bet · GR01MJU18 · 2004-03-30 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:MJ205 yrkande 2 i dennadel, 2003/04:MJ232 yrkande 2 i denna del, 2003/04:MJ293 i dennadel, 2003/04:MJ355 yrkande 1, 2003/04:MJ391 yrkande2, 2003/04:MJ399 yrkande 45, 2003/04:MJ447 yrkande 5 i denna del samt avslår motionerna2003/04:MJ247, 2003/04:MJ290 yrkande 3,2003/04:MJ292 i denna del, 2003/04:MJ330 och2003/04:MJ414 yrkande 2.StällningstagandeTill följd av ett mycket snävt och kompliceratformulerat lagrum (28 § jaktförordningen) ärmöjligheterna för den enskilde till skyddsjakt, utanföregående myndighetsbeslut, i praktiken oerhörtsmå. En central del av rovdjurspolitiken måste varamänniskans möjlighet att skydda sin egendom vidrovdjursangrepp. En förutsättning för en trovärdigrovdjurspolitik är att det finns en möjlighet förden enskilde djurägaren att skydda sina djur motrovdjursangrepp. På denna viktiga punkt avvekregeringen från förslag (SOU1999:146, s. 250 f) när man inte tillät enerforderlig ändring av jaktförordningen. Motbakgrund härav bör, med hänsyn till alla intressen,väl avvägda och remitteradeförslag till lydelse av 28 § jaktförordningen antas.Detta bör ges regeringen till känna.4. Beslut om jakt på lodjur (punkt 6)av (), (), (), von der Esch (kd) ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om beslut om jakt pålodjur. Därmed bifaller motion2003/04:MJ447 yrkande 6 och avslår motion2003/04:MJ207 yrkande 2.StällningstagandeI propositionen om en sammanhållen rovdjurspolitikangavs att det fanns fördelar med regionaltbeslutsfattande, varför jaktförordningen ändrats såatt får delegera tilllänsstyrelserna om skyddsjakt på enskilda djur avbjörn och lo som orsakar allvarliga skador ellerolägenheter. Enligt vår mening bör länsstyrelsernages rätt att besluta om jakt på lodjur i län därarten är rikligt förekommande. En mer öppen attitydmellan myndigheter och jägare torde innebära att mangemensamt kan lösa de problem som denöverrepresenterade arten lo medfört i länet. Dettabör ges regeringen till känna.5. Beslut om skyddsjakt på enskilda individerav rovdjur (punkt 7)av (), (), (), von der Esch (kd) ochJeppe ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om beslut avseendeskyddsjakt på enskilda individer av rovdjur. Därmedbifaller motionerna 2003/04:MJ205 yrkande3, 2003/04:MJ232 yrkande 3, 2003/04:MJ308 och 2003/04:MJ355yrkande 2 samt avslår motion 2003/04:N288 yrkande10.StällningstagandeBeslut om skyddsjakt på enskilda individer avrovdjur måste decentraliseras. Det är fel att beslutom tillåtelse för skyddsjakt på enskilda djur somkräver snabb hantering ligger hos en centralmyndighet, , som dessutom visarnonchalans för människors oro. En decentraliseringav besluten kring skyddsjakt av enskilda individertill länsnivå eller regional nivå måste ske. De somberörts mest av rovdjurens stigande antal ärmänniskor boende på landsbygd och i glesbygd, derasoro och erfarenheter av rovdjuren har beslutsfattareen skyldighet att ta på allvar. Detta bör gesregeringen till känna.6. Samspelet människa och rovdjur m.m.(punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om ökad dialog mellanorganisationer, myndigheter m.m. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ235 yrkandena 2 och 3samt avslår motion 2003/04:MJ292 i denna del.StällningstagandeRegeringen bör ta ytterligare initiativ till enökad dialog mellan jägarorganisationer ochmyndigheter i syfte att diskutera vikten av ettaktivt avståndstagande från den illegala jakten ochmöjligheterna som finns i alternativa lösningar.Regeringen bör även se över möjligheten förlänsstyrelserna att tillsammans med polismyndighetenöka övervakningen för att i preventivt syftemotverka illegal jakt. Detta bör ges regeringen tillkänna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden.1. Skyddsjakt på rovdjur m.m.Sverker () och () anför:Synen på våra rovdjur - och då särskilt vargen - ären mycket omdebatterad och kontroversiell fråga.Debatten om rovdjurspolitiken - främst vargen -handlar om en klassiskt liberal fråga - naturvården.För liberalerna är debatten mycketangelägen och viktig. Anledningen till detta ärdelvis att det är vargen som löper störst risk attutrotas, men också att vargen kanske är det rovdjursom förorsakar störst rädsla bland människor.På den norra delen av jordklotet delar miljontalsmänniskor livsrum med vår jords rovdjur. Vi vet attdet inträffar en mängd olika möten mellan rovdjuroch människor utan att det leder till någraallvarliga incidenter. Den grundläggandeinställningen hos många människor är att rovdjurenutgör en central och viktig tillgång i vår svenskafauna. Intresset för våra stora rovdjursarter harlikaså ökat . Detta märksinte minst i det antal rovdjurscentrum sometablerats i på platser där rovdjuren lever.Rovdjurens farlighet för människor har under desenaste åren debatterats flitigt. Oavsett vilkeninställning den enskilde individen har i dennafråga, anser vi att det är självklart att dennarädsla måste bemötas med respekt och tas på störstaallvar. Det är därför av avgörande betydelse att vifinner lämpliga metoder för att hantera detta. Dethandlar dels om att möta oro, dels om snabbakontakter med myndigheter och dels också om kunskapom rovdjuren. Erfarenhet från bl.a. visar tydligt att ökad informationoch kunskap om rovdjuren förbättrar möjligheternaför rovdjur och människor att leva i mer fredligsamexistens. I betänkandet påpekas att det interäcker med enkel faktainformation utan att det krävsdialog och delaktighet i förvaltningen av de storarovdjuren. I detta sammanhang vill Folkpartietunderstryka vikten av att detta också måste skesåväl i de regionala rovdjursgrupperna som i detnationella . I båda dessa organ är detviktigt att gå från informationsöverföring till attde blir forum där åsikter förs fram och verkligdiskussion äger rum. Fokus på konkretion ochproblemlösning kommer att ge stöd för att bevaralivskraftiga stammar av våra rovdjur. Folkpartietanser att det är mycket viktigt medlokalbefolkningens stöd i detta arbete.Vi vet att vargpopulationens genetiskaframtid är osäker. Eftersom alla nu levande vargarhärstammar från det par som fortplantade sig förstagången kan negativa effekter av inavel kommaatt visa sig. Nya gener behövs snabbt från denfinsk-ryska stammen. Eftersom inaveln redan är såpass hög anser att ett nytillskott avgener behövs.En av de mest kontroversiella aspekterna gällandevargfrågan är frågan om hur många vargar det krävsför att säkra överlevnad. Här anserFolkpartiet att vi bör flytta fokus bort frånantalet vargar till frågan om att säkra enlivskraftig stam. Åsikterna går på denna punkt isär.På uppdrag av har den samladesvenska expertisen på varg tillfrågats om hur stortantal vargar som behövs för att säkra vargstammensfortsatta överlevnad. Enligt deras uppfattningbehövs för kortsiktigt bevarande minst 500individer. Dock föreslog utredningen ett etappmål om200 individer för den svensk-norska stammen. Iregeringens förslag Sammanhållen rovdjurspolitik(prop. 2000/01:57) ansågs ett förslag till etappmålför vargstammen i vara 20 föryngringar perår, vilket motsvarar totalt ca 200 individer, ettförslag som ställde sig bakom ochfortfarande stöder.En av de svåraste frågorna gällande vargen ärvilken typ av jakt som skall få bedrivas i syfte attförebygga skador av vilt, s.k. skyddsjakt. Eftersomvargen utgör en viss fara, framför allt för renar,tamdjur och jakthundar, har det restskrav på att det skall ges möjlighet att bedriva jaktpå den vargstam som existerar. Vi anser dockatt vi har ett ansvar för att möjliggöra attvargstammen tillåts växa och avstyrker därför annanjakt än nödvärnsjakt när det gäller varg. I enstakafall kan dock skyddsjakt vara nödvändig. Viktigt attpåpeka i sammanhanget är dock att skyddsjakt måste,liksom all annan jakt, bedrivas på ett etisktförsvarbart sätt. Nödvärnsjakten - rätten attförsvara sig och de sina vid fara - är självklar,men utformningen av reglerna bör ses över. Därför ärutskottets initiativ till ett tillkännagivandebeträffande en samlad översyn av reglerna när detgäller att ingripa för att avvärja angrepp av storarovdjur på tamdjur bra. anser vidare attNaturvårdsverket skall ha det övergripande ansvaretvad gäller att besluta i skyddsjaktsfrågor. Vi anservidare att staten skall ge bidrag och ersättning förskador förorsakade av vilt.2. Skyddsjakt på rovdjur m.m.Sven-Erik () anför:Vi i har som mål att fortsätta attöka insatserna för bevarandet av den biologiskamångfalden. I det begreppet innefattar vi attrovdjuren skall ha en hemortsrätt i den svenskafaunan. har fattat beslut om att de femstora rovdjuren skall finnas i livskraftiga beståndi landet. har även beslutat om att allainhemska arter skall få sprida sig i sina naturligautbredningsområden. har vi knappt 100 vargar iSverige. Trots att det föds ett antal kullar per århar stammen bara vuxit långsamt. Under år 2002minskade den skandinaviska stammen med 19 %.Minskningen beror på olika orsaker varav en ärolaglig jakt.Vänsterpartiet vill betona att de argument somfinns i rovdjursdebatten om att den illegala jaktenskulle kunna minskas genom införandet av legal jaktinte håller. Erfarenheten visar att den illegalajakten på björn och lo är mycket omfattande, trotsatt en icke obetydlig legal jakt medges. Ettytterligare argument för att inte utöka jakten äratt den genetiska variationen av varg och järv ärbegränsad vilket betyder att varje individ ärvärdefull för att säkra fortlevnad. Oftaorsakas en oproportionerligt stor andel avrovdjursskadorna av enstaka rovdjur. Under 2002svarade t.ex. två-tre vargar för merparten av dettotala antalet vargrivna tamdjur.Den lagstiftning som reglerar illegal jakt ärbra. Däremot finns vissa problem när det gällertillämpningen av lagstiftningen. Såväl polis somåklagare skulle behöva större resurser för attutreda och beivra illegal jakt. Däremot bör intesådana ändringar göras i förordningen somunderlättar dödandet av varg i ett läge därvargstammen ännu inte nått upp till ens hälften avdet beslutade målet.Vänsterpartiet ser som positivt att en samladöversyn görs av berört regelverk då detta haransetts svårtolkat. Vår grundsyn är attriksdagsbeslutet om en sammanhållen rovdjurspolitikgäller och att de beslutade målen omrovdjursstammarnas storlek därmed ligger fast.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20032003/04:MJ205 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ändring avnuvarande lydelse av 27 och 28 §§ jaktförordningen(1987:905).3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om decentraliseringav beslut om skyddsjakt på enskilda individer avrovdjur.2003/04:MJ207 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utöka jaktenpå lo i län där arten blir dominant.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att uppdra åtlänsstyrelsen att besluta om jakt av lo när artenblir alltför dominant.2003/04:MJ232 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att avlysningsjaktpå varg tillåts.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en ändring avnuvarande lydelse i 27 och 28 §§ jaktförordningen(1987: 905).3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs omdecentralisering av beslut om skyddsjakt påenskilda individer av rovdjur.2003/04:MJ235 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening att skyddsjakt på de stora rovdjuren intebör utökas i nuläget.2. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen bör ta ytterligare initiativtill en ökad dialog mellan jägarorganisationer ochmyndigheter i syfte att diskutera vikten av ettaktivt avståndstagande från den illegala jaktenoch möjligheterna som finns i alternativalösningar.3. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen bör se över möjligheten förlänsstyrelserna att tillsammans medpolismyndigheten öka övervakningen för att ipreventivt syfte motverka illegal jakt.2003/04:MJ247 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn av 28 § ijaktförordningen.2003/04:MJ253 av ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skyddsjakt påvarg först bör tillåtas när vargstammen nått ettantal på 200 individer och då enbart utvidgadjakträtt i renskötselområden.2003/04:MJ290 av m.fl. (m, fp, kd,c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att beslut omskyddsjakt av varg skall fattas av berördlänsstyrelse.3. beslutar att förtydliga § 28jaktförordningen i enlighet med vad som anförs imotionen.2003/04:MJ292 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av åtgärder för attunderlätta samspelet mellan människa och varg.2003/04:MJ293 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om skyddsjakt på vargenligt 28 §.2003/04:MJ306 av ():5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om licensjakt/allmänjakt på varg.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om beslutsnivån.2003/04:MJ308 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om att beslutsfattandet omskyddsjakt på enskilda individer av rovdjur böröverföras till länsstyrelserna.2003/04:MJ309 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ändringar av 23a och 27 §§ jaktförordningen.2003/04:MJ330 av de ochGöran ():begär att regeringen beslutar ändra 28 §jaktförordningen så att vargen inte skall omfattasav denna paragraf i enlighet med vad som anförs imotionen.2003/04:MJ350 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen sin mening vadi motionen anförs om skyddsjakt på varg.2003/04:MJ355 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avförändring av 28 § jaktförordningen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att beslutenangående skyddsjakt skall överföras frånNaturvårdsverket till länsstyrelsen.2003/04:MJ391 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förändring av 28 §jaktförordningen.4. tillkännager för regeringen som sinmening att begränsad licensjakt tillåts i områdenmed stark koncentration av varg.2003/04:MJ399 av m.fl. (kd):44. begär att regeringen lägger framförslag till sådan ändring av 27 §jaktförordningen att fårföreskriva att beslut om jakt på varg får meddelasav i län med fasta stammar av varg.45. begär att regeringen lägger framförslag till sådan ändring av 28 §jaktförordningen att det tydliggörs att entamdjursägare har rätt att försvara sina djur motangrepp från varg.2003/04:MJ414 av m.fl. (s):1. tillkännager för regeringen som sinmening att 23 a § och 27 § i jaktförordningen (JF)ändras så att hindren mot en förvaltning av destora rovdjuren undanröjs.2. tillkännager för regeringen som sinmening att 28 § jaktförordningen ändras så attenskild djurägare ges möjlighet att försvara sinatamdjur vid direkt angrepp av stora rovdjur.2003/04:MJ447 av von der Esch m.fl. (kd):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skyddsjakt isamband med rovdjursangrepp.6. tillkännager för regeringen som sinmening att bör ges rätt att beslutaom jakt på lodjur i de län där arten är rikligtförekommande.2003/04:N288 av och ():10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om delegation avskyddsjaktbeslut från tilllänsstyrelserna.Bilaga 2Offentlig utfrågning om skyddsjakt på rovdjurTid: Tisdagen den 2 mars 2004Lokal: AndrakammarsalenInbjudnaMiljödepartementetPeter , departementsrådMagnus , kanslirådTorolf Lönnerholm, departementssekreterareMartin Attorps, departementssekreterareJordbruksdepartementetBirgitta , departementsrådBjarne Örnstedt, ämnesrådNaturvårdsverketLars-Erik Liljelund, generaldirektörBjörn Risinger, direktör för - WWFLotta , koordinator rovdjurOla JennerstenLRFChrister Segersteén, 2:e vice ordförandeBörje Waldebring, ombudsmanGrimsö forskningsstationOlof Liberg, forskningsledareHenrik , professorInga Ängsteg, verksamhetsansvarigSvenska JägareförbundetOwe , ordförandeHans von , riksjaktvårdskonsulentRolf , rovdjursansvarigJägarnas - Landsbygdens JägareConny , förbundsordförandeMats , generalsekreterareBernt , förbundsjuristLänsstyrelsen i länLars Furuholm, rovdjursansvarig på miljöenhetenPer , spårareLänsstyrelsen i länIngrid , handläggare av rovdjurs- ochviltskadeärendenLars , rovdjursansvarigLänsstyrelsen i länStig-Åke , miljövårdsdirektörLena , handläggare av rovdjursfrågorLänsstyrelsen i länTorbjörn , naturvårdshandläggareNaturskyddsföreningenMikael , ordförandeKlas , naturvårdschefSvenska Samernas RiksförbundPer , ordförandeJörgen , förbundsjuristSametingetLars , styrelseordförandeSvenska RovdjursföreningenBjörn , ordförandeAnn Dahlerus, vice ordförandeRiksföreningen , ordförandeTatjana KontioRovdjurscentret De 5 StoraMagnus ElanderOrsa Grönklitt, RovdjurscentrumTorbjörn , vdSveriges Samarbetsforum i Rovdjursfrågor, SSIRTage , ordförandeCrister , skogsmästare, sekreterareRikspolisstyrelsenCarina Vangstad, handläggareSvenska KennelklubbenNils , ordförandeKjell Bräster, verksamhetschefDeltagande ledamöterCatharina () ordförandeSinikka () andre vice ordförandeAlf ()()()()()()()()()()()()()()()()von der Esch (kd)()()Miljö- och jordbruksutskottetsoffentliga utfrågning om skyddsjaktpå rovdjurOrdföranden: Jag får börja med att hälsa er godmorgon och välkomna hit till riksdagensandrakammarsal. Jag säger välkommen till allainbjudna gäster och föreläsare och även till er somsitter uppe på åhörarläktaren och naturligtvis tiller där hemma som har slagit på TV:n. Den härutfrågningen, som vi har mellan 9 och 12, kanman följa på webbplats men även viaSveriges Television, på både kanal och 24.Miljö- och jordbruksutskottet har bjudit in offentlig utfrågning om skyddsjakt på rovdjur.Det är en ständigt aktuell fråga. Den har varit deti , och det verkar som om vi kommeratt få fortsätta diskussionen om rovdjurens varaeller inte vara.Vi kan väl konstatera att hur många rovdjur mananser ska finnas mycket har berott på, och säkertkommer att bero på, vilken inställning som finns hosalla de människor som ska leva tillsammans med dehär rovdjuren. Därför har vi i miljö- ochjordbruksutskottet bjudit in forskare men ävenorganisationer som jobbar med de här frågorna.Tanken för oss i utskottet är att vi ska få den härdagen för att få mera kunskap och framför allt föratt vi ska kunna ställa frågor. Det kommer vi attgöra under den senare delen av utfrågningen.Innan vi börjar med den första personen, som skatala lite grann om vad regelverket säger när detgäller de här frågorna, tänkte jag bara tala om förer att det är jättebra om de mobiltelefoner som nihar med er är helt avstängda. Om bara ljudet äravstängt kommer de nämligen att störa mikrofonerna.Jag tänkte passa på att tala om att jag vid minsida har som är vice ordförande iutskottet. Hon kommer att hjälpa till sedan närledamöterna ska börja ställa frågor. Här sitterockså , som är kanslichef, så jag troratt vi ska hantera det här rätt så bra.Det är från Jordbruksdepartementetsom ska börja. Välkommen upp i talarstolen!Bjarne Örnstedt, : Ja, vadsäger egentligen regelverket om skyddsjakt pårovdjur? Det regelverk som avses är jaktlagen,antagen av 1987, regeringensjaktförordning och kungörelser.Bestämmelser om jakt på bland annat rovdjur finnsi om skydd av europeiska vilda djuroch växter samt i EG:s habitatdirektiv. Eftersom detär förutsatt att konventionen och direktivetsbestämmelser inarbetas i den nationellalagstiftningen kommer jag inte att gå närmare in påbestämmelserna där.Enligt jaktlagen är alla fåglar och däggdjurfredade och får bara jagas enligt de bestämmelsersom finns i jaktlagstiftningen. Med jakt avses attfånga eller döda vilt och att i sådant syfte sökaefter, spåra eller förfölja vilt. Begreppetskyddsjakt finns inte i jaktlagen. Med skyddsjaktmenas emellertid den jakt som enbart riktar in sigpå att förebygga skador av vilt. Den vanliga jaktenunder allmän jakttid eller licensjakten påexempelvis älg har ju som en effekt att risken förskador av vilt minskar. Skyddsjakt är emellertid enjakt som bedrivs enligt särskilda bestämmelser ijaktlagstiftningen och har som enda syfte att minskaviltskadorna.Jag kommer här bara att prata om de bestämmelsersom rör skyddsjakt på rovdjur, eftersom det ärdagens ämne.Skyddsjakten kan ske med eller utan tillstånd avmyndighet. De grundläggande bestämmelserna finns ijaktlagen. Enligt 7 § jaktlagen gäller att om det pågrund av ett viltbestånds storlek finns påtagligarisker för trafikolyckor eller för allvarliga skadorav vilt får den myndighet som regeringen bestämmerbesluta om jakt för att förebygga eller minska dessarisker. I myndighetens beslut ska bestämmas hurjakten ska bedrivas, om den ska ske genomjakträttshavarens försorg, om man nu har åtagit sigdet, eller genom särskilt utsedda jägare. I beslutetska också bestämmas hur det ska förfaras med djursom dödas eller fångas vid jakten.Det är alltså grundbestämmelsen när det gällerskyddsjakt med myndighetstillstånd.Det finns också en bestämmelse i 9 § jaktlagen omskyddsjakt utan tillstånd. Den jakten får bedrivasav polisen. I bestämmelsen står att om ett vilt djurorsakar avsevärd skada eller om det kan antas varafarligt för människors säkerhet får polismyndighetenlåta avliva djuret om det inte finns någon annantillfredsställande lösning.I jaktförordningen finns det ytterligare enmöjlighet till skyddsjakt utan tillstånd. Denåterkommer jag strax till.I jaktförordningen finns de närmare bestämmelsernaom skyddsjakt med och utan tillstånd. Som allmännaförutsättningar för all skyddsjakt med tillstånd,alltså även skyddsjakt på annat än rovdjur, gällerenligt 23 a § till en början att det inte får finnasnågon annan lämplig lösning än just skyddsjakt ochatt jakten inte får försvåra upprätthållandet av engynnsam bevarandestatus hos bestånd i dessnaturliga utbredningsområde. Om dessa grundläggandeförutsättningar är uppfyllda kan skyddsjakt beviljasunder en eller flera av följande fyra särskildaförutsättningar: Den första är att det är av hänsyn till allmänhälsa och säkerhet eller av andra tvingandeskäl som har ett allt överskuggandeallmänintresse.1. Den andra är att det är av hänsyn tillflygsäkerheten.2. Den tredje handlar om att förhindra allvarligskada, särskilt på gröda, boskap, skog, fiske,vatten eller annan egendom. Den fjärde handlar om att skydda vilda djureller växter eller bevara livsmiljöer försådana djur och växter.De här fyra särskilda förutsättningarna förskyddsjakt är hämtade från EG:s art- ochhabitatdirektiv, som EU i sin tur i stort sett harhämtat från Bernkonventionen.Jaktförordningen har samma lydelse som EG-direktivet, men när det gäller den första punkten,den om allmän hälsa och säkerhet och överskuggandeallmänintresse, innehåller direktivet en preciseringom att det inbegriper orsaker av social ochekonomisk karaktär och betydelsefulla positivakonsekvenser för miljön.Om de allmänna förutsättningarna för skyddsjakt äruppfyllda samt åtminstone en av de särskildaförutsättningarna kan skyddsjakt beviljas. Det ärenligt 27 § jaktförordningen sombeslutar om skyddsjakt för att förhindra att björn,varg, järv, lo, säl eller örn orsakar skador.