bet · GR01FIU21 · 2004-05-27 00:00:00 — 2000/01:80) att bidrag fick lämnastill omprövningsförrättningar av enskildavägar till ensammanlagd kostnad på 25 miljoner kronor.Lantmäteriverket har anmält attomprövningsförrättningarna har försenatsoch fördyrats. Med anledning häravföreslår regeringen att bidrag förändamålet får betalas ut från anslaget36:2 Väghållning och statsbidrag ävenunder 2004.MotionenFolkpartiet liberalerna framhåller imotion Fi23 att avsikten med beslut om enlåneram i för vissavägprojekt inte är att utnyttja dennamöjlighet på ettsätt som avspeglar sig i redovisningen avlånebehovet. Eftersom något omedelbartbehov av investeringsmedel inteföreligger anser motionärerna att dettaförslag utgör ett försök av regeringenatt undgå den normala budgetprocessen.Motionärerna motsätter sig förslaget omen låneram för framtida väginvesteringaroch förordar att regeringen återkommermed ett nytt förslag när behov föreligger(yrkande 11).Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande (TU4y) regeringens förslag ochavstyrker förslaget i motionen.Företrädarna för Folkpartietliberalerna biträder i en avvikandemening sitt partis förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill erinra om attgrunderna för hur statensinfrastrukturinvesteringar skafinansieras finns i 22 och 23 §§budgetlagen. Enligt 22 § ska sådanainvesteringar som t.ex. investeringar ivägar och järnvägar finansieras medanslag. 23 § budgetlagen öppnar däremoten möjlighet för att för enviss investering besluta att finansieringska ske på ett annat sätt än som följerav huvudregeln. Med stöd av dennaparagraf har under senare årbeslutat att tidigareläggning av någraangelägna vägar, broar och järnvägar skafinansieras med interna lån iRiksgäldskontoret i stället för medanslag. Dessa beslut utgör dock enstakaundantagsfall och gäller tillfällen närbehov föreligger av speciella åtgärderför att skyndsamt kunna åstadkomma ökadsysselsättning och tillväxt.Enligt finansutskottets uppfattning börhuvudprincipen för finansiering avinfrastrukturinvesteringar vara att deska anslagsfinansieras. Utskottet kankonstatera att de vägprojekt som berörsav det aktuella förslaget omlånefinansiering utgör endast en mindredel av de investeringar i nationellastamvägar som ingår i de utökadeplaneringsramarna för väg- ochjärnvägsinvesteringar 2004-2015 (prop.2003/04:95). Den av regeringen föreslagnalåneramen för dessa projekt på 8,5miljarder kronor motsvarar av dentotala investeringsramen för de planeradevägprojekten under de kommande 10 åren.Huvudprincipen om anslagsfinansiering avinfrastrukturinvesteringar kan såledesalltjämt anses vara upprätthållen.Finansutskottet delar regeringensbedömning att tidigareläggningen av deaktuella vägprojekten är av särskild viktdels för samhällsekonomisk utveckling,dels för uppfyllelse av detransportpolitiska målen. Låneramen fördessa projekt behöver därför enligtfinansutskottets mening fastställas redani tilläggsbudgeten föratt möjliggöra praktiska förberedelserinför tidiga byggstarter under dekommande åren. Finansutskottetförutsätter att regeringen inom kortåterkommer till med merutförliga beskrivningar avinvesteringsplanerna och utnyttjandet avlåneramen för de prioriteradevägprojekten.Med hänsyn till det ovan anfördatillstyrker finansutskottet, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkterna 33 och 34). Motion Fi23 (fp)yrkande 11 avstyrks.36:4 : Banhållning ochsektorsuppgifter (låneram)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att den får beslutaom en låneram i omhögst för deprioriterade järnvägsprojektenHallsberg-Degerön, ,samtjärnvägsprojekt i Stockholmsregionen.Därmed tillstyrks punkt 35 ipropositionen. Förslaget i motionenavstyrks.Jämför reservation 19 (fp).VårpropositionenRegeringen beslöt omjärnvägsinvesteringar för planperioden2004-2014. För att möjliggöra tidigabyggstarter av ett antal prioriterade projekt behöver vissa investeringarfinansieras med lån. Dessajärnvägsprojekt är Hallsberg-Degerön(), (),(5 100 miljonerkronor) samt järnvägsprojekt i ().Projekten är kostnadsberäknade i 2004 årspriser och beloppsfördelningen mellanprojekten är ungefärlig. Regeringenföreslår att den får beslutaom att ta upp lån i fördessa projekt om sammantaget 17 miljarderkronor. De olika lånedelarna skaåterbetalas i jämn takt under medstart när respektivebanprojekt färdigställs.MotionenFolkpartiet liberalerna framhåller imotion Fi23 att avsikten med beslut om enlåneram i för framtidajärnvägsinvesteringar inte är attutnyttja denna möjlighet under åren2004-2006 på ett sätt som avspeglar sig iredovisningen av lånebehovet. Eftersomnågot behov avinvesteringsmedel inte föreligger ansermotionärerna att detta förslag - på sammasätt som förslaget under anslaget 36:2Väghållning och statsbidrag - utgör ettförsök av regeringen att undgå dennormala budgetprocessen. Motionärernamotsätter sig förslaget om en låneram förde prioriterade järnvägsprojekten ochförordar att regeringen återkommer medett nytt förslag när behov föreligger(yrkande 12).Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande (TU4y) regeringens förslag ochavstyrker förslaget i motionen.Företrädarna för Folkpartietliberalerna biträder i en avvikandemening sitt partis förslag.Finansutskottets ställningstagandeGrunderna för finansiering av statensinfrastrukturinvesteringar sammanfattasav finansutskottet i det ovanståendeavsnittet om anslaget 36:2 Väghållningoch statsbidrag. Där uttrycker utskottetockså sin uppfattning att huvudprincipenför finansiering avinfrastrukturinvesteringar bör vara attde ska anslagsfinansieras.Mot denna bakgrund kan finansutskottetkonstatera att de järnvägsprojekt somberörs av det aktuella förslaget omlånefinansiering utgör endast en mindredel av de investeringar i järnvägar somingår i de utökade planeringsramarna förväg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015(prop. 2003/04:95). Den av regeringenföreslagna låneramen för dessa projekt på17 miljarder kronor motsvarar avden totala investeringsramen för deplanerade järnvägsprojekten under dekommande 10 åren. Huvudprincipen omanslagsfinansiering avinfrastrukturinvesteringar kan såledesalltjämt anses vara upprätthållen.Finansutskottet delar regeringensbedömning att tidigareläggningen av deaktuella järnvägsprojekten är av särskildvikt dels för samhällsekonomiskutveckling, dels för uppfyllelse av detransportpolitiska målen. Låneramen fördessa projekt behöver därför enligtfinansutskottets mening fastställas redani tilläggsbudgeten föratt möjliggöra praktiska förberedelserinför tidiga byggstarter under dekommande åren. Finansutskottetförutsätter att regeringen inom kortåterkommer till med merutförliga beskrivningar avinvesteringsplanerna och utnyttjandet avlåneramen för de prioriteradejärnvägsprojekten.Med hänsyn till det ovan anfördatillstyrker finansutskottet, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 35). Motion Fi23 (fp) yrkande 12avstyrks.36:12 Rikstrafiken: TrafikupphandlingVårpropositionenI statsbudgeten finns för dettaändamål ett ramanslag på 793 miljonerkronor. Regeringen föreslår att anslaget36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandlingvkas med för att utökamöjligheterna att upphandla kollektivpersontrafik. Finansiering sker genom attanslaget 36:1 : Administrationminskas med motsvarande belopp.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande (TU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 42 i denna del).36:16 Järnvägsstyrelsen (nytt anslag)VårpropositionenRegeringen har överlämnatpropositionen Järnvägslag (prop.2003/04:123). Förslaget innebär bl.a. atten sektorsspecifik lag om järnvägar skage klarare regler för att bedrivaverksamhet inom järnvägssektorn ochåstadkomma en tydlig och ändamålsenligjärnvägsstruktur. Regeringens avsikt äratt en ny myndighet, Järnvägsstyrelsen,ska inrättas för att handlägga uppgifterenligt den nya järnvägslagen.Den nya myndigheten föreslås ta över deuppgifter som utförs av och Tågtrafikledningen inomBanverket och dessa enheter kommer därmedatt upphöra. Till detta kommer ett antalnya uppgifter som rör bl.a.marknadsövervakning och registerföring.Regeringen planerar att inrätta den nyamyndigheten då den nyalagstiftningen beräknas träda i kraft.Regeringen anser därför att ett anslagför den nya myndigheten bör föras upp.För innevarande år bedöms medelsbehovetvara . Finansieringsker genom att anslaget 36:3 Banverket:Administration minskas med 5 miljonerkronor och anslaget 36:4 Banverket:Banhållning och sektorsuppgifter minskasmed . Minskningen avanslagen motsvaras till stor del av attuppgifter som utförs av Banverketöverförs till den nya myndigheten.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande (TU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 42 i denna del).Låneram för fyra SJ-bolagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att den får beslutaom låneramar i förEuromaint AB, , JernhusenAB och AB Swedcarrier för 2005 och 2006som sammanlagt uppgår till högst 2,3miljarder kronor. Därmed tillstyrkspunkt 36 i propositionen. Förslaget imotionen avstyrks.Jämför reservation 20 (m, fp, kd, c).VårpropositionenHuvuddelen av Statens järnvägarsverksamhet bolagiserades vid årsskiftet2000/01. De nya SJ-bolagen har sedan 2001låneramar i . För SJ ABfinns en låneram på 2 miljarder kronorför . För de övrigabolagen, dvs. , , och AB Swedcarrier finnsen samlad låneram på 6 550 miljonerkronor . Inriktningen äremellertid att bolagen ska finansiera sigpå den öppna kreditmarknaden. JernhusenAB och gör också dettatill större delen.Regeringen framhåller att en fortsattfinansiering på den öppna kreditmarknadenförutsätter att bolagen ännu harkvar en lånemöjlighet i Riksgäldskontoretsom vid behov kan utnyttjas. För attstabilitet ska skapas i finansieringsförutsättningarna behöver redan nu besluttas om låneramar för 2005 och 2006.Tidsförhållandena gör det enligtregeringens uppfattning inte praktisktmöjligt att behandla denna fråga ibudgetpropositionen . Regeringenanser därför att Euromaint, ,Jernhusen och Swedcarrier behöver tillförsäkras en samlad låneram på 2,3miljarder kronor för 2005 och 2006.Enligt förslaget bör det ankomma påregeringen att inom denna ram besluta omlåneutrymme för de olika bolagen.MotionenKristdemokraterna anser i motion Fi27 attde statliga bolag som agerar på enkonkurrensutsatt marknad också ska finnasin finansiering på den öppnakreditmarknaden. Motionärerna påpekar attde fyra SJ-bolagen vid utgången av 2003endast hade lån i påsammanlagt 1,25 miljarder kronor.Samtidigt har utnyttjat 0kr av den låneram på 2 miljarder kronorsom regeringen ansåg nödvändig för attgarantera bolagets fortlevnad. Utifråndenna bakgrund uppfattar motionärerna attSJ-bolagen kan finna finansiering på denöppna kreditmarknaden. Låneramarna iRiksgäldskontoret utgör i så fall enbarten säkerhet som kan bidra till att pressabolagens kreditkostnader på ett sätt somsnedvrider konkurrensen. Därför börförslaget avslås (yrkande 5 i denna del).Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande (TU4y) regeringens förslag ochavstyrker förslaget i motionen.Företrädarna för Kristdemokraternabiträder i en avvikande mening sittpartis förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill erinra om att enligt20 § budgetlagen fastställer riksdagenårligen låneramar i förfinansiering av statlig verksamhet. Dettasker normalt genom ett förslag ibudgetpropositionen för det kommandeåret. Regeringens förslag om låneram förde fyra SJ-bolagen avser emellertid detvå nästkommande åren.Finansutskottet noterar att regeringenförklarar att detta förslag tas upp påtilläggsbudgeten för innevarande åreftersom tidsförhållandena inte gör detpraktiskt möjligt att behandla dennafråga i budgetpropositionen för 2005.Enligt ytterligare information somfinansutskottet erhållit frånRegeringskansliet beror detta påsärskilda planeringsförutsättningar somgäller i detta ärende. Förhandlingarnaavseende lån till dessa bolag börjarnämligen , vilket innebär attriksdagens beslut baserat på förslag ibudgetpropositionen skulle kommaför sent för att säkra en godförhandlingsposition för staten.Finansutskottet delar vidareregeringens uppfattning att en fortsattfinansiering av de fyra SJ-bolagen på denöppna kreditmarknaden förutsätter attbolagen ännu har kvar enlånemöjlighet i som vidbehov kan utnyttjas. Som framgår avpropositionen är inriktningen att bolagenska kunna finansieras på den öppnakreditmarknaden. och gör detta tillstörre delen. Den föreslagna förlängdalånemöjligheten skapar enligtfinansutskottets bedömning sådanstabilitet i SJ-bolagensfinansieringsförutsättningar att demarknadsmässiga avkastningskraven fördessa bolag kan upprätthållas.Mot denna bakgrund tillstyrkerfinansutskottet, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 36). Motion Fi27 (kd) yrkande 5 idenna del avstyrks.Avveckling av VTI Utveckling ABUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag om avveckling av VTI UtvecklingAB. Därmed tillstyrks punkt 37 ipropositionen.VårpropositionenVTI Utveckling AB bildades efter ettriksdagsbeslut . Statens väg- ochtrafikforskningsinstitut (VTI) förvaltarbolagets aktier. Enligt bolagsordningenska bolaget bedriva försäljning avforskningsprodukter inom väg- ochtrafikområdet och annan därmed förenligverksamhet. Bolagets största verksamhethar varit seminarie- ochkonferensverksamhet. Försäljning avforskningsprodukter inom väg- ochtrafikområdet har varit av mindreomfattning.Mot bakgrund av att det finns ettbegränsat behov av bolaget anserregeringen att det bör avvecklas.Transportforum och andra konferenser ochseminarier arrangeras numera av VTI.Någon försäljningsverksamhet avforskningsprodukter förekommer inte.Slutreglering av kvarvarande fordringaroch skulder i bolaget pågår. Regeringenaviserar att om ett överskott kvarstårnär avvecklingen av bolaget är klarkommer det att föras till inkomsttitel2811 Övriga inkomster av statensverksamhet.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande (TU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkt 37).Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar26:1 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskningoch samfinansierad forskning(bemyndigande)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att den bemyndigas att under2004 för det under utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar uppfördaramanslaget 26:1 förmiljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansieradforskning ingå ekonomiska förpliktelseri samband med planering, upphandlingoch genomförande av forskningsprojektsom inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 220 miljonerkronor , högst 150 miljonerkronor , högst 95 miljonerkronor och högst 45 miljonerkronor . Därmed tillstyrkspunkt 38 i propositionen.VårpropositionenRegeringen har för detta ändamål ettbemyndigande att ingå ekonomiskaförpliktelser på högst 300 miljonerkronor för 2005-2007. Den tidigaretidsbegränsade satsningen på forskning omekologisk produktion gäller fr.o.m. 2004utan tidsbegränsning. Regeringen aviseraratt ett nytt ramavtal om densamfinansierade forskningen kommer attslutas för den kommande fyraårsperioden.Detta medför att ett störrebemyndigandebelopp behövs och attetaganden kan göras för något längre tid.Regeringen föreslår därför att denbemyndigas att för ramanslaget26:1 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskningoch samfinansierad forskning ingåekonomiska förpliktelser i samband medplanering, upphandling och genomförandeav forskningsprojekt som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst ,högst ,högst ochhögst under 2008.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri sitt yttrande (MJU4y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medmiljö- och jordbruksutskottet,propositionens förslag (punkt 38).45:1 Främjande av rennäringen m.m.VårpropositionenI statsbudgeten finns för dettaändamål ett ramanslag på 37 miljonerkronor. Från anslaget finansieras bl.a.pristillägg för renkött. Pristilläggethalverades som följd avprisökningar under perioden 1993-2002.Priserna sjönk dock av flera skäldrastiskt i november förra året.Regeringen anser att pristillägget pårenkött nu åter bör höjas till tidigarenivå. För att göra det möjligt att höjapristillägget föreslår regeringen attanslaget 45:1 Främjande av rennäringenm.m. ökas med 10 miljoner kronor.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri sitt yttrande (MJU4y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medmiljö- och jordbruksutskottet,propositionens förslag (punkt 42 i dennadel).Avgiftsintäkter från pass försällskapsdjurUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag angående avgiftsintäkter frånpass för sällskapsdjur som tillhandahåller. Därmedtillstyrks punkt 39 i propositionen.VårpropositionenEnligt och rådetsförordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj2003 om djurhälsovillkor som skatillämpas vid transporter avsällskapsdjur utan kommersiellt syfte ochom ändring av rådets direktiv /65/EEG(EUT L 146, , s. 1, Celex32003R0998) ska sällskapsdjur åtföljas avett pass vid transporter mellan EU-länder. Av passen ska bl.a. djurensidentitet och utförda vaccinationerframgå. kommer atttillhandahålla passen, vilka därefterkommer att utfärdas av veterinärerförordnade av Jordbruksverket.Förordningen ska börja tillämpas den 3juli 2004.Regeringen framhåller attJordbruksverkets hantering av pass försällskapsdjur kommer att utgöra en egenoch klart avgränsad verksamhet. Kostnaderför hanteringen bör enligt regeringensuppfattning helt täckas av avgifterna förpassen. Avgifterna utgöroffentligrättsliga avgifter. Regeringenföreslår att den får besluta omdispositionen av avgiftsintäkterna frånpass för sällskapsdjur som tillhandahåller.Verksamheten kommer att vara efterfrågestyrd och med en nettoredovisningges enligt regeringens mening möjlighetatt anpassa verksamheten till deskiftande förutsättningarna över tiden.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrkeri sitt yttrande (MJU4y) regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medmiljö- och jordbruksutskottet,propositionens förslag (punkt 39).Utgiftsområde 24 Näringsliv38:8 PatentbesvärsrättenVårpropositionenI statsbudgeten finns för dettaändamål ett ramanslag på 15,2 miljonerkronor. Regeringen anser att anslaget38:3 Patentbesvärsrätten behöver ökas meden miljon kronor för att Patentbesvärsrätten även i fortsättningenska kunna bedriva en effektiv verksamhet.Finansiering föreslås ske genom attanslaget 38:3 minskas medmotsvarande belopp.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 42 i dennadel).40:1 MarknadsdomstolenVårpropositionenI statsbudgeten finns för dettaändamål ett ramanslag på . Regeringen anser att anslaget 40:1Marknadsdomstolen behöver ökas med enmiljon kronor för att Marknadsdomstolenska ha möjlighet att handlägga ettomfattande kartellmål. Finansieringföreslås ske genom att anslaget 38:2Näringslivsutveckling m.m. minskas medmotsvarande belopp.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 42 i dennadel).40:3 Allmänna reklamationsnämndenVårpropositionenI statsbudgeten finns för dettaändamål ett ramanslag på 23,1 miljonerkronor. Regeringen anser att behöver tillförasökade resurser för att nämnden ska kunnahandlägga nya typer avförsäkringsärenden. Därför föreslårregeringen att anslaget 40:3 ökas med 1,1 miljonerkronor.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrkerpropositionens förslag (punkt 42 i dennadel).Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerLag om ändring i lagen (1995:1514) omgenerellt statsbidrag till kommuner ochlandsting48:1 Generellt statsbidrag till kommuneroch landstingVårpropositionenI statsbudgeten finns för dettaändamål ett ramanslag på 44,1 ökade kommunernasskatteintäkter på grund av övergångenfrån skattefri folkpension ochpensionstillskott till skattepliktiggarantipension. En motsvarande förändringgjordes även för förtidspensioner somomvandlades till sjukersättningar.Dessutom medförde tredje steget iskattereformen samt omvandlingen avskattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare till ett högre grundavdragförändrade skatteintäkter för kommunerna.I budgetpropositionen gjordesen preliminär reglering av det generellastatsbidraget till kommuner och landstingför att neutralisera effekterna på detkommunala skatteunderlaget med anledningav pensionsreformen, höjda grundavdragetc. Denna reglering innebar att detgenerella bidraget till kommuner ochlandsting minskades med 5 370 miljonerkronor. På uppdrag av Finansdepartementetoch kommunförbunden har Statistiskacentralbyrån (SCB) gjort en noggrannberäkning av effekterna avregeländringarna. Enligt denna beräkningökar pensionsomläggningen kommunernasskatteintäkter med 14,2 miljarder kronormedan det högre grundavdraget minskarintäkterna med . Ibudgetpropositionen regleradespensionsomläggningen preliminärt med 12,2miljarder kronor och grundavdraget med6,. SCB:s beräkningarmedför således att ytterligare 1,3miljarder kronor ska regleras medkommunsektorn fr.o.m. 2003.Denna slutreglering medför en minskningav anslaget med 1,3 miljarder kronorårligen . gjordesingen slutlig reglering, varförslutregleringen enligt regeringensmening bör avse såväl 2003 som 2004.Regleringen föreslås därför ske nu genomatt anslaget 48:1 Generellt statsbidragtill kommuner och landsting minskas med2,. Regleringsbeloppetfördelas med förkommunerna och förlandstingen.Med anledning av denna slutligareglering måste fatta ettnytt beslut angående statsbidragetsstorlek för . Regeringenföreslår därför att en bestämmelse tas ini lagen (1995:1514) om generelltstatsbidrag till kommuner och landstingom att ska fatta ett nyttbeslut om statsbidragets storlek omanslaget för statsbidraget ändras.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller imotion Fi28 att det är olyckligt attkommunerna får sinaverksamhetsförutsättningar ändrade underlöpande budgetår när såväl utgifter sominkomster är fastlagda. För enskildakommuner kan detta komma att medföraunderskott i årets verksamhet. Någonlagändring som medger ändrade bidragunder löpande budgetår bör därför enligtmotionärerna inte ske (yrkande 2).Folkpartiet liberalerna anser i motionFi23 att det inte finns någon anledningatt ha synpunkter på grunderna förnedräkningen av statsbidragen tillkommuner och landsting.Finansieringsprincipen ska enligtmotionärerna gälla. Man framhålleremellertid att kommuner och landstingställs i ett än mer bekymmersamt läge närdet generella statsbidraget mitt underpågående verksamhetsår minskas med 2,6miljarder kronor. Så kraftiga minskningarunder pågående verksamhetsår skaparorimliga planeringsförutsättningar förkommuner och landsting.