bet · GR01SOU9 · 2004-04-20 00:00:00 — Motionen bör enligt utskottets meningavslås.De viktigaste besluten som rör barn och ungdomar fattas pålokal nivå. Möjligheten att förverkligabarnkonventionen i är därför i hög gradberoende av kommuners och landstings arbete för attleva upp till konventionens krav. Utskottet delarregeringens bedömning att spelar ennyckelroll i arbetet med att driva på genomförandetoch bevaka efterlevnaden av konventionen på denlokala nivån, inte minst sedan myndighetens mandatförtydligades 2002. har ocksåtillförts ökade resurser. Som framgår av skrivelsenåterstår mycket att göra för att barnperspektivetskall bli en naturlig del av det lokalabeslutsfattandet och i de lokala verksamheterna.Utskottet välkomnar därför de regionala konferensersom kommer att anordna i syfte attuppmuntra till och sprida framgångsrika arbetssätt idet lokala barnkonventionsarbetet. Utskottetkonstaterar vidare med tillfredsställelse attregeringen har för avsikt att noga följa vilkaeffekter förtydligade mandat ochbefogenheter har för utvecklingen avbarnkonventionsarbetet i kommuner och landsting. Närdet särskilt gäller frågan om att tillämpabarnkonventionen i beslut inom kantilläggas att länsstyrelserna har i uppdrag att inomramen för sin sociala tillsynsverksamhet följa ochredovisa hur barnperspektivet fått genomslag inomsocialtjänsten. Mot bakgrund av vad som anförts fårmotionerna 2002/03:So399 (v) yrkande 3,2002/03:Ju361 (kd) yrkande 1, 2003/04:So13 (kd) yrkande 3, 2003/04:So417 (v) yrkande 2,2003/04:So535 (s) yrkandena 1 och 2, 2003/04:So603(s) samt 2003/04:Ju451 (kd) yrkande 1 i huvudsakanses tillgodosedda.I skrivelsen betonas att statens roll bör vara attstödja kommunerna i deras arbete och inte att idetalj reglera implementeringen. Utskottet delardenna uppfattning. Motion 2003/04:So12 (c) yrkande11 får enligt utskottets mening anses tillgodosedd.När det gäller frågan om kommunala eller regionalabarnombud instämmer utskottet i regeringens ochBarnombudsmannens konstaterande att inrättandet avlokala företrädare kan vara en bra lösning i enkommun eller ett landsting, medan andra kommuner ochlandsting kan ha ett större behov av en annanlösning. Utskottet delar således uppfattningen attdet bör vara en fråga för de kommunala ochlandstingskommunala huvudmännen huruvida lokalaföreträdare för barn och unga skall inrättas.Statens roll i utvecklingsarbetet bör, som framgårovan, i stället inriktas på olika stödinsatser förde lokala huvudmännen. Motion 2003/04:So368 (fp) och2003/04:So435 (s) avstyrks därmed.Utskottet delar uppfattningen i motionerna2002/03:So388 (s) och 2003/04:So613 (s) att kunskapom bör vara en obligatorisk del iutbildningar för alla yrkesgrupper som kommer ikontakt med barn. Utskottet kan konstatera attregeringen i universitetens och högskolornasregleringsbrev ställt krav pååterrapportering av lärosätenas insatser för attinförliva kunskap om i utbildningarsom i sammanhanget bedöms som betydelsefulla.Motionerna får därmed anses i huvudsaktillgodosedda.Att inta ett barnperspektiv, dvs. att förmå att sesaker ur barnets synvinkel, i alla de beslut ochandra åtgärder som rör barn är det grundläggandesyftet med . Vidare är en avhörnpelarna i denna konvention barns och ungas rätttill delaktighet och inflytande. I skrivelsenkonstateras att det återstår en del att göra bådenär det gäller det enskilda barnets rätt att blihört och respekterat och när det gäller denkollektiva rätten till inflytande. Utskottet delardärför regeringens uppfattning att det är viktigtatt följa utvecklingen inom detta område ochvälkomnar regeringens avsikt att med berörda parterdiskutera hur inflytande och delaktighet för barnoch unga i kommunernas verksamheter ochbeslutsfattande kan vidareutvecklas. Utskottet kanäven konstatera att i sinårsrapport , Älskar, älskar inte, föreslår attregeringen tillsätter en barnpolitisk maktutredning.Enligt utskottets mening får motion 2002/03:Sf380(kd) yrkande 2 anses i huvudsak tillgodosedd.Utvecklingsområdet forskning ochstatistik m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion ombarnstatistik med hänsyn till de satsningarsom görs på området samt till regeringensplaner på att utveckla denna statistik.Utskottet bör även avslå två motioner om ettbarnrättscentrum. Den ena får enligtutskottet anses tillgodosedd, medan den andrabör avslås i avvaktan på den kommandeförstudien om att inrätta ett kunskapscentrumför barnkonventionsrelaterade frågor.SkrivelsenRegeringen anför i skrivelsen att man i arbetet medatt genomföra och för attförbättra barns och ungas situation behöver kunskap.Det gäller både statistiska kunskaper som underlagför beslut på övergripande nivå och mer kvalitativakunskaper som underlag för arbete med enskilda barneller barn i grupp.Inom många områden finns det, menar regeringen,ett omfattande kunskapsmaterial om barn och unga,men det finns också områden med tydligakunskapsluckor. Det gäller t.ex. kunskaper omgränsöverskridande barnfrågor, exempelvis hurflickors och pojkars skolprestationer påverkas avsociala problem i hemmet eller hurfamiljesituationen påverkas av skolrelateradeproblem. Ett annat område där ytterligare kunskaperbehövs är hur familjerelaterade problem påverkarflickors och pojkars välbefinnande. Det gällerexempelvis våld i hemmet, begränsade ekonomiskaresurser i hushållet eller separationer mellanföräldrarna.Vidare finns ett behov av studier och kunskap somger en helhetsbild av barns och ungaslevnadsförhållanden och välfärd och hur dennautvecklas . När det gäller vuxna personerfinns en lång tradition av sådana studier, t.ex.Statistiska centralbyråns (SCB) årligaundersökningar av levnadsförhållanden () ochlevnadsnivåundersökningarna (LNU). haräven statistik om barn i åldrarna samlatsin (och Barn-LNU). harregeringen beslutat att anvisa 1,1 miljoner kronortill SCB för genomförande av . Regeringensavsikt är att SCB:s årliga undersökningar avlevnadsförhållanden även fortsättningsvis skallomfatta . Med varje ny skapas det förutsättningar för en tidsserie ombarns och ungas levnadsförhållanden. gesdet möjligheter att slå ihop fler årgångar i syfteatt få mer tillförlitliga studier om mindre gruppers(t.ex. barn till invandrade föräldrar och barn tillensamstående föräldrar som är i viss ålder)levnadsförhållanden.Som ett led i att ytterligare utvecklabarnstatistiken gav regeringen Statistiskacentralbyrån i uppdrag att undersöka möjligheternaatt bygga upp ett longitudinellt register avseendebarn. SCB lämnade en rapport tillregeringen som innehöll ett förslag till innehåll iett sådant register samt hur det skulle kunna byggasupp. En longitudinell ansats innebär att individerföljs , vilket ger information om hurförhållanden utvecklas för en och samma individ samtmöjligheter att studera dessa mot bakgrund avtidigare livserfarenheter. Det longitudinellaregistret skulle vara avsett att användas somunderlag för statistik och forskning.I en till regeringen avlämnad rapportföreslår SCB en utbyggnad av SCB:s årliga statistikom barn och deras familjer med mått på barns hälsa.Målsättningen med statistiken skulle vara enregelbunden presentation av enkla hälsomått motsocial bakgrund avsedda att ge en översiktlig bildav hälsoutvecklingen bland barn. I skrivelsen nämnsvidare att det vid epidemiologiskacentrum (EpC) pågår ett arbete för att utveckla enmodell för att återkommande kunna mäta barns ochungas psykiska hälsa.Behovet av att samla och sprida kunskap ombarnkonventionen och barnets rättigheter haruppmärksammats från flera håll. Regeringen delaruppfattningen att det behövs någon form av instituteller centrumbildning som har en samlad bild avbarnkonventionsrelaterade frågor, kunskap omhögskoleutbildningar, forskningsprojekt ochforskningsresultat, och som även kan förmedlafortbildning och kompetensutveckling tillbeslutsfattare och anställda inom kommuner, lands-ting, statliga myndigheter m.fl. Ett sådant centrumskulle också kunna utgöra ett forum förerfarenhetsutbyte mellan t.ex. kommuner. Regeringenavser därför att göra en förstudie av möjligheternaoch intresset att inrätta ett förbarnkonventionsrelaterade frågor.Regeringen anför att kunskaperoch erfarenheter är av stor betydelse i dettasammanhang och att roll vid ettsådant centrum är en fråga som behöver ägnassärskild uppmärksamhet. Vidare bör centrumet ha enkoppling till och samverka med de olika juridiskainstitutionerna och andra institutioner som arbetarmed barnkonventionsanknutna frågor, såsom t.ex.Unicefs forskningsinstitut i . Regeringenbetonar dock att ett sådant skissat centrum inteskall ha inriktningen på frågeställningar kring barni utsatta situationer och att det inte heller ärfråga om att skapa en ny myndighet.MotionerI motion 2003/04:So12 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om statistik om barnsoch ungdomars hälsotillstånd (yrkande 3). För att fåen bättre bild av ungdomars psykiska och fysiskahälsotillstånd anser motionärerna attskolhälsovården bör kunna användas som resurs.Skolhälsovårdens verksamhet och insatser börrapporteras och läggas till grund förstatistikserier avseende barns och ungdomarshälsotillstånd. I motionen begärs även etttillkännagivande om att det i skrivelsen föreslagnanationella kompetenscentret bör få i uppdrag attundersöka och sprida kunskap om framgångsrikfamilje- och föräldrastödsverksamhet, särskilt medavseende på ensamstående föräldrar (yrkande 4).Motionärerna anför att ingen faktor är av störrebetydelse för barns och ungdomars uppväxt,livskvalitet och framtidsutsikter än föräldrarnasinsikt om och förmåga att ta sitt ansvar somföräldrar. Den kommunala familjerådgivningen,föräldragrupper och andra former av föräldrastöd kanspela en viktig roll för att ge föräldrar möjlighetatt utbyta erfarenheter, och i förlängningen kankvaliteten i föräldraskapet öka.I motion 2003/04:So457 av () begärsett tillkännagivande om etablering och finansieringav ett nationellt barnrättscenter. Regeringen bör fåi uppdrag att lägga fram förslag om hur finansieringoch etablering av verksamheten inom centret kan ske.Centret föreslås arbeta med kompetens- ochmetodutveckling rörande barns rättigheter,och barns livsvillkor i allmänhet.AktuelltBarnombudsmannen skall enligt 3 § 3 lagen (1993:335)om samla kunskap och sammanställastatistik om barns och ungas levnadsvillkor. Sedan1995 sammanställer statistik isamarbete med . Statistikenpresenteras i den gemensamma publikationen Upp till18. Den finns i tre utgåvor - 1995, 1998och 2001. Nästa utgåva i serien kommer att ges utunder . Statistiken omfattar bl.a. barnomsorgoch skola, hälsa och livsstilar, sjukdomar ochskador samt barn som far illa.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens åsikt att kunskap ombarns situation är av avgörande betydelse i arbetetmed att förverkliga i Sverigeoch ser därför mycket positivt på regeringens avsiktatt utveckla barnstatistiken. Statistik om barnshälsa är ett prioriterat område. Statistiskacentralbyrån lämnade förslag till utbyggnadav SCB:s årliga statistik om barn och deras familjernär det gäller barns hälsa. Av rapporten framgår attplaner finns på att dataregistrera bl.a.skolhälsovårdens journaler, vilket skulle öppnamöjligheter för ny statistik. Motion 2003/04:So12(c) yrkande 3 får med hänsyn härtill och motbakgrund av de satsningar som i övrigt görs påstatistikområdet anses i huvudsak tillgodosedd.Utskottet välkomnar den i skrivelsen aviseradeförstudien när det gäller möjligheterna ochintresset att inrätta ett förbarnkonventionsrelaterade frågor. Liksom regeringenanser utskottet att man särskilt bör uppmärksammaBarnombudsmannens roll vid ett sådant centrum.Motion 2003/04:So12 (c) yrkande 4 bör avslås iavvaktan på resultatet av förstudien, medan motion2003/04:So457 (s) får anses tillgodosedd.Regeringens skrivelseUtskottet anser inte att skrivelsen bör föranledanågon åtgärd från sida.Övriga motioner om barnfrågorBarn och deras familjerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omfamiljerådgivning, föräldrautbildning, stöd iföräldraskapet och familjecentraler.Utskottet anser att resultatet av pågåendearbete inom , samt kommuner och landstingbör avvaktas. bör vidare avslåmotioner om stöd till ensamstående föräldrarsamt om forskning kring separationer.Jämför reservationerna 13 (kd), 14 (m, fp,c), 15 (mp), 16 (kd), 17 (kd) och 18 (kd).MotionerTio motioner berör familjerådgivning, föräldrastödm.m.I motion 2003/04:Sf404 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att stärkafamiljerådgivningen (yrkande 8). Enligt motionärernafinns många goda uppslag i Föräldrastödsutredningensbetänkande SOU 1997:161.Även i motion 2002/03:L316 av . (kd) begärs ett tillkännagivande om behovet avatt förstärka familjerådgivningen (yrkande 4).I motion 2003/04:A371 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om familjerådgivning ochföräldrautbildning (yrkande 23). Motionärerna villha en väl utbyggd och kostnadsfri familjerådgivningsom även bör ha resurser att erbjudarådgivningssamtal i förebyggande syfte, inte bara ikrissituationer. I motionen begärs även etttillkännagivande om att regeringen bör initieraförsöksverksamhet med stödprogram för pappor(yrkande 27). Stödprogrammet skulle hjälpa papporatt bibehålla kontakten med sina barn efter enskilsmässa och skulle kunna organiseras viafamiljecentrum eller socialtjänsten.I motion 2002/03:A242 av m.fl.(kd) (yrkande 30 och yrkande 32) begärs identiskatillkännagivanden.I motion 2002/03:Sf380 av m.fl. (kd)yrkas att begär att regeringen lägger framförslag om åtgärder för ett utvecklat stöd iföräldraskapet (yrkande 7). I denna motion begärsäven ett tillkännagivande om familjerådgivning,föräldrautbildning och familjecentraler (yrkande 9).Motionärerna framhåller vikten av kompetent ochkostnadsfri familjerådgivning och anser att par somskall gifta sig eller flytta ihop bör erbjudasföräldrautbildning. Familjecentralerna organiserasutifrån lokala förutsättningar och behov och utgör,enligt motionärerna, en viktig förebyggande ochstödjande verksamhet i kommunen.Även i motion 2003/04:So239 av () begärs ett tillkännagivande om att stimulerauppbyggnaden av familjecentraler. Enligt motionärenbör staten avsätta medel för att uppmuntra kommunersoch landstings samverkan med familjecentraler.I motion 2003/04:So499 av och () begärs ett tillkännagivande om attanta ett handlingsprogram för hur familjen skallstödjas i (yrkande 1). Motionärerna hänvisartill ett program som den brittiska labourregeringenhar formulerat och som bl.a. innebär att allafamiljer skall ha tillgång till familjerådgivning,att äktenskapen skall stärkas och att allvarligafamiljeproblem skall hanteras på ett effektivt sätt.Ett identiskt yrkande återfinns i motion2002/03:So453 av () (yrkande 1).I motion 2003/04:So500 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om en strategi för attstödja kommunerna med kompetens kringföräldragruppskonceptet (yrkande 8). Föräldragrupperhar i flera fall visat sig ha positiva effekter påkunskapsnivån, de sociala nätverken runtföräldraskapet, familjesammanhållningen och inteminst pappornas delaktighet i föräldraskapet.I motion 2003/04:Ju349 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om barnens rätt till entrygg uppväxt (yrkande 2). Motionärerna anför attfamiljepolitiken skall underlätta föräldrarollen.Samhället måste ha förtroende för familjen samtidigtsom det skall finnas ett stöd till dem vid olikaskeenden och kriser.I motion 2002/03:So514 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om vikten avföräldra- och pappautbildningar (yrkande 7). I syfteatt förebygga kriser och separationer börkommunerna, MVC, BVC eller andra anordnaföräldrautbildningar och framför alltpappautbildningar för att bättre förbereda deblivande föräldrarna på barnets ankomst och deförändringar som ett barn innebär.Två motioner berör andra frågor om stöd tillföräldrar.I motion 2003/04:Sf400 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om nätverksstöd förensamstående föräldrar (yrkande 1). Motionärernaanser att samhället bör kunna erbjuda nätverksstödgenom en stödperson eller stödfamilj. Jourhavandedagmamma/dagpappa eller barnvakt eller någon form avnätverksgrupper i bostadsområdet är förslag påtänkbara lösningar.Ett identiskt yrkande återfinns i motion2002/03:Sf379 av m.fl. (kd) (yrkande1).Två motioner rör forskning kring separationer.I motion 2003/04:So286 av Skånberg (kd) begärsett tillkännagivande om att tillsätta en utredningom forskningen kring separationer. Utredningen börsammanställa aktuella forskningsrön omseparationernas stora mänskliga och ekonomiskakostnader samt utvärdera metoder och insatser föratt minska antalet separationer.Ett identiskt yrkande återfinns i motion2002/03:So249 av Skånberg (kd).Tidigare behandling och pågående arbeteI betänkande 2001/02:SoU23 Barnpolitiken - arbetetmed strategin för att förverkliga FN:s konvention ombarnets rättigheter behandlades motionsyrkanden omfamiljerådgivning och stöd till föräldrar, liksom omforskning kring separationer. Utskottet delademotionärernas uppfattning att familjen och familjensförhållanden är av grundläggande betydelse förbarnens välfärd samt att det därför är mycketangeläget att ge barn goda uppväxtvillkor ochföräldrar stöd i deras fostrarroll. Utskottetbetonade även vikten av att det inom mödra- ochbarnhälsovården finns utrymme för ett förebyggandearbete, för kunskapsöverföring och nätverksbyggesamt för ett riktat stöd till de föräldrar sombehöver extra tid, omtanke och råd. Mot bakgrund avpågående arbete inom bl.a. Statens folkhälsoinstitutavstyrktes samtliga yrkanden (s. 26; res. m, kd).I proposition 2002/03:53 Stärkt skydd för barn iutsatta situationer m.m. nämner regeringen bl.a. deallt vanligare familjecentralerna som ett gottexempel på samverkan mellan mödra- ochbarnavårdscentraler, socialtjänst, öppen förskolaoch andra intressenter. Enligt propositionen harStatens folkhälsoinstitut utvärderat verksamheternamed familjecentraler (Familjecentraler, 14/2000) ochfunnit att modellen är framgångsrik såväl ur ettbrukarperspektiv som ur ett samverkansperspektiv. Idet av godkända betänkandet 2002/03:SoU15Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m.anförde utskottet att det delar regeringensuppfattning att familjecentralerna är en angelägenverksamhet men att det utgår från att kommuner ochlandsting fortsätter att utveckla denna form avsamverkan även utan något initiativ från riksdagenssida. Motionsyrkanden om familjecentraler avstyrktes(s 35; res. kd).Statens folkhälsoinstitut påbörjade , påuppdrag av regeringen, en utredning av hur stödettill föräldrar i kan förbättras. I uppdragetingår bl.a. att belysa hur olika slags föräldrastödoch föräldrautbildning påverkar barnens situation ifamiljen. Arbetet har i första hand inriktats på attidentifiera praktiskt användbara metoder som ivetenskapligt utformade studier visat sig minskabarns och ungdomars psykiska ohälsa.Sedan familjerådgivningen kommunaliserades år 1995har offentlig statistik saknats om hur den bedrivs.På regeringens uppdrag inledde år2002 ett arbete med att redovisa uppgifter omkommunernas familjerådgivning. Socialstyrelsenfortsätter nu att bygga upp en organisation kringinsamling, bearbetning, publicering och spridning avden nya familjerådgivningsstatistiken. Arbetetutförs i samråd med landets kommuner ochfamiljerådgivningsbyråer.Genom regleringsbrevet för fickSocialstyrelsen i uppdrag att redovisa hurkommunernas skyldighet att tillhandahållafamiljerådgivning fullföljs sedanfamiljerådgivningen blev ett kommunalt ansvar den 1januari 1995 såväl vad gäller samtal som utåtriktadverksamhet. Uppdraget skall redovisas senast den 31oktober 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att familjen ochfamiljens förhållanden är av grundläggande betydelseför barnens välfärd. Såsom anförts ovan är detföräldrarna som har huvudansvaret för barnets vårdoch fostran, medan samhällets uppgift är att stödjaoch komplettera föräldrarna så att godauppväxtvillkor kan garanteras alla barn.Enligt 5 kap. 3 § andra stycket socialtjänstlagen(2001:453) skall kommunen sörja för attfamiljerådgivning genom kommunens försorg ellerannars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kanerbjudas dem som begär det. Utskottet vidhåller attdet är önskvärt att kommunerna inom rimlig tid kanerbjuda familjerådgivning till dem som så önskar.Utskottet ser därför positivt på Socialstyrelsensoch kommunernas fortsatta arbete inom detta område.Resultatet härav bör enligt utskottets meningavvaktas. Med det anförda avstyrks motionerna2002/03:So453 (kd) yrkande 1, 2002/03:L316 (kd)yrkande 4, 2002/03:Sf380 (kd) yrkande 9 (delvis),2002/03:A242 (kd) yrkande 30 (delvis), 2003/04:So499(kd) yrkande 1, 2003/04:Sf404 (kd) yrkande 8 samt2003/04:A371 (kd) yrkande 23 (delvis).När det gäller föräldrastödjande arbete villutskottet åter betona vikten av att det inom mödra-och barnhälsovården finns utrymme för förebyggandearbete, för kunskapsöverföring och nätverksbyggesamt för ett riktat stöd till de föräldrar sombehöver extra tid, omtanke och råd. kommer attslutredovisa sitt uppdrag att samla in, analyseraoch sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slagkan utformas på bästa sätt. I avvaktan på resultatetav pågående arbete bör det inte göras någottillkännagivande till regeringen. Utskottetavstyrker motionerna 2002/03:So514 (mp) yrkande 7,2002/03:Sf380 (kd) yrkande 7, 2002/03:A242 (kd)yrkandena 30 (delvis) och 32, 2003/04:So500 (c)yrkande 8, 2003/04:Ju349 (c) yrkande 2 samt2003/04:A371 (kd) yrkandena 23 (delvis) och 27.Utskottet vidhåller sin uppfattning attfamiljecentralerna är en angelägen verksamhet.Utskottet utgår dock från att kommuner och landstingfortsätter att utveckla denna form av samverkan ävenutan något initiativ från sida. Isammanhanget bör nämnas att det numera finnsmöjligheter för kommuner och landsting att inrättagemensamma nämnder, vilket underlättar olika formerav samverkan. Motionerna 2002/03:Sf380 (kd) yrkande9 (delvis) och 2003/04:So239 (kd) bör avslås.Huruvida nätverksstöd eller liknande verksamheterriktade till ensamstående föräldrar bör organiserasgenom samhällets försorg ankommer, enligt utskottet,på de enskilda kommunerna att avgöra. Utskottetavstyrker därmed motionerna 2002/03:Sf379 (kd)yrkande 1 och 2003/04:Sf400 (kd) yrkande 1.Utskottet anser sig inte heller nu kunna ställa sig bakomkravet att tillsätta en utredning om forskningenkring separationer. Motionerna 2002/03:So249 (kd)samt 2003/04:So286 (kd) avstyrks.Barns hälsaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå diverse motioner om barnsoch ungdomars hälsa, bl.a. om samarbetet medbarnhälsovården, psykisk ohälsa,självmordsprevention, självskadebeteende hosflickor, ungas läkemedelsmissbruk, barnspåverkan av stress samt fetaltalkoholsyndrom. Utskottet hänvisar tillpågående arbete samt till sin tidigareredovisade inställning i olika frågor.Jämför reservationerna 19 (m, fp, kd, c), 20(m, fp, kd, c), 21 (mp), 22 (fp, kd), 23 (fp,kd) och 24 (m, fp, kd).MotionerI motion 2002/03:So436 av och () begärs ett tillkännagivande omsamarbetet kring barnhälsovården i Sverige.Motionärerna anför att det är angeläget att olikahinder för samarbete kring barnens hälsa - t.ex.mellan barnavårdscentralerna och skolhälsovården -undanröjs för att säkerställa en god hälsovård förbarn.Ett flertal motioner rör barns psykiska hälsa m.m.I motion 2003/04:So10 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om elevvårdens och barn-och ungdomspsykiatrins betydelse för utsatta barnssituation (yrkande 2). Motionärerna ser allvarligtpå nedrustningen av elevvården och de långa köernatill barn- och ungdomspsykiatrin. I fortsättningenmåste dessa frågor ges större vikt i det arbete somsker i anslutning till barnkonventionen.I motion 2002/03:So507 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om attbasverksamheter som barnhälsovård, skola ochbarnomsorg utanför hemmet skall ha beredskap atttillsammans med föräldrar möta och hantera barns ochungdomars psykiska problem (yrkande 2).