bet · GR01NU13 · 2004-04-27 00:00:00 — Enligt näringsministernsmening är det viktigt att offentliga aktörer har enväl genomtänkt konkurrenspolicy för den del avverksamheten som de avser att konkurrensutsätta. Hanerinrade vidare om att mandatupphörde /04 och attKonkurrensverket har fått i uppdrag att, i avvaktanpå eventuella nya lagregler, särskilt följa defrågor som rör konkurrens på lika villkor mellanprivat och offentlig verksamhet, som harberetts inom ramen för har även fått regeringens uppdragatt följa upp verksamhet och attinformera om goda exempel. Dessa uppgifter haruttryckligen lagts på just för attregeringen vill förvissa sig om att frågornafortsatt uppmärksammas och tas om hand, uppgavnäringsministern. Därtill bereds inomRegeringskansliet fortsatt frågan om en eventuelllagreglering på detta område, sade han.Näringsminister besvarade vidare imars 2004 en fråga (fr. 2003/04:919) av MariaLarsson (kd) om vilka åtgärder han avser att vidtaför att underlätta för kvinnor att starta och drivaföretag inom vård och omsorg. Det har blivit alltvanligare att arbeta med välfärdstjänster i privatregi i stället för i kommun och landsting, sadenäringsministern. hade av de anställdainom välfärdstjänsterna en privat arbetsgivare,vilket är en kraftig ökning jämfört med , dåmotsvarande andel var . Kommunerna ochlandstingen köper i allt större utsträckningverksamhet från privata företag och organisationer istället för att utföra tjänsterna i egen regi,uppgav näringsministern. Sedan 1990-talets börjanhar antalet företagare, både med och utan anställda,ökat kraftigt inom vård och omsorg. Blandföretagarna utan anställda inom vård och omsorg ärde flesta kvinnor. I den nationella handlingsplanenför utveckling av hälso- och sjukvården harregeringen klart uttalat att alternativadriftsformer i den öppna vården och omsorgen skallstimuleras genom att fler kooperativa, privata ochideella vårdgivare ges möjlighet att sluta avtal medsjukvårdshuvudmännen, sade näringsministern vidare.Regeringen följer noga landstingens arbete med attfölja intentionerna i den nationellahandlingsplanen. har 42 miljonerkronor anslagits för att främja företagande blandkvinnor och invandrare. Med stöd av dessa medelarbetar Verket för näringslivsutveckling () medatt stödja kvinnors företagande genom rådgivning ochkompetensutvecklingsinsatser i projekt som drivs avAlmi Företagspartner AB:s regionala bolag ochnyföretagarcentrum. Aktiviteterna har varit mycketuppskattade, och regeringen avser att fortsätta medinsatser för att främja kvinnors företagande ävenefter , sade näringsministern.Utskottets ställningstagandeEn bärande princip inom näringspolitiken är attlikvärdiga villkor skall gälla för olika aktörer påmarknaden. I det fall att offentliga aktörer agerarpå konkurrensmarknader får detta sålunda inte ske påett sådant sätt att det privata företagandet hämmas;myndighetsuppgifter skall hållas isär frånkommersiell verksamhet. Enligt de riktlinjer förkonkurrenspolitiken som fattat beslut omskall andelen av den samlade ekonomin där konkurrensråder öka, och på nya marknader skall strukturer ochregler stödja uppkomsten av en balanserad och välfungerande konkurrens. Vidare gäller att statligtstöd inte får snedvrida konkurrensen, dvs. statligtstöd till svenska företag får inte innebära attandra företag konkurreras ut. Policyn för detsvenska statsstödet skall stödja arbete iEU mot subventioner som skadar svensk industri.I vissa av de här aktuella motionerna begärstillkännagivanden om avveckling av snedvridandeföretagsstöd. Utskottet har tidigare i avsnittet omkonkurrenspolitikens inriktning angett att en avgrundpelarna i konkurrenspolitiken är att statligtstöd inte får snedvrida konkurrensen. Det bör ocksånoteras att även gällerkommunalt stöd.Beträffande förhållandet mellan småföretag och denoffentliga sektorn vill utskottet framhålla - ilinje med det tidigare sagda - att en självklarutgångspunkt är att sund konkurrens skall rådamellan privat och offentlig verksamhet. Samtidigtvill utskottet betona att förhållandena i olikakommuner och landsting kan variera påtagligt. Påvissa håll kan det privata utbudet vara mycketbegränsat. Utskottet vill också framhålla att vissaaktiviteter inom den kommunala verksamheten kan haolika sociala funktioner, t.ex. aktiviteter därfunktionshindrade får en meningsfull sysselsättning.När det gäller frågan om införande av enkonfliktlösningsregel i konkurrenslagen, somefterfrågas i några motioner, bereds denna fråga,som redovisats, inom . Utskottetförutsätter att regeringen återkommer till riksdageni frågan. Utskottet vill i detta sammanhang erinraom det uppdrag som har när detgäller konkurrens på lika villkor mellan privat ochoffentlig verksamhet. Verket skall följautvecklingen, uppmärksamma eventuellakonkurrenskonflikter, föreslå åtgärder för attförbättra marknadens funktionssätt m.m. Uppdragetskall redovisas till senast den1 . Utskottet tillmäterKonkurrensverkets arbete på detta område stor vikt.Sammantaget anser utskottet att regeringens arbetepå området styrs av en klar vilja att uppnå ochupprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentligoch privat verksamhet. Utskottet förutsätter attfrågan ges hög prioritet och att regeringen vidtarerforderliga åtgärder utifrån Konkurrensverketsrapport. Mot denna bakgrund finner utskottet inteanledning till något tillkännagivande av riksdagenav det slag som föreslås i de här aktuellamotionerna. De avstyrks därmed i berörda delar.Utvärdering av om- och avregleringarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner med krav på attregeringen skall anmodas att tillsätta enutredning med uppgift att göra en utvärderingav genomförda om- och avregleringar.Regeringen beslöt atttillsätta en särskild utredare med uppdragatt genomföra en sådan utvärdering.MotionernaI motion 2003/04:T458 (s) begärs etttillkännagivande av om nödvändigheten aven utvärdering av de avregleringar som genomförts iSverige. Ett väl fungerande samhälle måste ha högtställda krav när det gäller den grundläggandeinfrastrukturen och samhällsservicen, sägermotionärerna. De konstaterar att , via i huvudsak statliga insatser, har byggtupp en grundstruktur för samhällsservice när detgäller transporter, kommunikationer ochenergiförsörjning, men att det under de senaste15-20 åren har skett stora förändringar beträffandeutformningen av systemen. I skenet av utvecklingensåväl i som internationellt är tiden inneför uppföljning, utvärdering och eftertanke, anförmotionärerna. De påpekar att tillhör deeuropeiska länder som ligger i framkant när detgäller att omsätta liberaliseringsintentionerna iEG-lagstiftningen med avseende på avregleringar ochden inre marknadens realiserande. Resultatet avkonkurrensutsättning har bl.a. blivit färre svenskaaktörer och fler utländska, säger motionärerna. Deanser att det finns starka invändningar motutvecklingen i infrastrukturbranscherna i avregleringarnas spår. En kärnfråga för demär att personalen anses ha kommit att pressas på ettibland oacceptabelt sätt. En annan viktig fråga är,enligt motionärerna, att kvaliteten ochlångsiktigheten i företagens agerande emellanåthamnat i kläm på ett betänkligt sätt. Riksdag ochregering har ett ansvar för samhällsservice ochinfrastruktur, anför motionärerna. De anser att detär hög tid att de omfattande förändringarna inomsamhällsservicen och infrastrukturen utvärderas medavseende på kvalitet, service och de anställdasvillkor i syfte att skapa en långsiktigt hållbarverksamhet.Även i motion 2003/04:N306 (s) begärs etttillkännagivande av om utvärdering avavregleringar - i detta fall avseende de statligabolagen. har avregleringar skettinom posten, taxibranschen, tele, energi, flyget ochjärnvägen, konstaterar motionärerna. De påpekar attavregleringar kan vara ett medel för staten att lösastrukturella och ekonomiska problem och kanske ocksåett sätt att nå likvärdig, god och fungerandeservice i hela landet för medborgarna. För att tareda på detta bör de avregleringar som hargenomförts utvärderas,anför motionärerna. De anser att det är angeläget,inte minst utifrån konsumenternas perspektiv, attutvärdera servicen, kvaliteten, tillgängligheten ochprisutvecklingen. Järnvägssektorn i , som ärett strategiskt instrument i samhällsbyggandet ochdärmed kräver ett långsiktigt planeringstänkande,har genomgått en kraftig och snabb förändring, sägermotionärerna. De hänvisar vidare till undersökningarav fackförbundet som visar att det bl.a.beträffande Posten finns en vilsenhet hos kundernaöver en försämrad servicenivå. Inom elbranschendominerar ett fåtal bolag, ochproduktionskapaciteten har minskat , uppgermotionärerna avslutningsvis.I motion 2003/04:N355 (c) begärs att riksdagenskall anmoda regeringen att tillsätta en utredningom de regionala konsekvenserna av avreglering ochbolagisering i syfte att eliminera de negativaföljderna för främst landsbygden. Utöver allmännaeffekter har avreglering och bolagisering av statligverksamhet medfört regionalakonsekvenser, vilka inneburit att dessa som regelvarit större och mer negativa i landsbygdsregionernaän i andra områden, säger motionärerna. De hävdar,med hänvisning till telemarknaden, flygsektorn ochelmarknaden, att den typ av problem somavregleringarna och bolagiseringarna skapat inom dentidigare statliga företags- och infrastruktursektorni första hand ger landsbygdsregionerna sämreservice, ökad sårbarhet och dålig säkerhet. Dettakan i förlängningen leda till att företag, men ävenhushåll, avstår från nyetablering i ellerinflyttning till landsbygden på grund av de riskeroch nackdelar som avregleringarna ochbolagiseringarna skapat, befarar motionärerna. Devill mot denna bakgrund att skall ställasig bakom ett krav på att de nämnda problemen skallanalyseras närmare och att de aktuellaavregleringarnas och bolagiseringarnas regionalaeffekter skall kartläggas i syfte att åstadkomma enutveckling av den statliga servicen i landsbygdenoch ett eliminerande av de risker som det nuvarandesystemet fört med sig.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen tillsatte en särskildutredare (chefsekonom ) med uppgift(dir. 2003:151) att, utifrån de utvärderingar somgjorts av regelreformeringar inom tele-, el-, post-,inrikesflyg-, taxi- och järnvägsmarknaderna,utvärdera och göra en samlad analys av delångsiktiga effekterna för konsumenterna,näringslivet, arbetsmarknaden och samhällsekonomin iolika delar av . Utredaren skall även,utifrån de genomförda utvärderingarna, föreslå deåtgärder som kan behövas för att ytterligareförbättra marknadernas funktion.Utvärderingen skall bl.a. belysa konkurrens-,pris- och kvalitetsutveckling samt medborgarservice.Utredaren bör genomföra uppdraget huvudsakligengenom en analys av redan gjorda utvärderingar samtgenom att belysa frågeställningar i övrigt som kanha betydelse för uppdraget. Utredaren skall ävenföreslå åtgärder som kan öka de positiva effekternaav genomförda regelreformeringar. En ökad konkurrenshar bl.a. inneburit ändrade förutsättningar församverkan mellan offentlig och privat sektor.Utredaren skall analysera möjligheten att främjatekniskt framåtskridande, forskning och utvecklinggenom nya samverkansmodeller. Förslagens olikaförväntade effekter skall också redovisas. Förslagenskall beakta och den pågåendeutvecklingen inom EU för berörda sektorer.Möjligheterna att utnyttja effekterna avinternationaliseringen och EU:s inre marknad skallbeaktas. Utredaren skall i sitt arbete och införframtagandet av eventuella förslag på postområdetsamråda med Post- och kassaserviceutredningen.Utredaren skall, vad gäller redovisning aveventuella förslags konsekvenser för små företag,samråda med Näringslivets regelnämnd.Uppdraget skall redovisas senast den 1 november2004.Utskottets ställningstagandeSom konstateras i de tre här aktuella motionerna2003/04:T458 (s), 2003/04: N306 (s) och 2003/04:N355(c) genomfördes främst om- ochavregleringar av ett antal marknader. mening är det befogat att - som förordasi de nämnda motionerna - nu göra en utvärdering avdessa om- och avregleringar.Regeringen tillsatte, som redovisats, i december2003 en särskild utredare med uppdrag att utifrån deutvärderingar som gjorts av regelreformeringar inomtele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- ochjärnvägsmarknaderna, utvärdera och göra en samladanalys av de långsiktiga effekterna förkonsumenterna, näringslivet, arbetsmarknaden ochsamhällsekonomin i olika delar av . Utredarenskall även föreslå de åtgärder som kan behövas föratt ytterligare förbättra marknadernas funktion.Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt de tre aktuella motionerna är tillgodosedda, ochde avstyrks därmed.Kriminalisering av kartellerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkriminalisering av karteller. Regeringenfattade beslut omtilläggsdirektiv till Utredningen om eneffektivisering av det konkurrensrättsligaregelverket för företagen m.m., som innebäratt frågan om kriminalisering av förbud motkonkurrensbegränsande samarbete mellanföretag respektive förbud mot missbruk avdominerande ställning skall utredas.Utskottet avser att aktivt följa frågan ochförutsätter att regeringen lämnaren lägesrapport i budgetpropositionen för år2005. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).MotionernaI fyra motioner tas frågan om en kriminalisering avkarteller upp.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande omkriminalisering av karteller, anförs det i motion2003/04:MJ432 (fp). Eftersom dagligvaruhandelnkontrolleras av få aktörer ökar risken förkarteller, säger motionärerna. De anser attkarteller skall kriminaliseras och attKonkurrensverket skall få större möjligheter attkontrollera marknaden.Även i motion 2003/04:N293 (fp) begärs etttillkännagivande av om en utredning avkriminalisering av kartellsamarbete. Kartellbildningär mycket skadlig för samhällsekonomin och måstebetraktas som en brottslig handling. Det finns ettstarkt konsumentintresse av att olagliga kartellerbekämpas effektivt, eftersom det i slutändan alltidär konsumenterna som får stå för kostnaderna för enineffektiv konkurrens i form av högre priser ellersämre utbud, anför motionärerna. De anser attkarteller också innebär en orättmätigförmögenhetsöverföring från konsumentkollektivettill de företag som bryter mot konkurrenslagen.Privata monopol och kartellbildningar hör inte hemmai en marknadsekonomi, varför tendenser till dettamåste bekämpas med kraft, säger motionärerna. Demenar att kartellsamarbete skall kriminaliseras ochbeläggas med höga böter. De tar också avstånd fråndet "tjallerisystem" som beslutade omvåren 2002 (det s.k. leniencyprogrammet) och sominnebär bl.a. att konkurrensskadeavgiften för detföretag som avslöjar en kartellbildning kan sättasned. gjorde etttillkännagivande om att regeringen skall utredafrågan om kriminalisering av kartellsamarbete ochåterkomma till i frågan, erinrarmotionärerna om. De konstaterar - ett och ett halvtår efter beslut - att regeringen harnegligerat att tillsätta den begärda utredningen. Enmycket viktig princip i det demokratiska systemet äratt beställningar skall efterkommas avregeringen, anför motionärerna. De påpekar att omregeringen av någon anledning inte anser att dettaär möjligt måste det anmälas till , t.ex. ien proposition. Tillkännagivanden är ett instrumentsom förfogar över för att anmodaregeringen att vidta åtgärder i en fråga, och detfår inte uppstå en situation där det kan skapasintryck av att regeringen inte tillmäter dettainstrument dess rättmätiga betydelse, sägermotionärerna. De anser att det därför är nödvändigtatt återigen anmodar regeringen att utanvidare tidsspillan tillsätta nämnda utredning.Också i motion 2003/04:N412 (kd) begärs etttillkännagivande av om kriminalisering avkarteller. har det uppdagatsalltfler olagliga karteller, där företag inom flyg-,olje- och byggbranscherna ertappats medprissamarbete och uppdelning av marknader i syfteatt ge sig själva ekonomiska fördelar på andrasbekostnad, säger motionärerna. De menar att dengällande konkurrenslagstiftningen, där enbartföretagsböter utdöms, är otillräcklig och attlagstiftningen bör vässas genom en kriminaliseringav karteller. har, på förslag avKristdemokraterna tillsammans med övriga borgerligapartier och , anmodat regeringen attutreda kriminalisering av karteller, vilket skeddemot Socialdemokraternas och vilja,erinrar motionärerna om. De förutsätter att ettförslag till ändrad lagstiftning föreläggsriksdagen.Slutligen föreslås även i motion 2003/04:Bo297(kd) att skall begära att regeringen skallåterkomma till med förslag tilllagstiftning som innebär en kriminalisering avkartellsamverkan. Den risk som företag förnärvarande tar att upptäckas och belastas medkonkurrensskadeavgift har inte visat sig varatillräckligt avskräckande, anför motionärerna. Dedrar en parallell till den insiderlagstiftning somtillkom , vilken innefattarstraff i stället för sanktionsavgift. Regeringen hartidigare hävdat att rättsväsendet inte hartillräckliga resurser för att klara den ytterligarebelastning som kriminalisering innebär, sägermotionärerna. De anser att det rimligtvis börankomma på regeringen att tillförsäkrarättsmyndigheter sådana resurser att brott kanutredas och lagföras.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingRiksdagen beslöt , på förslag avregeringen, om införande av ett program - det s.k.leniencyprogrammet - för eftergift och nedsättningav konkurrensskadeavgift, med syfte att främjaavslöjandet och bekämpandet av skadliga karteller(prop. 2001/02: 167, bet. 2001/02:NU16). Beslutetinnebar att konkurrensskadeavgift får efterges förett företag som har överträtt förbudet motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag omföretaget anmäler överträdelsen tillKonkurrensverket, innan verket har fått tillräckligtunderlag för att ingripa mot överträdelsen och någotannat företag som deltagit i överträdelsen inte hargjort anmälan tidigare. Det berörda företaget skallockså lämna all information omöverträdelsen som företaget har tillgång till.Förutsättningar för eftergift skall vidare vara attföretaget samarbetar fullt ut med Konkurrensverketunder utredningen av överträdelsen och att det harupphört eller efter sin anmälan upphör attmedverka i överträdelsen. Konkurrensskadeavgiftskall dock inte få efterges om företaget har haftden ledande rollen i överträdelsen och det medhänsyn till omständigheterna därför är uppenbartoskäligt med eftergift. Konkurrensskadeavgiften fårvidare sättas ned om ett företag i väsentlig mån harunderlättat utredningen inte bara av den egnaöverträdelsen utan även av andras medverkan. Hardetta skett i högst väsentlig mån får avgiftenefterges helt. Syftet är att alla kartellmedlemmarskall ha ett incitament att medverka iKonkurrensverkets utredning. I två reservationer (c;fp) avvisades regeringens förslag.Frågan om kriminalisering av kartellsamarbetebehandlades också i nyssnämnda sammanhang. Riksdagengjorde därvid, på förslag av utskottet, etttillkännagivande om att regeringen skall utredafrågan om kriminalisering av kartellsamarbete ochåterkomma till i frågan (bet.2001/02:NU16). I en reservation (s, v) avvisadeskravet på en utredning.Våren 2003 gjorde - genom att ställa sigbakom en reservation (m, fp, kd, c, mp) - ettförnyat tillkännagivande i frågan om kriminaliseringav kartellsamarbete och anmodade regeringen attomedelbart tillsätta den av tidigarebegärda utredningen och återkomma till ifrågan (bet. 2002/03:NU10, rskr. 2002/03:194). Ireservationen - som alltså blev beslut -erinrades om nyssnämnda tillkännagivandefrån . Kriminalisering kan vara ettverksamt instrument vid bekämpningen avkartellsamarbete och att förlita sig till enbart enadministrativ sanktionsavgift, som programmet förnedsättning av konkurrensskadeavgift,leniencyprogrammet, innebär, kan leda till attföretagen kalkylerar med risk för upptäckt ocheventuell konkurrensskadeavgift och ställer det motden vinst som kartellsamarbetet väntas ge, sadesdet. Olagligt kartellsamarbete bör jämställas medannan ekonomisk brottslighet. Med en kriminaliseringav olagligt kartellsamarbete blir lagen också mertydlig och kan därmed ha en preventiv effekt. Denbegärda utredningen bör också noga följautvecklingen av leniencyprogrammet och ta mederfarenheterna av detta i utredningsarbetet. Ireservationen, vilken som nämnts blev riksdagensbeslut, konstaterades att regeringen hade negligeratatt tillsätta den begärda utredningen.Det framhölls att en mycket viktig princip i detdemokratiska systemet är att riksdagensbeställningar skall efterkommas av regeringen. Omregeringen av någon anledning inte anser att dettaär möjligt måste det anmälas till , t.ex. ien proposition. Tillkännagivanden är ett instrumentsom förfogar över för att anmodaregeringen att vidta åtgärder i en fråga, och detfår inte uppstå en situation där det kan skapas ettintryck av att regeringen inte tillmäter dettainstrument dess rättmätiga betydelse, sades det.Utskottsmajoriteten (s, v) ansåg inte att detbehövdes något förnyat tillkännagivande i fråganvåren 2003. Karteller är till stor skada församhällsekonomin och för konsumenterna, anfördeutskottsmajoriteten och framhöll att en effektivkartellbekämpning är mycket angelägen och attleniencyprogrammet är ett led i en sådaneffektivisering. Mot bakgrund av att programmetträdde i kraft och atterfarenheterna av det därmed av naturliga skäl varmycket begränsade kunde utskottsmajoriteten inseproblemen med ett utredningsarbete omkriminalisering av kartellsamarbete.Utskottsmajoriteten menade dock att det är en viktigprincip i det demokratiska systemet att riksdagensbeställningar skall efterkommas av regeringen.UtredningRegeringen gav tilläggsdirektiv tillUtredningen om effektivisering av detkonkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m.Uppdraget utvidgades därmed (dir. 2003:175) efterställningstaganden av till att omfattafrågan om kriminalisering av förbud motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företagrespektive förbud mot missbruk av dominerandeställning. I uppgiften ingår det tekniska uppdragetatt ta fram en konkret lagstiftningsmodell och attgöra en fördjupad lagteknisk analys. Utvecklingeninom EG-rätten behöver följas liksom utvecklingeninom andra EU-stater m.fl. när det gällerkriminalisering på konkurrensrättens område.Kriminaliseringens inverkan på det befintligaprogrammet för eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgift skall ingå i analysen. Ocksåprocessuella frågor skall analyseras.Särskilda utgångspunkter vid fullgörandet avuppdraget skall enligt direktiven vara följande. Detär naturligt att lagstiftningsmodellen inte kanomfatta alla överträdelser av förbuden i artiklarna81 och 82 EG-fördraget respektive 6 och 19 §§konkurrenslagen. Kriminaliseringsmodellen skalldärför inriktas på vad som bör betecknas somsärskilt allvarliga fall och gälla ett kärnområde avsådana skadliga beteenden. En jämförelse skall skemed vad som tillämpas i fråga om grovaförmögenhetsbrott. Här får utredaren bl.a.uppmärksamma karteller av konspiratorisk art, vilkaär instrument för att manipulera marknaden i syfteatt ekonomiskt gynna de samverkande på ett sätt somleder till eller är ägnat att leda till stor skadaför konkurrensen. Den utveckling inom EG-rätten somföljer av att antogförordningen (EG) nr 1/2003 om tillämpning avkonkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 behöveruppmärksammas av utredaren, som bör pröva omutvecklingen inverkar på kriminaliseringsaspekterna.I bilden ingår bl.a. samarbetet inom det nätverk avkonkurrensmyndigheter som har bildats.Utredaren skall vidare noga följa utvecklingen avprogrammet för eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgift samt ta med de praktiskaerfarenheterna i bilden. I analysen skall ingåkriminaliseringens inverkan på programmet.Utgångspunkten måste vara att något system med s.k.kronvittnen inte är aktuellt för svensktvidkommande. Ett sådant system innebär att den somanger en medbrottsling går fri från straffrättsligtansvar. Utredaren bör överväga om det på något sättgår att åstadkomma en ordning där en kriminaliseringinte motverkar syftet med programmet för eftergiftoch nedsättning.