat attdet ökade intresset för passarkivet fått till följdatt människor skadats både fysiskt och i sin tilltrotill samhället.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning av denintresseavvägning som behöver göras i fråga omsekretess för fotografier av enskilda i offentligaregister. Utskottet tillstyrker därmed propositioneni denna del, som innebär ändringar i 7 kap. 15 § och14 kap. 2 § sekretesslagen, och avstyrker motion2003/04:K18 (mp). Motion 2003/04:K282 (s) ärhärigenom tillgodosedd.Personaladministrativ sekretessVerksamhet avseende personal hos vissamyndigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attden personaladministrativa sekretess somgäller hos myndigheter där personalensärskilt kan riskera att utsättas för våldeller annat allvarligt men skall utvidgastill att omfatta ytterligare uppgifter, bl.a.i form av fotografisk bild, och uppgifter omnärstående till personalen.Gällande bestämmelserSedan sekretesslagens tillkomst gäller sekretess föruppgift i en myndighets personaladministrativaverksamhet enligt 7 kap. 11 § sekretesslagen. Isyfte att ge offentliganställda inte barasekretesskydd för vissa särskilt känsliga uppgifterutan också ett skydd mot hot och trakasserier harbestämmelsen kompletterats . År1987 infördes en bestämmelse av innebörd attsekretess gäller för uppgift om en enskildspersonliga förhållanden om det kan antas att denenskilde eller någon honom närstående utsätts förvåld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs.Bestämmelsen är försedd med ett s.k. kvalificeratrakt skaderekvisit, vilket innebär att det råder enextra stark presumtion att uppgifterna är offentliga(7 kap. 11 § fjärde stycket första meningen).Rekvisitet uttrycks så att sekretessen gäller om detkan antas att den enskilde eller någon honomnärstående utsätts för våld eller annat allvarligtmen om uppgiften röjs.Bestämmelsen ansågs inte ge ett tillräckligt skyddför sådana yrkesgrupper som generellt sett är merutsatta för hot och trakasserier än andra och sedanår 1994 gäller sekretess, i den utsträckningregeringen föreskriver det, hos en myndighet därpersonal särskilt kan riskera att utsättas förallvarligt men, för uppgift om enskilds bostads-adress, hemtelefonnummer och personnummer, om detinte står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon honom närstående lider men (7kap. 11 § fjärde stycket andra meningen). Enligt1 a § sekretessförordningen (1980:657) gäller detförstärkta sekretesskyddet i bl.a. Rikspolis-styrelsens och polismyndighets personaladministra-tiva verksamhet. Från och med den 1 april 2004omfattas även ombudsmän av motsvarandesekretess (framst. 2003/04:JO2, bet. 2003/04:KU8,rskr. 2003/04:137).PropositionenRegeringen föreslår att den extra strängapersonaladministrativa sekretess som gäller hosmyndigheter där personalen särskilt kan riskera attutsättas för våld eller annat allvarligt men intelängre skall gälla enbart för uppgift ompersonnummer, bostadsadress och hemtelefonnummer.Sekretessen skall utsträckas till att även omfattaandra jämförbara uppgifter avseende personalen,uppgift i form av fotografisk bild som utgör under-lag för tjänstekort samt uppgift om närstående tillpersonalen. Regeringen föreslår vidare attbestämmelsen om personaladministrativ sekretessskall förtydligas så att det framgår att sekretessengäller, förutom hos den myndighet där personalenutför sina arbetsuppgifter, även hos en annanmyndighet om den personaladministrativa verksamhetenutförs där.Regeringen bedömer att den befintliga sekretessenför uppgift om polismans namn inte bör skärpas.Förslagen innebär ändringar i 7 kap. 11 § och 16kap. 1 § sekretesslagen.Utskottets ställningstagandePropositionen i denna del har inte föranlett någramotioner. Utskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker förslaget till ändringar i 7 kap. 11 §och 16 kap. 1 § sekretesslagen.Sekretess för uppgifter om ordningsvakter ochväktareUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attordningsvakter och väktare skall få ettsekretesskydd som motsvarar detpersonaladministrativa sekretesskyddet förpoliser och andra utsatta yrkesgrupper.Utskottet anser att den längsta föreskrivnasekretesstiden för skyddet inte bör avvikafrån den längsta tid som föreskrivs i övrigaparagrafer i samma kapitel och avstyrker enmotion (fp) om kortare längsta sekretesstid.Jfr reservation 2 (fp, c).Gällande bestämmelserSom framgår ovan skyddas uppgifter om enskilda sombehöver ett extra starkt sekretesskydd genomsekretess med ett omvänt skaderekvisit. Så är falletnär det gäller uppgifter om hemadresser m.m.avseende t.ex. polispersonal. Ordningsvakter ochväktare omfattas inte av motsvarande sekretesskydd.PropositionenRegeringen föreslår att sekretess skall gälla iärenden om förordnande av ordningsvakt och iförteckning över tjänstetecken som tilldelatsordningsvakter för uppgift om enskilds namn, om detkan antas att den enskilde eller någon närståendetill den enskilde utsätts för våld eller annatallvarligt men om uppgiften röjs. Sekretess skallenligt propositionen vidare gälla i sådant ärendeeller i sådan förteckning för uppgift om enskildsbostadsadress, hemtelefonnummer, personnummer ochandra jämförbara uppgifter om det inte står klartatt uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon närstående till den enskilde lider men.Motsvarande sekretessregler skall gälla för uppgiftom väktare i ärende om godkännande av väktare elleri register över väktare som förs hos länsstyrelse.Sekretessen föreslås gälla i högst ,vilket är samma längsta tid som gäller för denpersonaladministrativa sekretessen enligt 7 kap. 11§ sekretesslagen.Förslagen innebär att en ny paragraf, 7 kap. 46 §,införs i sekretesslagen.MotionI motion 2003/04:K19 av m.fl. (fp)yrkande 1 föreslås att antar förslagettill ny bestämmelse i 7 kap. 46 § sekretesslagen medden ändringen att sekretessen skall gälla . Motionärerna anser en sådan längsta tidvara tillräcklig i detta fall.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning av behovet avsekretessregler till skydd för vissa uppgifter omordningsvakter och väktare.I frågan om den längsta tid som sekretessen skallkunna gälla vill utskottet understryka att det ärfråga om just en längsta tid. All sekretess upphöratt gälla utan vidare prövning sedan den tidenförflutit. Intill dess gäller att sekretessprövningskall göras innan en uppgift lämnas ut. De längstatider som föreskrivs till skydd för enskildaspersonliga förhållanden i 7 kap. sekretesslagen ärfemtio eller . För sekretessen enligt 7kap. 11 §, som har berörts ovan, gäller gäller enlängsta tid av .