bet · GS01JUU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Ledningen avförundersökningen i ärenden som inte är avenkel beskaffenhet skall övertas avåklagaren så snart någon skäligen kanmisstänkas för brott.Genomströmningstid 1999-2003----------------------------------------------------|År |Genomströmningstid |Genomströmningstid || |från det att |avseende tid från || |förundersökningen |färdig förundersökning|| |blev åklagarledd |till beslut i || |till avslu-tande |åtalsfrågan || |beslut av åklagare | |----------------------------------------------------|1999 | | |----------------------------------------------------|2000 | | |----------------------------------------------------|2001 | | |----------------------------------------------------|2002 | | |----------------------------------------------------|2003 | | |----------------------------------------------------Andelen beslut som medför lagföring (väcktåtal, strafföreläggande ochåtalsunderlåtelse) av det totala antaletbeslut som fattades om brottsmisstankar ifärdiga förundersökningar kvarstod under år2003 vid , dvs. samma siffra som år2002, jämfört med under år 2001.Samtidigt kan noteras att det totala antaletbeslut om brottsmisstankar i färdigaförundersökningar ökat med drygt 5 000beslut (se tabell).Lagföring 1999-2003------------------------------------------------------|År | Åtal |Strafföre-|Åtalsun-|Åtal ej|Beslut om|| |väckt |läggande |derlåtelse|väckt |brottsmiss- || | | | | |tankar 1|------------------------------------------------------|1999 |160 649 |54 842 |31 328 |50 834 |297 653 |------------------------------------------------------|2000 |167 280 |49 340 |32 492 |48 601 |297 713 |------------------------------------------------------|2001 |166 152 |44 037 |28 276 |37 261 |275 726 |------------------------------------------------------|2002 |164 102 |42 918 |25 381 |32 182 |264 583 |------------------------------------------------------|2003 |169 114 |45 701 |25 214 |31 270 |271 299 |------------------------------------------------------1 Totalt antal beslut i färdigaförundersökningarMed brottsmisstankar menas en tillåklagaren inkommen misstanke om enlagöverträdelse. Ett ärende kaninnehålla en eller flera misstänktaoch en eller flera brottsmisstankar.Om två personer är misstänkta församma lagöverträdelse registreras tvåbrottsmisstankar. Totalt fattades 405898 beslut om brottsmisstankar år2003. Denna siffra inkluderar beslutenligt tabellen ovan och dessutombeslut under förundersökningen sominnebar att misstanken inte utreddesvidare. Detta skedde i omkring 135000 fall.Det totala antalet brottsmisstankarsom polisen överlämnade till åklagar-organisationen uppgick till ca 474000. Det var en ökning med ca 14 000brottsmisstankar eller knappt 3 %.Samtidigt avslutade åklagarna ca 8000 fler brottsmisstankar än vad somkom in. Det är ett något bättreresultat än året innan.Regeringen anför att det ärtillfredsställande att åklagarna harkunnat behålla de senaste årens kortagenomströmningstider trots attärendeinflödet från polisen ökat.Åklagarorganisationen nådde underår 2003 verksamhetsmålet att avslutafler brottsmisstankar än vad som komin.Under perioden 1997-2003 haråklagarorganisationen haft enlagföringskapacitet på (mätti andelen lagföringsbeslut avseendebrottsmisstankar i förhållande tilldet totala antalet beslut avseendebrottsmisstankar, som var405 898). I ett längre perspektiv är,vilket regeringen tidigare uttalat,en lagföringsandel på ettalltför lågt resultat.När det gäller åklagarnas arbetemed de prioriterade områdena kananföras följande.Vad gäller våldsbrott varlagföringsandelen i färdigaförundersökningar fortsatt hög underår 2003 (). Denna siffrabeträffande färdiga förundersökningarkan tyckas hög och sammanhänger medatt förundersökningen som regelavslutas tidigare om bevisläget ärdåligt. I förhållande till samtligamisstänkta var lagföringsandelendensamma som 2002 (). De tresenaste åren har lagföringsandelenvarit i stort sett oförändrad. Enorsak till att mångavåldsbrottsärenden skrivs av ärenligt Riksåklagaren attbevissvårigheterna i allmänhet ärstörre i sådana utredningar än iandra. Det kan dock konstateras attantalet lagförda personer ökade med400 till 13 800.Åklagarorganisationen har under enföljd av år satsat stora resurser påatt bekämpa våld mot kvinnor ochbarn, s.k. familjerelaterat våld. Detrör sig bl.a. om inrättande avsärskilda familjevåldsenheter och omgenomförande av vissa särskildautbildnings- och metodinsatser.Lagföringen, mätt som andelenavslutade brottsmisstankar som letttill lagföring, var avseende våld motkvinnor och våld mot barn 24 %.På detta område vargenomströmningstiderna korta.Under år 2003 meddelade åklagare 3741 besöksförbud, vilket var enökning med ca 300 beslut jämfört medåret innan. I sammanhanget kan nämnasatt det meddelades 3 054, år2001 meddelades 3 184 och år 2002meddelades 3 455 besöksförbud.Utredningar om grov,gränsöverskridandenarkotikabrottslighet handläggs vidde internationella åklagarkamrarna.Lagföringsandelen i färdigaförundersökningar om narkotikabrottvar oförändrat hög (). Viktigakomponenter för att uppnå detresultatet har varit det specialist-och utvecklingsarbete som bedrivitssedan flera år.Åklagarorganisationen fortsatteunder sina ansträngningar föratt förbättra bekämpningen av s.k.hatbrott. I riktlinjerna för dennabrottskategori betonas starkt viktenav att motivbilden utreds ochklarläggs under förundersökningen.Riksåklagarens arbete med utbildningsamt informations- ochkunskapsspridning inom detta områdehar fortsatt under år 2004.När det gäller hets mot folkgruppvar andelen lagföringar i förhållandetill samtliga beslut , vilket varen ökning jämfört med och år2001 (). Lagföringsandelen avdet totala antalet beslut avseendebrottsmiss-tankar om olagadiskriminering var fortsatt mycketlåg (). Enligt Riksåklagaren kandetta i huvudsak antas bero på attåklagaren bedömt att det inte kunnatbevisas att det huvudsakliga motivetvarit att kränka en person på detsätt som anges i straffbestämmelsenom olaga diskriminering.Vad gäller miljöbrottslighet komdet in knappt 3 100miljöbrottsärenden, som ca3 900 ärenden avslutades. Vidutgången av året fanns det ca 2 700ärenden i balans, varav knappt 2 500hos polisen för utredning. Andelenavslutade misstankar om brott motmiljön som ledde till lagföring var12 % av samtliga brottsmisstankar,vilket är en minskning med 9procentenheter jämfört med år 2002.Regeringen finner det positivt attRiksåklagaren ochåklagarmyndigheterna harvidareutvecklat kompetens ocharbetsmetoder för att bättre kunnabekämpa våldsbrott mot kvinnor ochbarn, narkotikabrott samt brott medrasistiska och främlingsfientligainslag. Det är angeläget att ökalagföringsandelen beträffande dessabrottstyper.Regeringen ser med oro på attantalet våldsbrottsärenden har ökatde . Lagföringsandelenhar dock inte ökat trots att storaresurser läggs på denna brottstyp.Det är angeläget att polisen ochåklagarna förbättrar sin förmåga attklara upp våldsbrott. Riksåklagarenavser också att vidta en rad åtgärderför att öka lagföringen, bl.a.kompetens- och kvalitetsutvecklingsamt ett förbättrat samarbete medpolisen. Regeringen har förståelseför att det kan ta tid för dessaåtgärder att ge utslag i statistikenmen avser att följa utvecklingen pådetta område.Lagföringsandelen avseendemiljöbrott har nästan halverats.Antalet personer som lagförts förmiljöbrott har minskat från 614 till427. Den minskade lagföringenförklaras av den åtalsprövningsregelsom infördes den 1 september 2003.Regeln innebär att ommiljösanktionsavgift utgår föröverträdelsen skall åtal väckasendast om det är påkallat från allmänsynpunkt. Samma regel skall tillämpasäven när det gäller frågan omförundersökning skall inledas. Densjunkande lagföringen synes därmedvara i linje med lagstiftarenssträvan. Detta skapar också möjlighetför miljöåklagarna att i framtidenägna ökad kraft åt den allvarligamiljöbrottsligheten.Som anförts ovan är detEkobrottsmyndigheten som primärt haruppgiften att svara förekobrottsbekämpningen i ,, , , Hallandsoch län.Ekobrottsbekämpningen i övriga länansvarar åklagarmyndigheterna för.Vid åklagarmyndigheten i Stockholmfinns en särskild organisation förnationell korruptionsbekämpning. handläggerärenden rörande korruption i vissafall. Ekobrottsmyndighetensverksamhet redovisas nedan, men förstnågot om åklagarmyndigheternasutredning och lagföring av ekobrott.Inom åklagarmyndigheterna uppgickandelen brottsmisstankar om ekobrottsom lett till lagföring till avsamtliga brottsmisstankar 2003,jämfört och . Det kom in drygt 1500 ärenden, vilket är en minskningmed ca 70 ärenden. Det totala antaletbalanserade mål ökade något.Genomströmningstiden från färdigtförundersökningsprotokoll till besluti åtalsfrågan minskade till 81 dagarjämfört under år 2002och under år 2001.Riksåklagaren samordnaråklagarverksamheten som avserinternationellt rättsligt samarbete.Arbetet sker i nära samverkan medcentralmyndigheten för detstraffrättsliga samarbetet vidJustitiedepartementet. Riksåklagarensamordnar också den svenska delen avdet europeiska rättsliga nätverket(EJN) och den svenska delen avEurojust.Vid varje internationellåklagarkammare finns kontaktpunkter idet europeiska rättsliga nätverket.Under år 2003 har Riksåklagaren ävenutsett dessa åklagare att varanationella kontaktpunkter förEurojust. Därigenom har de olikafunktionerna EJN och Eurojustsamordnats. Åklagarna vid dessakamrar samarbetar också med Europol.Vid de internationella kamrarnahandläggs även ärenden som rör grov,gränsöverskridande brottslighet.Riksåklagaren har upprättat enrättsutvecklingsplan för sitt arbetei . I planen redogörsför de frågor som bedöms ha betydelseför rättsutvecklingen ochenhetligheten i rättstillämpningen.Planen revideras fortlöpande. Underår 2003 överklagade riksåklagaren 20domar till . Dessahar bl.a. avsett tillämpning avnarkotikastrafflagen, värdet avöverskottsinformation som bevisningoch bevisvärdet av DNA-profiler samtpåföljden för grova våldsbrott bl.a.mot barn.Riksåklagaren gjorde i februari2003 en framställning till Justitie-departementet där det föreslogs attkravet på prövningstillstånd i Högstadomstolen även skulle omfattaRiksåklagaren (dnr Ju2003/1349/Å). Enlagändring trädde i kraft den 1 juli2004.Vid slutet av fanns 718åklagare inom åklagarorganisationen.Motsvarande siffra och2002 var 728 respektive 706. Antaletåklagare hade således ökat med 12.Antalet anställda för ledning ochadministration uppgick till319, vilket var en minskning med 8.Av ekonomiska skäl infördeRiksåklagaren anställningsstopp under2003 års första månader. Efter detatt de ekonomiska förutsättningarnasedan förbättrats återupptogsrekryteringen av åklagare och 31åklagaraspiranter antogs. Ävenutbildningen påverkades negativt menkunde återupptas och i huvudsakgenomföras som planerat.Den totala sjukfrånvaron var 3,5 %eller , vilket innebar enökning i förhållande med3,5 dagar.EkobrottsmyndighetenEkobrottsmyndighetens resultat för år2003 skall ses mot bakgrund av de måloch prioriteringar som gällde förverksamheten. Enligt dessa skullefler brott leda till lagföring ochkvaliteten höjas påbrottsutredningsverksamheten ochprocessföringen.Ekobrottsmyndigheten avslutade 3758 ärenden , vilket ären ökning jämfört med och år2002. Det totala antalet balanseradeärenden ökade med 3 stycken från år2002. Antalet inkomna ärenden ökadefrån 3 2002 till 3 737 år2003, dvs. Konkursförvaltareoch skattemyndigheter stod för 74 %av alla ärenden som kom in tillEkobrotts-myndigheten år 2003.Av tabellen nedan framgårutvecklingen av inkomna och avslutadeärenden samt myndighetens totalabalans.Ekobrottsmyndighetensärendeutveckling ---------------------------------------------------|År | Inkomna | Avslutade |Total balans|| | ärenden | ärenden | |---------------------------------------------------|1999 | 2 544 | 2 336 | 3 826 |---------------------------------------------------|2000 | 2 440 | 2 744 | 3 442 |---------------------------------------------------|2001 | 3 019 | 2 791 | 3 702 |---------------------------------------------------|2002 | 3 475 | 3 355 | 3 845 |---------------------------------------------------|2003 | 3 737 | 3 758 | 3 848 |---------------------------------------------------lagföringsandelvar av det totala antaletavslutade ärenden, oförändrat från år2002 och något högre än (). Lagföringsandelen när det gällerde särskilt krävande ärendenaminskade däremot från av dettotala antalet avslutade ärenden inomdenna kategori och år 2003.Av tabellen nedan framgårutvecklingen av lagföringen (åtal,strafföreläggande ochåtalsunderlåtelse) samt beslut sominnebär att lagföring inte sker hosEkobrottsmyndigheten.Ekobrottsmyndighetens lagföring1999-2003--------------------------------------------------|År |Åtal |Strafföre-|Åtalsun-|Beslut|Totalt || | |läggande|derlåtelse|som | antal || | | | |innebär |beslut om|| | | | | att |brotts- || | | | |lagföring|misstankar|| | | | |inte sker| |--------------------------------------------------|1999 |1 529 | 166 | 49 |4 857 | 7 748 |--------------------------------------------------|2000 |1 604 | 480 | 60 |5 594 | 8 909 |--------------------------------------------------|2001 |1 168 | 307 | 21 |5 044 | 7 897 |--------------------------------------------------|2002 |1 822 | 337 | 19 |6 095 | 9 591 |--------------------------------------------------|2003 |1 524 | 392 | 20 |6 437 | 9 836 |--------------------------------------------------Med beslut som innebär att lagföringinte sker avses beslut som innebäratt förundersökning inte inleds (2808) respektive läggs ned (3 156)eller att åtal inte väcks (473).Siffrorna inom parentes avser år2003. I det totala antalet beslut ombrottsmisstankar som redovisas itabellen ovan ingår även beslut sominte avser lagföring, t.ex. beslut omöverlämnande av ärende till annanåklagarmyndighet, och som såledesinte skall ingå i underlaget förberäkning av lagföringsandelen.Lagföringsandelen vad gälleravslutade brottsmisstankar uppgicktill . Motsvarandesiffra för var knappt 26 %.Det genomsnittliga medelvärdet förgenomströmningstiden frånbrottsanmälan till beslut iåtalsfrågan avseende helaEkobrottsmyndigheten minskade från523 . Om mediantiden istället beräknas, minskadegenomströmningstiden från 298 dagartill , dvs. med ca 1,3 %.Det bör påpekas att dessa siffrorinte är jämförbara med dem för detövriga åklagarväsendet som mätergenomströmningstid från färdigtförundersökningsprotokoll och intefrån brottsanmälan.I tabellen nedan framgårutvecklingen av medelvärdet förgenom-strömningstiden för tiden frånanmälan till beslut och för tidenfrån färdigtförundersökningsprotokoll till beslutavseende brottsmisstankar.Ekobrottsmyndighetensgenomströmningstider ---------------------------------------------------| År |Från anmälan till | Från färdigt || | beslut rörande | förundersöknings- || |brottsmisstanke |protokoll till beslut |---------------------------------------------------|1999 | | |---------------------------------------------------|2000 | | |---------------------------------------------------|2001 | | |---------------------------------------------------|2002 | | |---------------------------------------------------|2003 | | |---------------------------------------------------Enligt regeringen uppfylldes måletatt lagföringen skulle öka då antaletärenden som lett till lagföring ärfler än föregående år, även omlagföringsandelen är oförändrad. Detbör påpekas att denna siffra inte ärjämförbar med lagföringsandelen hosåklagarorganisationen där de ärendensom avslutats inom polisen inte ingåri statistiken.Målet att antalet avslutade ärendenskall uppgå till minst det antal somkommit in uppfylldes. Skillnadenmellan antalet avslutade och antaletinkommande ärenden var visserligenlitet, 21 ärenden. Detta måste dockses mot bakgrund av attärendeinflödet tillEkobrottsmyndigheten fortsatte attöka under året.Målet att tiden från brottsanmälantill åklagarbeslut skall förkortashar uppfyllts.Ekobrottsmyndigheten har under år2003 deltagit i såväl bilateralt sommultilateralt finansieraderättsbiståndsprojekt.Ekobrottsmyndigheten ansvarar församordningen i av skyddet avEU-medel.I slutet av år 2003 var detgenomsnittliga antalet anställda vidEkobrotts-myndigheten 396 personer.Av dessa var 29 chefer, 72 åklagare,173 poliser, 36 ekorevisorer, 57administratörer och 29 övriga.För harsjukfrånvaron minskat jämfört medföregående år. Den uppgick år 2003till eller 7,5 dagar.Utskottets övervägandenUtskottet kan i likhet med regeringenkonstatera att åklagarorganisationenoch uppfyllt deflesta mål för verksamheten somställts upp. Det gäller t.ex. målenatt avsluta fler ärenden än vad somkom in och att genomströmningstidernaskulle vara fortsatt korta.Lagföringsandelen, som kan beräknaspå flera olika sätt, förändrades intei någon större omfattning.Det är positivt attåklagarorganisationen vidareutvecklarsina insatser för att bekämpa vissaprioriterade typer av brott, ochutskottet anser att det är angelägetatt detta arbete fortsätter medoförminskad kraft.Även harenligt regeringens bedömning nått upptill flera av de uppsatta målen.Enligt utskottet har inget framkommitsom talar mot denna bedömning. Blandannat har genomströmningstiden frånbrottsanmälan till beslut minskat,vilket talar för att utvecklingen gåråt rätt håll. Det ökade antaletbalanserade ärenden kan delvisförklaras med att antalet inkomnaärenden ökade kraftigt under år 2002.Sammanfattningsvis har utskottetinte funnit något som motsägerregeringens bedömning avmyndigheternas resultat.Verksamhetsinriktning år 2005Utskottet har som framgår underrubriken och anslagentillstyrkt regeringens förslag tillanslag för med819 och förEkobrottsmyndigheten med 333 622miljoner kronor.Det övergripande målet förverksamhetsområde 2 Utredning ochlagföring är att verksamheten skallbedrivas med högt ställda krav pårättssäkerhet och kvalitet och attfler brott skall leda till lagföring.I budgetpropositionen anförs attdet är angeläget att åstadkomma enbättre och mera hållbarbrottsutredningsverksamhet. För attåstadkomma detta är det angeläget attåklagarväsendet tillsammans medpolisen fördjupar sitt samarbete ochoftare samordnar sina insatser påområdet så att de samlade resursernaanvänds på ett effektivt sätt.Allmänt gäller att ett totalträttskedjeperspektiv skall få störregenomslag. Det gäller samarbete medmyndigheter i andra länder, samarbetemed inhemska myndigheter ochsamarbete på lokal och regional nivåinom varje myndighetsstruktur.Åklagarväsendet skall intensifierasina insatser för att effektiviseradet operativabrottsutredningsarbetet. Syftet äratt utveckla arbetsformer ocharbetsmetoder som kan medföra höglagföring och korta genomströmnings-tider. Förslaget till ny organisationsom nämnts ovan innebär bl.a.inrättande av nationellautvecklingscentrer för vissabrottstyper, bl.a. vålds- ochsexualbrott. Härigenom blir detmöjligt med än större kraftsamlingvad gäller kompetens- ochmetodutveckling.Enligt utskottets mening är detinte ändamålsenligt att ytterligareförkorta de redan kortagenomströmningstiderna. Målet måste istället vara att bibehålla de senasteårens goda resultat. Däremot måstearbetet med att öka lagföringenfortsätta med oförminskad styrkasamtidigt som förmågan att bekämpaden prioriterade brottslighetenstärks.Åklagarväsendet skall även liksomhittills arbeta för att förebygga denekonomiska brottsligheten.Det finns utrymme för ytterligareresultatförbättringar när det gällerekobrottsbekämpning.Åklagarorganisationens arbete med atthöja effektiviteten i denekobrottsbekämpande verksamhetenmåste fortsätta. Det är vidareangeläget att åklagarsamarbetet iEurojust utvecklas för attytterligare kunna förstärka denoperativabrottsutredningsverksamheten somåklagare och poliser ansvarar för irespektive medlemsland i EU. Eurojustbör vara ett samarbetsorgan somregelmässigt tas i anspråk avnationella brottsbekämpandemyndigheter för att drivabrottsutredningar om organiseradgränsöverskridande brottslighetframåt.Att även Riksåklagaren numera måsteansöka om prövningstillstånd i Högstadomstolen medför att Riksåklagarensrättsutvecklingsarbete underlättasoch det kan förväntas att flerangelägna straff- ochprocessrättsliga frågor i framtidenkommer att prövas av Högstadomstolen.Det är inte tillfredsställande attsjukfrånvaron på statligaarbetsplatser ökar. del är detfrämst frånvaro på grund avkorttidssjukskrivning som ökat.Utskottet noterar att omfattandeåtgärder i form av friskvård ochhälsokontroller har vidtagits för attkomma till rätta med situationen.Ekobrottsmyndigheten har ettnationellt ansvar för bekämpningen avekobrott. Det är angeläget attmyndigheten med kraft vidareutvecklarsin kapacitet och effektivitet föratt i samverkan med rättsväsendetsandra myndigheter och övriga aktörerytterligare intensifiera bekämpningenav den grova brottsligheten. Det ärvidare angeläget attEkobrottsmyndigheten med kraftfortsätter att fokusera på attöverlag höja sin lagföring.Ekobrottsmyndigheten ansvarar församordningen i av skyddet avEU-medel och har här en central ochviktig funktion. Det är positivt attmyndighetens insatser på området harvidareutvecklats och utökats underåret. Dock erfordras ytterligaresamordning och erfarenhetsutbytesåväl nationellt som internationellt.Sedan den 1 januari 2004 harEkobrottsmyndigheten möjlighet attbedrivakriminalunderrättelseverksamhet påsamma sätt som inom polisorganisa-tionen. I kombination med de åtgärdersom myndigheten vidtagit på områdetger detta avsevärda möjligheter attutveckla och förbättra detbrottsföre-byggande arbetet.Utskottet kommer attta ställning till regeringensskrivelse (2003/04:178) Handlingsplanmot den ekonomiska brottsligheten. Avskrivelsen framgår att regeringenönskar utveckla Ekobrottsmyndighetentill en spjutspets mot den ekonomiskabrottsligheten. I budgetpropositionenanför regeringen att man bl.a. avdetta skäl nu avser att se överEkobrottsmyndighetens verksamhetavseende organisation, geografiskaoch sakliga ansvarsområden samtformerna för samverkan. Mot denbakgrunden bör motion Ju206 (m) därdet begärs att Ekobrottsmyndighetensverksamhetsområde skall utsträckastill hela landet inte föranleda någonåtgärd från . Detsammagäller Ju472 (kd) där det anförs attEkobrottsmyndighetens ansvarsområdeskall begränsas till särskiltavancerade ekobrott m.m.Övriga frågorStörre befogenhet för EurojustI motion Ju339 (fp) understryksbehovet av flera särskildasamverkande enheter med åklagare ochpoliser och ett intensifieratinternationellt åklagarsamarbetebl.a. genom att Eurojust ges ökadebefogenheter för att kunna beordra -inte bara uppmana - medlemsländernaatt vidta åtgärder.En departementspromemoria angåendeökade befogenheter för Eurojustförbereds inomJustitiedepartementet. Enligtplanerna skall en proposition sombl.a. behandlar denna fråga läggasfram . Utskottetföreslår att avslår motionJu339 i denna del.Ökad användning avstrafföreläggandeI motion Ju412 (fp) anförs attgenomströmningstiderna kan förkortasom åklagarna ges större möjligheteratt utfärda strafföreläggandeavseende villkorlig dom och böter.Möjligheten att utfärdastrafföreläggande avseende villkorligdom eller sådan påföljd i kombinationmed böter följer av rättegångsbalken.Där framgår att denna påföljd fårföreläggas genom strafföreläggande ifall då det är uppenbart att rättenskulle döma till sådan påföljd.Påföljden kan inte användas för brottsom har begåtts av någon som intefyllt . Att ett personligtsammanträffande med åklagaren börkomma till stånd innan föreläggandetgodkänns framgår av förordningen(1964:740) med föreskrifter föråklagare i vissa brottmål.Utskottet konstaterar att det redannu finns legala förutsättningar förden utökade användningen avstrafföreläggande avseende villkorligdom som det aktuella förslaget syftartill.