bet · GS01TU2 · 2004-11-16 00:00:00 — Isammanhanget ville utskottet särskilt peka på att forskning inomtrafiksäkerhetsområdet är en förutsättning för ett effektivttrafiksäkerhetsarbete.Vad gäller trafikanternas beteende framhöll utskottet att det behövsen betydligt större respekt för trafikreglerna, framför allt vad gällerhastigheter, bältesanvändning samt alkohol och droger. Att påverkatrafikanternas attityder och beteenden var enligt utskottets uppfattninginte bara en uppgift för statliga myndigheter och kommuner utan ävenför frivilligorganisationer såsom för TrafiksäkerhetensFrämjande (NTF), () och (). I sammanhanget erinrades om den viktiga rollsom bl.a. olika fordonsorganisationer spelar för att utveckla etttrafiksäkert samhälle. Andra aktörer och samhällssektorer som angavs kunnaspela en viktig roll är skolan, näringslivet och rättsväsendet där detär angeläget att samhällets värdering av trafiksäkerhetens betydelsekan komma till uttryck.PropositionenRegeringens förslag om övergripande trafiksäkerhetsmål och etappmålRegeringen föreslår att den långsiktiga inriktningen i trafiksäkerhetsarbetetenligt beslutet om nollvisionen skall ligga fast. Angåendetrafiksäkerhetsarbetets inriktning föreslår regeringen attetappmålet för trafiksäkerhetsutvecklingen skall ligga fast.Trafiksäkerhetsarbetet de närmaste årenAngående trafiksäkerhetsarbetet gör regeringen bedömningenatt arbetet med att integrera säkerhet i trafikmiljön på vägnätet, ikvalitetssäkringen av transporter, i arbetsmiljöarbetet samt ifordonsutvecklingen bör fortsätta och intensifieras. Vidare anges atttrafikanterna bör förmås att bättre följa gällande trafikregler, framförallt när det gäller hastighetsgränser, nykterhet och användning avskyddsutrustning. En sänkning av den verkliga hastigheten på vägarna ärenligt regeringens bedömning nödvändig för att etappmålet skall uppnås.Insatser för att påverka trafikanternas attityder och beteenden,utveckling av stödsystem, liksom en skärpning av övervakningen är nödvändigaför att motivera trafikanterna till bättre regelefterlevnad. Regeringenavser därtill att göra en översyn av vissa frågor som har anknytningtill sanktionerna vid trafikbrottslighet.Kommunernas arbete och rollEnligt regeringens bedömning är det viktigt att kommunerna fortsättersitt framgångsrika trafiksäkerhetsarbete med ytterligare förbättringarav tätorternas trafikmiljöer. Kommunerna har ett stort ansvar för sinamedborgare även i sin egenskap av arbetsgivare och beställare avtransporter. Detta bör vara vägledande i kommunernas trafiksäkerhetsarbete.Införande av ett systematiskt arbetssätt för ökad trafiksäkerhet ochförbättrad miljöDet är viktigt att utförare och beställare av transporter inför ettsystematiskt arbetssätt för att öka trafiksäkerheten och förbättra miljön.Miljö- och trafiksäkerhetskrav bör vara ett naturligt inslag i offentligaupphandlingar av transporttjänster. Fortsatta initiativ bör tas för attpåskynda att statliga myndigheter och bolag inför miljö- ochtrafiksäkerhetskrav vid upphandling och utförande av transporttjänster, alltenligt regeringens proposition.Arbetsmiljöarbetet för ökad trafiksäkerhetVägverkets och initiativ till ett fördjupat samarbetekring arbetsrelaterade olyckor i trafiken är viktigt för att kopplingenmellan trafiksäkerheten och arbetsmiljölagstiftningen skall bli tydligare,anges det vidare.Huvudinriktning för införande av ny teknikEnligt regeringens bedömning i propositionen bör det skapas en marknadför fordonsutrustning som bidrar till en ökad trafiksäkerhet. Här offentliga sektorn en viktig roll. Medel för att skapa en sådanmarknad är bl.a. kvalitetssäkring av transporter och konsumentinformation.Inriktning av internationella trafiksäkerhetsarbeteVad gäller det internationella trafiksäkerhetsarbetet anger regeringenatt , med utgångspunkt i ett inhemskt offensivt trafiksäkerhetsarbete,också bör driva för viktiga trafiksäkerhetsfrågor internationellt.Det finns ett stort internationellt intresse för nollvisionen somexportvara i form av strategisk kunskap och trafiktekniska produkter.Svenskt trafiksäkerhetsarbete bör därför vara en viktig näringspolitiskfråga. Verket för näringslivsutveckling () bör ges i uppdrag attutarbeta en strategi för hur satsningen på nollvisionen skall kunnafrämja svensk näringslivsutveckling.MotionernaElizabeth m.fl. (m) pekar i motion 2004/05:T464 på att etappmåletom inte mer än 270 dödade 2007 knappast kommer attuppnås (vilket enligt motionen även antyds i regeringens budgetproposition)samt att det förra etappmålet om 400 döda bevisligen inteuppnåddes. Mot denna bakgrund anser motionärerna att det är tid attomvärdera de kvantitativa målen och deras betydelse samt att ersätta demmed ett perspektiv där det är åtgärdernas effektivitet som blir avgörandeför vilka beslut som fattas (yrkande 5).Låt individen, och inte staten, ta det största ansvaret för trafiksäkerheten,argumenterar m.fl. (m) i motion 2003/04:T21.Motionärerna anser att regeringens trafiksäkerhetspolitik omyndigförklararföraren då den sätter hoppet till kontrollåtgärder i stället för attskärpa kraven på att föraren framför fordonet på ett säkert sätt. Detär förarens ansvar att framföra fordonet nykter, i säker hastighet ochmed bälte på, och om medborgarna bryter mot detta finns det inte någrakontrollåtgärder i världen som kan se till att färre skadas i trafiken,sägs det vidare. Angående trafiksäkerhetsmålen anser motionärerna atten uppföljning bör göras av huruvida dessa är möjliga att uppnå. Motbakgrund av att nya långsiktiga planer för infrastrukturen nu upprättasför föreslås att ett nytt trafiksäkerhetsmål formulerasför (yrkande 3).Runar m.fl. (fp) kräver i motion 2004/05:T465 krafttag föratt förverkliga nollvisionen. Trots att har gått sedan denbeslutades är det en lång väg kvar innan målet nås. Regeringens propositionFortsatt arbete för en säker vägtrafik innehåller redogörelser för vilkautredningar som skall tillsättas men för få åtgärder för att förbättratrafiksäkerheten (yrkande 1).Sven m.fl. (c) förespråkar i motion 2004/05:T398 etthelhetsperspektiv i trafiksäkerhetsarbetet. Ett sådant helhetsperspektivåstadkoms enligt motionärerna genom att i nollvisionen inkludera trafikenseffekter på människa och miljö eftersom antalet människor som skadaseller t.o.m. dödas på grund av den miljöförstöring trafiken står för är alltför stort. Begreppet trafiksäkerhet bör därför inkluderatrafikens negativa påverkan på människors hälsa och miljön. För attfullt ut nå en nollvision i trafiken krävs det alltså enligt motionärernasmening en snar omställning till ett grönt transportsystem (yrkandena 1och 22).Vidare anförs att trafikanternas ansvar för trafiksäkerheten i form aveget uppträdande och fordonens utrustning måste betonas. ärdet politikernas ansvar att allt arbete inom trafikområdet genomsyrasav ambitionen att höja trafiksäkerheten (yrkande 2).Maud m.fl. (c) pekar i motion 2003/04:T564 på att ambitioneni den av antagna nollvisionen, närmare bestämt att årligenminska antalet dödade och svårt skadade på våra vägar, inte har klaratsav. Motionärerna kräver därför ytterligare satsningar på trafiksäkerhetsåtgärdersamt att allt arbete inom trafikområdet skall genomsyras av ambitionenatt höja trafiksäkerheten. Enligt motionärerna är det vidare angelägetatt trafikantens eget ansvar dels för det egna uppträdandet, dels förfordonens utrustning betonas. Mer specifika åtgärder som utpekas är enfortsatt utbyggnad av mitträcken, en förbättrad hastighetsövervakningmed väl upplysta vägskäl och korsningar, bättre bevakning av trafiknykterheten,införande av alkolås och flexibla hastighetsgränser där hänsyn tastill väglaget och trafiksituationen. Det behövs också fler separatagång- och cykelvägar, en ökad användning av cykelhjälm samt brandsläckareoch bälteskniv i fordonen, anförs det vidare (yrkande 45).Nollvisionen betonar att alla som påverkar och deltar i vägtrafiken harett ansvar. Angående detta delade ansvar anför () ochAnnika Qarlsson (c) i motion 2003/04:T426 att det finns en obalanseftersom stora framsteg gjorts genom att utforma en säkrare trafikmiljömedan få förbättringar skett i fråga om trafikanternas beteende. Enligtmotionärerna bör därför kraven på trafikanterna bli tydligare ochpåföljderna vid regelbrott mer kännbara (yrkande 1).I sammanhanget vill motionärerna även understryka betydelsen av kommunernastrafiksäkerhetsarbete och vikten av att nollvisionsarbetet i kommunernakontinuerligt utvärderas. Enligt motionärerna saknas instrumentför jämförbara utvärderingar i kommunerna, och det är därför inte möjligtatt basera trafiksäkerhetsarbetet på erfarenhet av uppnådda resultat.Vägverket föreslås därför få i uppdrag att ta fram sådana utvärderingsinstrumenttillsammans med (yrkande 3).Vidare pekar motionärerna på att etappmålet om 400 döda i trafiken år2000 inte uppfylldes och att utvecklingen inte varit odelatpositiv. Mot denna bakgrund föreslås en oberoende utvärdering av i vilkenmån nollvisionen bidragit till en positiv utveckling och huruvidanollvisionen bör ändras eller revideras i ljuset av de erfarenheter somgjorts sedan nollvisionen beslutades (yrkande 4).Mot bakgrund av den senaste tidens utveckling av antalet döda ochallvarligt skadade, i relation till nollvisionens mål, kräver motionärernaäven att ytterligare krafttag tas för nollvisionens förverkligande(yrkande 5).I motion 2003/04:T409 av m.fl. (s) pekar man påatt säkerhetsbältet är ett av de viktigaste skydden mot allvarligapersonskador vid trafikolyckor. Mot denna bakgrund betonas vikten av attkommunerna och länshuvudmännen i sin upphandling av trafik ställer kravpå säkerhetsbälten i bussar (yrkande 2).Lars och (båda s) understryker i motion 2003/04:T514att alkohol samt underlåtenhet att använda bilbälte är två mycketbidragande orsaker till att människor omkommer i trafiken och att detdärför krävs ytterligare åtgärder för att förbättra regelefterlevnadenpå dessa områden. Fler kontroller och höjda bötesbelopp pekas ut som enmöjlig väg.Utskottets ställningstagandeTrafiksäkerhetsmålen och måluppfyllelsenUtskottet har vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över att antaletdöda och skadade i vägtrafiken inte minskar i en takt som är förenligmed de av beslutade trafiksäkerhetsmålen.Utskottet tvingas nu konstatera att antalet döda i vägtrafiken fortfarandeligger långt över 270, den i etappmålet angivna nivån, som år2007, den tidpunkt då etappmålet skall vara uppfyllt, rycker allt närmare.Inte heller antalet skadade i trafiken minskar i en takt som är förenligmed etappmålet. Utskottet tvingas även konstatera att viktiga aktörerinom området gör bedömningen att etappmålet inte kommer att uppfyllas.Diskussionen kring trafiksäkerhetsmålen måste enligt utskottets meningföras mot denna bakgrund.De av regeringen föreslagna målen för trafiksäkerhetsarbetet innebäringa förändringar jämfört med dagens mål, vilka vid ett antal tillfällen,senast , bekräftats av . Utskottet angav viddetta tillfälle som sin mening att det är angeläget med ett långsiktigtmål att sträva mot, ett mål som anger inriktningen på trafiksäkerhetsarbetet.Det är även, menade utskottet, viktigt med ett mål som tydligt angervad som skall uppnås , ett etappmål. Utskottetansåg således att målen skulle ligga fast.Som framgått ovan har dock utvecklingen av antalet döda och skadade,trots omfattande insatser, inte varit i linje med dessa mål. Utvecklingenkan delvis förklaras av förändringar som är beroende av samhällsutvecklingeni stort, vilka inte förutsågs vid beslutet. Bland annat har trafiktillväxten,främst för tunga fordon, varit högre än förväntat. Även alkoholkonsumtionenhar ökat. Dessa yttre förutsättningar försvårar naturligtvistrafiksäkerhetsarbetet.Utskottet är dock inte berett att ta några initiativ tillförändringar av trafiksäkerhetsmålen utifrån de delvis förändradeförutsättningarna. Den ogynnsamma utvecklingen måste i stället föranledaytterligare krafttag för att uppnå målen, vilket utskottet återkommertill i nedanstående avsnitt.Inriktningen av trafiksäkerhetsarbetetMot bakgrund av att antalet döda och skadade i vägtrafiken under senareår inte minskat i en takt som är förenlig med de av beslutadetrafiksäkerhetsmålen har utskottet förutsatt att regeringen för riksdagensnarast lägger fram en samlad redovisning av vilka åtgärder som ärerforderliga för att de av fastlagda målen skall kunna uppnås.Utskottet har redovisat sin inställning i ett antal frågor samt förutsattatt regeringen överväger ett antal under flera riksmöten motionsledesväckta förslag. I föreliggande proposition har regeringen återkommittill med sin bedömning i dessa frågor.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det krävs mycket storaansträngningar av samtliga aktörer inom vägtrafikområdet för att etappmåletår 2007 skall uppnås. Enligt utskottets tidigare redovisade ställningstagandemåste alla tillgängliga åtgärder prövas förutsättningslöst och de mesteffektiva åtgärderna och samverkansformerna väljas i detta arbete.Kvinnors och mäns resmönster och värderingar måste värderas lika. I dettasammanhang vill utskottet särskilt peka på att forskning inomtrafiksäkerhetsområdet är en förutsättning för ett effektivttrafiksäkerhetsarbete.Hänsyn måste även tas till övriga transportpolitiska delmål. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att den av regeringen förordadeinriktningen i huvudsak överensstämmer med utskottets tidigareställningstaganden i dessa frågor.Angående trafiksäkerhetsarbetet delar utskottetregeringens uppfattning att arbetet med att integrera säkerhet itrafikmiljön på vägnätet, i kvalitetssäkringen av transporter, iarbetsmiljöarbetet samt i fordonsutvecklingen bör fortsätta och intensifieras.Samtidigt måste trafikanterna förmås att bättre följa gällandetrafikregler, framför allt när det gäller hastighetsgränser, nykterhet ochanvändning av skyddsutrustning. En sänkning av den verkliga hastighetenpå vägarna är nödvändig för att etappmålet skall uppnås. Insatser föratt påverka trafikanternas attityder och beteenden, utveckling avstödsystem, liksom en skärpning av övervakningen är nödvändiga för attmotivera trafikanterna till bättre regelefterlevnad. Regeringen avserdärtill att göra en översyn av vissa frågor som har anknytning tillsanktionerna vid trafikbrottslighet. Att påverka trafikanternas attityderoch beteenden är enligt utskottets uppfattning inte bara en uppgift förstatliga myndigheter och kommuner utan även för frivilligorganisationersåsom (),() och ().Även olika fordonsorganisationer spelar en viktig roll för att utvecklaett trafiksäkert samhälle. Andra aktörer och samhällssektorer som spelaren viktig roll är skolan, näringslivet och rättsväsendet där det ärangeläget att samhällets värdering av trafiksäkerhetens betydelse kankomma till uttryck.Utskottet anser i likhet med regeringen även att det är av största viktatt kommunerna fortsätter sitt framgångsrika trafiksäkerhetsarbete medytterligare förbättringar av tätorternas trafikmiljöer. Kommunerna harett stort ansvar för sina medborgare och även i sin egenskap avarbetsgivare och beställare av transporter. Detta bör vara vägledande ikommunernas trafiksäkerhetsarbete.Utskottet instämmer vidare i regeringens bedömning att det är viktigtatt utförare och beställare av transporter inför ett systematisktarbetssätt för att öka trafiksäkerheten och förbättra miljön. Miljö- ochtrafiksäkerhetskrav bör vara ett naturligt inslag i offentliga upphandlingarav transporttjänster. Fortsatta initiativ bör tas för att påskynda attstatliga myndigheter och bolag inför miljö- och trafiksäkerhetskrav vidupphandling och utförande av transporttjänster.Utskottet välkomnar även och i propositionenbeskrivna initiativ till ett fördjupat samarbete kring arbetsrelateradeolyckor i trafiken. Det är viktigt för att kopplingen mellan trafiksäkerhetenoch arbetsmiljölagstiftningen skall bli tydligare.Enligt utskottet är det även viktigt att det skapas en marknad förfordonsutrustning som bidrar till en ökad trafiksäkerhet. Här har denoffentliga sektorn en viktig roll. Medel för att skapa en sådan marknadär bl.a. kvalitetssäkring av transporter och konsumentinformation. Äveni denna fråga delar utskottet således regeringens bedömning.I sammanhanget vill utskottet även uppmärksamma vikten av dettrafiksäkerhetsarbete som bedrivs på en internationell nivå och inom Europeiskagemenskapen. Utskottet har uppmärksammat vikten av internationellterfarenhetsutbyte och samarbete i trafiksäkerhetsarbetet såväl vidutlandsbesök som vid en av utskottet anordnad trafiksäkerhetskonferensför parlamentsledamöter från samtliga EU-länder (EU 25) samt frånEuropaparlamentet . Enligt utskottets mening börSverige, med utgångspunkt i ett inhemskt offensivt trafiksäkerhetsarbete,också driva för viktiga trafiksäkerhetsfrågor internationellt.Det finns ett stort internationellt intresse för nollvisionen somexportvara i form av strategisk kunskap och trafiktekniska produkter.Svenskt trafiksäkerhetsarbete bör därför vara en viktig näringspolitiskfråga. Verket för näringslivsutveckling () bör enligt regeringensbedömning ges i uppdrag att utarbeta en strategi för hur satsningen pånollvisionen skall kunna främja svensk näringslivsutveckling.Slutligen vill utskottet uppmärksamma frågan om trötthet som olycksorsak.Enligt utskottets mening synes denna fråga inte ha getts tillräckliguppmärksamhet i trafiksäkerhetsarbetet. Enligt ny forskning är trötthetorsaken till av alla olyckor i trafiken. Det handlar främstom singelolyckor och förklaras av att förare underskattar faran i attköra i ett trött tillstånd som de överskattar sin förmåga atthantera situationen. Utskottet ser det som angeläget att detta problemges högre prioritet i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet och attlämpliga åtgärder övervägs. Det kan handla om informationsåtgärder,utbildning, utveckling av tekniska hjälpmedel, ökad forskning ellerfysiska åtgärder i väginfrastrukturen.Sammanfattning av utskottets ställningstagandeSammanfattningsvis konstaterar utskottet med stor oro att antalet dödaoch skadade i vägtrafiken inte minskar i en takt som är förenlig med deav beslutade trafiksäkerhetsmålen.Utskottet är dock inte berett att ta några initiativ tillförändringar av trafiksäkerhetsmålen utifrån de delvis förändradeförutsättningarna. Den ogynnsamma utvecklingen måste i stället föranledaytterligare krafttag för att uppnå målen. Regeringens förslag ominriktningen av det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet tillstyrks följaktligen.Det krävs därför mycket stora ansträngningar av samtliga aktörer inomvägtrafikområdet för att etappmålet skall uppnås. Angåendetrafiksäkerhetsarbetet anser utskottet bl.a. attarbetet med att integrera säkerhet i trafikmiljön på vägnätet, ikvalitetssäkringen av transporter, i arbetsmiljöarbetet samt ifordonsutvecklingenbör fortsätta och intensifieras som trafikanterna måste förmåsatt bättre följa gällande trafikregler, framför allt när det gällerhastighetsgränser, nykterhet och användning av skyddsutrustning.Vad utskottet nu har anfört innebär att syftet med flertalet av de nubehandlade motionerna till väsentlig del blir tillgodosett. Någon åtgärdfrån sida är därför nu inte erforderlig. Motionsyrkandenaavstyrks därför.Alkohol och droger i trafikenUtskottets förslag i korthetEnligt utskottet måste alkohol och droger i trafiken motverkas kraftfulltpå alla sätt. I detta arbete är det viktigt att samtliga berörda aktörerbidrar och alla möjliga åtgärder övervägs och vägs mot varandra. Utskottetvälkomnar mot denna bakgrund de i propositionen aviserade åtgärdernasamt konstaterar att viktiga utredningar är under genomförande.Utskottet förutsätter att regeringens beredning av dessa utredningarsker skyndsamt samt att trafiksäkerhetsaspekterna väger tungt i regeringensbedömning av desamma. Då det inte finns några väsentliga motsättningarmellan det av regeringen aviserade arbetet inom området och den grundsynsom kommer till uttryck i motionerna kan syftet med flertalet motioneranses tillgodosett. De avstyrks därmed.Jämför reservationerna 2 (fp, kd, c) och 3 (m).BakgrundRegelverketStraffet för rattfylleri har förändrats successivt framtill den nuvarande lagstiftningen, som trädde i kraft under första delenav . Den första lagstiftningen, som innehöll ansvarsbestämmelserbaserade på promillegränser, kom . Gränsvärdena för det som avser det vanliga respektive det grova brottet bestämdes då till 0,8 respektive . kom dagens lag om straffför vissa trafikbrott att gälla. gjordestvå omfattande reformer av rattfyllerilagstiftningen. Lagstiftningenavseende vissa trafikbrott, som trädde i kraft , innebargenerellt sett tre förändringar vad gäller rattfylleribrottet. För detförsta ändrades det som tidigare benämndes rattonykterhet och rattfylleritill att i stället bli ett gradindelat brott - rattfylleri och grovtrattfylleri. För det andra sänktes den nedre straffbarhetsgränsen från0,5 till . För det tredje ändrades bedömningen av brottetssvårighetsgrad samt påföljdsvalet vid rattfylleri. I stället för att enbartse till promillenivån skulle domstolen, precis som vid andra gradindeladebrott, göra en samlad bedömning av omständigheterna. Den andra ändringenav trafiknykterhetslagstiftningen ägde rum . Gränsvärdetför grovt rattfylleri sänktes från 1,5 till och maximistraffetför grovt rattfylleri höjdes från ett till fängelse. Det uttaladesockså att fängelsestraffet skulle betraktas som normalpåföljd vid grovtrattfylleri. Paragraferna 4 och 4 a i lagen (1951:649) om straff förvissa trafikbrott reglerar trafiknykterhetsbrotten. Den 1 juli1999 infördes också en särskild angivelse under 4 § avseende förbud motrattfylleri under påverkan av narkotika. Straffet för rattfylleri är idagsläget böter eller fängelse . Anses brottet varagrovt skall gärningsmannen dömas till fängelse i högst två år.UtvecklingenUnder anmäldes 20 726 (19 583) rattfylleribrott, varav 5 429 (4659) drograttfylleribrott. Totalt innebär detta en ökning jämförtmed föregående år. Av de misstänkta för rattfylleri eller grovt rattfylleriår 2002 var andelen kvinnor . Från att stadigt ha minskat under nästanhela ökade den anmälda rattfylleribrottsligheten under åren1999-2003. Troliga orsaker till detta är tillkomsten av lagstiftningenför drograttfylleri och polisens ökade tillämpning av riktade kontroller.Hela ökningen kan emellertid inte förklaras av detta; en faktisk ökningav rattfylleribrottsligheten är sannolik, allt enligt . En förklaring som förs fram till det senare är att det finns ettsamband mellan ökad alkoholkonsumtion och antalet rattfylleribrott, ochom man ser till alkoholkonsumtionen så har den ökat markant under senareår. var den totala alkoholkonsumtionen per personöver och ökade den till 10,3 liter.Enligt ger antalet anmälda brott dock inte nödvändigtvis enbra bild av utvecklingen, eftersom dessa siffror är avhängig polisensaktiviteter. Ett annat mått är antalet bilresor där föraren äralkoholpåverkad. Enligt sker uppskattningsvis 14 000 sådana bilresorper dag. Enligt en studie av dödsolyckor i var avolyckorna alkohol- eller drogrelaterade.AlkolåsFör att förhindra körning under alkoholpåverkan har ett tekniskt hjälpmedelutvecklats: alkolås. Denna anordning monterades ursprungligen i fordontillhörande personer som dömts för rattfylleri, men används numera äveni kvalitetssäkringen av olika transporter.I har en försöksverksamhet med alkolås och villkorligkörkortsåterkallelse pågått , till en början i tre län och sedan2003 i hela landet. Försöksverksamheten skall pågå t.o.m. den 31 januari2009. Försöksverksamheten innebär att den vars körkort skall återkallaspå grund av rattfylleri eller grovt rattfylleri kan få körkortetvillkorligt återkallat, vilket innebär att personen får rätt att köra påvillkor att alkolåset används. Preliminära utvärderingar av dennaverksamhet visar på positiva resultat. Bland dem som deltagit har återfalleni rattfylleri minskat . En kvarstående rehabiliterandeeffekt har även kunnat iakttas efter villkorstidens utgång.