bet · GS01UBU1 · 2004-11-30 00:00:00 — måste bli ettland dit utländska studenter söker sig för attskaffa sig en högkvalitativ utbildning.Högskoleförordningen bör ses över för att möjliggöraen försäljning av utbildning till studenter frånländer utanför EES-området. Lärosätena bör fåmöjlighet och skyldighet att ta ut avgift förhögskoleutbildning av studenter och doktorander frånsådana länder, i de fall de inte omfattas avutbytesavtal i särskild ordning. Vilka skyldighetersom detta innebär gentemot de studenter som betalaravgifter bör regleras i en särskild förordning.22. Högskoleavgifter för studenter från länderutanför EES-området (punkt 22, motiveringen)- mpav ().StällningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omatt tillåta högskoleavgifter för studenter frånländer utanför EES.Principen att högskoleutbildningen i äravgiftsfri bör gälla alla studenter, oavsett om dekommer från länder inom eller utom EES-området. Detblir svårt att ta ut avgifter av vissastudentgrupper men inte av andra. Om man öppnar föravgifter från vissa får staten genom avgifter fråndessa upp ögonen för studenterna som potentiellinkomstkälla. I tider av ekonomisk åtstramning finnsen uppenbar risk att även de inhemska studenternatvingas betala avgifter för att fylla igen hål istatsbudgeten.23. Sättet för dimensionering avutbildningen till lärarexamen (punkt 23) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub472 yrkande 14.StällningstagandeDet visar sig att den nya lärarutbildningen somstartade har haft stora svårigheter att fåstudenter att välja inriktning motförskola/fritidshem, men även mot grundskolanssenare år. Vidare kvarstår bristen på studenter somväljer inriktning mot matematik ochnaturvetenskapliga ämnen, framför allt när detgäller lärare i gymnasieskolan ochvuxenutbildningen. För att klara den framtidalärarförsörjningen bör staten i fortsättningencentralt dimensionera platstillgången pålärarutbildningen och dess olika inriktningar.Högskoleplatser måste omfördelas för att kunna svaraemot söktrycket.24. Utbyggnad av läkar- ochsjuksköterskeutbildningarna (punkt 25) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:So605 yrkande 12.StällningstagandeVårdpersonalen behöver få en ny framtidstro.Personalens hängivenhet och arbetsvilja harutnyttjats maximalt, vilket bl.a. resulterat i attmånga förlorat gnistan. Det behövs "fler händer ivården". Därför måste fler utbildningsplatser skapasinom läkar- och sjuksköterskeprogrammen.25. Fler fristående högskolor (punkt 26) -m, fp, kdav (), (),(), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub293 yrkande 12,2004/05:Ub378 yrkande 16 och2004/05:Ub473 yrkande 45.StällningstagandeDen högre utbildningen är nästan uteslutandeoffentligt finansierad. Staten måste även iframtiden ta ett stort ansvar för universitet ochhögskolor. Det är emellertid önskvärt att det vidsidan av de statligt finansierade och drivnahögskolorna också växer fram andra alternativ. Manbör fortsätta den utveckling av högskolor istiftelseform som ochHögskolan i varit föregångare för.Regeringen bör erbjuda alla landets universitet ochhögskolor denna möjlighet till en dynamiskfrigörelse.Det är också eftersträvansvärt att det i konkurrensmed de offentliga högskolorna växer fram privatauniversitet, som genom att ha en annan huvudman änstaten och kanske utnyttja andra finansieringsvägarkan bidra till ökad mångfald, till gagn både för denenskilda studentens valfrihet och kvaliteten ihögskolesektorn i dess helhet.26. Fördelning av resurser och studieplatserefter studenternas egna val (punkt 27) - m,fpav (), (), AnaMaria Narti (fp), () och EwaBjörling (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punk 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub293 yrkandena 4 och 10,2004/05:Ub378 yrkandena 1 och 5,2004/05:N254 yrkande 13 och2004/05:N409 yrkande 29.StällningstagandeDet är ett viktigt mål att skapa förutsättningar fören högre utbildning med mångfald, valfrihet och högkvalitet. Det krävs motivation för att utbildningskall ge goda resultat. Denna motivation ökar omstudenten kommer in på sitt förstahandsval på denort där han eller hon önskar läsa. matcharantalet platser på olika utbildningar inte allsstudenternas intresse. Staten styr i högutsträckning resurser till ämnen och kurser som denanser att studenterna bör ägna sig åt, och tillandra lärosäten än dem som studenterna helst villkomma in vid. Centraliseringen av platstilldelningenmåste minska. I stället bör resurserna följastudenternas val både av utbildning och studieort.Resurssystemet bör utformas så att högskolor som harett högt sökandetryck tillförs mer resurser, om dehar möjlighet och är intresserade av att utöka föratt möta sökandetrycket.27. Hänsyn till tillgången på bostäder närgrundutbildningsresurser fördelas (punkt 28)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 28borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub441 yrkande 10och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub489 och2004/05:Bo304 yrkande 4.StällningstagandeUtbyggnaden av studentbostäder bör följa utbyggnadenav högskolan och inte vara frikopplad frånstudieplatstilldelningen. Bostadssituationen på deolika högskoleorterna bör således beaktas vidfördelningen av nya utbildningsplatser. Om tvåhögskoleorter i övrigt bedöms vara lika lämpliga,bör den ort som kan erbjuda studenterna de bästaboendealternativen prioriteras.28. Förändringar i övrigt iresurstilldelningssystemet förgrundutbildningen (punkt 29) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub378 yrkandena 2 och 18,bifaller delvis motion2004/05:Ub363och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 2,2004/05:Ub334,2004/05:Ub357,2004/05:Ub452 och2004/05:Ub473 yrkandena 3, 7, 23, 39, 40, 47 och 48.StällningstagandeNuvarande system där högskolorna får ersättning delsutifrån hur många studenter som börjar, dels utifrånhur många som uppnår ett visst antal poäng skaparstor osäkerhet för lärosätena om hur många lärare dehar råd att anställa. Inriktningen på en utredningom ett nytt system måste vara att högskolorna inteskall få ersättning efter hur mycket studenternapresterar, eftersom det äventyrar kvaliteten. Vidarebör ett nytt system innebära att lärosätena fårstörre resurser per student på avancerade kurser änpå grundkurser. Kurser på avancerad nivå måstebedrivas i betydligt mindre grupper ängrundkurserna, eftersom studentunderlaget är mindre.Vidare är undervisningen på de högre nivåerna såspecialiserad att det krävs betydligt mer avindividuell handledning och seminarieverksamhet ismågrupper.29. Förändringar i övrigt iresurstilldelningssystemet förgrundutbildningen (punkt 29) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkandena 3, 7, 23, 39, 40 47 och 48och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 2,2004/05:Ub334,2004/05:Ub357,2004/05:Ub363,2004/05:Ub378 yrkandena 2 och 18 samt2004/05:Ub452.StällningstagandeDet nuvarande resurstilldelningssystemet har skapatstagnation i den högre utbildningen. Det är bra attsystemet nu ses över. En långsiktiggrundfinansieringsmodell bör införas, som motverkarlärosätenas sårbarhet vid stora omsvängningar isöktrycket mellan terminer eller mellan år.Resurstilldelningssystemet måste ta hänsyn tillkursernas svårighetsgrad. Påbyggnadskurser krävermer av individuellt stöd till studenterna och har fådeltagare jämfört med A- och B-kurser, något som göratt de kostar mer per student. Ett nyttresurstilldelningssystem bör också innehålla enkomponent avsatt för vetenskaplig anknytning, någotsom är särskilt viktigt för grundutbildningensforskningsanknytning vid högskolor som inte harvetenskapsområde. När ett nytt system utformas börman också beakta rekrytering frånunderrepresenterade grupper och pedagogisk mångfald.Utredningen om resurstilldelningssystemet bör ocksåse över hur bildning kan stimuleras bättre i ettvidareutvecklat system.30. Förändringar i övrigt iresurstilldelningssystemet förgrundutbildningen (punkt 29) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub334och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 2,2004/05:Ub357,2004/05:Ub363,2004/05:Ub378 yrkandena 2 och 18,2004/05:Ub452 och2004/05:Ub473 yrkandena 3, 7, 23, 39, 40, 47 och 48.StällningstagandeEfter erfarenheter av det nuvaranderesurstilldelningssystemet är det nu dags för enöversyn. Den bör ge svar på frågor som: Vad grundarsig skillnaderna mellan prislapparna för olikautbildningsområden på? Grundar de sig på aktuellaantaganden om utbildningarnas uppläggning, eller harutbildningarna förändrats i så hög utsträckning attfördelningen bör se annorlunda ut? Vilka krav har enstudent rätt att ställa på utbildningen vare sig denär teknisk, humanistisk eller rör sig inom mediernaeller det konstnärliga området? Kan frågor omrättvisa och jämställdhet utifrån kön, etnicitet,klass, geografiskt läge etc. tillföra något i dettasammanhang? Den översyn som skall genomföras måstebedrivas ur många perspektiv, i syfte att ge enuppdaterad grund för den s.k. prislappen förutbildning vid universitet och högskolor.31. Förändringar i övrigt iresurstilldelningssystemet förgrundutbildningen (punkt 29) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkande 2och avslår motionerna2004/05:Ub334,2004/05:Ub357,2004/05:Ub363,2004/05:Ub378 yrkandena 2 och 18,2004/05:Ub452 och2004/05:Ub473 yrkandena 3, 7, 23, 39, 40, 47 och 48.StällningstagandeDet nuvarande tilldelningssystemet gör att en alltstörre del av högskolornas verksamhet koncentreraspå att rekrytera studenter. Mindre högskolor med småresurser har svårt att konkurrera med de störrelärosätena, trots att kvaliteten på deras utbildningär minst lika hög. Förändringarna som skett inomhögskolan kräver en översyn avtilldelningssystemet i syfte att stärka lärosätenassjälvständighet och möjlighet till långsiktigtkvalitetsarbete.32. Kostnadsansvaret vid utbildning utanförhögskoleorterna (punkt 31) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkande 26,bifaller delvis motionerna2004/05:Ub396 och2004/05:Ub487samt avslår motionerna2004/05:Ub251,2004/05:Ub312,2004/05:Ub433 yrkande 2 och2004/05:N346 yrkande 2.StällningstagandeEn viktig insats för högskoleutbildning på distansgörs vid de kommunala lärcentrumen. Denna verksamhetborde utökas för att göra högre utbildningtillgänglig för fler. Lärosätena bör få ett störreansvar för lärcentrumen, något som staten bordereglera tydligare.33. Utbildning för utländska akademiker (punkt32) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub209 yrkande 2.StällningstagandeOlika kompletterande utbildningar som haranordnats på eftergymnasial nivå har inte lett tillomfattande förbättringar. Positiva erfarenheterfinns vid , och Lundsuniversitet (Campus ), ,och , men de är änså längre begränsade till små grupper och de hotasatt bli avbrutna eller läggas ned när lärosätenasekonomi förändras. Dessa satsningars största svaghetär den osäkra finansieringen och förvirringen irelationer mellan olika studiefinansiärer - AMS,, kommuner och högskolor.Högskolorna bör ges uppmuntran och stöd attutforma utbildningsprogram som ger personer, somredan har en utländsk utbildning, förutsättningaratt anpassa sina kunskaper till svenskaförhållanden. De högskolor som presenterarlångsiktiga och väl genomtänkta förslag tillutbildningar av denna typ bör garanteras långsiktigfinansiering.34. Universitetsstatus ellervetenskapsområde för vissa högskolor (punkt34, motiveringen) - m, fp, kdav (), (),(), (),() och ().StällningstagandeRiksdagen bör enligt utskottets mening avslåyrkandena om universitetsstatus ochvetenskapsområde.Det finns en risk att regeringen vid beslut omuniversitetsstatus eller nya vetenskapsområden taralltför stor hänsyn till andra skäl än kvaliteten.Högskoleverket gör en ambitiös och struktureradgranskning av ansökningarna. Principen bör vara attregeringen skall ge universitetsstatus ellervetenskapsområde till ansökande högskolor därHögskoleverket har undersökt kvaliteten ochtillstyrkt ansökan.35. Inrättandet av ett högre utbildningenm.m. (punkt 38) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 38 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub378 yrkandena 8 och 9.StällningstagandeHögskoleverkets ställning som ämbetsverk underregeringen kan i längden innebära försvagademöjligheter att bedriva en självständig granskningav kvaliteten vid landets universitet och högskolor.Det är också viktigt att skilja mellan deutvecklande och de uppföljande rollerna. Den viktigautvärderingen av de svenska lärosätenas insatser,deras förmåga att bedriva en för studenternahögkvalitativ utbildning, måste därför utövas av eneller flera institutioner, vars arbete inte riskeraratt politiseras. Det bör övervägas att urHögskoleverket bryta ut kvalitetsgranskningen ochplacera den i en självständig institution utomräckhåll för politisk och ekonomisk styrning frånregeringen. Institutet bör bestå av representanterför ämnesområden, discipliner och vetenskapligatidskrifter. roll skall renodlastill att svara för ren myndighetsutövning. Verketskall t.ex., liksom , kunna dra inexamensrättigheter för utbildningar som inteupprätthåller kvalitetskraven.36. Konkurrensutsättning av (punkt 39) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 39 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/5:Ub321 yrkande 3och avslår motion2004/05:Ub218.StällningstagandeStudiemedelssystemet måste förändras både i detkorta och det långa perspektivet. På något längresikt är det angeläget att de facto-monopol på att erbjudastudielån bryts. Studielånsmarknaden måste öppnasför verklig konkurrens. Genom att släppa in bankeroch andra finansiella institut kan tillgänglighetenoch effektiviteten i administrationen av studielånenöka. Vem som slutligen tillhandahåller studielånenavgör studenten själv efter att ha valt mellan dealternativ som existerar på marknaden. Staten skallgarantera att alla studenter erbjuds en generösoffentlig studiefinansiering genom att gå i borgenför studielånen.37. Införande av s.k. omvänd straffavgift förCentrala (punkt 41) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 41 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub321 yrkande 4.StällningstagandeFolkpartiet föreslår att det införs en skyldighetför () att betala enomvänd straffavgift till studenter som inte får sinastudiemedel , t.ex. på grund av långahandläggningstider eller annat byråkratiskt krångel.En sådan straffavgift skall också utbetalas omstudenten inte får information eller svar på ansökaninom . Att införa en omvänd straffavgiftvore ett rimligt sätt att sätta press på CSN attskärpa sina rutiner så att effektivitetenförbättras.38. Organisationen för finansiering avmedicinsk forskning (punkt 42) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub293 yrkande 17och bifaller delvis motion2004/05:So596 yrkande 5.StällningstagandeFör att på ett optimalt sätt kunna ta till vara denpotential som finns inom medicin, bioteknik, hälso-och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg ocharbetsmiljö samt IT bör de myndigheter som i daginom det statliga forskningsfinansieringssystemetsvarar för olika delar av forskningen på dessaområden integreras inom ramen för ett och medicin, en motsvarighet tillde som finns i USA.Genom detta institut skapas en forskningsfinansiärmed ansvar för hela det samlade hälsovetenskapligaspektrumet. Ett sådant råd skulle också kunna taomfattande initiativ för att möjliggörafenomenbaserade elitforskningsinstitut medtillräckliga resurser för att kunna bryta helt nykunskapsmark. De forskningsutförande universitetenoch högskolorna skulle kunna ha stor nytta av enforskningsfinansiär av denna omfattning ochkompetens.39. Organisationen för finansiering avutbildningsvetenskaplig forskning (punkt 43)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 43borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub472 yrkandena 10 och 11.StällningstagandeEtt väsentligt inslag i den nya lärarutbildningen ärutbildningsvetenskapen. Ambitionen att ökaforskningsanknytningen av lärarutbildningen ärmycket lovvärd och angelägen. Det är möjligt attintresset för forskning inte kommer förrän en lärarehar noterat problemställningar i den egnalärargärningen. Mot den bakgrunden är det viktigtatt det finns forskningsinriktade påbyggnadskursermot magister/master-, licentiat- och doktorsexamen.Den utbildningsvetenskapliga kommittén inomVetenskapsrådet har haft ett tidsbegränsatuppdrag. Det är angeläget att kommitténs uppdragpermanentas.40. Vissa forskningsområden (punkt 44) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 44 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub293 yrkande 16och avslår motionerna2004/05:Ub243,2004/05:Ub272 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub327 yrkandena 1-3,2004/05:Ub349,2004/05:Ub384 yrkande 4,2004/05:Ub420 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub456,2004/05:Ub459,2004/05:Ub461,2004/05:Sf355 yrkande 4,2004/05:So359 yrkande 4,2004/05:So617 yrkandena 2 och 3,2004/05:Kr254 yrkande 2,2004/05:MJ510 yrkande 8,2004/05:A321 yrkande 3 och2004/05:A352 yrkande 4.StällningstagandeDet är viktigt att den medicinska forskningen fårett välbehövligt resurstillskott. Denna forskningmåste byggas ut och antalet forskningsfinansiärermåste öka.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Avgifter i den svenska högskolan(punkterna 21 och 22) - vav ().Rätten till avgiftsfria studier har länge varit engrundläggande princip i svensk utbildningspolitik.Ett öppet utbildningssystem som är tillgängligt föralla är ett viktigt verktyg för att minskaklasskillnaderna, öka jämställdheten och minskasegregationen i det svenska samhället. kanoch bör även ta ett ansvar för att minska de globalaorättvisorna genom att erbjuda utbildning tillutländska studenter på samma villkor som svenska.Det innebär att vi anser att högskolestudier skallvara avgiftsfria för alla, oavsett härkomst, och attstaten skall ta det fulla ansvaret för attfinansiera högskoleutbildningen.Det är också viktigt att kunskap inte blir enhandelsvara vars värde endast mäts i dess ekonomiskanytta. Rätten till kunskap är en nödvändigbeståndsdel i en demokrati. Universitet ochhögskolor har därför ett demokratiskt ansvar atterbjuda en miljö som uppmuntrar till kritiskttänkande och där kunskap har ett egenvärde.I en analys av den internationella rörlighetenbland studenter, och mobilitet(2004:25R), konstaterar attavgiftsfriheten är en av de viktigaste orsakernatill att utländska studenter väljer att studera iSverige. Genom att införa avgifter riskerar mandärför att antalet utländska studenter vid svenskahögskolor minskar. Dessutom, menar ,kan avgifter inom den högre utbildningen leda tillökade kostnader. Det kommer att krävas flerstipendier för studenter med otillräckligaekonomiska resurser, administrationen avavgiftssystemet kommer att kräva mer resurser ochkostnaderna för internationell marknadsföring avuniversitet och högskolor kommer att öka.Avgiftsfriheten har dessutom ett mycket stort stödbland både studenter och lärare inom högskolan. BådeSveriges förenade studentkårer (SFS) och () har kritiserattankarna på att införa avgifter för såväl svenskasom utländska studenter.2. Otillfredsställande dimensionering avlärarutbildningen (punkt 23) - mav (), ()och ().Det är statens ansvar att säkerställa att det finnslärarutbildad personal. De senaste årens skärpningari lagen har höjt kraven på att endast behörigalärare skall anställas.Samtidigt har dimensioneringen avlärarutbildningen inte följt det behov somregeringen själv konstruerat. Den förlängning somskett av förskollärarutbildningen har, precis som viförutspådde, lett till att färre studenter väljerden inriktningen och fler i stället väljer attinrikta sig mot tidigare år.Den goda intentionen att fler förskollärare skulleha en längre utbildning bakom sig när de inträdde iyrket har lett till att färre personer söker sigtill arbetsområdet.I en situation där endast var femte student läsersin drömutbildning på sitt drömlärosäte är det intemärkligt att utbildningarna tar ochinte leder till bästa möjliga utfall. Såväl kravenpå de olika lärartjänsterna som sättet att fördelautbildningsresurser måste ses över för att kommatill rätta med det av regeringen skapade problemet.3. Sättet för dimensionering av utbildningentill lärarexamen (punkt 23) - fpav () och ().Enligt vår mening är en nödvändig förutsättning föratt skolutbildningen skall hålla god kvalitet attlärarna har adekvat utbildning för den undervisningde skall bedriva. Det är därför mycket angeläget attrekryteringen till lärarutbildning av olika slagökar och att kommunerna efterlever sin skyldighetatt använda utbildade lärare. Vi påminner om vårtförslag att ett anslag förs upp i budgeten tillsatsning på behöriga lärare, förskollärare ochfritidspedagoger. kan dock inte ställasig bakom förslag om att dimensioneringen avlärarutbildningen på olika inriktningar och olikalärosäten skall beslutas på nationell nivå.4. Förändringar i övrigt iresurstilldelningssystemet förgrundutbildningen (punkt 29) - fpav () och ().Forskningsanknytningen av grundutbildningen ärviktig för utbildningens kvalitet. Eftersomresurstilldelningssystemet är under utredning avstårvi från att reservera oss till förmån för motion2004/05:Ub452.