bet · GR01UBU12 · 2004-04-01 00:00:00 — Utskottet anser att den beredning somför närvarande pågår med anledning avSkollagskommitténs förslag bör avvaktas.Uppföljning av elevens utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden rörande utvecklingssamtal,skriftliga omdömen, nationella prov,förändring av betygssystemet samt andrabetygsfrågor.Jämför reservationerna 30 (kd), 31 (kd), 32(c), 33 (fp), 34 (m, fp, kd, c), 35 (m), 36(fp), 37 (kd), 38 (fp, kd, c), 39 (m), 40(mp), 41 (v, mp), 42 (m, fp) samt 43 (mp).Gällande bestämmelserOm betygssystemet i finns bestämmelser i7 kap. grundskoleförordningen (1994:1194).Ämnesbetyg ges i slutet av varje termin fr.o.m.årskurs 8 i tre steg, nämligen Godkänd (G), Välgodkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). Om enelev inte nått upp till de mål som bestämts förämnet eller ämnesblocket får eleven inget betyg. Istället skall på begäran av eleven eller elevensvårdnadshavare ett skriftligt omdöme ges om elevenskunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket.Slutbetyget från årskurs 9 sätts med hjälp avkursplanernas mål samt nationella betygskriteriersom utfärdats i anslutning till kursplanerna i varjeämne. Till stöd för enhetlig bedömning för helalandet finns obligatoriska nationella ämnesprov isvenska, svenska som andraspråk, engelska ochmatematik. Ämnesprov i samma ämnen kan ocksåanvändas i slutet av årskurs 5 för att bedömaelevernas kunskapsutveckling.Minst en gång varje termin skall läraren, elevenoch elevens vårdnadshavare ha utvecklingssamtal omhur elevens kunskapsutveckling samt socialautveckling bäst kan stödjas. På begäran av elevensvårdnadshavare skall läraren som ett komplement tillutvecklingssamtalet lämna skriftlig information omelevens skolgång. Sådan information får dock inte hakaraktären av betyg.Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna skriver i motion 2003/04:Ub439yrkande 16 att utvecklingssamtalen börvidareutvecklas. Eleven, föräldrarna och lärarnaskall tillsammans göra upp en individuell studieplansom omfattar både elevens kunskapsutveckling ochpersonliga utveckling. Den skall följas uppregelbundet, och elever, föräldrar och lärare harett gemensamt ansvar för att den fullföljs.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Av regeringens utvecklingsplan Utbildning förkunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) framgårtydligt utvecklingssamtalets framåtsyftandekaraktär. I ett väl fungerande utvecklingssamtal fåreleven och föräldrarna klara besked om elevensstudieresultat och utveckling i relation till måleni läroplanen och kursplanerna. Läraren skallallsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutvecklingoch muntligt och skriftligt redovisa detta föreleven och föräldrarna.Av grundskoleförordningen 7 kap. 2 § framgår attvårdnadshavaren har rätt att begära skriftliginformation som ett komplement tillutvecklingssamtalet. Denna får dock inte hakaraktären av betyg. Informationen får således ejvara formaliserad eller standardiserad och den fårinte heller lämnas utan att detta överenskommits idet enskilda fallet.I utvecklingsplanen betonas att deöverenskommelser som görs under ettutvecklingssamtal regelmässigt bör leda till enframåtsyftande och individuell utvecklingsplan somskall stödja elevens kunskapsutveckling men inteanvändas för att bedöma den. Regeringen anser attbetyg ger en ofullständig information om elevens vägmot målen och riskerar att formalisera synen påelevernas utveckling. Dokumentationen avutvecklingssamtalen får av dessa skäl inte varabetygsliknande eller användas som omdöme om elevensresultat.Utskottet delar regeringens syn påutvecklingssamtalets innebörd och syfte.Kristdemokraterna anför vidare i motion2003/04:Ub439 yrkande 20 att ett ansvarskontrakt börinföras i . För att eleverna skall lyckasi skolan krävs insatser från eleven, skolan ochhemmet. Det gemensamma ansvaret och vilka delar somkonkret åligger respektive part bör formas i enskriftlig och årlig överenskommelse, ettansvarskontrakt. anser enligt motion2003/04:Ub392 att individuella utvecklingsplaner börinföras från årskurs 1 (yrkande 7). I samma motionskrivs att ett kunskapskontrakt bör upprättas varjetermin mellan skola och lärare å ena sidan samt elevoch föräldrar å den andra sidan (yrkande 19).Kontraktet skall utgå från de individuellastudieplanerna och utvärderas och reviderassuccessivt. Detta kontrakt föreslås varaobligatoriskt för skolan. I kontraktet skall ocksåregleras vad som händer om kontraktet bryts.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet hänvisar till vad som ovan har framförtsangående utvecklingssamtalets syfte, nämligen attskolan, eleven och föräldrarna kommer överens om vadsom behöver göras framöver för att eleven skall göraframsteg och nå målen. I regeringens utvecklingsplanbetonas att uppföljning och utvärdering samtstudieplanering är en process som är unik för varjeelev och därför varken kan eller bör reglerascentralt i författningar eller föreskrifter.Utvecklingssamtalet bör leda fram till enframåtsyftande individuell utvecklingsplan för varjeelev.Utvecklingssamtalet kan ibland innebära att mankommer överens om olika åtaganden för eleven,läraren eller föräldern. Sådana överenskommelser kanofta fästas på papper, och det bör då ske isamverkan mellan lärare, elev och förälder. Ettformaliserat ansvars- eller kunskapskontrakt, om änutan rättsverkan, synes ej vara förenligt med synenpå utvecklingssamtalets syfte och innebörd.I motion 2003/04:Ub244 (m) understryks att ettförslag om förtroendefull information i skolanbrådskar. I takt med en mer individualiserad skolaökar kraven på individuell uppföljning. Detta medföri sin tur ökade krav på kvalitet och innehåll iinformationen och dokumentationen kring varje elev.Om uppföljningen skall vara förtroendefull ochdärmed meningsfull kan sådan information inteomfattas av offentlighetsprincipen. Lagstiftningenavseende förtroendefull informations offentlighetinom skolan bör därför ändras, anser motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.I betänkandet Sekretess i elevernas intresse.Dokumentation, samverkan och integritet i skolan,som publicerades (SOU 2003:103),behandlas frågor som rör sekretess för olika formerav dokumentation som förekommer i skolan, bl.a.rörande den enskilda eleven.Utskottet anser att regeringens beredning avfrågan bör avvaktas.Folkpartiet skriver i motion 2003/04:Ub388 yrkande 8att skriftliga omdömen skall lämnas till allaelevers vårdnadshavare fr.o.m. första årskursen.Dessa skriftliga omdömen bör innehålla omdömen omelevens kunskapsmässiga och sociala utveckling.Grundskoleförordningen bör alltså ändras i dettaavseende, skriver man. Även i motion 2003/04:Ub341(kd) yrkande 2 föreslås att möjligheten att geskriftliga omdömen skall införas. I samma motionföreslås att möjligheten att ge omdömen i ordningoch uppförande bör införas såsom vägledning föreleverna vilket beteende som är acceptabelt (yrkande3).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Regeringen anser enligt utvecklingsplanen (skr.2001/02:188) att skolan bör få skyldighet attutfärda skriftliga omdömen för alla elever som intenår mål år 9, och inte som endastpå en elevs eller vårdnadshavares begäran.Skollagskommittén har samma uppfattning i dennafråga. Förslaget bereds inomRegeringskansliet.Av 7 kap. 2 § grundskoleförordningen framgår, somtidigare nämnts, att vårdnadshavaren har rätt att påbegäran få skriftlig information som ett komplementtill utvecklingssamtalet, men att sådan informationinte får ha karaktären av betyg.Skolan har således möjlighet att erbjuda deföräldrar som så önskar den information som ges iutvecklingssamtal skriftligt. Härvid skall lärarenbeskriva både elevens kunskapsutveckling och socialautveckling. Läraren får inte ge sådan skriftliginformation utan en överenskommelse i det enskildafallet.Skollagskommittén anser att de gemensammaöverenskommelser eller åtaganden som görs vidutvecklingssamtalen bör dokumenteras. Dennadokumentation är, enligt kommitténs mening,värdefull för både eleven och läraren.Skollagskommitténs förslag är under beredning.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Sf326 yrkande23 att de principer som ligger till grund för dets.k. skall få genomsyra hela skolan.Det skall vara tydligt för eleverna vad de skalluppnå, studieresultaten skall utvärderas tydligt ochutfallet av värderingarna skall kommuniceras på etttydligt sätt till alla berörda. Också Moderaternaföreslår i motion 2003/04:Ub276 yrkande 18 (delvis)ett ökat bruk av inlärningsscheman som t.ex. LUS föratt stämma av elevens kunskaper.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Läsutvecklingsschemat, LUS, är ett verktyg förförskole-, grundskole- och gymnasielärare för attfölja upp elevernas läsutveckling. LUS innebär attläraren genom kvalitativa bedömningar placerar invarje elev i förhållande till LUS kvalitativautvecklingssteg. Syftet med metoden är att lärarenskall kunna avgöra var i läsutvecklingen en elevbefinner sig och snabbt kunna sätta in adekvataåtgärder om så behövs.Utskottet erinrar också om det arbete som utförtsinom projektet inom ochMyndigheten för skolutveckling i syfte att stödjaförskolors och skolors arbete med att stödja ochstimulera arbetet med språkutveckling med inriktningpå att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolan,Redovisning av Språkrum, Uppdrag till och Myndigheten för skolutveckling (dnr2003:7).I motion 2003/04:Ub388 yrkande 9 framför Folkpartietatt nationella prov i matematik och svenska skallges senast i årskurs 3. Nationella prov ger, enligtFolkpartiet, en möjlighet att upptäcka elever somär i behov av stöd. Nationella prov ger också ensamlad bild av skolans resultat. Kristdemokraternaanser enligt motion 2003/04:Ub439 yrkande 19 att denationella proven i årskurs 5 skall varaobligatoriska och genomföras i flera ämnen.Moderaterna anser enligt motion 2003/04:Ub276yrkande 18 att ett ökat bruk av nationella prov somstämmer av elevernas kunskaper är viktiga i en skolasom styrs av nationella kunskapsmål och däråterkommande utvärderingar och ökad uppföljning fårallt större betydelse.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Liknande motionsyrkanden har behandlats ochavstyrkts av utskottet vid ett flertal tillfällen(senast bet. 2001/02:UbU10 och 2002/03:UbU12).Utskottet finner inte anledning att nu ändra sinatidigare ställningstaganden.Inom ramen för det nationella provsystemet finns diagnosmaterial i svenska och matematik för årenföre årskurs 6. För årskurs 6-9 finnsdiagnosmaterial förutom i dessa ämnen även iengelska. Syftet med de diagnostiska proven är attlärarna skall få hjälp att bedöma och stödjaelevernas utveckling. Ämnesprov i samma ämnen kananvändas i slutet av årskurs 5 för att bedömaelevernas kunskapsutveckling. Möjlighet finns attlokalt bestämma att dessa prov skall genomföras avalla elever. I slutet av årskurs 9 skall nationellaämnesprov ges i svenska, engelska och matematik föratt bedöma elevernas kunskapsutveckling samt för attutgöra stöd vid betygssättningen.Ett flertal motioner behandlar förändringar ibetygssystemets utformning.Moderaterna anför i motion 2003/04:Ub276 attnationella betyg bör sättas senast i årskurs 5. Detger en värdering av elevens uppnådda förmåga efterde första fem skolåren. Det ger också en nationellavstämning av kunskapsläget mitt i skoltiden(yrkande 25). I samma motion föreslås en möjlighetatt tidigare avge betyg och skriftliga omdömen omföräldrarna efterfrågar detta. Det skall vara heltupp till skolor och föräldrar att använda antingenskriftliga betyg eller muntliga samtal som grund förkommunikation mellan skola och hem (yrkande 26).Folkpartiet hävdar i motion 2003/04:Ub367 yrkande17 att betygssystemet innehåller alltför få steg föratt på ett rättvist sätt spegla elevernas skildakunskapsnivåer. Man anser också att en nationellutvärdering av betygssättningen bör genomföras.Folkpartiet anför även i motion 2003/04:Ub388yrkande 7 att alla elever skall få betyg frånårskurs 6 och att betygsskalan bör vara sexgradig.Om alla elever får betyg i årskurs 6 blir betygetmindre dramatiskt, hävdar man. Betygsskalaninnehåller alltför få steg för att betygeträttvist skall kunna visa vilka kunskaper elevenfaktiskt har uppnått. I motion 2003/04:Ub341 (kd)yrkande 1 begärs också att betyg skall kunna gestidigare och oftare. Betyg bör, förespråkas det,vara obligatoriska senast 7 för atteleverna skall hinna vänja sig vid systemet i godtid före slutbetyget 9. Det bör, enligtmotionären, inte finnas någonting som hindrar enenskild skola att ge betyg tidigare. Centerpartietframhåller i motion 2003/04:Ub392 yrkande 8 attbetyg skall ges från årskurs 6 och sättas i sexsteg. Betyg ger en tydlig bild till elev ochföräldrar om hur långt eleven har kommit på väg motmåluppfyllelsen och tvingar dessutom skolorna tillutvärderingar av hur väl de lyckats stödja elevernai deras kunskapsutveckling. anföri motion 2003/04:Ub439 yrkande 17 att målrelateradebetyg bör ges i en sexgradig skala fr.o.m. årskurs6. Stegen i betygsskalan får inte vara för glesa ombetygssystemet skall medverka till att motiveraeleven att försöka uppnå nästa steg samt om betygetskall upplevas som rättvist och träffsäkert. Imotion 2003/04:Ub254 (kd) framhåller motionären attförändringen av betygen från de fem betygsstegen 1-5till tre betygssteg har inneburit en försämring föreleverna såväl i betygens funktion av positivåterföring som i funktionen av urvalskriterium förvidare studier.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Motsvarande motionsyrkanden har under senare årvid flera tillfällen avslagits av påförslag av utskottet, senast i betänkande2002/03:UbU12 (s. 9). Utskottet finner ingenanledning att nu ändra sina tidigare ståndpunkter.Utskottet pekade då på att antalet steg ibetygsskalan bygger på att kunskapskvaliteter förolika steg kan identifieras och beskrivas ibetygskriterier. En förändring av antalet stegskulle innebära en genomgripande förändring avbetygssystemet.För att säkerställa kvaliteten i det nuvarandebetygssystemet har regeringen givit iuppdrag att tillsammans med lärarorganisationernagenomföra en nationell kompetensutveckling ombedömning och betygssättning för lärare. Dettauppdrag har övertagits av Myndigheten förskolutveckling.Utskottet vill också peka på det arbete som förnärvarande pågår inom med att ta frambl.a. ett kommentar- och bedömningsmaterial medexempel på bedömda elevlösningar i ett flertal ämneni såväl grundskola som gymnasieskolan. Dettamaterial skall spridas till alla skolor i sambandmed skolstarten 2004.Gymnasiekommittén har i sitt betänkande Åtta vägartill kunskap (SOU 2002:120) tagit upp betygssystemetoch betygssättningen. Kommittén anser att eneventuell förändring av det rådande betygssystemetbör ske som en konsekvens av andra förändringar igymnasieskolan och dess struktur.Utskottet menar att regeringens beredning avförslagen bör avvaktas.Miljöpartiet anför i motion 2003/04:Ub309 yrkande 1att ett alternativ till dagens betygssystem börutredas. En grundstomme i ett alternativt systembör, enligt , vara fortsattakontinuerliga muntliga utvecklingssamtal på sammasätt som . Dessa bör emellertid kunnakompletteras av skriftlig information som tydligtskall betona elevernas utvecklingsmöjligheter.Vänsterpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub292yrkande 19 att arbetet med att utveckla ettbedömningssystem i som anpassas till dennya gymnasieskolan bör inledas. Betygen har spelatut sin roll när det gäller antagningen tillgymnasieskolan. En betygsfri antagning tillgymnasieskolan förespråkas och alla elever bör kommain på den sektor de önskar.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare uttalat sig mot engenomgripande översyn av betygssystemet medmotiveringen att det nuvarande betygssystemet variti bruk endast (bet. 2002/03:UbU12 och2001/02:UbU10) samt att införandet av det nuvarandesystemet krävt ett omfattande arbete både pånationell och lokal nivå (bet. 2002/03:UbU12 samt2001/02:UbU9). Utskottet vill här liksom tidigare årpeka på utvecklingssamtalens ökade roll iuppföljningen av elevens kunskapsutveckling. Genomden satsning på kompetensutveckling av lärare ifrågor om bedömning och betygssättning somMyndigheten för skolutveckling ansvarar för, ökarförutsättningarna för likvärdiga och rättvisa betyg.I betänkandena från framförs förslag i betygsfrågorsom bl.a. syftar till att avhjälpa problem i dagenssystem. Bland de elva punkter som regeringenpresenterat för reformering av gymnasieskolan finnsförslag om införande av ämnesbetyg. Utskottet anseratt beredningen inom av förslageni detta avseende bör avvaktas.Miljöpartiet skriver i motion 2003/04:Ub271 yrkande13 att skollagen bör ändras vad gäller betyg så attdet klart kan framgå av en elevs slutbetyg om haneller hon varit engagerad i elevinflytande,skyddsombudsarbete, skoltidningsarbete m.m.U t s k o t t e t föreslår att har i sitt betänkande Skollagför kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) bl.a.föreslagit att elevers arbete med inflytandefrågorskall stödjas och underlättas. Kommittén skriver attföreträdare för eleverna måste ges både tidsmässigaoch organisatoriska förutsättningar för sitt arbetesamt att elevföreträdare, om de så önskar, skall gessärskilt stöd i skolarbetet för att de skall kunnafullgöra sitt uppdrag.Utskottet anser, liksom , attelevers arbete med elevinflytandefrågor m.m. ärangeläget och skall stödjas, men att detta kan skeutan att genomföra förändringar i det nuvarandebetygssystemet.Moderaterna föreslår i motion 2003/04:Ub276 yrkande27 att en rätt att tentera upp och av betyg i såvälgrundskolan som gymnasieskolan skall införas. Dettaskulle ge eleverna ökade möjligheter att tentera avde olika nivåerna på ämnena som ett komplement tillatt gå hela kurser.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Bestämmelser om prövning i ämne i grundskolanfinns i grundskoleförordningen, 7 kap. 16 §. En elevsom går i har möjlighet att genomgåprövning i ett eller flera ämnen. Betyget från sådanprövning tas med i slutbetyget. Det finns ingabegränsningar när det gäller tidpunkten förprövningen. När det gäller är alltsåmotionärens yrkande tillgodosett.För prövning i gymnasieskolan gäller att en elevdär har rätt att genomgå prövning i alla kurser ochi det projektarbete som ingår i elevens individuellastudieplan, om eleven inte har fått betygpå kursen eller har fått betyget Icke godkänd.Däremot kan en elev som har fått ett godkänt betyg ien kurs inte som elev i gymnasieskolanhöja det betyget genom prövning. Denna bestämmelseinfördes efter avisering i proposition 1994/95:174(bet. UbU19, rskr. 406) och motiverades dels med attprövning för högre betyg på vissa håll satts isystem, vilket urholkar betygssystemet, dels medpedagogiska skäl, nämligen att elevernas studier iandra kurser riskerar att bli lidande och dennaturliga rytmen i studierna störd. varje därefter avslagit motionsyrkandenav samma innebörd som det nu aktuella.Miljöpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub309 yrkande2 att betyg skall vara möjliga att överklaga. Även imotion 2003/04:Ub408 (s) yrkande 2 föreslås att enelev skall ha möjlighet att få sina betyg opartisktprövade. Eleverna bör ha rätt att överklaga betygoch få sina kunskaper prövade av annan lärare ellerrektor, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att föreslår i sitt betänkande attbetyg skall kunna omprövas i syfte att stärkaelevens rättssäkerhet. Eleverna skall, enligtförslaget, ges möjlighet att begära omprövning avbetyg på avslutat ämne, ämnesblock eller kurs.Begäran om omprövning skall göras hos rektor inom envecka från det eleven fick del av betyget. Den skallgenomföras av rektor och en annan lärare än den somsatt betyget och grundas på det studieresultat somlåg till grund för betyget. För att ett nytt betygskall kunna sättas skall rektor och lärare varaeniga. Omprövningen skall inte kunna resultera i attbetyget sänks.Utskottet anser att beredningen inomRegeringskansliet av förslag idenna fråga bör avvaktas.Elevinflytande m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden rörande lokala skolstyrelser,samarbete mellan skola och föräldrar,elevinflytande, m.m.Jämför reservationerna 44 (c, mp), 45 (kd),46 (m, fp, kd), 47 (v), 48 (kd), 49 (v, mp)samt 50 (v, mp).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna anför i motion 2003/04:Ub439yrkande 32 att varje skola skall ha en styrelse. Istyrelsen, som skall ledas av rektor, kan finnasrepresentanter för personal, elever och föräldrar,men även andra representanter för näringslivet påorten, elever som tidigare gått på skolan eller mor-och farföräldrar kan förekomma. Centerpartietföreslår i motion 2003/04:Ub392 yrkande 13 att denförsöksverksamhet med lokala styrelser medföräldramajoritet som genomförs i hela landetpermanentas. Styrelsernas befogenheter bör dockavgränsas så att skiljelinjen mellan lärarnas ochskolledningens pedagogiska ledarskap ochföräldrastyrelsernas uppgifter blir tydliga.Miljöpartiet skriver i motion 2003/04:Ub271 yrkande15 att lokala skolstyrelser med föräldramajoritetbör införas i grundskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Försöksverksamhet med lokala styrelser inomgrundskolan och den obligatoriska särskolan pågårsedan år 1996. Bestämmelserna om försöksverksamheteni finns i en särskild förordning (SFS1996:605). Denna försöksverksamhet har förlängtstill utgången av juni 2007.En inom tillsattarbetsgrupp har lämnat förslagtill en tydligare reglering av barns, elevers ochföräldrars rättigheter till inflytande samtförskolans, skolans och vuxenutbildningensskyldighet att öka det reella inflytandet för dessa,Var-dags-inflytande i förskola, skola ochvuxenutbildning, Ds 2003:46. Remisstiden förskrivelsen gick ut . Regeringenkommer att bereda departementsskrivelsens förslagtillsammans med förslag på dettaområde.Utskottet anser att beredningen inomRegeringskansliet av ocharbetsgruppens förslag bör avvaktas.Flera motioner pekar på vikten av samarbete mellanskolan och föräldrarna.Moderaterna framför i motion 2003/04:Ub368 yrkande4 att för att föräldrarna skall kunna vara delaktigaoch vara en tillgång måste samarbetet mellan hem ochskola öka. Engagerade föräldrar ökar elevensmöjligheter att klara och uppskatta skolarbetet.Folkpartiet hävdar i motion 2003/04:Ub388 yrkande 20att föräldrarnas kunskaper om sina barn och derasmöjligheter att stödja dem måste tas till vara.Föräldrarna utgör en resurs för skolarbetet, ochskolan bör utvärdera sin förmåga att samarbeta medföräldrarna. I motionen framhålls också vikten avatt båda föräldrarna vid delad vårdnad fårinformation från skolan samt att kommunenunderlättar skolgången för elever som bor på tvåställen.Kristdemokraterna framför i motion 2003/04:Ub439yrkande 38 att föräldrars rätt till information ochmedinflytande i skolan måste stärkas. Föräldrarnasintressen, kunskap och kapacitet bör tas till vara ibeslut som rör skolans och därmed det egna barnetsvardag. Även påtalar att om enelevs föräldrar har separerat och bor på olikaadresser bör information skickas till bådaadresserna.Vänsterpartiet menar i motion 2003/04:Ub292yrkande 12 att föräldrautbildningens betydelse förföräldramedverkan i skolan bör uppmärksammas.Framgångsrika projekt med detta syfte bör kartläggasoch idéerna spridas och utvecklas.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet delar motionärernas uppfattning omvikten av samarbete mellan föräldrar och skola.Föräldrars rätt och möjlighet till inflytande iskolan är fastslagen i läroplanen (Lpo 94). Däranges att skolans och vårdnadshavarens gemensammaansvar för elevernas skolgång skall skapa bästamöjliga förutsättningar för barns och ungdomarsutveckling och lärande. Alla som arbetar i skolanskall samarbeta med elevernas vårdnadshavare så tillsammans kan utveckla innehåll och verksamheti skolan. Vidare skall läraren samverka med ochfortlöpande informera föräldrarna om elevensskolsituation, trivsel och kunskapsutveckling ochhålla sig informerad om den enskilda elevenspersonliga situation.Regler om vårdnadens utövande återfinns i 6 kap.11-13 §§ .