bet · GR01NU12 · 2004-03-30 00:00:00 — Regeringen verkar för en begränsning avantidumpningsåtgärder.Frihandel och u-länderNär det gäller utbyte av WTO-avtalen hänvisas tillKommerskollegiums rapport om konsekvenser för av WTO-avtalen, vilken sammanfattats ovan.Beträffande "särskild och differentieradbehandling" av sägs iministerdeklarationen från att detta skall varaen integrerad del av förhandlingarna. Avsikten äratt inte skall behöva göra likalångtgående åtaganden som i-länderna. Det kan rörasig om lägre tullsänkningar, längreövergångsperioder och en möjlighet att skyddasärskilt känsliga delar av sin produktion.Regeringen stöder att ges särskild ochdifferentierad behandling.Ett initiativ som ställt sig bakom ochaktivt verkat för gäller förslag om att avskaffaalla produktionsrelaterade stöd och exportstöd tillbomullssektorn så att skall kunnakonkurrera på lika villkor. Detta initiativ harhittills inte lett till framgång.Vidare kan nämnas att regeringen har inlett ettarbete med att inrätta en svensk kontaktpunkt,syftande till att hjälpa att övervinnaolika slags handelshinder som de möter vid sinexport till . Bakgrunden är bl.a. enutredning (med rubriken , Ds2003:48) om möjligheten att i etablera enkontaktfunktion, vars främsta uppgift skall vara attstödja i deras ansträngningar attövervinna administrativa och byråkratiskahandelshinder vid export till och EU. Enligtbetänkandet skall kontaktpersonen företräda u-landsexportörer och bistå dem med information ochhandledning samt förmedla kontakter. Vidarekonstateras att det finns komparativa fördelar medatt placera funktionen inom . Ettformellt beslut om kontaktfunktionen kommer attfattas under våren 2004.I regeringens deklaration vid denutrikespolitiska debatten i ifebruari 2004 (prot. 2003/04:67) konstateradeutrikesminister att globaltillväxt och utveckling i fattiga länder kräveratt det nuvarande handelssystemetvidareutvecklas och reformeras. verkardärför för att förhandlingarna inomvärldshandelsorganisationen skallåterupptas . Förtroendetvill försöka återskapa genom samarbetemed , , och andraländer i , och genom bilaterala ochregionala samarbeten. Vidare informeradeutrikesministern om att (Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling) påsvenskt initiativ skall undersöka hur i-länderna kan öppna handeln inom hittillsskyddade sektorer.Utskottets ställningstagandeLiksom tidigare vill utskottet framhålla att det ihögsta grad är ett svenskt intresse att värna omfrihandel som princip. Frihandel kan enligtutskottets sätt att se vara en starkvälståndsskapande kraft för såväl de utveckladeländerna som för världens fattigaste länder. Vidarevill utskottet betona att stabila och rättvisaspelregler för ett fritt utbyte av varor ochtjänster är en avgörande förutsättning för ekonomisktillväxt och sysselsättning.U-länderna har en sämre utgångsposition, bl.a.beroende på att många industriländer, inklusive EU-kretsen, fortfarande har betydande hinder för importav varor som är viktiga för export.Dessa länder behöver tillträde tillindustriländernas marknader men också en friarevärldshandel rent generellt för att kunna dra nyttaav sina komparativa fördelar. Som konstateras iKommerskollegiets ovan redovisade rapport möter genomsnittligt högre tullar än i-ländernavid export, dels därför att i-länderna har högatullar på varor som är av exportintresse för , dels därför att själva harhögre tullar än i-länderna. I rapporten pekassamtidigt på den positiva faktorn att utrymmet förprotektionism, diskriminering och godtycke harminskat.När det gäller utvecklingen mot en ökande mängdbilaterala och regionala avtal vill utskottetunderstryka behovet av fortsatt engagemang i frågan.Med hjälp av sådana avtal är det möjligt att inom enmer begränsad länderkrets gå före och dra vinsternaav marknadsöppningar men också finna lösningar påhandelspolitiska frågor som kan skapa modeller förmultilaterala avtal. För att denna utveckling ocksåframgent skall vara en positiv drivkraft krävs dockatt avtalen lever upp till de ramregler som sätts avWTO. Det är också viktigt att det multilateralahandelsregelverket utvecklas parallellt med debilaterala överenskommelserna, så att inte helafrågekomplex faller utanför de internationellareglerna, och på ett sådant sätt att de bilateralaavtalen påskyndar marknadsöppningar multilateralt.Utskottet känner viss osäkerhet när det gäller debilaterala och regionala avtalens konsekvenser föru-länderna. Vidare är det väsentligt att ärmed och bevakar så att de fattiga länder som nuförhandlar om bilaterala avtal med bl.a. EU får detstöd de behöver för att på ett effektivt sätt kunnadriva sina intressen gentemot starkare parter.Frihandel medför också en snabb spridning avinformation, vilket kan bidra till omvandling avslutna samhällen till större öppenhet mot omvärlden.Sverige bör enligt utskottets mening ävenfortsättningsvis delta aktivt i arbetet med attförbättra det multilaterala handelssystemet ochsamtidigt stärka förtroendet för det. Utskottet villäven ånyo framhålla att miljömässig och socialhänsyn är viktigt, som dessa krav inte fåranvändas emot de länder som ännu inte - trotsansträngningar - kan uppfylla kraven.Vidare vill utskottet hävda att många konsumenter- både enskilda och företag - kan gynnas av depositiva effekterna av frihandel, som t.ex. lägrepriser, större utbud av varor och tjänster samtbättre kvalitet.Motionsönskemålen om fortsatt eller ökad frihandelligger väsentligen i linje med utskottetsinställning. Frihandeln förbättrar förutsättningarnaför tillväxt i hela världsekonomin. I en liten öppenekonomi som den svenska finns det en lång traditionav att hävda den fria handeln eftersom vårt landgynnas av ett fritt utbyte. Vårt välstånd byggertill stor del på specialisering och handelsutbyte.Men frihandel är inte mindre viktig för ,under förutsättning att dessa har reella möjligheteratt åstadkomma resultat genom att utnyttjaförhandlingsrätten. Eliminering eller minskning avhandelshindren skapar nya förutsättningar förekonomisk utveckling även i dessa länder och kangöra det lättare att också göra andra framsteg,t.ex. i fråga om mänskliga rättigheter, rättvisa ochsocial utveckling. Utskottet anser däremot inte attfrihandel är en tillräcklig förutsättning för attuppnå sådana mål; det finns också behov avpolitiska, ekonomiska och institutionella reformerhos och särskilt de minst utveckladeländerna (MUL) innan dessa länder kan dra full nyttaav frihandelns positiva inverkan.Med hänvisning till vad som ovan anförts anserutskottet att det inte finns behov av någotinitiativ från sida med anledning av dehär aktuella motionsyrkandena.WTO-frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om WTO-frågor med hänvisning till pågående åtgärderi fråga om ökad öppenhet, stöd till u-länderm.m. Jämför reservation 1 (mp).MotionernaI kommittémotion 2003/04:U351 skriverKristdemokraterna att WTO:s tvistlösningsmekanismytterligare bör stärkas. Förslaget om att inrätta enpermanent tvistlösningspanel skulle stärka systemetsauktoritet och göra det mer oberoende av"diplomatisk dragkamp". Motionärerna anser även attdet är viktigt att underlätta de mindre utveckladeländernas tillgång till tvistlösningssystemet.Regeringen bör undersöka möjligheterna till hårdaresanktionsåtgärder mot de länder som inte efterföljertvistlösningspanelens beslut, exempelvis genom atttillåta kollektiva åtgärder, föreslår motionärerna.Vidare förordas en ökad öppenhet inom WTO. Enligtmotionärerna kan regeringen initiera bildandet av enparlamentarisk församling för WTO i syfte att stärkakopplingen mellan de internationellaorganisationerna och medborgarna. Medlemsstaternabör i högre grad föra en dialog med det civilasamhällets företrädare inför WTO:s förhandlingar föratt stärka den politiska dialogen.I kommittémotion 2003/04:N320 (mp) begärs attregeringen verkar för en ökad öppenhet i WTO-förhandlingarna. Vidare hävdar motionärerna att detinte är försvarbart att utestänga medborgare ochfolkvalda från insyn i förhandlingarna omtjänsteavtal, de s.k. GATS-förhandlingarna.Motionärerna föreslår att regeringen delgerriksdagen sina skrivelser och EU-positioner införWTO:s ministerrådsmöten så att gesmöjlighet att diskutera positioner iförväg.I motion 2003/04:N340 (mp) tas en mängd olika WTO-frågor upp. Inför mötet i i september 2003hade bl.a. föreslagits att mötena skulle vara öppnaför alla medlemsländer, att det borde framgå vemförslagen kom ifrån och att det skulle finnas tidatt bedöma förslagen och möjlighet för allamedlemsländer att delta i samtliga förhandlingar.Inget av förslagen tillgodosågs enligt vad som sägsi motionen. Då förhandlingarna ofta sker i slutnarum och ofta är sekretessbelagda blir varken densvenska eller allmänheten informerade omSveriges agerande inom WTO. Enligt motionärernamåste WTO demokratiseras. De anser också attriksdagen i större utsträckning bör få ta del avregeringens skrivelser, vilket skulle möjliggöra endemokratisk diskussion. Vidare yrkas på attregeringen skall verka för att förhandlingarna skallföras i en lugnare takt.En utveckling mot ökad öppenhet i WTO-förhandlingarna bör säkras bl.a. genom att allaländer får tillträde och möjlighet att delta i allamöten och förhandlingar. Det skall framgå vilka somstår bakom förslagen och det skall finnastillräckligt med tid för att bedöma förslagen,argumenterar motionärerna. Även inom WTO:stvistlösningspanel måste öppenheten öka.Motionärerna påpekar vidare att WTO:sförhandlingar inte är offentliga och att de iviktiga avseenden är sekretessbelagda. Genom attregeringen sekretessbelägger sina handlingar om WTO-arbetet blir inte den svenska ochallmänheten tillfredsställande informerade omSveriges del i de pågående GATS-förhandlingarna,enligt motionärerna.I motionen karakteriseras WTO:sförhandlingssystem, bl.a. i de olikastandardsättande kommittéerna, som slutet ochodemokratiskt. Regeringen bör därför verka för attWTO skall offentliggöra mer av innehållet i deförhandlingar som sker i slutna rum.Vidare föreslås att det skall införas striktaregler i syfte att begränsa lobbyorganisationersinflytande över WTO-processen. Motionärerna anseratt skyddet av företagsverksamhet har stärkts medanföretagens ekonomiska inflytande inte har regleratsi samma utsträckning, vilket har lett till att WTO:savtal främst fungerar till den rika världens fördel.Motionärerna efterlyser förbättradeutvärderingsmetoder av hur de tidigare WTO-avtalen ipraktiken fungerat för de fattigaste länderna. Motdenna bakgrund föreslås att regeringen skall verkaför att en ordentlig utvärdering av framför alltUruguayrundan görs innan nya förhandlingsområdenaktualiseras.Vad gäller genomförandet av WTO-beslutet om stödför att avskaffa dumpning genom exportsubventioneranser motionärerna att den text som lades fram iCancún innehåller alltför vaga förslag.Bland annat saknas en tidsgräns för genomförandet.Enligt motionärernas mening bör regeringen driva påhårdare för att stoppa de rika ländernas dumpning avjordbruksprodukter, vilket drabbar de fattigaländernas export.Vissa kompletterande uppgifterInledningDe i motionerna berörda frågorna är i stor utsträckningupptagna i utskottets betänkande omvissa utrikeshandelspolitiska frågor (bet.2002/03:NU5), till vilket hänvisas. Efter utskottetsställningstaganden i samband med nämnda betänkandehar utvecklingen bl.a. inneburit att WTO-förhandlingarna i brutit samman, vilketkommer att redovisas i det följande.Anita () ställde en fråga(fr. 2003/04:302) till näringsminister om återupptagande av WTO-förhandlingarna.Näringsministern förklarade att konsekventframfört till kommissionen att EU bör visa vilja attförhandla igen och att detta bör ske medutgångspunkt från de framsteg som trots allt gjordesi . Vidare klargjordes att anser attEU borde visa större flexibilitet påjordbruksområdet och bl.a. gå med på att fasa utexportstöden. Tyvärr är alltför ensamt omden hållningen, påpekade näringsministern.Vidare ställde () vid riksdagensfrågestund en fråga tilljordbruksminister om vadSverige gjort för att EU skall verka för ettåterupptagande av WTO-förhandlingarna i syfte attlyfta fram tredje världens möjligheter (prot.2003/04:60). Enligt jordbruksministerns svar harSverige intensivt drivit de frågor som är centralaför att lyckas med förhandlingarna, men när EU välhar fattat beslut om positionen, inordnar sigSverige i EU-kretsen.WTO-förhandlingarnas fortskridandeTidsplanen i förhandlingarna beslutades gemensamt av WTO:smedlemmar vid ministermötet i . Därsattes slutdatum för förhandlingarna till den 1januari 2005 samt delstationer för förhandlingarnasolika områden. Förhandlingarna har intehållit den beslutade tidtabellen.Efter sammanbrottet vid WTO:s femte ministermöte iCancún har följt en period avintensiva konsultationer på bilateral nivå och iolika regionala grupperingar.Den har verkat för attförhandlingarna skall återupptas. Ett avskälen är att det ligger i intresse attmålsättningen för utvecklingsdagordningen från Dohakan uppnås.I enlighet med ministeruttalandet vid iCancún hölls ett möte i WTO:s allmänna råd idecember 2003. Vid mötet konstaterades att tilltrontill det multilaterala handelssystemet var utbreddmen att det saknades nödvändig politisk vilja ochflexibilitet för att kunna överbrygga sakligaskillnader och återuppta förhandlingarna. I januari2004 tog chefsförhandlare ett initiativ genom att sända ett brev tillsamtliga WTO-medlemmar med uppmaningen att återupptaDohaförhandlingarna. Brevet innehöll också ettförslag om att hålla nästa ministermöte i år 2004. Brevets betydelse ligger i att detklart framgår att har ettengagemang för förhandlingarna, vilket enligtuppgift har skapat ny energi kringDohaförhandlingarna. Ställningstagande i frågan omen ministerkonferens i har skjutitsupp till halvårsskiftet 2004.Det framgår av ministerdeklarationen från atten liberalisering av handeln på jordbruksområdet ären fundamental del av det åtagande alla WTO-medlemmar har gjort. En minskning av exportstöden ären central del av dessa förhandlingar. Regeringenhar verkat för en snabb utfasning avexportsubventionerna, vilket framförts såväl inomsom utanför EU-kretsen. Detta är en fråga avsärskild vikt för u-länderna.EU om WTO-förhandlingarnaKommissionen presenterade ett förslag tillreviderad EU-strategi efter . I meddelandet(KOM/2003/734) från kommissionen till och diskuteras hurförhandlingarna angående Dohaprogrammet förutveckling åter kan ta fart. Det konstateras imeddelandet att grundtanken i utvecklingsagendanfrån är giltig och att EU börstödja ett snabbt återupptagande av agendan.Samtliga WTO-medlemmar måste vara beredda attanpassa eller finjustera sin inställning på fleraspecifika områden om återupptagandet skall bliframgångsrikt. När det gäller balansen mellanmultilaterala och bilaterala eller regionalaförhandlingar har kommissionens samrådsförfarandemycket tydligt lett fram till ståndpunkten att EUäven fortsättningsvis bör prioritera multilateralaförhandlingar. Vidare redovisas åsikten attförberedelserna inför och genomförandet av enministerkonferens kan förbättras vad gällereffektiviteten och deltagande i systemet.Kommissionen visar i meddelandet beredskap attinta en mer flexibel inställning i olika frågor,framför allt när det gäller de fyraSingaporefrågorna (förenkling av handelsprocedurer,insyn i offentlig upphandling, investerings- ochkonkurrensfrågor). Detta innebär ett ökat gehör förden svenska linjen att Singaporefrågorna inte skalltas som ett paket utan värderas var och en utifrånsina egna meriter. Vidare diskuteras frågan omdifferentiering mellan , bl.a. att derikare och mer utvecklade borde kunnaerbjuda tull- och kvotfrihet för de allra fattigasteu-länderna. Ett realiserande av detta förslag skulledock kräva att EU och andra i-länder ger någonkompensation till de rikare , framför alltpå jordbruksområdet. Det bekräftas i meddelandet attEU är berett till betydande åtaganden påjordbruksområdet förutsatt att andra viktiga aktörerär redo att visa samma beslutsamhet när det gälleratt nå en rättvis kompromiss. Vidare föreslås ettsärskilt initiativ i fråga om bomull inom ramen förjordbruksförhandlingarna. Beträffande tjänster ochtillträde till andra marknader änjordbruksmarknaden, anges det i meddelandet att EUbör bibehålla sin höga ambitionsnivå. Det föreslåsäven att EU bör försöka uppnå ambitiösa resultat ifråga om regler för bl.a. antidumpning ochsubventioner.Vid sitt sammanträde behandlade detallmänna rådet kommissionens ovan redovisademeddelande. Rådet välkomnade ett återupplivande avförhandlingarna om utvecklingsagendan från Doha.Rådet ställde sig bakom kommissionens analys ochbekräftade de riktlinjer som kommissionenföreslagit, bl.a. att synen på den multilateralahandelspolitiken kvarstår oförändrad.Öppenhet inom WTOArbete har pågått sedan ministerrådsmötet i medatt förbättra den inre och yttre öppenheten i WTO,inklusive deltagandet i och förberedelserna införministerkonferenserna. I Dohadeklarationen (artikel10) bekräftas medlemmarnas gemensamma ansvar för attgarantera intern öppenhet och effektivt deltagandeav samtliga medlemsländer samt åtagandet attförbättra dialogen med allmänheten.Sverige verkar för ökad transparens inom WTO.Regeringens uppfattning är att alla WTO-medlemmarskall ges full insyn i pågående arbete i WTO,inklusive fullständig information om informellasamråd och om generaldirektörens och sekretariatetsaktiviteter. måste - i en organisation mednästan 150 medlemmar - diskussioner kunna tillåtas imindre kretsar. Då informella möten hålls i enbegränsad krets är det emellertid centralt attdeltagarkretsen är representativ och att allamedlemsländer efter sådana möten ges tid ochmöjlighet att påverka texten innan den tas uppformellt.Nuvarande arbetssätt innebär att WTO genomförsärskilda informationsmöten för icke-statligaorganisationer (NGO:er) och medier om mer betydandeWTO-möten. Vidare hålls en rad seminarier och"workshopar". När det gäller den internatransparensen i organisationen har det mer äntidigare blivit en praxis med öppna informella mötenmed delegationscheferna. Trots namnet har dessamöten inte begränsat sig till delegationschefernautan närvaron från delegationernas sida har varitbred. Det ankommer också på WTO-medlemmarna självaatt ta ett större ansvar för att säkerställaöppenhet om sina egna positioner . Fleradelegationer offentliggör på eget ansvar sinaförhandlingsinlägg och gör dem även tillgängliga påWTO:s och sina egna hemsidor.Ett nytt parlamentariskt inslag i WTO har under desenaste åren vunnit insteg genom Internationellaparlamentariska unionen (IPU). Parlamentarikermötenhar hållits i och i . Bland de ämnensom togs upp vid mötet i varhandel med jordbruksprodukter och minskning avhandelssubventioner, intellektuella rättigheter ochhandel med tjänster. Enligt slutdeklarationen börparlamenten få en ökad roll när det gällerinternationella handelsfrågor. Vidare bör frågan omstörre öppenhet i WTO drivas på genom attparlamenten kommer närmare WTO-aktiviteterna. Enligtuppgift finns det förslag att kalla denna typ avparlamentariska möten i samband med WTO:sministermöten "Parlamentariska konferenser avseendeWTO".Öppenhet i och inom EU om WTO-frågorNär det gäller de svenska positionerna och förhandlingarna iWTO tillämpas öppenhet från regeringens sida genombl.a. den information som löpande ges tillriksdagen. Näringsminister exempelvis om WTO:s femte ministermöte iCancún i kammaren . varockså representerad i regeringens delegation tillministermötet liksom NGO-företrädare.Vidare hålls regelbundna möten i regeringensreferensgrupp för WTO-frågor med företrädare förfackföreningar, näringslivsorganisationer ochenskilda organisationer. Gruppen möts ungefär engång , och rapporterna från mötena finnstillgängliga på hemsida. Ireferensgruppen kan deltagarna lämna synpunkter somi sin tur förbättrar det samlade beslutsunderlaget.En särskild satsning på information omhandelspolitik och WTO lanserades på hemsidan underår 2003.Öppenhet är en viktig fråga för regeringen även påtjänstehandelsområdet. I EU-arbetet argumenterarSverige bl.a. för mer intensiva konsultationer meden bred krets intressenter. Svenska påtryckningarbidrog till att genomfördekonsultationer med frivilligorganisationer och andraintressenter i samband med framtagandet av EU:sgemensamma bud. Även i gjordes en bredkonsultation med remissförfarande vid utarbetande avdet svenska budet.TvistlösningsmekanismenParallellt med Doharundan pågår förhandlingar omtvistlösningssystemet. Slutdatum för förhandlingarnaär , och avsikten är att de nyareglerna därefter skall träda i kraft så snart sommöjligt. Syftet med förhandlingarna är att förbättraoch klargöra tvistlösningssystemet.Frågan om ökad öppenhet är en av del avförhandlingarna. EU driver t.ex. förslag om en meröppen tvistlösningsprocess samt förbättrademöjligheter för allmänheten att inkomma med inlagortill panelerna och överprövningsorganet, även i defall där panelen eller överprövningsorganet inteuttryckligen begärt detta. Öppenheten är enprioriterad fråga för , som har deltagitaktivt i utarbetandet av EU:s förslag och även iförhandlingsarbetet.Vidare verkar EU för ett system med permanentapanelmedlemmar, bättre efterlevnad av panelutslagsamt förändringar så att fler utvecklingsländer ochförhandlingssvaga länder kan driva tvister i WTO.Sverige har deltagit aktivt i utarbetandet av EU:sförslag och även i förhandlingsarbetet. Till exempelhar tagit fram särskilda analyser avmöjligheten att införa ett system med mer permanentapanelmedlemmar, frågan om ökad öppenhet samt fråganom utvecklingsländers möjlighet att användatvistlösningssystemet. Analyserna har ingått i detunderlag som använt sig av för attta fram EU:s gemensamma ståndpunkter.Det kan i detta sammanhang rapporteras att dens.k. stålkonflikten har avslutats.Konflikten startade när i mars 2002införde höga skyddstullar mot viss stålimport. Vidsidan av egna skyddsåtgärder begärde EU och ettantal andra länder att en tvistlösningspanel skullebedöma om åtgärder stred mot WTO-reglerna. Motåtgärder från EU:s sida aviserades.Panelutslaget innebar emellertid att de amerikanskaåtgärderna inte var i enlighet med WTO-reglerna,vilket ledde till att president meddelade attskyddsåtgärderna skulle dras tillbaka.Detta ledde till att även EU och andra länder drogtillbaka sina åtgärder.En fortfarande pågående tvist rör Förenta staternasbehandling i skattehänseende av utländskaförsäljningsbolag, vilken utgör en otillåtenskattesubvention enligt WTO-avtalen. EU gavs rättatt införa motåtgärder till ett värde av4 . hardeklarerat sin avsikt att efterleva utslaget, menlagstiftningsprocessen har dragit ut . Idecember 2003 antog en förordningom införande av tilläggstullar på import av vissaprodukter med ursprung i . Den 1mars 2004 inleddes EU:s motåtgärder i form av en 5-procentig tull på vissa amerikanska varor.Strafftullen kommer att höjas permånad. Ytterligare tvister pågår angående bl.a.amerikanska antidumpningsåtgärder, genmodifieradeprodukter och hormonkött.Handelsrelaterat biståndRegeringen stöder direkt eller via Styrelsen förinternationellt utvecklingssamarbete (Sida)uppbyggandet av kompetens påförhandlingsområdet. är en av grundarna av"Agency for International Trade Information andCooperation" (AITIC), som skall tillhandahållalandanpassat stöd i WTO-förhandlingarna till defattigaste länderna och till som saknarrepresentationskontor i . Det totalahandelsrelaterade biståndet uppgick till 163miljoner kronor, varav Sidas stöd uppgick till 128miljoner kronor. Drygt hälften av Sidabeloppetutgjordes av handelsfrämjande insatser (t.ex. stödtill handelskammare, utbildning och främjande avexport av ekologiskt odlade produkter från )och knappt hälften avsåg handelspolitiska insatser(t.ex. stöd till de minst utvecklade ländernasförhandlingskapacitet). Sida har ett uppdrag frånregeringen att alltid inkludera en analys avhandelsaspekterna i sammanställningar av land- ochregionstrategier.