bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — När nu de nya jordbruksstödenbeslutas bör man därför på nationell nivå ändra så att lämpliga EU-medeläven kan komma skogsbrukare till del. Det är inte önskvärt att skogsbruketblir reglerat såsom jordbruket är, däremot bör kulturmiljöer iskogsbrukslandskapet ges samma vikt och samhälleliga stöd som kulturmiljöer ijordbrukslandskapet. Detta bör ges regeringen till känna.20. Miljömål för jordbruket, punkt 21 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om separata miljömål för jordbruket. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ431 yrkande 10.StällningstagandeEn miljöanpassad jordbrukspolitik kommer att ha positiva effekter påfolkhälsan. En hög kvalitet på våra livsmedel bidrar till en bättre miljöoch friskare konsumenter. En god hygien på gårdarna, i slakterierna ochinom livsmedelsindustrin har direkt samband med kvaliteten på maten. Detär därför angeläget att frågan om vilka miljöeffekter och miljökostnadersom kan kopplas till jordbruket utreds vidare och läggs till grund för enfortsatt reformering av jordbrukspolitiken. Utgångspunkten skall varaEU:s miljömål samt att särskilt lyfta fram sektorsansvaret,försiktighetsprincipenliksom principen att förorenaren betalar. Detta bör ges regeringen tillkänna.21. Återföring av slam och rötrester, punkt 22 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att återföra slam och rötrester till jordbruksmarken.Därmed bifaller motion 2003/04:MJ399 yrkande 30.StällningstagandeÅr 2005 får enligt beslut inget slam eller organiskt avfalldeponeras och skall dessutom av fosforn i slammet återförastill jordbruket enligt riksdagsbeslut. För att den antagna lagen om förbudmot deponering skall kunna fungera är det viktigt att fungerandeavsättningsområden finns för slammet från avloppsreningsverken.Kristdemokraterna förutsätter att regeringen kraftfullt verkar för att minskariskerna på detta område. Om jordbruket skall kunna utnyttja slam ochreducera slöseriet med fosfor och kväveresurser, krävs också att EU:slagstiftning ses över. och har fått igenom ett undantagsom innebär att bönderna i dessa länder får lov att använda sig avhushållsavfall i form av komposter och rötslam från reningsverk vid ekologiskproduktion fram till . Frågan behöver dock en permanentlösning. Detta bör ges regeringen till känna.22. Jordbruket i norra , punkt 24 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jordbruket i norra . Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ399 yrkande 12 och avslår motionerna 2002/03:MJ349,2003/04:MJ244 yrkande 2, 2003/04:MJ325 och 2003/04:MJ358 yrkande 1.StällningstagandeMerkostnadsersättningen till jordbruket i består av tre delar,varav en del har nationell finansiering. Stödet regleras i förordningen(1996:93) om stöd till jordbruket i norra . Den totala nationellaersättningen har legat under denreferensersättningsnivå på som, enligt kommissionsbeslut97/557/EG, tjänar som maxnivå för det nationella stöd som tillåtsge. Därutöver tillkommer visst stöd till potatisodling, som ligger utanföranslutningsavtalet. För budgetåren 2002 och 2003 anslogs 318 miljonerkronor för nationellt stöd enligt förordningen (1996:93) tilljordbruket i norra . Det belopp som verkligen betalats ut har dockhaft en sjunkande trend. utbetalades 289 miljoner, 2001 287miljoner och . Som princip bör gälla att de budgeterademedlen betalas ut i största möjliga utsträckning. Tidsutdräkten när detgäller att i EU anmäla de av beställda höjningarna av de nationellamerkostnadsstöden är anmärkningsvärd. Detta bör ges regeringen till känna.23. Stöd till det fjällnära området, punkt 25 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om stöd till det fjällnära området. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ335 yrkande 1 och avslår motion 2003/04:MJ285yrkande 2.StällningstagandeDe mycket speciella förhållanden som råder i de fjällnära kommunerna harinte sin motsvarighet någon annanstans inom EU. Allt detta motiverarinförandet av en särskild fjällmiljöersättning, ett stödprogram som kanskapa förutsättningar för det fåtal jordbruk som finns i det fjällnäraområdet att överleva, en kombination av miljöstöd och öppet landskaps-och kulturmiljöstöd som kompenserar för stora avstånd och små enheter. År1997 beslutade att ett särskilt stöd bör utgå till fjälljordbruket.Beslutet har dock ännu ej genomförts. I samband med införlivandet av dennya jordbrukspolitiken som skall genomföras 2005-2007 bör det även görasen uppföljning och utvärdering av vilka effekter det nu rådande stödsystemethar haft för det fjällnära jordbruket. Om utvärderingen visar attfjälljordbruket i lägre grad kunnat ta del av de nya stöden än jordbruketinom övriga områden som kräver särskilt riktade stöd, och därför missgynnatsav övergången till EU:s jordbrukspolitik, bör regeringen återkomma medförslag om åtgärder. Detta bör regeringen till känna.24. Miljömärkning och priser, punkt 26 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förutsättningarna för att låta miljöeffekter fågenomslag i priset på livsmedel och vilka marknadsfrämjande åtgärder sombehöver vidtas. Därmed bifaller motion 2002/03:MJ263 yrkandena4 och 5.StällningstagandeVänsterpartiet anser att regeringen inom ramen för en strategi för attmiljöanpassa det svenska jordbruket bör se över förutsättningarna för attlåta ytterligare miljöeffekter vid produktion och distribution inkluderasi priset av livsmedel, i syfte att minska priset på produkter som framställtsmed stor miljöhänsyn. För att priserna på livsmedel skall sjunka krävsatt konkurrensen ökar i livsmedelssektorn. Flera aktörer måste få möjlighetatt komma in och konkurrera med de befintliga strukturerna för att enförändring skall komma till. För detta krävs bl.a. insatser i form avmarknadsfrämjande åtgärder och informationsinsatser både generellt ochtill riktade grupper såsom till förädlingsföretag som vill satsa påekologisk produktion. anser att det i en strategi för attmiljöanpassa det svenska jordbruket bör utredas vilka marknadsfrämjandeåtgärder som behöver vidtas för att öka intresset för och efterfrågan avmiljömärkta livsmedel. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.25. Jordbruksadministration m.m., punkt 27 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om fortsatt tillsyn enligt miljö-, djurskydds- ochlivsmedelslagstiftningen. Därmed bifaller motion 2002/03:MJ432yrkande 10 och avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande 5, 2002/03:MJ487yrkande 32 och 2003/04:MJ399 yrkande 6.StällningstagandeTillsyn i enlighet med miljölagstiftningen är av central betydelse. Vianser att subsidiaritetsprincipen i första hand skall gälla, vilket innebäratt det som kan utföras bäst på nivå också skall utföras där.Det är viktigt att inse att stora samordningsvinster finns att uppnå mellande olika tillsynsområdena. Vidare är lokal kännedom och samarbete medandra lokala myndigheter i regel det effektivaste sättet att lösa problem.Vidare bör tillräckliga resurser för tillsynen anslås. Det är ocksåviktigt att länsstyrelse och statliga myndigheter ges tillräckliga resurseroch bättre möjligheter till tillsynsvägledning. Hur behovsutredningar ochtillsynsplaner påverkat kvaliteten på tillsynen bör också granskas efterhand. Kommunerna bör enligt vår uppfattning ha fortsatt ansvar för tillsynenenligt miljö-, djurskydds- och livsmedelslagstiftningen. Detta bör gesregeringen till känna.26. Jämställdhetsperspektiv i jordbrukspolitiken, punkt 28 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att införa ett jämställdhetsperspektiv ijordbrukspolitiken. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ431 yrkande21.StällningstagandeErfarenheten genomförande av miljö- och landsbygdsprogrammetoch mål 1-programmet är att kvinnorna har en nyckelroll för de förändringaroch den utveckling som sker på landsbygden. Regeringens bedömning är ytterligare vill förstärka den rollen under de kommande fyra åren.Det är en uppfattning som delar. För att kunna förstärkaföretagande, såväl kvinnligt som manligt, kan förenkling vad exempelvisgäller F- skattsedel underlätta mycket. I genomsnitt tjänar kvinnor drygt80 % av vad män gör. En av förklaringarna till detta är att många kvinnorarbetar inom den offentliga sektorn, såsom inom vården, omsorgen och skolan.Vi vill att kvinnor skall ha fler arbetsgivare att välja mellan. Dettaskulle vara ett bra sätt för kvinnor att få upp sina löner. Att även pålandsbygden kunna välja mellan olika arbetsgivare inom exempelvis vård,skola och omsorg kan inte minst lönemässigt betyda mycket. Vidare är detviktigt både i ett jämställdhets- och ett landsbygdsperspektiv att manundviker att koppla samman makars försörjning. Ett exempel på detta ärreglerna för fåmansföretag som gör att make eller maka inte får del avarbetslöshetsersättning om den andra parten driver ett företag. Detta börges regeringen till känna.27. Stöd för trädgårdsodling, punkt 29 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett stöd för trädgårdsodling. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sk347 yrkande 4.StällningstagandeI det nationella programmet för landsbygdsutveckling för perioden 2000-2006har stödet till resurshållande konventionell odling tagits bort. I programmetfinns inte heller möjlighet för stöd vid övergång till ekologiskväxthusproduktion. Trädgårdsnäringens produktionsformer är arealintensiva ochproduktionen bedrivs på förhållandevis små brukningsarealer. Detta göratt ett arealstöd för miljöförbättrande åtgärder utgör en viktig stimulanstill förändring av produktionsmetodik och produktionsuppläggning. Ofta ärkostnaderna och riskerna särskilt vad gäller sjukdomsbekämpning i intensivakulturer stora och företagen väljer av trygghet att bibehålla en konventionellmetodik i stället för att pröva ny. För växthusodlingens del bedrivs en alltför begränsad, av samhället stödd forsknings- ochutvecklingsverksamhetför att ge vägledning för företag som önskar utveckla produktionen efterekologiska principer. De växthusföretag som väljer att ställa om produktioneni denna riktning påtar sig därmed ett stort eget arbete och en stor egenkostnad. De erfarenheter som genereras blir därmed till vägledning förandra företag vilka inte behöver möta samma kostnader och risker. Ettstöd får därmed en stor betydelse för att minska riskerna i företagen menutgör också en berättigad ersättning för det forsknings- och utvecklingsarbetesom borde varit ett generellt åtagande från samhällets sida. Vi föreslåratt inom miljöstöden i landsbygdsprogrammens ram inkluderas dels ettkonventionellt stöd för resurshållande trädgårdsodling, dels ett nationelltstöd för ekologisk växthusodling. Detta bör ges regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (m)(), () och ()anför:Trots att regeringen aviserat att skall tillställas skrivelseom den svenska implementeringen av EU:s nya jordbrukspolitik vill vi idetta sammanhang redogöra för de utgångspunkter en reformering bör ha.Målet för den moderata jordbrukspolitiken är en avreglering avlivsmedelsproduktionen i världen. En avreglering måste vara ömsesidig ochomfattasamtliga aktörer på världsmarknaden.Sverige har här en viktig roll i att vara pådrivande för att EU i WTOskall agera på ett konstruktivt sätt för att minska jordbruksstöden. Enavreglering får inte innebära att en form av stöd till näringsidkare bytsmot andra stöd. Från denna synpunkt är förändringen av jordbrukspolitikenolycklig.Enligt vår mening är det viktigt att politiken renodlas så att det finnsett medel eller en politik för varje mål. I synnerhet jordbrukspolitikenhar använts för att lösa produktionsmål, miljömål,landsbygdsutveckling och inkomstmål med samma medel och på en gång. Dettaär dömt att misslyckas. Vi vill se en renodling där jordbrukspolitikenlöser livsmedelsproduktionens problem, miljöpolitiken löser miljöproblemoch landsbygdsutveckling löser landsbygdens problem etc. Detta hindrarinte att generellt bättre företagsvillkor är till fördel för såvällandsbygdsföretag som andra företag.I den nu aktuella omläggningen av jordbrukspolitiken är det viktigt attproduktionsjordbruket får så bra villkor att det klarar konkurrensen påden gemensamma marknaden. Därför får inte omläggningen medföra alltförstor omfördelning i stöd mellan jordbrukare jämfört med dagens nivå.Det är också viktigt att den gemensamma jordbrukspolitiken förblir gemensam.Vi ser med oro på de tendenser till nationalisering av delar av politiken.Ett sådant förskräckande exempel är det s.k. nationella kuvertet därnationella regeringar kan manipulera delar av stöden efter eget tycke ochskön.Vi ser svensk livsmedelsproduktion som en viktig del av svenskt näringsliv.Det gäller såväl primärproduktionen som livsmedelsindustrin. De är därtillberoende av varandra. Om primärproduktionen viker leder det oundvikligentill att även livsmedelsindustrin kommer att minska. Det är därför viktigtatt omläggningen av jordbrukspolitiken bidrar till att produktionsjordbruketfår så bra villkor som möjligt. Även svensk politik har betydelse för attge produktionen så bra villkor som möjligt.2. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (fp)() och () anför:Det krävs omfattande reformer av dagens gemensamma europeiska jordbrukspolitikför att EU skall kunna bli en stark tillväxtregion och ekonomisk motorför utveckling och välfärd. Vi vill hänvisa till den särskildajordbruksförhandlingen som pågår avseende införlivandet av EU:s jordbrukspolitikför svenskt vidkommande. ställning avseende modell, areal,vall, djurersättningar, hävdkrav etc. kommer att finnas med i vår motionöver regeringens aviserade jordbruksskrivelse.Vår förhoppning är att det beslutade reformarbetet inom CAP blir kraftfullt.Nuvarande jordbrukspolitik är byråkratisk och djupt osolidarisk vad gällerskyddstullar och exportsubventioner. Detta får en snedvridande ochdestabiliserande effekt i världsekonomin och missgynnar inte minst tredjevärlden. Jordbrukaren bör som vilken annan företagare som helst gesmöjlighet och frihet att på likvärdiga villkor konkurrera med sina produkterpå en konkurrensutsatt marknad. Konsumenternas val skall vara avgörandeför jordbruksproduktionen.Folkpartiet anser vidare att regelsystemet måste förenklas. Jordbruketkräver tydlighet och långsiktighet vad gäller regelsystem. Kvoter,regleringar och omständlig administration underlättar inget företagande.Genom förenklingar vill vi också uppmuntra till kombinationsverksamheter.Folkpartiet anser att bönderna bör ersättas för sina insatser för ettöppet odlingslandskap och en varierad kulturmiljö.Folkpartiet är positivt till att EU kommer att satsa mer på miljö- ochlandsbygdsåtgärder. Resurser bör styras över till miljöinsatser för attslå vakt om den biologiska mångfalden. Jordbrukspolitiken bör på siktavregleras och förändras så att den tar större hänsyn till jordbruketsroll i det naturliga kretsloppet och dess konsekvenser för djur, miljöoch biologisk mångfald. Grön skatteväxling bör innebära att man tar bortskadliga skatter. I enlighet med principen förorenaren betalar anser viatt en skatt bör utgå från vilka föroreningar jorden släpper ifrånsig.3. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (kd)() anför:I det föreliggande betänkandet behandlas bl.a. frågor om den pågåendereformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Då många osäkerheterännu återstår om hur denna politik kommer att tillämpas i ochövriga medlemsländer väljer jag att inte reservera mig i enskilda frågori denna del. I detta särskilda yttrande presenteras därför Kristdemokraternassyn på den gemensamma jordbrukspolitiken och några synpunkter på tillämpningeni vårt land.Kristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till uthållig användning avåkermarken för livsmedelsproduktion med hög kvalitet, eller annan användningsom enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion, exempelvis energigrödor.En förutsättning för att jordbruket skall finnas kvar som basnäring ihela landet är att konkurrensvillkoren är desamma som omvärldens. Attbehålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsatt brukande ocksåi skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult i jordbrukspolitiken.Det är nu hög tid att förbättra bönders ekonomiska situation.Regeringen har länge indikerat att en uppgörelse skall genomföras medlantbrukarna angående reducering av dieselskatten. Detta löfte har svikitsgång på gång. kräver att denna skattesänkning genomförssnarast.I den fortsatta tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP)skall inta en mer jordbruksfrämjande inställning syftande tillbevarande av , fortsatta förutsättningar för livsmedelsproduktioni hela och förstärkandet av en god miljömässig livsmedelsproduktion.Givetvis skall de EU-finansierade och medfinansierade EU-ersättningarnaanvändas i större omfattning. En ökad satsning på exportfrämjande åtgärderär ytterligare ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen.CAP-reformen kommer att medföra lönsamhetseffekter och strukturellaförändringar. Konkurrens- och omvandlingstrycket på jordbruket kommer attöka. Det är angeläget att den svenska tillämpningen av CAP-reformen ärväl förankrad i och vägleds av att svensk produktion skall värnasoch utvecklas i hela landet. Förutsättningarna för det enskildajordbruksföretaget måste snabbt klarläggas med hänsyn tagen till hur andraEU-länder utformar sitt regelverk.Den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) har en stor betydelse för jordbruketi . Mer än hälften av utgifterna för den svenska jordbrukspolitikenfinansieras från EU-budgeten. Merparten av dagens EU-stöd avser obligatoriskaåtgärder såsom arealersättning, djurbidrag, intervention och exportbidrag.Dessutom tillkommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätternationell medfinansiering.EU:s jordbruksministrar beslutade om en grundläggandereform av CAP. Det centrala inslaget i reformen är att stödet tilljordbrukarna i huvudsak utbetalas som ett gårdsstöd frikopplat frånproduktionen.Frikopplingsgraden varierar mellan olika sektorer. Reformen träder ikraft , men de medlemsländer som så önskar har möjlighetatt skjuta fram genomförandet till 2007. Det nya systemet ger upphov tills.k. stödrätter där varje stödrätt är kopplad till ett hektar jordbruksmark.Jordbrukaren kan sälja dessa stödrätter med eller utan att mark medföljer.För att få del av det frikopplade stödet måste jordbrukarna uppfylla ettantal s.k. tvärvillkor (cross-compliance), vilka omfattar områdena miljö,folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurskydd samt garantera attjordbruksmarken kommer att skötas. Enskilda länder ges möjligheter att, inomvissa gränser, välja när och hur reformen skall genomföras. För såvälväxtsektorn som köttproduktion finns olika valmöjligheter för medlemsländernaatt utforma stödet. Det är viktigt att den följerutvecklingen i övriga EU-länder så att svenska bönder får likvärdiga villkormed andra europeiska bönder. Framför allt bör det råda likvärdigaproduktionsvillkor med viktiga konkurrentländer.Jordbruksreformen innebär vidare att direktstöden dras ned successivt ochatt pengarna används till miljö- och landsbygdsutveckling (s.k. modulering).Genom modulering skall miljö- och landsbygdsutvecklingens roll stärkas.Kristdemokraterna välkomnar det energigrödsstöd på /ha som införsi samband med reformen, liksom möjligheten för medlemsländerna att genationellt anläggningsstöd för energiskogsodling. Stödpriset på rishalveras, vilket är positivt för utvecklingsländerna och världshandeln.För att bevara framtidstron inom jordbruksnäringen är det viktigt att detfinns goda förutsättningar för nyföretagande inom jordbruksbranschen.CAP-reformens system med stödrätter kan innebära ett problem för nyetableringoch generationsskiften. Det är viktigt att i så fallskjuter till de medel som saknas från i första hand den nationella reserven.Det är nödvändigt att systemet utformas så att generationsskiften ifamiljejordbruk inte försvåras.Det är också hög tid att värdera de uppgifter som bonden utför utövertraditionell livsmedelsproduktion i form av energigrödor, skydd av natur,landskap och miljö samt landsbygdens utveckling m.m. Förutsättningar förnärhet mellan producent och konsument måste stärkas. Detta minskar bl.a.behovet av långväga transporter.För närvarande pågår arbetet inom med att utformaden svenska tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ettpolitiskt förankrat förslag, i form av en departementspromemoria (Ds 2004:9)är föremål för snabbremiss. Regeringen avser att återkomma till riksdageni samband med vårpropositionen med en skrivelse som beskriver de förslagsom man avser att genomföra.Jag har i olika sammanhang framfört kritik mot departementspromemoriansförslag på flera punkter.Förslaget innebär en för stor omfördelning från det s.k. produktionsjordbruket(framför allt mjölk, kött och spannmålsgårdar) till mer extensiv produktion.Om förslaget genomförs riskerar många jordbruksföretag som producerarlivsmedel att få stora ekonomiska svårigheter eller tvingas lägga ned.Regeringen bör inför den slutliga utformningen överväga att differentieravärdet på stödet till åkermarken respektive betesmarken samt om störreandel av stöden kan behållas på gårdsnivå när det gäller framför alltmjölk- och köttproduktion.De frikopplade stöden innebär att det svenska jordbrukets konkurrensutsättningblir än mer tydlig. som CAP-reformen genomförs i måsteockså sänkningen av produktionsskatterna som statsministern tidigare lovatgenomföras.De modulerade medel som överförs till miljö- och landsbygdsprogrammet fårinte i motsvarande grad urholkas genom att redan befintliga medel fråndessa anslag tas till administration hos . Ytterligaremedfinansiering bör också övervägas.Någon form av nationell reserv eller nationellt skyddsnät behövs för attkompensera de jordbruksföretag som råkar mest illa ut i samband medgenomförandet av reformen.Det s.k. nationella kuvertet bör inte införas då detta riskerar att bliytterligare ett verktyg för att försämra förutsättningarna förproduktionsjordbruket.Ytterligare konsekvensbeskrivningar, på gårdsnivå, bör genomföras innanreformen kommer på plats. En förnyad diskussion om införandetidpunktenbör därför föras med företrädare för de gröna näringarna.4. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken (v)() anför:Vänsterpartiet har framhållit problemen med EU:sgemensamma jordbrukspolitik CAP (Common agricultural policy) och är nupositivt till att ett beslut om en reform slutligen fattats.Vänsterpartiet ger i motion 2003/04:MJ374 en övergripande syn med inriktningpå de förändringar står inför i och med den nationella implementeringen.Vi har avstått från att reservera oss i betänkandet vad gäller den s.k.halvtidsöversynen eftersom frågan återkommer till utskottet. Utskottethar inhämtat information att regeringen avser att presenterasina överväganden i en skrivelse till .