bet · GR01KU24 · 2004-05-04 00:00:00 — Att programmet även sändsparallellt i det digitala marknätet saknade enligtutskottet betydelse eftersom målet att nå ut tillalla hushåll redan är uppfyllt genom marksändningenoch parallellsändningen via satellit. Som regeringenframhållit var det därför motiverat att den rörligadelen av koncessionsavgiften tills vidare beräknasäven på annonsintäkter från sändningar i detdigitala marknätet som i huvudsak överensstämmer medsändningar som sker med stöd av tillstånd att sändamed analog sändningsteknik.Utskottet gjorde vidare samma bedömning somregeringen när det gäller generalitetsprincipen.Avgiftsskyldigheten för sändningar i det digitalamarknätet gällde enligt förslaget endast sådanasändningar som i huvudsak överensstämmer med dem somsänds analogt med ensamrätt att sända reklam i helalandet, och dessa sändningar kan inte anses alstrasärskilda reklamintäkter. Avgiften kunde enligtutskottet därför inte anses strida mot generalitets-principen.I likhet med regeringen ansåg utskottet inteheller att förslaget innebar ett otillåtetstatsstöd, mot bakgrund av att AB:skonkurrenter i det digitala marknätet inte har ensärställning som liknar den som har när detgäller den analoga sändningen ochparallellsändningen och som är motivet för attkoncessionsavgift över huvud taget tas ut.Mot denna bakgrund tillstyrkte utskottetregeringens förslag och avstyrkte bl.a. den nämndamotionen.Avslutningsvis ville utskottet emellertid erinraom vad utskottet anförde om att starkaskäl - mot bakgrund av en ökad andel av digitalasändningar - talar för en åtskillnad när det gällerreklamintäkter som härrör från analoga respektivedigitala sändningar. Utskottet ville understrykavikten av att beredningsarbetet med anledning av dengrundliga översyn av reglerna förkoncessionsavgiften som begärdes i sammanhanget ochsom regeringen nu beslutat om bedrivs skyndsamt.Konstitutionsutskottet behandlade även underföregående en motion med liknande yrkandesom en av de nu aktuella. Utskottet hänvisade tillatt en utredning om en översyn av reglerna förkoncessionsavgift på televisionens område, somtillkallats på begäran, skulleredovisa sitt uppdrag. Detta arbete borde enligtutskottets mening inte föregripas. Motionenavstyrktes därför.Pågående arbete i RegeringskanslietRegeringen beslutade att ensärskild utredare skulle göra en översyn av reglernaför koncessionsavgift på televisionens område (dir.2002:44). Utredaren skulle beskriva förändringarnainom TV-området och analysera vilka konsekvenserutvecklingen haft för konkurrenssituationen på TV-reklammarknaden. Därutöver skulle utredarenanalysera hur konkurrenssituationen på TV-reklammarknaden kan komma att påverkas av skiftetfrån analog till digital sändningsteknik. Slutligenskulle utredaren överväga behovet av att ändrareglerna för koncessionsavgift på TV-området, delsbeträffande avgiftsskyldigheten, dels beträffandeavgiftens storlek och hur avgiften skall beräknas.Utredningen, som antog namnetKoncessionsavgiftsutredningen, avlämnade i april2003 betänkandet Koncessionsavgift på televisionensområde (SOU 2003:47). Utredningen anser att enavgiftsskyldighet är fortsatt motiverad för attfylla avsedd konkurrensreglerande funktion på TV-reklammarknaden. Koncessionsavgiftens konstruktionmed en fast och en rörlig del bör behållas.Procentsatser och beloppsgränser bör enligtutredningen inte ändras. Vidare anför utredningenatt när de analoga sändningarna upphör finns intelängre förutsättningar att tillämpa lagen.Utredningen föreslår att bestämmelserna omkoncessionsavgift på televisionens område skallupphöra att gälla vid utgången av september månad2007.Till följd av att tittarna gradvis kommer attövergå till att ta emot TV-program sända med digitalteknik bör det programföretag som harsändningstillstånd ges rätt till en reduktion avavgiften för tiden fram till dess att de analogasändningarna upphör, dvs. under åren 2004-2007.Utredningen föreslår att avgiftsbeloppen skallreduceras för , för år2005, för och för år 2007.Därutöver föreslår utredningen attkoncessionsavgiften för reklamintäkter som härrörfrån regionala sändningar skall beräknas särskilt.Avgiften skall tas ut av de intäkterna.Koncessionsutredningens betänkande harremissbehandlats. Enligt uppgift frånKulturdepartementet pågår ett beredningsarbete inomRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att pågående beredningsarbete intebör föregripas och avstyrker därför motionerna K382yrkande 9 och K444 yrkande 10.Lokal radio och TVUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om lokalasändningar i och om stöd till lokal-TV.MotionernaI motion K365 av () yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförs om en positiv utveckling för de lokala TV-och radiostationerna. Motionären anför att det är avyttersta vikt att de som sänder lokalti får vara kvar samt att de ges förutsättningaratt arbeta utifrån ett lokalt perspektiv. Såvällokal TV som lokala radiostationer fyller enligtmotionären en viktig samhällsfunktion. De ärgaranten för bevakning av varje regions särintresse.Motionären framhåller vidare att lokala stationerockså är en garant för att det lokala kulturlivetspeglas på ett rättvist sätt. Därutöver är deviktiga instrument som informationskällor till demänniskor som turistar på olika håll i vårt land.Enligt motionären är det viktigt att riksdagenuttalar sig positivt och ger förutsättningar som ärtill stöd för en utveckling av de lokala TV- ochradiostationerna. Hon framhåller att det är tillgagn för den lokala demokratin och för mångfaldeninom massmedierna.I motion Kr386 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen begär att regeringen återkommer medförslag om hur lokal-TV kan stärkas och utvecklas(yrkande 3). Motionärerna framhåller att det viakabel-TV finns flera public access-kanaler, eller"", som den ofta heter. I dessa kanalerhar föreningar och organisationer möjlighet att låg kostnad göra TV. Motionärerna uppfattar dessakanaler som en liten men ur ett demokratisktperspektiv viktig plattform. Vidare anförmotionärerna att lokal-TV och närradion är tvåkanaler där det finns en stor andel invandrare somdriver egna kanaler. Detta är enligt motionärernamycket viktigt, inte minst ur ett demokratisktperspektiv. bör därför utvecklas, inteavvecklas.BakgrundGällande regler m.m. rörande regionalasändningarFör att sända TV-program med hjälp av radiovågor påfrekvens under tre gigahertz krävs enligt 2 kap. 1och 2 §§ radio- och TV-lagen tillstånd avregeringen. Efter en ändring av 3 kap. 2 §, somträdde i kraft (prop. 1996/97:101,bet. 1996/97:KU19, rskr. 1996/97:208), föreskrivs ilagen att villkor för sändningstillstånd får avsebl.a. skyldighet att regionalt sända och produceraprogram.Som villkor för AB:s sändningstillstånd förperioden den 1 januari 2002-den 31 december 2005gäller bl.a. att bolaget regionalt skall sända ochproducera program i minst samma antal områden och iminst samma omfattning som . I avtaletmed som gällde fanns inga direktakrav på regionala sändningar. åtog sig ensidigtatt upprätta redaktioner i , ochNorrland. Detta åtagande uppfylldes inte, utan TV 4valde att i stället träffa avtal med ett flertallokala om att sända regionala programpå fasta tider i sändningar (se prop.1996/97:101).Utredningar m.m. rörande lokal icke-kommersiellTVRegeringen beslutade att geRiksförbundet i i uppdrag attunder 2003 och 2004 ansvara för att bl.a.utbildningsinsatser och ett ökat erfarenhetsutbytekommer till stånd inom området icke-kommersielllokal-TV (Ku2002/2756/Me). Insatserna skall bl.a.syfta till att utveckla folkrörelsernas möjligheteratt använda TV-mediet som ett forum förkommunikation, lokal kultur och debatt. Verksamhetenskall omfatta så många som möjligt av dem som äraktiva inom den icke-kommersiella lokal-TV-verksamheten. Samtliga förordnade lokalakabelsändarföretag skall enligt uppdraget gesmöjlighet att ta del av de aktiviteter som kommeratt äga rum inom ramen för uppdraget. För 2003fördelas för uppdraget, och för 2004beräknas samma belopp.Enligt regeringens beslut skall RiksförbundetÖppna Kanaler i lämna en slutlig redovisningav uppdraget till Radio- och senast den 1mars 2005.Vidare har regeringen genom tilläggsdirektiv (dir.2003:30) till Radio- och gettutredningen i uppdrag att bl.a. analysera hur delokala icke-kommersiella TV-sändningarna påverkas avdigitaliseringen och om förutsättningarna för sådanasändningar kan förbättras genom lagstiftning.Uppdraget skall redovisas före utgången av 2004.I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 94) anför regeringen att en samlad analys avframtidsförutsättningarna för lokal icke-kommersiellradio och TV har påbörjats inom Regeringskansliet.Tidigare riksdagsbehandlingVid /98 behandlade utskottet en motionom regionala aspekter i koncessionsgivningenavseende bl.a. . Utskottet, som avstyrktemotionen, hänvisade till att tillståndsvillkoren förTV 4 innehåller klara krav på regional verksamhet.Mot denna bakgrund saknades enligt utskottets meninganledning för att göra etttillkännagivande till regeringen om behovet avregionala aspekter i koncessionsgivning (bet.1997/98:KU16).Senast under föregående behandladeutskottet en motion med ett liknande innehåll somden nu aktuella. Utskottet vidhöll sin tidigarebedömning och avstyrkte motionen (bet. 2002/03:KU25s. 40).Under föregående behandlade utskottetäven en motion rörande hur lokal-TV kan stärkas ochutvecklas (a. bet. s. 18). Utskottet hänvisade tillatt regeringen beslutat att ge i i uppdrag att under 2003 och 2004ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och ettökat erfarenhetsutbyte kommer till stånd inomområdet icke-kommersiell lokal-TV. Härvid påpekadeutskottet att insatserna bl.a. skall syfta till attutveckla folkrörelsernas möjligheter att använda TV-mediet som ett forum för kommunikation, lokal kulturoch debatt. Regeringen hade fördelat särskilda medelför uppdraget. Utskottet, som utgick från attregeringen följer upp resultatet av uppdraget tillRiksförbundet i , ansåg att vadsom anförs i motionerna om ett ökat stöd till lokal-TV och därmed till väsentlig del hadetillgodosetts. Motionerna avstyrktes således iberörda delar.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller tidigare ställningstagande närdet gäller regionala aspekter i fråga om TV 4:skoncession och avstyrker därför motion K365.Av redovisningen ovan framgår att regeringen harvidtagit en rad åtgärder i syfte att uppnå bättreförutsättningar för lokal icke-kommersiell TV. Vadsom anförs i motion Kr386 yrkande 3 synes därmedvara i huvudsak tillgodosett. Utskottet anser attmotionen därför bör avslås i berörd del.Reklamtid i kommersiell lokalradioUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om reklamtid ikommersiell lokalradio.Jämför reservation 13.MotionenI motion K382 av m.fl. (kd) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om förändrade regler för reklamtid iden kommersiella lokalradion (yrkande 7). Enligtmotionärerna finns det en självreglerande nivå förhur mycket radiokonsumenten vill stå ut med avreklambudskap. De föreslår därför att reglerna påområdet lättas upp. Motionärerna anser att man börkunna tolerera en generell regel om avsändningstiden kombinerad med möjligheten att sändaupp till 12 minuters reklam under sextimmar per dygn.BakgrundGällande reglerI 7 kap. radio- och TV-lagen (1996:844) finnsbestämmelser om reklam och annan annonsering.Enligt 5 § gäller som huvudregel att annonser fårsändas högst mellan helaklockslag. I TV-sändning får dels undersändningstiden , dels i renaundantagsfall utsträckas till högst . Omsändningstiden inte omfattar mellan helaklockslag får annonser sändas under högst avden tiden.Riksdagen har beslutat om ett nyttundantag från reglerna om annonstiden per timmemellan hela klockslag (prop. 2003/04:66, bet.2003/04:KU16, rskr. 2003/05:165).Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandlingen av regeringensproposition /2000:55 Kommersiell lokalradiounder avstyrkte utskottet motionsyrkandenom ändrade regler för reklamtider i radio och TV.Utskottet konstaterade att det ingick i uppdrag att ta fram minst tvåutvärderingsrapporter där det skulle ingå enekonomisk analys av sändningsverksamheten (dir.1997:134). Analysen skulle bl.a. omfattasändningskostnaderna och programföretagens ochkonsumenternas intresse och betalningsvilja.Utskottet, som förutsatte att frågan omreklamtiderna i kommersiell radio och TV också iövrigt följdes inom , var inteberett att då förorda förändrade regler för reklam iradio och TV (bet. 1999/2000:KU15 s. 18).Utskottet behandlade också under /01ett motionsyrkande om ändrade regler för reklamtid ikommersiell lokalradio (bet. 2000/01:KU22). Liksom vid behandlingen under riksmötet1999/2000 förutsatte utskottet att frågan omreklamtider för kommersiell lokalradio följdes inomRegeringskansliet. Motionen avstyrktes därför.Under /02 behandlade utskottetproposition /02:82 Ändrade regler om annonser iTV-sändningar med förslag till ändringar i radio-och TV-lagen om hur annonser får sättas in i TV-sändningar. I detta sammanhang behandlade utskotteten motion med liknande innehåll som den nu aktuella.Utskottet ansåg att det inte var påkallat att nuförorda någon ändring av reglerna för reklamtid iden kommersiella lokalradion, utan utskottet utgickliksom tidigare från att frågan följdes inomRegeringskansliet. Utskottet avstyrkte därförmotionen.En liknande motion behandlades även underföregående . Utskottet ansåg alltjämt attnågon ändring av reglerna för reklamtid i denkommersiella lokalradion inte var påkallad. Motionenborde enligt utskottet därför avslås.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeoch avstyrker därmed motion K382 yrkande 7.Regler i TV-direktivet mot reklamför barnUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om att Sverigeaktivt bör verka för att EG:s TV-direktivskall omfatta regler om reklam riktad tillbarn. Någon åtgärd från sida ärenligt utskottet inte påkallad.MotionenI motion L352 av m.fl. (s)yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att aktivt bör medverkatill att EG:s direktiv om TV även omfattar reglerför reklam riktad till barn (yrkande 1).Motionärerna framhåller att är ganska ensamti EU om förbud mot barnreklam i TV. Inställningenbland EU-länderna är enligt motionärerna att reklaminte är bevisat skadligt för barn, att det ärviktigt att värna om TV-industrin och attsjälvsanering är det bästa sättet för att få bort devärsta inslagen. Motionärerna anser att börmedverka till ett EG-direktiv som omfattar reklamriktad till barn.BakgrundEG:s TV-direktivRådets direktiv /552/EEG av omsamordning av vissa bestämmelser som fastställts imedlemsstaternas lagar och andra författningar omutförandet av sändningsverksamhet för television,ändrat genom och rådets direktiv97/36/EG (TV-direktivet), har till syfte attmöjliggöra fri rörlighet för TV-sändningar.Direktivet innebär att den medlemsstat varifrån ensändning härrör skall se till att sändningen följerlagen i den medlemsstaten. Andra medlemsstater skalltillåta fri mottagning och får inte hindravidaresändning av en TV-sändning från en annanmedlemsstat av skäl som omfattas av direktivet.Direktivet innehåller minimiregler som gäller förTV-sändningar från EU:s medlemsstater.I kapitel 1, artikel 1, definieras TV-reklam,smygreklam, sponsring och TV-köp.Vidare sägs i kapitel 2, artikel 2.1, att denansvariga medlemsstaten skall säkerställa att allaTV-sändningar som sänds av programföretag inom dessjurisdiktion överensstämmer med bestämmelserna i deträttssystem som gäller för sändningar avsedda förallmänheten i den medlemsstaten.I artikel 3.1 föreskrivs att medlemsstaterna harfrihet att föreskriva att TV-programföretagen inomderas jurisdiktion skall följa mer detaljerade ellerstriktare regler inom de områden som omfattas avdirektivet.Kapitel 4 innehåller bestämmelser om TV-reklam,sponsring och köp-TV. Här finns t.ex. regler omreklamens placering och förbud mot viss typ avreklam samt om tillåten mängd reklam. Några reglersom särskilt rör reklam riktad till barn finns intei direktivet.Enligt artikel 20 får medlemsstaterna, medvederbörlig hänsyn till gemenskapsrätten, fastställaandra villkor än de som anges bl.a. i artikel 11.2-5i fråga om sändningar som är avsedda uteslutande fördet nationella territoriet och som inte kan tasemot, direkt eller indirekt, av allmänheten i eneller flera andra medlemsstater. Detta gäller utanatt det påverkar tillämpningen av artikel 3.Europeiska kommissionen avlämnade den 6 januari2003 den fjärde rap-porten om tillämpningen av TV-direktivet till rådet, ,Europeiska och sociala kommittén samtRegionkommittén (KOM[2002]778 slutlig). När detgäller kommissionens slutsatser och framtidsutsikterkonstaterades att rådet antogslutsatserna om översynen av TV-direktivet ochbetonade den breda enigheten om att det finns behovav omfattande förberedelser innan man utarbetarnågra kommande förslag gällande direktivet.Till rapporten bifogade kommissionen ettarbetsprogram i syfte att inleda en allmän debattsom är öppen för alla berörda parter, inklusivekandidatländerna och deras medborgare. Den skallbehandla frågor i samband med översynen av TV-direktivet, särskilt enligt vad som föreskrivs iartikel 26 mot bakgrund av ny teknisk utveckling.Kommissionens syfte är att bedöma behovet av attuppdatera eller anpassa direktivet och, omnödvändigt, vidta sammanhängande eller ytterligareåtgärder.Kommissionen har i ett meddelande den 15 december2003 (KOM[2003]784 slutlig) rörande framtiden föreuropeisk lagstiftning på det audiovisuella områdetredogjort för sina slutsatser om regelverket påområdet. Enligt kommissionen måsteregleringspolitiken i sektorn säkerställa vissaallmänna intressen, som kulturell mångfald, rätttill information, skydd av minderåriga ochkonsumentskydd nu och . Det omfattandesamråd som har genomförts bekräftade att dessa målinte ifrågasätts vid utvecklingen av tekniken ellermarknaden, utan vad som ifrågasätts är hur dessa målskall kunna uppnås i en förändrad miljö.När det gäller framtida reglering kommerkommissionen att gå vidare med en strategi i tvåsteg. I det korta perspektivet kan man enligtkommissionen få bättre rättssäkerhet genom attkommissionen utarbetar ett tolkningsmeddelande omTV-reklam, eftersom det inte behövs någon översynav själva direktivet. Kommissionen anför vidare attpå medellång sikt är det några frågor som kräverytterligare övervägande och diskussion, vilketskulle kunna leda till ändringar av TV-direktivet påett senare stadium. Frågorna kommer antingen attanalyseras av kommissionen med hjälp av expertråd(fokusgrupper) eller så kommer kommissionen attbeställa oberoende studier om respektive ämnen.Svenskt initiativ till förändringar i TV-direktivEnligt ett pressmeddelande från Kulturdepartementetden har presenteratett förslag till tillägg i EG:s TV-direktiv vid detinformella ministermötet i . I meddelandetframhålls att det är av yttersta vikt för Sverigeatt de svenska förbuden för exempelvis barn- ochalkoholreklam går att tillämpa inom EU.Enligt det svenska förslaget skall (om den andramedlemsstaten begär det) programbolag som etableratsig i en annan medlemsstat än den som företagetriktar sina sändningar emot vara tvingat att följade regler som gäller för sändningar i den mottagandemedlemsstaten.Kulturministern anför i meddelandet att frirörlighet för TV-sändningar har kommit att blisynonymt med att ett antal kommersiellaprogramföretag ägnar sig åt regelshopping inom EUoch etablerar sig i den medlemsstat som förtillfället erbjuder de förmånligastereklambestämmelserna. Detta innebär enligtkulturministern att svensk lag kringgås. Det kandessutom få konsekvenser för självaprograminnehållet.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade under föregåenderiksmöte en motion med ett liknande innehåll som dennu aktuella (bet. 2002/03:KU25 s. 27 f.). Utskottetframhöll att det inom EU hade påbörjats ett arbeteför att förbereda ett kommande förslag tilländringar av TV-direktivet. Teman i detta arbete varbl.a. TV-reklam samt skydd av minderåriga. Utskottetutgick från att regeringen härvid fortsatt med kraftverkade för att regler om reklam riktade till barnskall införas i ett reviderat TV-direktiv. Någonåtgärd från sida med anledning av vad somanförs i motionen var enligt utskottet därför intepåkallad. Motionen avstyrktes i berörd del.Utskottets ställningstagandeSom framgått ovan har man från svensk sidapresenterat ett förslag om tillägg till EG:s TV-direktiv i syfte att förhindra s.k. regelshopping,varvid de svenska förbuden för exempelvis barnreklaminte skall kunna kringgås inom EU. Utskottet utgårvidare alltjämt från att regeringen med kraft verkarför att regler om reklam riktade till barn ocksåinförs i TV-direktivet. Någon sådan åtgärd somefterfrågas i motion L352 yrkande 1 är därmed intepåkallad. Motionen avstyrks i berörd del.Skyldighet att vidaresända program,s.k. must carryUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om begränsningav must carry-skyldigheten.Jämför reservation 14.MotionenI motion K444 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att begränsa must carry-skyldigheten i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 11). Enligt motionärerna finnsingen anledning att ålägga kabelägare attkostnadsfritt distribuera kommersiella program. Deanser vidare att det kan ifrågasättas om dagensomfattande must carry-skyldighet är förenlig medyttrandefrihetsgrundlagen. Motionärerna anför attkravet på allmänhetens tillgång till allsidiginformation måste anses tillgodosett genom att delicensbetalda public service-kanalerna och omfattas av must carry-skyldigheten. Must carry-regeln bör enligt motionärerna därför begränsas tillenbart public service-kanalerna.BakgrundGällande bestämmelseI 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen finns regler omskyldighet att vidarebefordra vissa sändningar ikabelnät, s.k. must carry. Skyldigheten gäller sedanden1 TV-sändningar som sker med tillståndav regeringen, dock högst tre sända TV-program från tillståndshavare vars verksamhetfinansieras genom TV-avgiftsmedel samt högst ettprogram från andra tillståndshavare. Skyldighetengäller endast för sändningar för vilkasändningstillståndet har förenats med krav påopartiskhet och saklighet samt ett villkor om ettmångsidigt programutbud där det skall ingå nyheter.Program som har sänts ut med endast digital teknikbehöver endast sändas vidare med samma teknik ikabelnäten.Pågående arbete i RegeringskanslietRegeringen beslutade att Radio- ochTV-lagsutredningen skulle överväga vissa ytterligarefrågor och föreslå de lagändringar som föranleds avövervägandena (dir. 2003:30). En av de nya frågornasom skulle utredas var skyldigheten attvidarebefordra vissa TV-program. I denna del skulleuppdraget redovisas före utgången av november 2003.Radio- och avlämnade i november2003 betänkandet Must carry (SOU 2003:109).Utredningen bedömer att de skäl som bär upp reglernaom vidaresändningsplikt i svensk lagstiftningfortfarande är giltiga och kommer att vara det ävenefter det att de analoga marksändningarna harupphört. Andra möjligheter för att garantera dekabelanslutna fastigheterna tillgång till ettgrundläggande TV-utbud efter digitaliseringen avmarknätet anser utredningen vara otillräckliga.Utredningen anser att ett lagstadgat krav påvidaresändningsplikt är motiverat utifrån ett starktallmänt intresse av att tillförsäkra alla hushålltillgång till ett grundläggande utbud av TV-programoch står därmed i överensstämmelse med EG-rätten.Utredningen bedömer därutöver att det saknasanledning att ändra de huvudsakliga kriterierna förvilka program som kan komma i fråga.