bet · GS01NU2 · 2004-11-17 00:00:00 — Fördelningen avdenna minskning mellan region (från och norrut)och övriga delar av landet är 47 respektive 53 %.Statsrådet utgick från att det regionala perspektivetbeaktas i verksamhet.Som svar på fråga (fr. 2004/05:74) från LennartGustavsson (v) i fråga om insatser för att mötakonsekvenser av förändrad statlig verksamhet harstatsrådet svarat i början av oktober 2004.Statsrådet har därvid valt att besvara frågan utifrån deplanerade förändringarna i (prop. 2004/05:5). Ett särskiltomställningsarbete inleds för att stödja de mest berördaregionerna, meddelade statsrådet. Till grund för dettaligger det omfattande arbete som redan bedrivs inom ramenbl.a. för den regionala utvecklingspolitiken,näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Vidareinformerades att regeringen uppdragit tilllandshövdingarna vid Länsstyrelserna i ,, och att, i nära samrådmed andra viktiga aktörer, föreslå lämpliga åtgärder förökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning.Därutöver har regeringen uppdragit till särskildakontaktpersoner att, för regeringens räkning, följa ochaktivt delta i arbete. Kontaktpersonensfokus skall vara det lokala näringslivets dynamik,samverkan och förnyelse. Statsrådet tog vidare upp denutredning som leds av f.d. riksdagsledamoten (se ovan).Regeringen beslutade om en ny förordning omregionalt utvecklingsarbete (SFS 2003:595). Statligamyndigheter har där givits ett tydligt ansvar att verkaför att målet för den regionala utvecklingspolitikenuppnås. Bland annat skall statliga myndigheter i god tidsamråda med om de avser att minska eller drain service i glesbygds- eller landsbygdsområden ellerfatta beslut som är av väsentlig betydelse för denregionala utvecklingen i ett län. Vid överväganden omverksamhetsminskningar skall statliga myndigheter,särskilt i de nationella stödområdena och EG:sstrukturfondsområden, i samråd med ochtillsammans med andra berörda myndigheter, kommuner,landsting och privata intressenter, undersöka möjlighetenatt genom samordning eller samverkan upprätthålla ellerutveckla verksamheten inom området. För att minskaverksamheten på orter i de nationella stödområdena ellerEG:s strukturfondsområden bör det finnas särskilda skäl.I slutet av oktober 2004 beslutade regeringen att gesamtliga länsstyrelser i uppdrag att gemensamt föreslå hurlänsstyrelsernas samordning av de statliga myndigheternasinsatser i det regionala utvecklingsarbetet börvidareutvecklas och preciseras. För att främja denregionala utvecklingen och för att öka effektiviteten i destatliga insatserna är det viktigt att staten agerarsamordnat. En tydlig och effektiv statlig samordning ärockså viktig för att tydliggöra statens regionala ansvar ide län där samverkansorgan och regionalasjälvstyrelseorgan har övertagit vissa regionalautvecklingsfrågor från staten.Enligt direktiven för uppdraget bör länsstyrelsensförslag särskilt belysa följande:13.hur roller och ansvarsfördelning mellan berördamyndigheter kan göras tydligare,14.15.vilka uppgifter som samordningsansvaret bör innehållaoch hur de bör utföras för att främja det regionalautvecklingsarbetet och öka effektiviteten i de statligainsatserna,16.17.eventuella hinder, både organisatoriska ochkompetensmässiga, som bör undanröjas för attsamordningsansvaret skall kunna utvecklas på ettstrategiskt önskvärt sätt,18.19.framgångsfaktorer, både organisatoriska ochkompetensmässiga, som bidrar till och bör främjas såatt samordningsrollen fungerar på ett effektivt sätt.20.Samtliga länsstyrelser skall medverka i uppdraget somsamordnas av länsstyrelserna i och Västerbottenslän. En lägesrapport skall lämnas till Finansdepartementetden . Uppdraget skall slutredovisas den 30november 2005.I (Ds 2000:1) finns riktlinjer tillstöd för bl.a. kommittéordförande och särskilda utredareangående regler för lokalisering av nya myndigheter ochomorganisation av myndigheter. Bland annat skall detfinnas bärande skäl för att skall föreslåssom lokaliseringsort vid lokalisering av nya myndigheteroch verksamheter. Huvudregeln är att varken Stockholmeller andra storstäder skall väljas för nya verksamheter.Utskottets ställningstagandeDe nu gällande principerna för utlokalisering av statligamyndigheter, vilka redovisats ovan, utgår enligtutskottets uppfattning från kriterier som bör gevägledning vid överväganden om lokalisering av nyamyndigheter eller enheter. Möjligheterna att placeramyndigheter i länscentrum eller vissa andra orter i elleri anslutning till nationella regionalpolitiska stödområdenbör alltid i första hand övervägas. Alternativlokalisering kan vara orter eller regioner där statligverksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindre välförsörjda med sådan verksamhet. I vart fall bör en annanlokaliseringsort än övervägas. När det är frågaom en omlokalisering innebär kriterierna vidare attmyndigheten också efter omlokaliseringen skall kunnautföra sina arbetsuppgifter effektivt. Enligt utskottetsmening är principerna ändamålsenliga.En utgångspunkt är att kan förvänta sig attregeringen underställer ärenden om lokaliseringav statlig verksamhet som är av större vikt eller på annatsätt av principiellt intresse för bedömning och beslut.Självklart föreligger alltid möjligheten för utskott ochriksdag att göra bedömningen att det inte finns skäl förriksdagen att ta ställning i ett lokaliseringsärende.I flera motioner, bl.a. motion 2004/05:N292 (s),indikeras att anvisningarna från regeringen är otydliganär det gäller att få myndigheterna, t.ex. myndigheter meden regional organisation, att ta ett klart och tydligtansvar för att nå målen i den regionalautvecklingspolitiken. Exempel ges på att detregionalpolitiska perspektivet kan ha saknats vidomorganisationer. Utskottet välkomnar därför det ovanbeskrivna nya regeringsuppdraget till länsstyrelserna attvidareutveckla och precisera myndigheternas insatser i detregionala utvecklingsarbetet.Problemen i utflyttningsorter tas upp i motion2004/05:N323 (v), där motionären kräver en regionalkonsekvensbeskrivning i fråga om förslag som rör statligverksamhet. Det ovan beskrivna arbetet inomAnsvarskommittén omfattar att analysera och bedömakonsekvenser av de statliga myndigheternas skildaregionala indelning för samordning och ett samlat statligtagerande. Utskottet utgår från att kommittén följerreglerna enligt kommittéförordningen (1998:1474). Enligt15 § skall - om förslagen i ett betänkande har betydelseför sysselsättning och offentlig service i olika delar avlandet eller för små företags arbetsförutsättningar m.m. -konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet.I flera här aktuella motioner finns önskemål som påolika sätt skulle leda till förändringar ilokaliseringsfrågorna. Utskottet är medvetet om att detfinns ett stort intresse för ut- och omlokalisering ochanser att lokaliseringsfrågan är en viktig framtidsfråga.Sammanfattningsvis anser utskottet att de nu gällandeprinciperna för utlokalisering av statliga myndigheter börföljas i överensstämmelse med de grunder som riksdagenuttalat. måste det finnas en öppenhet för attnya infallsvinklar och utredningsresultat kan visapå nya vägar.Med hänvisning till vad som anförts anser inte utskottetatt det finns behov av något uttalande från riksdagenssida med anledning av de nu aktuella motionsyrkandena. Deavstyrks således.EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om EG:snuvarande struktur- och regionalpolitik medhänvisning till vidtagna åtgärder ochinformationsinsatser.PropositionenDe samlade programdokumenten styr användningen av EG:sstrukturfondsmedel. Målen för EG:s nuvarandestrukturfondspolitik har redovisats tidigare under fleraår, senast i betänkande 2003/04:NU2, till vilket hänvisas.Resultatindikatorer är antaletnya och bevarade arbetstillfällen uppdelat på kvinnor ochmän samt antalet nystartade företag uppdelat på kvinnoroch män. Regeringen avser att noggrant följa upputvecklingen av programmen för perioden 2000-2006.Halvtidsutvärderingar har genomförts för samtligamålprogram och gemenskapsinitiativ. I utvärderingarnakonstateras att inriktningen på och verksamheten iprojekten i allt väsentligt svarar mot programmensintentioner. När halva programtiden återstår har störredelen av medlen intecknats genom projektbeslut. Dejusteringar som gjorts med anledning av utvärderingengäller i de flesta fall ändrade arbetsformer för attbättre integrera miljöhänsyn och jämställdhet i projektensverksamhet samt ändringar i syfte att göra programmet merflexibelt.I halvtidsutvärderingen av Leader+ konstateras attprogrammets mest påtagliga resultat är det goda samarbetetöver sektorsgränserna mellan offentliga sektorn,näringslivet och ideella organisationer.MotionernaMotionärerna bakom motion 2004/05:N268 (s) konstaterar attSveriges kommuner ofta är medfinansiärer vid beviljande avstrukturfondsprojekt. Eftersom pengarna betalas ut iefterskott mot specificerad redovisning kanmedfinansieringen innebära en stor likviditetsförsämringför en utflyttningskommun. Motionärerna utgår från attregeringen följer frågan och vidtar erforderliga åtgärder.I motion 2004/05:N369 (s) betonas att måste blibetydligt mer aktiv i arbetet med att söka och finnaregionala partner för olika samarbeten. Medborgarnasintresse för EU-arbetet borde stimuleras genom att görainformation om EU mer tillgänglig ute i landets kommuner.Enligt motionärerna skulle resultatet av de samladesvenska ansträngningarna i EU-arbetet bli bättre om desvenska aktörerna samlades med jämna mellanrum i syfte attfå ett ökat informationsutbyte.Enligt vad som sägs i motion 2004/05:N205 (m) upplysesen resenär i EU:s andra medlemsländer - men nästan aldrigi - om vilka projekt som EU bidragit till, t.ex.genom skyltar vid ett brobygge. För att bättre förankra EUi svenskarnas medvetande bör enligt motionären allaprojekt där EU bidrar med pengar förses med EU-skyltar.Vissa kompletterande uppgifterLikviditetsförsämring för små kommuner i samband medstrukturfondsprojekt har tagits upp som ett problem imotion 2004/05:N268 (s).Förfarandet att EU-bidraget inte betalas ut förränprojektägaren har upparbetat kostnader och redovisat dessastyrs av en förordning (EG/1145/2003). Omprojektägarna lämnar in sina rekvisitioner tillutbetalande myndighet under projektets gång,kan ett jämnare flöde av medel erhållas. En jämn och högutbetalningstakt gynnar också systemet i sin helhet.Enligt uppgift är problemet i i första hand attkommunerna inte frekvent rekvirerar strukturfondsmedel förupparbetade kostnader i sina projekt.Det är de utbetalande myndigheterna ochövervakningskommittéerna som har ansvaret att följa bl.a.likviditetsfrågan inom sina områden. harlikviditetsproblem enligt uppgift inte varit uppe tillbehandling i någon övervakningskommitté.När det gäller "skyltning" av EU:s strukturfondsprojektgäller vissa regler enligt rådets förordning(EG/1260/1999) av om allmännabestämmelser för strukturfonderna. I artikel 46 föreskrivsåtgärder för information och offentlighet omstrukturfondernas insatser. haransvaret för att stödformerna får offentlighet och att detäven informeras om resultatet av stöden. Kommissionen hartagit upp informationsåtgärderna i sin förordning(EG/1159/2000) av . (i bilaga till nämndaförordning) krävs olika informationsåtgärder som riktasdels mot aktörer och företag, dels mot allmänheten. Vidinvesteringar i infrastruktur till en kostnad somöverstiger (lägre belopp förfiskeåtgärder) skall det för allmänhetens informationsättas upp skyltar på platsen och sedermera, när arbetethar slutförts, fasta minnestavlor. För skyltarnas ochminnestavlornas utseende och text finns närmareanvisningar i tillämpningsföreskrifterna.Enligt uppgift ingår i strukturfondsdelegationernasuppföljningsarbete kontroll av informationen om projekten.Vidare kontrollerar övervakningskommittéerna skyltarna vidsina projektbesök, liksom även kommissionen och revisionenvid granskning av projekten.Annan information om projekten ges bl.a. vidprojektmässor, då alla projekt som bedrivs inom ett områdefår möjlighet att visa upp sig för en bredare publik. Viddessa tillfällen har även projektledarna inom området godamöjligheter att samlas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med vad som anförs i ett par avde här aktuella motionerna att det är viktigt medinformation om EU, EU:s verksamhet och inte minstresultaten av denna verksamhet. Utskottet kan konstateraatt det finns både regelverk och informationskanaler avdet slag som efterfrågas i motionerna. Insatserna medskyltningen av EU-projekten, projektmässor och annaninformationsverksamhet förtjänar att bli uppmärksammade.Som beskrivits ovan styrs EU-bidragens utbetalningar aven EG-förordning. som kravet på att t.ex. enkommuns kostnader skall redovisas innan medel betalas ut,finns det möjligheter för en projektägare (t.ex. enkommun) att lämna in rekvisitioner till utbetalandemyndighet under projektets gång och därigenomfå ett jämnt flöde av pengar under projektets gång. Ifråga om problemet med likviditetssvaga kommuner, vilkettagits upp i motion 2004/05:N268 (s), vill utskottet än engång erinra om möjligheterna för kommunerna att få betaltför erlagda utgifter successivt under projekttidens gång.Dessa möjligheter bör utnyttjas bättre.Med det anförda avstyrker utskottet de här aktuellamotionerna.EG:s framtida sammanhållningspolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett par motionsyrkanden omEG:s framtida sammanhållningspolitik medhänvisning till att yrkandena har en annaninriktning än den som utskottet vill framhäva.PropositionenKommissionen lämnade sitt förslag tillfinansiellt perspektiv för i ettutvidgat EU med 27 medlemsstater. Där ingick ett förslagtill utgiftsnivå för sammanhållningspolitiken. I dentredje rapporten om ekonomisk och social sammanhållningfrån lämnade kommissionen sitt förslag reformerad sammanhållningspolitik. Den framtidapolitiken föreslås vara inriktad på konvergens,konkurrenskraft och gränsöverskridande samarbete.Huvuddelen av resurserna bör gå till tillväxt ochjobbskapande i de minst utvecklade regionerna (till stordel i de nya medlemsländerna). För övriga regioner börkonkurrenskraft och sysselsättning stärkas i enlighet medLissabonagendan. hävdar tillsammans med ,, , och atten total utgiftsnivå på av EU:s samladebruttonationalinkomst (BNI) väl rymmer de utgifter somunionen finner angelägna. Detta kräver dock tydligareprioriteringar och en avsevärt lägre utgiftsnivå försammanhållningspolitiken än de av BNI somkommissionen föreslagit.Enligt regeringen måste sammanhållningspolitikenkoncentreras på de medlemsstater som har störst behov avstöd; relativt välmående medlemsstater bör själva utjämnade regionala skillnaderna inom sina länder.Sverige välkomnar den av kommissionen föreslagnaförstärkningen av samarbetet över nationsgränser och dåinte minst sjögränser. Ett svenskt krav - som intetillgodosetts i kommissionens förslag - är att de extremtglesbefolkade områdena i norra placeras under detföreslagna konvergensmålet, vilket skulle motsvarabibehållen mål 1-status. Allmänt eftersträvar enbegränsning av företagsstödens omfattning inom EU.MotionernaI motion 2004/05:N263 (s) anförs attsammanhållningspolitiken med EU:s mål 2 för närvarandespelar en viktig roll för Bergslagen. Motionärerna anseratt behovet av långsiktiga insatser i Bergslagen är mycketstort. Därför - argumenterar motionärerna - är detnödvändigt med ett fortsatt, kraftfullt stöd till områdetockså när det nya sammanhållningsprogrammet träder 2006.I motion 2004/05:N403 (fp, kd, m, c) betonas att det ärviktigt för hela att har en hög profil inomden större nordeuropeiska regionen bestående av södraSverige, , norra och . Region därför erhålla resurser för att initiera samarbetemellan regionen och de nya medlemsländerna.Vissa kompletterande uppgifterDen presenterade kommissionen sina förslagtill förordningar på strukturfondsområdet. Det gäller delsden generella förordningen med allmänna bestämmelser förde tre fonderna, dels tre särskilda förordningar. Det ärförordningen för Europeiska socialfonden,Sammanhållningsfonden och Europeiska regionalautvecklingsfonden. Därtill föreslås en ny förordning somskall underlätta genomförandet av gränsöverskridandesamarbete. Förslagen följer i allt väsentligt deninriktning som föreslogs i den tredjesammanhållningsrapporten. Förslagen behandlas nu irådsarbetsgruppen för strukturfonderna.Under sommaren 2005 förväntas beslutet om detfinansiella perspektivet och beslutet omde olika strukturfondsförordningarna. Tidsplanen innebäratt förberedelserna för programmen pågår under år 2006.Det nya finansiella perspektivet och den nyaprogramperioden startar år 2007.Utskottets ställningstagandeUtskottet följer noggrant utvecklingen och förslagen närdet gäller EG:s sammanhållningspolitik. Den genomfördautvidgningen av unionen är en viktig faktor att ta hänsyntill i detta sammanhang. Inte minst gäller det att beaktaden stora ökningen av sociala, ekonomiska och regionalaskillnader som följer av utvidgningen. Liksom föregåendeår anser utskottet att behovet av en ökad effektivitet närdet gäller användningen av strukturfondsmedlen bör vara endrivkraft i sammanhållningspolitiken. Beslutsfattandetmåste dessutom präglas av långtgående decentralisering,vilket bl.a. innefattar att ett underifrånperspektiv ihögre utsträckning bör anläggas.Sammanhållningspolitiken bör enligt utskottets mening ihuvudsak fokuseras på de nya medlemsstaterna som harstörst behov av stöd. Liksom tidigare är det befogat attfråga sig om det är rimligt att EU skall spendera storasummor för att åtgärda skillnader i levnadsstandard ochsysselsättning inom relativt välmående medlemsstater.Frågan huruvida länderna själva kan ta detta ansvar kaninte undvikas. som utskottet vill betona viktenav en allmän budgetrestriktivitet, vilket drivertillsammans med likasinnade medlemsstater, reagerarutskottet starkt mot att nuvarande förslag frånkommissionen inte inkluderar de svenska extremtglesbefolkade områdena i konvergensmålet. Detta innebäratt liksom inte skulle få bibehållamotsvarigheten till mål 1-status. Ett sådant resultat börinte accepteras enligt utskottets mening. Enligt uppgifthar och samma uppfattning i denna fråga.De här aktuella motionsyrkandena har en annan profil änden som utskottet vill framhäva och bör avslås avriksdagen.BudgetfrågorPropositionen33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärderAnslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1)disponeras av länsstyrelserna, och regeringen. Nutekdisponerar även medel för beslut som fattas av regionalasjälvstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan. Anslagetföreslås uppgå till 1 499,8 miljoner kronor.Till anslaget finns ett bemyndigande. harbemyndigat regeringen att låta staten ta påsig ekonomiska åtaganden som - inklusive tidigare gjordaåtaganden - innebär utgifter om högst 3 200 miljonerkronor (bet. 2003/04:NU2). Regeringenföreslår nu att bemyndigar regeringen att underår 2005 ingå ekonomiska åtaganden som innebär utgifter påhögst under åren 2006-2013.Regeringen föreslår att medel från detta anslag anvisastill följande ändamål:- regionala utvecklingsbidrag,- landsbygdsbidrag,- småföretagsstöd,- sysselsättningsbidrag,- såddfinansiering,- ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B,- stöd till kommersiell service,- regional och central projektverksamhet,- viss administration, uppföljning och utvärdering av deregionalpolitiska företagsstöden, m.m.,- äldre regionalpolitiska åtgärder,- retroaktiva nedsatta socialavgifter samt- viss central utvecklingsverksamhet, m.m.I jämförelse med nuvarande ändamål innebär detta vissaförändringar. Det aviseras att regionalt beslutaderegionala utvecklingsbidrag skall avvecklas i stödområde Bfr.o.m. (utom i därförsöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelningpågår). avser därför erbjuda lån med störrerisktagande i stödområde B, vilket har bedömts kunna ledatill ökade kreditförluster om årligen.Ersättning för dessa kreditförluster kan lämnas frånanslaget, vilket bör ske inom ramen för de medel somdisponeras av Nutek.Regionalt beslutade sysselsättningsbidrag skall enligtregeringen avvecklas i stödområde A och B fr.o.m. juli2005 utom i där förlängdförsöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelningpågår.Småföretagsstödet upphörde vid utgången av år 2001.Beslut om sådant stöd får endast fattas avseendeansökningar som inkommit till eller detregionala självstyrelseorganet före den 1 januari 2002.Medlen för regional projektverksamhet avser ävenprojektmedel som medfinansierar EG:s strukturfondsprogram.En mindre del av anslaget föreslås, liksom ,få disponeras av regeringen och för bl.a. visscentral utvecklingsverksamhet. Av anslaget avses 36miljoner kronor användas för att finansiera verksamhet sombedrivs av lokala och regionala resurscentrum för kvinnor,varav skall användas förbasverksamheten.Även fortsättningsvis bör det vara en uppgift förregeringen att fördela anslaget mellan län ochanslagsposter och utfärda de föreskrifter sombehövs. Liksom bör svårighetsgraden av delångsiktiga regionala problemen utgöra denhuvudsakliga fördelningsnyckeln, med särskiltbeaktande av medfinansieringsbehovet för åtgärderinom EG:s strukturfondsprogram och inom ramen för deregionala tillväxtprogrammen.33:2 LandsbygdslånAnslaget disponeras av . Landsbygdslån beviljas avlänsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen.Under år 2003 utbetalades ca ilandsbygdslån och utgiftsprognosen för uppgår tillca . Av anslagssparandet har regeringengenom beslut dragit in ca 48 miljoner kronor.Regeringen avser att fr.o.m. avvecklalandsbygdslånet.33:3 TransportbidragAnslaget disponeras av enligt förordningen(2000:281) om regionalt transportbidrag.Utgiftsprognosen för uppgår till ca 350miljoner kronor.33:4 GlesbygdsverketAnslaget disponeras av . Myndigheten hartill uppgift att genom påverkan på olika samhällssektorerverka för goda levnadsförhållanden ochutvecklingsmöjligheter för glesbygds- ochlandsbygdsbefolkningen med tyngdpunkten i skogslänens inredelar samt i skärgårdsområdena.Som tidigare nämnts har en översyn av Glesbygdsverketsroll och uppdrag inom den nya regionalautvecklingspolitiken resulterat i betänkandet Mot en nylandsbygdspolitik (SOU 2003:29). Betänkandet harremissbehandlats och frågan bereds inom Regeringskansliet.Utgiftsprognosen för uppgår till 25,9miljoner kronor. Regeringen föreslår ett anslag på25,för år 2005.33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden2000-2006Anslaget disponeras av länsstyrelserna i ,, , , ochNorrbottens län samt för utbetalningar frånEuropeiska regionala utvecklingsfonden . Regionalfonden finansierardelvis programmen inom målen 1 och 2 (inklusive områdensom får bidrag ) samtgemenskapsinitiativen och i sin helhet.Utfallet för var högre än anslaget beroende påatt genomförandet av strukturfondsprogrammen kommit i gångväl och på att utbetalningarna för åren innan varit lägreän beräknat. Anslagssparandet fick därmed tas i anspråk.Utgiftsprognosen för uppgår till 1 497 miljonerkronor, vilket är högre än anslaget på 1 200 miljonerkronor. Även under innevarande budgetår väntas därföranslagssparande tas i anspråk.Regionalfondsramen för programperioden 2000-2006beräknas till ca för de svenskaprogrammen. har avregionalfondsramen utbetalats och intecknats ibeslut. Prognosen är att av ramen skall varautbetald , dvs. att utbetalningstaktenförväntas bli hög.Det råder en betydande differens mellanden verkliga valutakursen och den kurs som skall gällaenligt förordning (1999:710) om valutakurs vid stöd frånEG:s strukturfonder. Regeringen avser att anpassa kursen iförordningen och föreslå en motsvarandeändring av nivån på anslaget ibudgetpropositionen för år 2006.Anslaget föreslås uppgå till år2005. Till anslaget finns ett bemyndigande. Regeringenföreslår att bemyndigar regeringen att under år2005 besluta om åtaganden som innebär utgifter på högst3 .