bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Det gäller sänkningenav arbetsgivaravgifterna och avvecklingen av dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster.För att skapa goda tillväxtförutsättningar behövs förutom ett gottföretagsklimat även fungerande infrastruktur och bostadspolitik.Motionärerna föreslår betydande satsningar på väg- och järnvägsnätet. Förbostadspolitiken presenteras en helt ny inriktning med sänkt skattetryckoch förutsägbara spelregler. Fastighetsskatten avskaffas /05. Reformen finansieras genom att kommunerna får ta uten fastighetsavgift samt genom höjd kapitalvinstbeskattning. Byggmomsenhalveras inledningsvis för flerbostadshus.En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . varudistribution, detaljhandel, offentlig tjänsteproduktion ochbyggsektorn är konkurrensen fortfarande bristfällig. Kristdemokraternaföreslår ett batteri av åtgärder för att stärka konkurrensen, bl.a.avvecklandet av statligt ägande på vissa marknader.Motionärerna vill återföra skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedeltill jordbruksnäringen för att höja konkurrenskraften och ge förutsättningarför en levande landsbygd. Höjningen av skatterna på el, bensin, dieseloch fordon avvisas och satsningar görs i stället på forskning omalternativa drivmedel och stöd till utbyggnad av tankställen för dessabränslen.Familjepolitik med ökad valfrihetI förslag till familjepolitik ingår att golvet iföräldraförsäkringen höjs och att ett nytt system med s.k. barndagarsom ska träda in efter föräldraförsäkringstiden införs. Förslagetkompletteras med s.k. kommunalt vårdnadsbidrag, vilket innebär att kommunernamåste lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar tahand om sina barn. Motionärerna stöder regeringens föreslagna höjningav taket i föräldraförsäkringen till 10 basbelopp.Övriga åtgärderKristdemokraterna anser att kommunsektorn behöver ytterligare tillskottutöver det som ligger i regeringens förslag. På bör dockkommunernas bidragsberoende från staten minska. satsarca mer än regeringen inom områdena vård, omsorg ochutbildning. I detta ingår en mycket stor satsning på psykiatrin. Jämförtmed regeringens förslag ges även mer resurser till rättsväsendet, dvs.till polis, åklagare och domstolar.Kristdemokraterna vill omgående förbättra situationen för de sämstställda pensionärerna, detta genom att garantipensionen höjs med 100 krper månad och genom att grundavdraget höjs med 7 500 kr.En avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer föreslås. Ävenstödet till trossamfund och allmänna samlingslokaler utökas.CenterpartietCenterpartiet sammanfattar i motion Fi234 sin inriktning för denekonomiska politiken med att man vill arbeta för ett friskare, företagsammareoch grönare . Man vill driva en ekonomisk politik som grundas påökat självbestämmande åt individen och kommunerna. Samhället ska byggapå federalismens principer, dvs. individen och lokalsamhället är grundenoch ska återta resurser, makt och befogenheter från dagens centralstyrdasamhällsordning. Samhället och omvärlden är stadd i snabb förändring.Inte minst EU-utvidgningen innebär nya och spännande möjligheter i formav ökat handelsutbyte, nya affärsidéer och tillväxt. Men vårt samhällestår också inför betydande utmaningar. av den arbetsförabefolkningen är i arbetsåtgärder, öppen arbetslöshet, sjukskrivningeller förtidspension. Detta är enligt ett resultat avregeringens politik. Det är också en politik av slöseri med mänskligaresurser.Självbestämmande i stället för centralstyrning och bidragFamiljepolitiken ska enligt motionärernas förslag läggas om så attfamiljernas valfrihet och egenmakt stärks. Vidare föreslås eninkomstskattereform som för tillbaka makt till vanliga människor. Genom skatte-och förvärvsrabatter får en låginkomsttagare ut per månadmed motionärernas förslag. Förslaget innebär att kommunernafår mer skatteintäkter och därmed blir självständigare från staten.Ett grönare SverigeAtt hejda utsläpp av växthusgaser är en avgörande fråga för framtiden.Redan nu måste riktningen stakas ut för det mål som satt uppom hur utsläpp av växthusgaser ska halveras till 2050. Sverigesjordbruk och skogsbruk är en oumbärlig del av omställningen mot ettekologiskt hållbart samhälle. Motionärerna vill satsa på forskning,utveckling och stimulans av alternativa drivmedel. Jord- och skogsbrukkommer att ha en viktig roll, t.ex. som producenter av bioråvaror, iomställningen till ett grönare Sverige.För att stimulera utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart Sverigeföreslår motionärerna bl.a. en skattebefrielse för miljövänliga bränslensamt en skatterabatt för privatpersoner som köper miljöbil.Centerpartiet har avsatt pengar för miljöbistånd. Så görsäven i denna budget och anslås 300 miljoner kronor.Ett friskare SverigeAtt öka arbetsutbudet är en av politikens främsta utmaningar. Motionärernaanser att makten hos den enskilde måste stärkas för att öka flexibiliteteni arbetslivet. Skatte- och transfereringssystem måste utformas så attde stimulerar till arbete. är övertygat om att allamänniskor har något att bidra med, även de som varit borta från arbetsmarknadenunder . För att underlätta för människor att komma tillbakatill arbetslivet vill öka antalet lönebidragsplatser med5 000. Även bidragsnivån höjs.Regeringens kommande förslag om medfinansiering av sjukförsäkringenför arbetsgivare innebär att de som har en historia av sjukskrivningarbakom sig kommer att få det ännu svårare att ta sig in på arbetsmarknaden.Motionärerna förordar i stället en modell med storleksrelaterat (iförhållande till antalet anställda) arbetsgivaransvar.Tillsammans med övriga borgerliga partier föreslår ennationell vårdgaranti.Centerpartiet förordar en mer human asylpolitik som grundas på envälkomnande attityd och en insikt om varje människas värde och potential.Ett företagsammare SverigePolitik kan inte skapa tillväxt men politiken kan ge goda förutsättningarför entreprenörer och investerare. Det är en ständig utmaning förpolitiker på alla nivåer att i dialog med näringslivet se över och förenklaregler och förordningar som påverkar människors företagsamhet.I syfte att ge småföretagare en möjlighet att växa och bli lönsammaförordar motionärerna en ordentlig reform av 3:12-reglerna genom den s.k. BEK-modellen (beskattat eget kapital). Motionärerna föreslår ocksåatt förmögenhetsskatten avskaffas i två steg fram till 2006.För att underlätta för vanliga löntagare att starta eget vill Centerpartietinföra ett riskkapitalavdrag på högst i tre år.Svenska jordbrukare bör få samma villkor som övriga jordbrukare i EU.Därför föreslår motionärerna en sänkning av dieselskatten samt attskatten på handelsgödsel helt avskaffas.Centerpartiet föreslår avdrag för hushållstjänster, vilket förutom attöka kvinnornas möjligheter att arbeta även skapar möjlighet för flerföretag inom detta område.Balanskrav och minskad statsskuldDet aktuella målet för statsfinanserna, som innebär ett överskott på2 % i genomsnitt över en konjunkturcykel i de samlade statsfinanserna,har visat sig medföra en risk att avsättningar för framtidens pensioneranvänds för att täcka underskott i statens finanser. Därför förordarmotionärerna ett balanskrav som innebär att statsbudgeten inte ska gåmed underskott över en konjunkturcykel. Vidare är målet att statsskuldensandel av BNP ska minska till högst inom de närmaste två mandatperioderna.Allians för SverigeModerata samlingspartiet, liberalerna, Kristdemokraternaoch har tagit initiativ till en ochett maktskifte 2006. Partierna har en gemensam grundsyn om vilka värdensom ska vara vägledande för politiken i stort. Denna samsyn ligger ocksåtill grund för respektive partis ekonomiska politik: Enskilda människoroch familjer ska få mer att säga till om. Entreprenörer och företagsammaska uppmuntras mer. Arbetets värde ska återupprättas - det ska löna sigbättre att arbeta och fler ska ges möjlighet att försörja sig på egetarbete. Rättssamhället ska återupprättas och tryggheten bli större.Välfärdspolitiken ska utvecklas. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter.Alla delar av landet ska ges möjlighet till utveckling och slutligenska vara en aktiv aktör i Europeiska unionen och ta sitt globalaansvar.2.3 ställningstagandeBåde den internationella och svenska konjunkturen har kraftigt förbättratsunder 2004. Tillväxttakten i världsekonomin ser ut att bli den högstapå och det mesta talar för en fortsatt hög tillväxt underde närmaste åren.Utskottet tvingas däremot konstatera att högkonjunkturen ännu inte harpåverkat den svenska sysselsättningen. Tvärtom har situationen påarbetsmarknaden fortsatt att försämras , efter nedgången 2003.Sysselsättningen har minskat som den öppna arbetslöshetenlegat kvar på en hög nivå.Enligt (SCB:s) senaste arbetskraftsundersökningvar 4 203 000 personer sysselsatta . Det är 46 000 färreän . Den öppna arbetslösheten låg på , en procentenhethögre än samma månad . Som framgår av redovisningen under avsnitt1.1.2 Utvecklingen i tyder också flertalet indikatorer på attdet dröjer ytterligare innan konjunkturuppgången får tydligpositiv effekt på arbetsmarknaden.Detta är inte en acceptabel utveckling, enligt utskottets mening. Högarbetslöshet är ett slöseri med mänskliga resurser. Den goda konjunkturenmåste utnyttjas för att förbättra situationen på arbetsmarknaden.Ytterligare åtgärder måste, enligt utskottets mening, vidtas för att pressaned den öppna arbetslösheten och öka sysselsättningen.I motion Fi233 (kd) hävdas att regeringens mål om en öppen arbetslöshetpå ter sig alltmer avlägset som sysselsättningsmålet inteinfrias. Även Moderata samlingspartiet kritiserar i motion Fi231 regeringenför att inte uppfylla målen inom arbetsmarknadspolitiken. I motion Fi234(c) hävdas vidare att regeringens arbetsmarknadspolitik är ett slöserimed resurser och att den måste reformeras i grunden. Liknande påståendenframförs i t.ex. motion Fi232 (fp). Samtliga partier föreslår samtidigtomfattande nedskärningar inom arbetsmarknadsområdet.Målet för den öppna arbetslösheten nåddes 2000 .Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om att målet om enhalvering av den öppna arbetslösheten till 2000 som regering ochriksdag satte upp 1996 nåddes . Den öppna arbetslöshetenlåg i genomsnitt på under både 2001 och 2002 men började stiga motslutet av 2002 till en nivå på i genomsnitt under 2004.I början berodde uppgången på att antalet deltagare i de konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen minskade kraftigt, men under detsenaste året är det framför allt den minskade sysselsättningen sombidragit till den högre arbetslösheten.. sysselsättningsmålet nås inte 2004 .Riksdagens och regeringens mycket ambitiösa sysselsättningsmål, dvs.att antalet sysselsatta i åldern som andel av befolkningen isamma åldersgrupp ska uppgå till 2004, utvecklades väl fram t.o.m.2001. Den högsta nivån nåddes då den säsongsrensadesysselsättningsgraden uppgick till . Till följd av lågkonjunkturenhar graden därefter successivt sjunkit till en nivå på76,säsongsrensat.. men målet ligger fast .Det står nu klart att målet inte kommer att nås 2004. Men i likhet medmålet om en öppen arbetslöshet på ligger sysselsättningsmålet fastsom ett viktigt etappmål mot det övergripande målet om full sysselsättning.Och enligt utskottets mening måste åtgärder vidtas inom en rad områdenför att målet möjligt ska uppfyllas. På kort sikt handlar detom att dämpa effekterna av den svaga efterfrågan på arbetskraft.På lite handlar det om att öka utbudet av arbetskraft föratt trygga den framtida arbetskraftsförsörjningen.Utskottet har vid tidigare behandlingar av den ekonomiska politikenredovisat de olika åtgärder som vidtagits under de senaste fyra tillfem åren för att öka sysselsättningen och förbättra den svenskaarbetsmarknadens sätt att fungera, se t.ex. betänkandena /04:FiU1 s.73-76 och 2003/04:FiU20 s. 37-41.Till skillnad från vad som envist hävdas i motionerna hararbetsmarknadspolitikenlagts om i en klart tillväxt- och sysselsättningsfrämjande riktning.Arbets- och kompetenslinjen är och har varit ledstjärnan i det arbetet.Volymmålen inom arbetsmarknadspolitiken har tagits bort och ersatts avmål om effektiv matchning på arbetsmarknaden, förkortning av arbetslöshetstideroch stöd till de grupper som har svårast att komma in på arbetsmarknaden.Omfattande åtgärder har vidtagits för att öka de långtidsarbetslösasmöjligheter att få ett reguljärt arbete samt för att öka sysselsättningenbland t.ex. invandrare, ungdomar, arbetshandikappade och personer somofrivilligt arbetar deltid. Åtgärderna inom politikområdet har också iallt högre grad inriktats mot sektorer där det råder brist eller därdet kan bedömas uppkomma brist på arbetskraft. Stora insatser har gjortsför att förbättra utbildningen och kompetensutvecklingen samt ökagenomströmningen i gymnasiet, högskolorna och universiteten.För att pressa ned den öppna arbetslösheten utökades antaletplatser i de arbetsmarknadspolitiska programmen med 15 000 platser under2004. förbättrades det särskilda stödet inom aktivitetsgarantingenom att ersättningsnivån höjdes med per dag. beslutaderiksdagen om ett s.k. ROT-avdrag för perioden tillden för att minska den höga arbetslösheten inom byggsektorn.En tillfällig satsning görs för att vidareutbildapersonal inom vård, skola och omsorg i kommuner och landsting. Satsningenomfattar sammanlagt 6 000 personer som får möjlighet att arbeta deltidoch studera deltid vid kommunala vuxenutbildningen eller högskola.. och nya åtgärder i budgetpropositionen för att nå målet .I budgetpropositionen föreslår regeringen ytterligare åtgärder för attminska arbetslösheten, öka sysselsättningen och nå sysselsättningsmålet(en del av åtgärderna aviserades i vårpropositionen). De viktigasteredovisas nedan:För att dämpa arbetslösheten utökas antalet platser i de arbetsmarknadspolitiskaprogrammen med ytterligare 20 000 platser jämfört med den volymsom beräknades i vårpropositionen, till en nivå på 111 000 platser. Dennivån ska upprätthållas även under 2006.Det generella sysselsättningsstödet till kommunerna utökas med 1,5 miljarderkronor under innevarande år, utöver de som redanbeslutats. Stödet förstärks sedan med 2005 och 7miljarder kronor 2006.För att öka efterfrågan, stärka arbetslinjen och sänka olika marginaleffektersänks bl.a. inkomstskatten genom att kompensationen för den allmännapensionsavgiften höjs från till . För att ytterligare stärkaarbetslinjen tillsätts en utredning för att se över reglerna förtjänstepensioner och privata pensionsförsäkringar.Regeringen framhåller också följande:Resurser tillförs för att anställa ytterligare 6 000 personer i förskolanunder . Regeringen presenterade också enproposition om kvaliteten inom förskolan.Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring ska förtydligasytterligare. Tillämpningen och kontrollen av försäkringens regelverkska bli tydligare och mer enhetlig. Arbetsmarknadspolitiken ska i änhögre grad inriktas mot platsförmedling, insatser för att motverkaarbetskraftsbrist samt åtgärder för dem som har svårast att ta sig in påarbetsmarknaden. Arbetslöshetstiderna ska kortas.Fler åtgärder ska vidtas för att öka genomströmningen på gymnasiet ochi högskolan. I t.ex. den proposition om gymnasieskolan som regeringeni våras presenterade för föreslås bl.a. ökad kvalitet ochökade drivkrafter för eleverna att slutföra sin utbildning. Dessutomföreslås att en ny lärlingsutbildning införs. Direktövergången frångymnasiet till högskolan ska öka.Åtgärder ska vidtas för att öka arbetskraftsdeltagandet hos äldre. är sysselsättningsgraden för personer i åldersgruppen 60 till 64 årendast omkring 57 %.Ytterligare åtgärder ska vidtas för att öka invandrarnas deltagande påarbetsmarknaden. Ambitionen är att sysselsättningsgraden för utrikesfödda ska öka och närma sig den för hela befolkningen. Regeringen avseratt lämna en proposition om hur introduktionen av nyanländainvandrare ska förbättras och hur de snabbare ska kunna komma in på densvenska arbetsmarknaden. Svenskundervisningen för invandrare (sfi) skaförbättras och antalet praktikplatser öka. Stödet till antidiskrimineringsbyråeroch förstärks.Betydelsen av att öka sysselsättningsgraden bland utlandsfödda framgårtydligt av de beräkningar () presenterar i sinlönebildningsrapport . Enligt KI är skillnaden i sysselsättningsgradmellan svenskfödda och utrikesfödda . Om dennaskillnad halveras skulle antalet personer iarbetskraften öka med ytterligare omkring 92 000 personer. I absolutatal skulle sysselsättningen vara omkring 117 000 personerhögre jämfört med en trendmässig förbättring.Utöver detta vill utskottet nämna att under 2004har som mål att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Utskottetvill också erinra om att regeringen tillsatt en utredning om rättentill heltidsanställning. Utredningen ska enligt plan redovisa sitt arbetei .. men oppositionens besparingar riskerar att öka arbetslöshetenI motionerna föreslås mycket omfattande besparingar inomarbetsmarknadspolitiken.Enligt utskottets uppfattning skulle besparingarna, om de genomfördes,leda till att arbetslösheten permanentades på nuvarande nivå eller t.o.m. steg. I liberalernas motion Fi232 föreslås att storadelar av AMS läggs ned och att en stor del av arbetsförmedlingen istället läggs ut på en flora av privata och ideella förmedlingar. Liknanderesonemang förs i motion Fi234 (c) och Fi233 (kd). En styckning ochnedskärning av AMS skulle enligt utskottets mening försämra situationenför många arbetslösa, inte minst för personer som bor i regioner därefterfrågan på arbetskraft är svag. De redan nu stora geografiskaskillnaderna i sysselsättning skulle förstärkas ytterligare.I motion Fi232 (fp) och Fi233 (kd) föreslås också förändringar iarbetsrättslagstiftningen som åtgärder för att förbättra arbetsmarknaden.Utskottets principiella uppfattning i denna fråga är att det i mångafall är en felaktig föreställning att försvagningar i arbetsrättslagstiftningenskulle ge stora positiva effekter på tillväxten och sysselsättningen.Arbetsrätten bidrar enligt utskottets mening till att skapa tryggaarbetsförhållanden och stabila ekonomiska villkor, vilket i sig stärkertryggheten för de anställda. Enligt en studie av arbetsrätten i olikaländer som publicerat i Employment Outlook har utformningen avarbetsrätten inga entydiga effekter på den totala sysselsättningen ellerden totala arbetslösheten i ett land.Såvitt utskottet förstår har även Moderata samlingspartiet insettdetta. Från att tidigare ha krävt omfattande förändringar i arbetsrättenskriver de i motion Fi231 att omfattningen av arbetsrätten tycks hamindre betydelse för arbetslösheten, sysselsättningen och inflationeni ekonomin. Forskningen kan inte påvisa något samband mellan striktarbetsrätt och hög arbetslöshet, anför motionärerna.Antalet sjukdagar ska halveras till 2008 .En viktig del i politiken för att öka sysselsättningen och öka utbudetav arbetskraft är enligt utskottets mening att minska den höga sjukfrånvaron.Sjukfrånvaron innebär dessutom ett stort lidande för dem som drabbassamt höga kostnader för samhället, kostnader som hotar att tränga undanandra viktiga välfärdssatsningar.I motionerna Fi231 (m), Fi232 (fp), Fi233 (kd) och Fi234 (c) aviserasolika åtgärder för att minska sjukfrånvaron, varav några stämmer medregeringens olika förslag. När det gäller sjukfrånvaron vill utskottetanföra följande:Hösten 2002 beslutade att antalet sjukdagar ska halveras framtill 2008 samt att nya aktivitets- och sjukersättningar ska minska.Hösten 2001 presenterade regeringen det s.k. 11-punktsprogrammet föratt förbättra arbetsvillkoren och minska ohälsan i arbetslivet. Programmethar sedan följts upp och utökats i de vårpropositioner och budgetpropositionersom presenterats . Utskottet har vid tidigare behandlingar avfrågan utförligt redovisat inriktningen av regeringens politik och vilkaåtgärder som vidtagits, se betänkandena /04:FiU1 s. 68-71och 2003/04:FiU20 s. 41-43.Utskottet konstaterar att åtgärderna nu börjat få effekt. Den tidigaretrenden med kraftigt stigande sjukskrivningstal har brutits, och antaletsjukskrivningsdagar har börjat minska. Enligt () senaste statistik minskade det totala antalet sjukskrivningsdagarmed jämfört med sammaperiod . Dessvärre har emellertid antalet personer med aktivitets-och sjukersättning fortsatt att öka relativt kraftigt. Det s.k. ohälsotalet,dvs. de samlade utbetalningarna för sjukpenning, aktivitets- ochsjukersättning och rehabiliteringsersättning, har dock stadigt sjunkitunder 2004, enligt RFV:s uppgifter.. men det krävs ytterligare insatser för att målet ska nåsTrots förbättringen krävs det enligt utskottets mening ytterligareinsatser för att målet om en halvering ska nås.I en proposition som regeringen lade på bord föreslåsatt arbetsgivarnas medfinansieringsansvar vid sjukfrånvaro (den s.k.sjuklöneperioden) minskas den 1 januari 2005.Efter de ska arbetsgivaren svara för av sjukpenningkostnadenför heltidssjukskrivna. För att bl.a. de mindre företagen inte skadrabbas av orimligt höga kostnader införs ett golv och ett tak i form avett högkostnadsskydd och ett fribelopp.Syftet med förslaget är att öka de ekonomiska drivkrafterna för attminska sjukfrånvaron. Företag med en god arbetsmiljö, få sjukskrivnaoch som aktivt arbetar med rehabilitering får genom systemet möjlighetatt sänka sina kostnader.För att bl.a. förbättra behandlingen och rehabiliteringen anger regeringeni budgetpropositionen att en nationell vårdgaranti införs från den1 . Garantin innebär att ingen patient ska behöva vänta merän på sjukvård från beslut till planerad behandling. Regeringenanger vidare att arbetsmiljön ska ges högre prioritet i arbetet medohälsan.Den 1 januari 2005 införs systemet med friår i hela landet. Friåret fårsamma villkor och omfattning som det försök som pågått i tolv kommuner.I vårpropositionen aviserades också att det och2006 avsätts för ett försök med arbetstidsförkortning,för att bl.a. belysa kopplingen mellan hälsa och arbetstid.Utskottet vill också i anslutning till diskussionen om sjukfrånvaronerinra om att ersättningsnivån i sjukförsäkringen fr.o.m. den 1 januari2005 återställs till den nivå som gällde före den 1 juli 2003.Enligt utskottets mening är det en viktig princip, inte minst förallmänhetens förtroende för välfärdssystemen, att ersättningarna isocialförsäkringarna ligger på en sådan nivå att drabbade hushåll klararatt upprätthålla sin standard på en rimlig nivå även om de skulle drabbasav t.ex. sjukdom. Utskottet avvisar därför de förslag om sänkning aversättningsnivåerna och införandet av ytterligare en karensdag isjukförsäkringen som Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi231.Förslagen slår mot dem som redan är utsatta.Sveriges tillväxt är betydligt starkare än i euroområdet .Utskottet övergår nu till att diskutera frågor om tillväxt och tillväxtklimat.I motion Fi233 (kd) påstås att regeringen saknar en tillväxtpolitik. Imotionen redovisas en del beräkningar som anses bevisa att släpatefter i tillväxt även och inledningenav . Bland annat hävdas att BNP 2003 skulle ha varitdrygt högre om under perioden 1994-2003hade haft samma tillväxttakt som . Den här typen av beräkningarär enligt utskottets mening bara en lek med siffror där resultatet ärstarkt beroende av t.ex. val av jämförelseland och tidsperiod. Det ärungefär som att påstå att tillväxtklimatet i är extremtdåligt eftersom tillväxttakten i den amerikanska ekonomin under desenaste tio åren endast varit mindre än hälften så hög som den iKina.Sanningen är i stället att haft eninternationellt sett hög tillväxttakt. BNP steg med i genomsnitt2,, enligt statistik. Tillväxteni OECD-området ökade med i genomsnitt ,medan den i EU och euroområdet steg med i genomsnitt respektive2,. Detta innebär att om hade haftsamma tillväxttakt som OECD-området, EU eller euroområdet i genomsnitthade nivån på BNP varit lägre 2003.. och s.k. välfärdsliga är.I sin politiska argumentation använder bl.a. ochFolkpartiet liberalerna ofta det som kallas för tillväxt- ellervälfärdsliga. "tappar i välståndsligan" är ett vanligt förekommandeuttryck i motionerna.