bet · GR01UU9 · 2004-03-18 00:00:00 — Det är t.ex. inte möjligt attkritiskt granska maktmonopol, den centrala politiskaledningen, kinesisk överhöghet i och Xinjiang, återföreningen medTaiwan, händelserna eller kampanjen mot falungongrörelsen.Samtidigt tänjs gränserna för yttrandefriheten, bl.a. av aktiva journalisteroch genom Internetanvändning, även om myndigheternas kontroll av Internetoch åtgärder för att begränsa dess användning stärkts under senare år.Kina har ratificerat fem av de sex centrala konventionerna om mänskligarättigheter. uttalade ambition är att ratificera konventionen om demedborgerliga och politiska rättigheterna (ICCPR) utan omfattandereservationer, men för att göra detta krävs många ändringar av lagarna ochderas tillämpning.Utskottet ser dock mycket allvarligt på bristerna i respekten för demänskliga rättigheterna i . Utskottet har tidigare konstaterat attdödsstraffet är ett djupt inhumant straff, och har vid upprepadetillfällen tagit upp frågan om avskaffande av dödsstraffet med företrädareför den kinesiska regeringen, såväl inom ramen för de bilaterala relationernamed som genom EU. Frågan om dödsstraffets avskaffande är ettåterkommande tema i EU:s MR-dialog med Kina.Utskottet konstaterar att användandet av dödsstraffet är fortsatt omfattande.Den kinesiska regeringen offentliggör inte - trots påstötningar från bl.a. EU - det verkliga antalet avkunnade och verkställda dödsdomar. Antaletbrott som kan medföra dödsstraff uppgår till nära 70 och inbegriper ettstort antal ekonomiska brott samt narkotikabrott. Amnesty rapporterar om1 060 kända fall av verkställda dödsdomar , att jämföras med 2468 kända avrättningar för . Amnestys siffror är baserade påuppgifter i kinesisk press, dvs. Det verkliga antaletavkunnade och verkställda dödsdomar är med stor sannolikhet betydligthögre. Uppvisning av dödsdömda efter rättegång på idrottsarenor och torginför stora folkskaror förekommer. Avrättning får enligt lagen utförasgenom arkebusering, giftinjektion eller andra metoder. I provinsen man även infört mobila avrättningskammare. Amnesty uttrycker oro överatt detta system kan komma att öka antalet genomförda avrättningarytterligare.Ett ytterligare krav som ställt på är en ökad transparensbeträffande det kinesiska innehavet av kärnvapen och kärnvapenmaterial.Kina och de övriga kärnvapenstaterna har gjort ett politiskt åtagandeavseende ökad transparens i kärnvapeninnehavet.Utskottet menar att kärnvapen och kärnenergi inte enbart är en bilateralangelägenhet mellan och . Det är en angelägenhet för heladet internationella samfundet. arbetar på flera sätt för attNordkorea skall förbli part till icke-spridningsavtalet (NPT) samt återupptasitt samarbete med internationella atomenergiorganet . Utskottet harvidare inhämtat att EU kommer att vara berett att, vid ett lämpligttillfälle, åta sig en mer aktiv roll för att påverka och försökafå landet att ta intryck av omvärldens kritik och agera på ett konstruktivtsätt.Utskottet har inhämtat att det kinesiska inre kabinettet ()har deklarerat att om myndigheter skjuter upp förhandlingarom återförening tvingas den kinesiska ledningen vidtaalla tänkbara åtgärder inklusive bruk av maktmedel. Utskottet tar avståndfrån militära hot som påtryckningsmedel och har tidigare konstaterat attden starkt reagerat mot attFolkrepubliken använt militära hot som påtryckningsmedel. Sverigesinställning är att framtida status är en fråga som måste lösas påfredlig väg av de berörda parterna.Utskottet understryker att det är en i svensk utrikespolitikatt överallt stödja utveckling mot demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna. Den utveckling som skett i mot demokrati är av storbetydelse. Utskottet ser positivt på det utveckling iTaiwan och på att landet nu är en demokrati. exempel visar attdemokrati väl kan utvecklas i ett kinesiskt samhälle och kan stå somdemokratisk förebild för hela regionen liksom dess möjligheter att positivtpåverka utvecklingen i konstaterar att de senaste valen i genomfördes utanuttalanden från eller försök från att påverka utgången, vilkettidigare skett under t.ex. presidentvalet . Inte heller har hotupprepats i kinesisk press med anledning av valutgången. Från svensk sidauppmuntras båda parter att utveckla kontakterna och möjligheten tillpolitisk dialog på hög nivå. och inträde i WTO kan också sessom ett viktigt steg i utvecklingen av relationerna och vara av värde fören fredlig lösning av Taiwanfrågan. eftersträvar ett utbyggtkontaktnät med och uppmuntrar kontakter både av politisk, ekonomisk,akademisk och kulturell karaktär mellan länderna.Utskottet anser att inträde i , ,2001 innebär att måste genomföra omfattande förändringar genom attt.ex. publicera nya handelsrelaterade lagar och förordningar, vilket ökartransparensen och förhoppningsvis även påverkar andra områden inomrättssystemet.Utskottet ser det som angeläget att omvärlden verkar för att Kinainkorporerar internationella normer och som ansvarstagande part engageras idet globala arbetet för fred och säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter,demokrati och frihandel. En uppriktig politisk dialog med är ettviktigt medel att främja denna integrering.Offentlig opposition mot bemöts repressivt och lederinte sällan till långa fängelsestraff. Myndigheterna söker även begränsarörelser utan allmänpolitiska mål som organiserar sig utanför kommunistpartietsramar, t.ex. lokala arbetargrupper, religiösa grupper eller meditationsgrupper.Mötes-, religions- och föreningsfriheterna är starkt beskurna i helalandet, vilket t.ex. drabbar anhängare av falungongrörelsen och underjordiskakyrkor, demokrati- och arbetaraktivister m.fl. Religionsutövningen i bl.a. och Xinjiang kontrolleras noga av myndigheterna och begränsas aven rad förordningar och förbud.FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter undertecknade 2000 ettMemorandum of Understanding om samarbete med . Detta har följts avflera Kinabesök av högkommissarien samt av ett samarbetsprogram inriktatpå seminarier om MR-frågor. Högkommissarien uttryckte vid sitt besök iKina tillfredsställelse vad gäller samarbetet. Flera avFN:s specialrapportörer har uttryckt önskemål om att besöka . Tilldessa hör tortyrrapportören, den särskilde rapportören för summariska,utomrättsliga och godtyckliga avrättningar, rapportören för yttrandefrihetsamt rapportören för religionsfrihet. mot tortyr uttryckte2000 oro över fortsatta uppgifter om allvarlig tortyr, särskilt mottibetaner och andra nationella minoriteter. Kommittén rekommenderade bl.a.att skulle införa en definition av tortyr i sin lagstiftning somöverensstämmer med internationella normer. Amnesty har uttryckt oro föratt förekomsten av tortyr ökar till följd av trycket att producera snabbaresultat under kampanjer mot brottslighet.Utskottet konstaterar att den kinesiska författningen garanterar allmänåsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- ochtrosfrihet. I verkligheten är alla dessa friheter inskränkta i varierandegrad och utifrån en skiftande blandning av praxis och förankring i lagen.I 2003 års undersökning av Reporters sans Frontières (reportrar utangränser) hamnar på sjätte plats från slutet när det gäller pressfriheteni världen.Utbrottet av SARS ledde, efter att myndigheterna inledningsvisförsökt begränsa informationen om sjukdomen, till en stark mobiliseringinom hälsosektorn för att bekämpa epidemin. Fram till sedanvar hiv/aids-frågan fortfarande ett tabubelagt ämne i kinesiska medier.Kunskapen om hiv/aids är mycket låg, vilket bidrar till att smittade oftastigmatiseras av sin omgivning. har dock öppenheten kringhiv/aids ökat, och regeringen erkänner att det finns nära en miljonsmittade.Utskottet har inhämtat att 1980 anslöt sig till kvinnokonventionen(CEDAW) och att kvinnors jämställdhet med män och rätt till lika lönfastslås i författningen. I UNDP:s jämställdhetsindex, GDI, hamnar på83:e plats av 144. 1998 räknade UNDP med att av alla kvinnor ingicki den förvärvsarbetande delen av befolkningen.Prenatal könsdiskriminering bottnar i vanföreställningen att män har etthögre värde än kvinnor. I vissa , främst i och ,är abort av flickfoster vanligt, och denna företeelse måste bekämpas därden förekommer. Utskottet menar att det mest effektiva sättet att bekämpaselektiva aborter är att i ett brett perspektiv arbeta för att motverkaföreställningen om att flickor och kvinnor är underordnade män. FN:skonvention för utrotandet av all diskriminering av kvinnor utgör det främstainstrumentet för att få upp frågan på FN:s agenda eftersom de länder somundertecknat konventionen har åtagit sig att bekämpa sådan diskriminering.Mot bakgrund av den traditionella preferensen för söner och de ökadeegenavgifterna har flickors och kvinnors tillgång till utbildning ochsjukvård försämrats, särskilt i fattiga familjer. Enligt folkräkningenfrån föds det nära 118 pojkar på 100 flickor (en normal proportionanses vara 105 pojkar på 100 flickor). En anledning till underskottet påflickor är att kvinnliga aborteras trots att ultraljud förkönsbestämning är förbjudet i lag. Det förekommer uppgifter om flickebarnsmord,men detta torde endast utgöra ett mycket litet skäl till underskottet.Det är inte olagligt att ha fler än ett barn i och de facto föds 1,6 barn per familj. Däremot finns regler som sätter olika typer avrestriktioner för antalet barn beroende på familjesituation, etnisk tillhörighetoch geografiskt hemvist, och överträdelser kan bestraffas med avgifter,t.ex. för sociala tjänster. Handel med kvinnor för äktenskap och prostitutionförekommer. Unga kvinnor, kvinnor som tillhör nationella minoriteter ocharbetssökande kvinnor på landsbygden utgör särskilt utsatta grupper.Utskottet konstaterar att tillträdde 1992 och harundertecknat de båda frivilliga protokollen avseende barnhandel,barnprostitution och barnpornografi respektive barn i väpnade konflikter. Handelmed barn förekommer, främst på landsbygden och i mindre tätorter, där detsociala trycket att skaffa manliga arvtagare är starkt sombristen på kvinnor kan vara påtaglig. Kinesisk lagstiftning förbjuderanställning av personer . I verkligheten är barnarbete ganskavanligt men kan överlag inte sägas ha några mer utpräglade drag av tvångeller exploatering.Utskottet har inhämtat att genom utvecklingssamarbetet biståransträngningarna att reformera det kinesiska rättsväsendet och bringa detmer i överensstämmelse med internationella normer. Därigenom läggs ocksåen grund för en demokratisk utveckling . De 56 officiellaminoriteterna utgör av hela befolkningen och återfinns främsti de sydvästra provinserna och i , Xinjiang och inre Mongoliet.Inflyttningen av etniska kineser, inte sällan uppmuntrad av de kinesiskamyndigheterna, till traditionella minoritetsområden har i vissa fall gjortde etniska grupperna till minoriteter i sina egna ursprungsområden. Ibåde och Xinjiang finns hos befolkningen ett motstånd mot denkinesiska överhögheten. Uttryck för detta motstånd - även fredliga - stämplasav myndigheterna ofta som "separatism", och behandlas som ett allvarligtbrott. Det förekommer att vanliga uttryck för kulturell eller religiösidentitet tolkas som uttryck för separatism, liksom att fredliga uttryckför önskemål om ökad autonomi likställs med separatism i bemärkelsenupprättandet av en stat separat från övriga . Utskottet ser allvarligtpå bristerna i respekten för de mänskliga rättigheterna i . Sverigeverkar för att situationen för de mänskliga rättigheterna i , inklusiveTibet där kränkningarna är särskilt allvarliga, skall uppmärksammas iinternationella sammanhang. Förutom att verka i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna och i andra FN-sammanhang bedriver endialog med , både enskilt och inom EU, och framhåller vikten av attKina respekterar den tibetanska befolkningens mänskliga rättigheter ochuppmanar att samarbeta med FN:s MR-organ.Utskottet har vidare inhämtat att i kontakter med kinesiskaregeringsföreträdare och ansvariga i har fört fram kravet på att GedhunChökyi skall beredas tillfälle att ta emot besök av utomståendeobservatörer. Detta krav har dock avvisats av den kinesiska sidan. Enligtvad utskottet erfarit kommer att fortsätta att föra fram dettakrav, vilket också framförs av EU i dialogen med om mänskligarättigheter. Förutsatt att en öppning skymtar vad avser dialog mellanFolkrepubliken ledning och den tibetanska exilregeringen och attmedlemsstaterna kan enas om en roll för FN skulle en sådan process ocksåkunna stöttas av FN.Sverige och EU måste verka för att användningen av dödsstraffet upphör,att rättsväsendet avpolitiseras, att tortyren upphör, att politiska fångarfriges och att förföljelsen av oppositionella samt religiösa personerupphör. måste ta avstånd från tvångsaborter och barnamord ochverka för att flickor uppvärderas. Utplåningen av tusentals flickebarnmåste stoppas. De mänskliga rättigheterna är universella och måsterespekteras universellt, också i . Att framhäva dettamåste vara en hörnsten i svensk utrikespolitik.Folkrepubliken har dödsstraff för mer än 60 olika brott. EnligtAmnesty har landet dödsstraff förutom för våldsbrott även för mutbrott ochskattefusk. Till och med bensinstöld har lett till dödsstraff och resulterati avrättning. Dessutom genomför landet offentliga massavrättningar, ochmänniskor har fått dödsdomar tilldelade offentligt på stora idrottsarenor.Mellan 1990 och 1998 registrerade Amnesty 25 400 dödsdomar och mer än 16500 verkställda avrättningar i . Den verkliga siffranär sannolikt än högre, eftersom det saknas officiell statistik. FolkrepublikenKina avrättar fler människor än världens övriga länder tillsammans. Pånågra månader avrättade fler människor än övrigavärlden sammantaget gjorde under de tre senast föregående åren.Dödsstraffen utmäts efter rättegångar som med varje mått mätt måste ansessom summariska, politiserade och orättvisa. Möjligheterna att överklagaär starkt begränsade, eller icke existerande. En avrättads familj krävsefter avrättningen på betalning för kulan som använts för att döda dennärstående. Det förekommer politiskt styrda skenrättegångar. Att polisenanvänder tortyr och misshandel är vanligt.Eftersom män anses vara viktigare än kvinnor i har landets"ettbarnspolitik" lett till att blivande föräldrar aborterat flickfoster föratt de skall få en pojke som enda barn. har offentliggjort en vitbokom sin befolkningspolitik. gäller ettbarnsnormen, men tvångetskall betonas mindre och belöningarna mer. Respekten för "ettbarnspolitiken"skall höjas genom förbättrad ekonomisk trygghet i form av pensionsfonderoch andra former av bidrag.Det är naturligtvis bra att uppger att tvånget skall minskas, men igrunden handlar frågan om att respekt för människors lika värde måsteupprättas. Att hundratusentals, kanske miljoner flickor "försvinner" iKina är en oacceptabel konsekvens av "ettbarnspolitiken" och synen påmäns och kvinnors olika värde. Övergreppen i har inte väckt berättigadpolitisk uppmärksamhet i . Situationen är så allvarlig att denborde vara en dominerande fråga på den utrikespolitiska agendan. Densvenska regeringen måste reagera hårdare mot övergreppen mot mänskligafri- och rättigheter som sker i och mot användningenav dödsstraffet i synnerhet.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2003/04:U299yrkandena 1-5, 7, 8.14. , punkt 9 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U289yrkandena 1 och 3-5 och 2003/04:U343 yrkandena 1-6 och avslår motionerna2002/03:U204 yrkandena 3, 4 och 6, 2002/03:U205 yrkandena 3-6, 2002/03:U232,2002/03:U248 yrkandena 1-5, 2002/03:U279 yrkandena 1 och 2, 2002/03:U292,2002/03:U309, 2003/04:U14 yrkande 15, 2003/04:U252 yrkandena 1-4,2003/04:U255 yrkande 20, 2003/04:U275 yrkandena 2 och 3, 2003/04:U299 yrkandena1-5 och 7, 2003/04:U303 yrkandena 1-3, 2003/04:U304 och 2003/04:U338yrkandena 1, 2 och 4-8.StällningstagandeDen kommunistiska enpartiregimen i slår till med brutal hårdhetmot missnöjes- eller protestyttringar i . De fortsatta övergreppenoch den omfattande förföljelsen av falungongrörelsen är ett tecken på attregimen inte kan tolerera något uttryck som den inte har full kontrollöver. Regimen i utövar ytterst sträng kontroll och förtryck avursprungsfolken i de båda av kontrollerade icke-kinesiska provinsernaTibet och Xinjiang, där s.k. Han-kineser (majoritetsfolk) numeraefter omfattande invandring också utgör majoritet.Det folkliga missnöjet med de negativa konsekvenserna av den snabbaekonomiska utvecklingen och den därav följande urbaniseringen och de socialaproblemen är baksidan av det "ekonomiska undret" i . Tillsammans medpolitiska och kulturella missnöjesyttringar kan det blomma ut i stor internpolitisk oro. Det förklarar den känslighet med vilken dagens kinesiskaledare slår till mot varje okontrollerad folklig opinionsyttring. Trotsotaliga centralt lanserade kampanjer mot politisk och ekonomisk korruption,ofta ackompanjerade av drakoniskt utmätta straff, tycks inte vare sigvilja eller förmåga finnas att på allvar ta itu med den utbredda korruptionsom sträcker sig ända till de högsta ledarna och deras närmaste. Sammantagetutgör detta grunden för den alltmer försvagade auktoritet och legitimitetsom den politiska ledningen i förfogar över.Dagens är ett resultat av en ofta dramatisk historisk expansion undervilken stora områden med icke-kinesisk befolkning införlivats underBeijings kontroll. I officiell kinesisk ideologi - kommunistisk såväl somnationalistisk - är det en nationell plikt att slå vakt om varje tum avdet som därmed uppnåtts. Det är i det perspektivet man skall se denkollektiva förödmjukelse som kineser upplevde och fortfarande uppleversig ha utstått under omvärldens agerande i under de två senasteårhundradena. Det är inte minst i det perspektivet man skall se denfullständigt kompromisslösa synen på Taiwanfrågan, som onekligen har ettmycket starkt folkligt stöd - ett resultat av generationer av nationalistiskindoktrinering. I framför allt två av de historiskt erövrade områdena medegen icke-kinesisk ursprungsbefolkning med en helt egen inhemsk religioneller islam - och Xinjiang i västra - reses krav på självbestämmande.I fullbordas den kinesiska ockupationen effektivt med hjälp avmassinflyttning, militär kontroll och förtryck samt massiva investeringarsom skall knyta till resten av den kinesiska ekonomin och infrastrukturen.Det finns ingen anledning att förvänta sig en lösning av Tibetfrågan, ominte ledarna i är beredda att gå till mötes i hanskrav på långtgående autonomi för Tibet.Xinjiang är av stor strategisk och ekonomisk betydelse för . finns största olje- och gasreserver. söker utländsktkapital för att bygga erforderliga pipeliner. I Xinjiang produceras entredjedel av bomull. har de kinesiskamyndigheterna vid upprepade tillfällen slagit till mot oppositionella uigureri Xinjiang. Dödsdomar och långvariga fängelsestraff utdöms efter oftaytterst summariska rättgångar mot s k terrorister.Beijing bör uppmuntras att ge och Xinjiang långtgående självbestämmande,upprätthålla respekt för mänskliga rättigheter samt skapa förutsättningaratt vårda och utveckla kulturella och religiösa särdrag utan att riskerahot eller förföljelser.All kinesisk maktpolitik mot måste fördömas klart och entydigt.Oavsett om vunnit internationellt erkännande är det i strid medfolkrätt och ett hot mot den internationella säkerheten i FN-stadgansmening. Varje antydan om att kan komma att använda väpnat våldeller utpressning för att uppnå sina mål gentemot måste avvisas.Medborgarna i avgör själva om de vill bli en del av Folkrepublikeneller fortsätta leva sitt eget liv. och EU måste göra detta heltentydigt klart gentemot den kinesiska statsledningen. bör på olikasätt utveckla sina förbindelser med och t.ex. inte vägra att utfärdabesöksvisum för taiwanesiska medborgare i ledande ställning.Sverige motsätter sig ett eventuellt upphävande av vapenembargot mot Kinai ljuset av fortsatta brott mot mänskliga rättigheter i samt Kinaspolitik gentemot Taiwan.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2002/03:U289yrkandena 1 och 3-5 samt motion 2003/04:U343 yrkandena 1-6.15. Situationen i , punkt 10 (m, kd)av i (m), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U14yrkande 16.StällningstagandeI är det numera bara som inte har en folkvald regering.Åtskilliga demokratier är dock bräckliga, och respekten för mänskligarättigheter är inte tillfredsställande i många av länderna.Kuba har åter drabbats av kraftig repression med avrättningar ochfängslande av oliktänkande. EU bör vara tydligt i sin kritik av de brottmot mänskliga rättigheter som begås av den kommunistiska regimen. Samtidigtbör omvärldens handel och turism med fortgå. Erfarenheterna är attsanktionerna har gynnat regimen som hänvisar till en hotfull omvärld föratt söka legitimitet för det inhemska förtrycket.Utskottet konstaterar att de oppositionella rörelserna i har växtbetydligt , men det faktum att de arbetar under ständigbevakning och stort tryck från myndigheterna resulterar i att de uppnårbegränsad politisk räckvidd. Oppositionens genomslagskraft har ökat undersenare år, inte minst genom det s.k. . Projektets undertecknarevill lagstifta om en folkomröstning om demokratiska reformer, och drygt25 000 kubaner står med sin namnteckning bakom krav.Under 2003 rapporterades det om en rad övergrepp mot Varelaprojektetsaktivister. Utskottet framhåller att det inte finns något oberoenderättsväsende, och det råder inte yttrandefrihet, tryckfrihet ellerföreningsfrihet. Människorättsläget har kraftigt försämrats . 75 oliktänkande - journalister, , politiker - tilllånga fängelsestraff för brott mot statens säkerhet och samröre med politiska fångar ökade markant och uppgår enligt inhemska bedömarenu till mellan 300 och 400 personer.Utskottet kan vidare konstatera att för de mänskligarättigheterna i (MRK) har antagit en resolution i vilkenMR-situationen i anges som mycket bristfällig. har av ålagts att vidta åtgärder för att möjliggöra ett besök i landetav högkommissariens personliga representant. har emellertid kritiseratMR-resolutionen och motsatt sig ett besök. Vidare framhåller utskottetatt mot tortyr 1997 underströk vikten av att kriminaliseradetortyr. Kommittén betonade även att landet borde etablera en procedur föratt behandla enskilda anmälningar om tortyr. tillåter inte InternationellaRöda Korset (ICRC) eller andra oberoende organ att besöka fängelser. Ingenoffentlig statistik återfinns över situationen i landets anstalter elleröver antalet fångar. Enligt tillgängliga källor är en anmärkningsvärt högandel av befolkningen frihetsberövad i jämförelse med andra länder.Utskottet har inhämtat att den kubanska strafflagen föreskriver att domstolarnakan utdöma dödsstraff vid en rad olika brott. Enligt strafflagen kandödsstraff inte utdömas till personer eller till gravida.Dödsstraff överklagas automatiskt och måste fastställas av Högsta domstolenoch statsrådet.Utskottet menar att omfattande kränkningar av den personliga frihetenäger rum. Den kubanska konstitutionen garanterar grundläggande fri- ochrättigheter, men artikel 62 stipulerar att dessa inte kan utövas om degår emot den socialistiska staten och dess mål. Oliktänkande trakasserasoch motarbetas på olika sätt, bl.a. genom orimligt långa politiskt motiveradefängelsestraff, tillfälliga frihetsberövanden, hemfridsbrott, avskedanden,vräkningar och förtal.Utskottet framhåller att det inte finns någon yttrandefrihet i . Allamassmedier ägs och kontrolleras av staten. Radio, TV och tidningar sökermobilisera stöd för regimen och sprider dess budskap.