bet · GR01UU17 · 2004-04-29 00:00:00 — ären demokratisk rättsstat med marknadsekonomi ochförsvaret står under demokratisk kontroll. Sverigehar inga territoriella eller andra stridsfrågor medgrannstaterna.I praktiken förutsätter Natomedlemskap framväxtenav ett klart och varaktigt stöd av medborgarna. Detmångåriga nära, men underordnade, svenskaNatosamarbetet bäddar för medborgarstöd när flerpolitiska och andra ledare i tar på siguppgiften att söka leda opinionen, och tydligtinformera och argumentera för svensktNatomedlemskap. Å andra sidan, om det i ,till skillnad mot i , helt skulle saknasmental och opinionsmässig beredskap förNatomedlemskap, inskränker en sådan blockering påett allvarligt sätt den svenska statsledningenssäkerhetspolitiska handlingsfrihet.Nato och svenskt militärt försvarDet gemensamma försvaret är alltjämt Natos kärna,även om tyngdpunkten i utvecklandet av den militäraverksamheten är förlagd tilloperationer utanför alliansens område och tillbekämpandet av terrorismen. Alliansens kommando- ochtruppstrukturer utvecklas i enlighet härmed.Nato förutsätter inte att medlemsländerna har ettvisst försvarssystem. Sålunda ställer alliansen inteheller hinder för upprätthållandet av envärnpliktsarmé. Nato förutsätter att medlemsländernahar interoperativa trupper som kan fungera iNatoledda operationer antingen vid försvar avområdet eller i Natos krishanteringsoperationer.Sveriges nuvarande för internationellakrishanteringsuppgifter avsedda trupper utvecklas iden planerings- och översynsprocess (Planning andReview Process, PARP) som Nato erbjuderpartnerländerna och inom vars ram avtalarmed Natos representanter om de s.k.partnerskapsmålen (Partnership Goals).Natos medlemsländer avtalar för sin del om de s.k.styrkemålen (Force Goals). Dessa gäller inte enbartden internationella krishanteringen, utan all den avmedlemsländernas trupp som ställs till alliansensförfogande för gemensamma operationer, inklusivesådana eventuella operationer som artikel 5 iNordatlantiska fördraget förutsätter. Natosmedlemsländer ställer endast en viss del av sinatrupper till alliansens förfogande.Natokompatibel materiel för det svenskaförsvaretÄven ett "militärt alliansfritt" land börnaturligtvis i den militära planeringen tankenfinnas att försvaret skall utrustas för en beredskapatt ta emot hjälp i krissituationer. Utgångspunktenskall vara ett nationellt försvar som möjliggörmilitärt samarbete och på så sätt säkerställer attstatsledningen har en så omfattandesäkerhetspolitisk handlingsfrihet som möjligt.Vare sig är medlem av Partnerskap för fred(PFF) eller full medlem av Nato bör för att uppnåinternationell samverkansförmåga den svenskaförsvarsmakten utbildas på grundval avlångtidsplaner så att materielen blirNatokompatibel.När det gäller krishanteringsoperationer skulleSverige som Natomedlem sannolikt förväntas delta istort sett på samma nivå som för närvarande.Deltagandet i Natos beredskapsstyrkor skulleförutsätta snabb beredskap för politiska beslut ochkanske snabbare insatsberedskap än för närvarande.Motsvarande krav kommer till synes också isnabbinsatsförmågan i samband med EU:s militärakrishantering.Beslut som medlem om svenskt deltagande iNatooperationerBeslut om deltagandet i Natooperationer skullealltid behöva fattas utgående från det enskildafallet på nationell nivå. Detta gäller både fördeltagandet i artikel 5-operationer och i Natoleddakrishanteringsoperationer. Natomedlemskapet skulleinnebära att får del av den synnerligenbetydande avskräckningsverkan somsäkerhetsgarantierna för med sig. Natomedlemskapetskulle förhindra att utsätts för militärpåtryckning eller militärt hot eller möjligheten attSverige blir föremål för ett militärt anfall.Frågorna gällande placering i av trupper,staber eller materielförråd skulle avgöras vidförhandlingar mellan och , och de skulleförutsätta ett nationellt beslut av . I skulle inga permanenta trupperfrån de allierade länderna placeras under fredstid,inte heller kärnvapen eller Natos permanentaledningsinstanser. När det gäller att avvärja hot omkrig eller ett egentligt anfall skulle Nato kunnaanvända sina beredskapstrupper i . Om deräcker till beror på den allmäneuropeiska kris somsannolikt detta hot vore en del av, och den militärahelhetssituationen.Det stöd som får av Nato i enkrissituation skulle således åtminstone utgöras avhjälp i form av materiel och eventuellt möjlighetenatt använda trupper med hög beredskap. Nato harberedskap att sända stöd från alla försvarsgrenartill ett medlemsland som anfallits. Mängden ochslaget av den hjälp som tas emot skulle utgöragrunden för utarbetandet av de underhållsplaner somgäller mottagandet av hjälpen. Frågor som börutredas är bl.a. det underhålls- och materielstödsom alliansens trupper behöver samt hur långt denationella resurserna räcker när det gäller attstödja alliansens trupper. Att uppnå förmåga att taemot betydande hjälp skulle kräva beroendepå vilken nivå för förmågan att motta hjälp someftersträvas samt hjälpens omfattning.Som medlem av Nato skulle i huvudsak påsamma sätt som bereda sig förförsvaret av det egna territoriet. Det svenskaförsvaret borde dock ha förmåga att fungeraeffektivare än tillsammans med övrigaNatoländers trupper.Uppenbara samordningsvinster och preliminäraekonomiska aspekter på NatomedlemskapInom Nato ansvarar varje medlemsland självt förupprätthållandet och utvecklandet av sitt nationellaförsvarssystem. Medlemsländerna delar docksinsemellan på vissa kostnader för sådana funktionersom kommer hela alliansen till godo och sombyggandet, upprätthållandet och förnyandet avinfrastrukturen för med sig. Dessa kostnader täcksmed anslag från alliansens program för civilbudget,militärbudget och säkerhetsinvesteringar (Programme, NSIP).Varje medlemslands andel av Natos gemensammabudgetar fastställs i enlighet med debetalningsandelar som överenskommits i samband medmedlemskapsförhandlingarna och i vilka bl.a. BNP:sstorlek beaktas. Medlemsländerna får tillbaka en delav kostnaderna för sådana investeringar som gjortspå medlemsländernas område och som anses komma helaalliansen till godo (programmet försäkerhetsinvesteringar).Det är viktigt att konstatera att Nato inteställer några krav på medlemsländerna i fråga omförsvarsutgifterna. Fastställandet av nivån förförsvarsutgifterna är i sista hand alltid ettnationellt beslut. En två procents BNP-andelbetraktas som en riktgivande målnivå för de ländervilka som bäst förbereder sig för Natomedlemskap ochvilkas försvarssystem kräver en heltäckandestrukturreform.Som redan nämnts står det varje Natoland fritt attutforma det nationella försvaret på det sätt sombefinnes lämpligt. är det naturligt förSverige att tillvarata de möjligheter tillsamordning och kostnadseffektivitet som ettmedlemskap i alliansen skapar. Primärt handlar detom bättre och billigare materielutveckling, ökademöjligheter till övningar i högre förband samtsamordning i fråga om territoriell övervakning,underrättelseverksamhet m.m. I ett krympande svensktförsvar kan dessa grundläggande fördelar påmarginalen bli avgörande för att lösaFörsvarsmaktens huvuduppgifter.På ett djupare plan öppnas också möjligheter tillstrukturell samordning av och andramedlemmars stridskrafter. Det handlar dels omkomplettering och specialisering inom alliansen idess helhet, dels om mer långtgående samarbetenmellan enskilda medlemsländer. Det skulle t.ex. varamöjligt för att utveckla och organiserastridskrafter gemensamt med andra skandinaviskamedlemmar som och . I den snabbautvecklingen med tunga militärtekniska investeringarfår detta ökad betydelse för alla ländersmöjligheter att vidmakthålla en hög teknisk nivå.Inom Nato finns flera exempel på sådana regionalasamarbeten som förenas av viljan att nå ökad effekttill mindre kostnad.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:U20 yrkandena 1-12, 2002/03:K432 yrkande 11,2002/03:U234 yrkandena 2, 3 och 7, 2002/03:Fö240yrkande 1, 2003/04:K419 yrkande 9, 2003/04:U329yrkande 1 och 2003/04:Fö243 yrkande 1.--------------------------------------------------------------------------------[1] Föreliggande text bygger delvis, och medavsikt, på det finska försvarsministeriets rapport, publicerad ,och , "Svensk säkerhetspolitik - mytoch verklighet", Internationella Studier nr. 1 2004,, Stockholm.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. samarbete inom () och Partnerskap förfred (PFF) (punkt 1)av Sermin Özürküt (v).Sverige samarbetar med en rad länder när detgäller konflikthantering. Flera av dessa länder ärmedlemmar av Nato, andra inte. Konflikthantering ären nödvändig del av den svenska utrikespolitiken.Den svenska utrikespolitiken är dock inte betjänt avatt knytas upp av olika militärallianser.Vänsterpartiets uppfattning är dock den att densvenska alliansfriheten skall utvecklas bort frånalla misstankar om en eventuell Natoanslutning och iriktning mot den radikala och självständigautrikespolitiska linje som varit Sverigeskännemärke.2. samarbete inom () och Partnerskap förfred (PFF) (punkt 1)av ().Trots vår i grunden samarbetsinriktade inställningtill omvärlden ser en fara i attSverige, genom sitt medlemskap i de Nato-initieradesamarbetsprogrammen () och Partnerskap för fred (PFF), successivt påsikt kan knytas närmare Nato-alliansens övrigaåtaganden och förpliktelser. Det svenska deltagandeti dessa samarbetsformer, kombinerat med de alltmeromfattande säkerhetspolitiska och militärakopplingarna mellan EU och Nato, kan riskera attställa det svenska folket inför fullbordat faktum -ett fullvärdigt svenskt medlemskap i håller en sådan utveckling för mycketolycklig. Den svenska alliansfriheten har under långtid möjliggjort ett svenskt utrikespolitisktengagemang för världens små stater, främst kanske irollen som medlare. Den legitimitet som Sverigeunder har tillvunnit sig i detta avseenderiskerar att gå förlorad, liksom kanske många andravärden som ledande i nedrustningsarbetet.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsen2003/04:84 samarbete inom () och Partnerskap för fred(PFF).Följdmotioner2003/04:U20 av m.fl. (fp):1. beslutar att ansöker ommedlemskap i . tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att iavvaktan på Natomedlemskap bör se medlemskap iNato som ett reellt alternativ i Sverigessäkerhetspolitik.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ensäkerhetspolitik bör utformas med hänsynstagandetill att Nato alltjämt är en traditionellinternationell organisation, där besluten fattasutgående från enhällighetsregeln.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ensäkerhetspolitik bör utformas med hänsynstagandetill att varje medlemsland i Nato beslutarsjälvständigt och i enlighet med de nationellabeslutsförfarandena om slaget och omfattningen avden militära hjälp som ges.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ensäkerhetspolitik bör utformas med hänsynstagandetill att beslut om deltagandet i Natooperationeralltid fattas utgående från det enskilda falletoch på nationell nivå, både vad avser deltagande i"artikel 5"-operationer och Natoleddakrishanteringsoperationer.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utgångspunktenskall vara ett svenskt försvar som möjliggörmilitärt samarbete och på så sätt säkerställer attstatsledningen har en så omfattandesäkerhetspolitisk handlingsfrihet som möjligt ochatt ett "militärt alliansfritt" iplaneringen bör säkerställa att försvaret utrustasför en beredskap att ta emot hjälp ikrissituationer.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att mot bakgrundav Natos helt överlägsna förmåga att hävdasäkerhet och säkerhetsgarantier (uttalade ochouttalade) i skulle för Sverigesdel en utveckling mot EU-försvar innebära ettallvarligt bakslag för svensk säkerhetspolitik ochatt regeringen därför tydligt och bestämt börmotarbeta en sådan utveckling.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att , EU:s nya solidaritetsklausuloch EU:s nya försvarsgarantier (med ett smaltundantag för alliansfria länder) var och en försig, och särskilt de tre tillsammans, för Sverigeinnebär nya bindningar och långtgående solidaritetsom gör att alliansfriheten har ändrats i en långtmer solidarisk och mindre alliansfri riktning.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ensäkerhetspolitik bör utformas med hänsynstagandetill att Nato inte ställer några krav påmedlemsländerna i fråga om försvarsutgifterna ochatt fastställandet av nivån för försvarsutgifternai sista hand alltid är ett nationellt beslut.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om Natomedlemskapetsmöjligheter till strukturell samordning avSveriges och andra medlemmars stridskrafter, t.ex.att utvecklar och organiserarstridskrafter gemensamt med andra skandinaviskamedlemmar som och Norge.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Nato förblirden enda organisationen i , särskilt iÖstersjöområdet, som förmår ge sina medlemmarsäkerhetsgarantier med tanke på alla typer avmilitära hot.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ett svensktNatomedlemskap, i praktiken skulle förhindra attSverige utsätts för militär påtryckning, ellermilitärt hot, eller möjligheten att blirföremål för ett militärt anfall.2003/04: U21 av i m.fl. (m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att det utifrånperspektivet av Natos betydelse i helaÖstersjöområdet görs en grundlig och övergripandeutredning, i nära kontakt med motsvarande utredningi , om förutsättningarna för ett eventuelltsvenskt Natomedlemskap.Motioner från allmänna motionstiden2002/032002/03:K432 av m.fl. (fp):11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attstärka den transatlantiska länken (bl.a. Nato).2002/03:U234 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att säkerhet i dagbäst uppnås i gemenskap med andra.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU och Natoför praktiskt taget alla demokratiska stater iEuropa är det naturliga medlet för gemensamsäkerhet.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den föreståendeNato-utvidgningen.2002/03:U237 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallstödja de baltiska staternas önskan om Nato-medlemskap.2002/03:U249 av m.fl. (v):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den svenskaalliansfriheten utvecklas bort från allamisstankar om en eventuell Natoanslutning och iriktning mot den radikala och självständigautrikespolitiska linje som varit Sverigeskännemärke.2002/03:U280 av m.fl. (kd):16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ett nära ochöppet samarbete med Nato skall ses som en naturligdel av svensk säkerhetspolitik.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inkluderaÖstersjöområdet i en alleuropeisk ochtransatlantisk säkerhetsordning.2002/03:U323 av m.fl. (m):18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om Natos centralaroll för europeisk säkerhet.22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallstödja de baltiska staternas önskan omNatomedlemskap.2002/03:Fö240 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Sverigessäkerhet bäst främjas i samverkan med andrademokratier i EU och Nato.Motioner från allmänna motionstiden2003/042003/04: K419 av m.fl. (fp):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attstärka den transatlantiska länken ochNatosamarbetet.2003/04: U208 av ():7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om svensktNatomedlemskap.2003/04:U268 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att skallansöka om medlemskap i /04:U329 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att - medtanke på sitt inflytande över Europassäkerhetspolitik och sin långsiktiga säkerhet -under 2003-04 bör söka medlemskap i /04:Fö243 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att svensksäkerhet tjänas bäst om vi som fullvärdigamedlemmar i och EU arbetar för fred ochsäkerhet tillsammans med andra demokratier.