bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — 2003/04:FiU1).När det gäller AP-fondernas placeringsregler, somtas upp i motion 2003/04:N403 (s), kan nämnas attriksdagen har tagit ställningtill motionsyrkanden om att AP-fonderna borde kunnaanvändas för näringspolitiska ändamål. Vid dessatillfällen har finansutskottet (senast i bet.2003/04:FiU6) avstyrkt yrkandena med motiveringenatt det är viktigt att AP-fondernas mål är såformulerade att tillgångarna förvaltas till störstamöjliga nytta för pensionssystemet samt attavkastningen långsiktigt maximeras i förhållandetill risken i placeringarna. Givet detta ansågfinansutskottet att det är naturligt att fondernainte har några närings- eller ekonomisk-politiskamål i sin verksamhet.Vinnova och inbjöd till tävlingenVINN NU. Bakgrunden till detta var att de bådamyndigheterna hade identifierat ett behov av ettstöd i den mycket tidiga fasen för att fåprojektägare och potentiella entreprenörer att ökamöjligheten att förverkliga sina idéer. Tävlingenupprepades , och en ny tävling ärplanerad . Ett tjugutal "tidigaföretagsprojekt" kommer vardera att få ibidrag. Totalt avsätter och således 6miljoner kronor för detta ändamål under år 2004.Nutek verkar även för att det skall finnas aktivaoch väl fungerande nätverk av s.k. affärsänglar överhela landet. En affärsängel är en person som harerfarenhet och kunskap i företagande, som har tidoch intresse av att delta i ett företags utvecklingsamt har ett visst rörelseutrymme i sin ekonomi föratt kunna investera i nya projekt. har ävenlämnat stöd till 18 organisationer för att startaregionala nätverk vars syfte bl.a. är rekrytering avaffärsänglar.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i den beskrivning av hur viktigt det är meden väl fungerande kapitalförsörjning som återfinns iflera av de här aktuella motionerna. villutskottet understryka att statens roll när detgäller att exempelvis tillhandahålla riskkapitalendast är komplementär. Det är i första hand denordinarie kapitalmarknaden som på affärsmässigagrunder skall svara för att företag i olikautvecklingsstadier kan erhålla nödvändigt kapital.Utskottet konstaterar emellertid att många privatakreditgivare under de senaste årens kärvakonjunkturläge har övergivit riskkapitalområdet.Detta har på ett plötsligt och för många potentiellanyföretagare och småföretag förödande sätt inneburitpåtagliga kapitalförsörjningsproblem.Enligt utskottets uppfattning har staten tagit ettbetydande ansvar för att stötta dessa företag närkonjunkturen har dalat. Utbudet av statligakreditmöjligheter via bl.a. och i det avseendet spelat en viktig roll. Samtidigtkonstaterar utskottet, liksom det gjorde ,att de statliga insatserna påsåddfinansieringsområdet inte har fungerat helttillfredsställande. Mot den bakgrunden ser utskottetdet som mycket positivt att regeringen har tagitinitiativ till att inleda förhandlingar med ettantal aktörer för att stärka statens roll när detgäller finansiering i tidiga skeden. Utskottetförutsätter också att de överläggningar som sker iRegeringskansliet beträffande framtida rollkommer att leda till att statens insatser påkapitalförsörjningsområdet förbättras ytterligare.När det gäller de förslag som gäller AP-fondernasplaceringsregler och införandet av olika former avstarta-eget-konton har utskottet ingen annanuppfattning än den som uttalade hösten2003 och som refereras ovan. Yrkandena avstyrkssåledes.Avslutningsvis vill utskottet framhålla sinpositiva inställning till det arbete som pågår medatt etablera regionala kreditgarantiföreningar.Enligt utskottets uppfattning kommer dessa atttillföra ytterligare möjligheter för små ochmedelstora företag att tillfredsställa sinakapitalförsörjningsbehov. Utskottet har dock noteratatt det förekommer vissa hinder för etableringen avdessa föreningar, vilket föranleder utskottet attnoga följa den fortsatta utvecklingen på området.Med det anförda avstyrks samtligahär aktuella motioner i berördadelar.Industriella utvecklingscentrumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omindustriella utvecklingscentrum. Utskottethänvisar till genomförda förändringari statens system för stöd tillproduktutveckling i småföretag samt tillpågående utredningsarbete. Jämför reservation3 (kd).MotionenI partimotion 2003/04:N412 begärsett tillkännagivande om industriellautvecklingscentrum (IUC). Motionärerna understrykervikten av att näringslivets regionalt förankrade ochregionalt ägda institutioner tillvaratas förförmedling av bl.a. statliga resurser. Motionärernaanser att det s.k. UPA-uppdraget (uppsökandeverksamhet, produktutveckling och avknoppning) börutvecklas men att medlen för detta ändamål inte börförmedlas via . Motionärernamenar att rollerna bör renodlas så att anslaget tillIUC-bolagen synliggörs i statsbudgeten. Vidarebetonas betydelsen av att anslagen för detta ändamålär långsiktiga och att besked om finansiering ges igod tid.Vissa kompletterande uppgifterVia stöder staten industriellautvecklingscentrum, som skall stimulera tillutveckling och nya jobb i mindre och medelstoraföretag. Varje IUC-bolag är ett fristående privataktiebolag där det lokala eller regionalanäringslivet är majoritetsägare. Även kommuner,fackliga organisationer samt andra regionalaintressenter kan ingå i bolaget. Staten har genomdet s.k. UPA-uppdraget lämnat stöd till tre aktivi-teter vid IUC. Dessa är uppsökande verksamhet,produktutveckling och förstudier för avknoppning.I november 2002 presenterade Utredningen omstatens regionala insatser för företagsutvecklingsina slutsatser (SOU 2002:101). Utredaren (f.d.landshövdingen ) föreslog att UPA-uppdraget skulle ges en långsiktig inriktning genomatt satsas på verksamheten under enfemårsperiod.Näringsutskottet har vid flera tillfällenbehandlat motionsyrkanden om satsningar på IUC.Senast skedde detta (bet. 2002/03:NU7).Utskottet framhöll då att det har uttalatsig positivt om den verksamhet som bedrivs inomramen för IUC och att staten framgent bör stödjadenna verksamhet. Vidare anförde utskottet att detär angeläget att UPA-uppdraget och den därtillknutna IUC-verksamheten ses som en del av detlångsiktiga helhetsgrepp som övervägs i samband medberedningen av de förslag som lämnats av denovannämnda utredningen om statens regionala insatserför företagsutveckling innan några tillkännagivandenfrån om dessa frågor kunde anses varanödvändiga.I budgetpropositionen för (prop.2003/04:1, utgiftsområde 24) konstateraderegeringen, i likhet med vad som framkom iovannämnda utredning, att det är viktigt att de somutför denna typ av uppdrag har en betydandeverksamhet vid sidan av UPA-uppdragen.I december 2003 svarade näringsminister på en fråga (fr. 2003/04:458) av CinnikaBeiming (s) om vilka åtgärder som planeras för IUC-verksamhetens fortsatta utveckling. Näringsministernkonstaterade att frågan om stöd till denna typ avproduktutveckling i små företag kommer att redovisasi regleringsbrevet till för år 2004.Av detta regleringsbrev framgår att verket skallanvända för att främjaproduktutveckling i små företag. IUC-bolagen måsteemellertid konkurrera med andra om de medel somregeringen har avsatt för ändamålet. harett antal IUC-bolag fått stöd. Avsikten med den nyaordningen är, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, att bredda underlaget ocheventuellt få in nya utförare av UPA-uppdragen. gavs även i uppdrag attutreda hur staten på bästa sätt kan stödjaproduktutvecklingen i små företag. Uppdraget skallavrapporteras till senast den 1augusti 2004.Det bör noteras att det är som tecknar avtalmed IUC-bolagen och som också fördelar stödet tillIUC, inte som anges i här aktuell motion. IUC-bolagen redovisar till hur stödet haranvänts. Detta sker i samlad form via IUC-nätverketskoordinator. vidarebefordrar redovisningentill Näringsdepartementet.I februari 2004 besvarade näringsministern eninterpellation (ip. 2003/04: 226) av KerstinLundgren (c) om fortsatt verksamhet för IUC.Interpellationen gällde närmare bestämt vilkaåtgärder näringsministern var beredd att vidta föratt IUC snabbt skall få besked om framtida uppdragoch för att landets IUC-verksamhet långsiktigt skallstöttas med UPA-uppdrag eller andra uppdrag. I sittsvar beskrev näringsministern bl.a. det nya systemetför upphandling av UPA-uppdragen. Därutövermeddelade han att då utformningen av det nyasystemet ännu inte är klar har fått i uppdragatt förlänga avtalet med till dess så ärfallet. Vidare meddelade näringsministern att maninom arbetar för att göra etttillskott utöver de som redan haravsatts.Utskottets ställningstagandeGenomförandet av UPA-uppdragen har sedan år 1997åvilat IUC-bolagen. Utskottet har vid flera tidigaretillfällen ställt sig positivt till den verksamhetsom IUC-bolagen bedriver. finns det,enligt utskottets förmenande, utrymme för attvidareutveckla verksamheten vid dessa bolag iriktning mot att IUC-bolagens beroende av UPA-uppdraget skall minska. En grundtanke med denförsöksverksamhet som inleddes i och med tillkomstenav UPA-uppdraget hos IUC-bolagen var att bolagen påsikt skulle vara självbärande. Det krav pålångsiktiga besked som efterfrågas i motionenförefaller innebära att IUC-bolagen skall utlovasoffentligt stöd . Så har dockaldrig varit avsikten med stödet till IUC-bolagen,utan målet är, som nämnts ovan, att verksamheten påsikt skall bli självbärande. Utskottet anser attlöften om ett långsiktigt stöd skulle riskera attförsätta IUC-bolagen i ett bidragsberoende snarareän att de effektiviserar och utvecklar sinverksamhet mot långsiktig ekonomisk bärkraft sominte är avhängig statligt finansierade uppdrag.Utskottet förutspår att den nyordning som gällerfr.o.m. , där UPA-uppdraget skall upphandlas,kommer att fungera som en stimulans för IUC-bolagenatt ytterligare effektivisera sin verksamhet. Detöppnar också upp möjligheter för andra aktörer atterbjuda sina tjänster. Dessa aktörer har med denhittillsvarande konstruktionen varit utestängda frånmöjligheten att utföra UPA-uppdrag. Utskottetbeklagar det glapp som har uppkommit mellan de bådasystemen men ser positivt på den förlängning avgällande avtal som har aviserats. Det är, enligtutskottets uppfattning, även rimligt att avvakta medytterligare modifieringar av systemet till dessNutek har redovisat resultatet av uppdraget att seöver hur staten kan stödja produktutveckling i småföretag.Utskottet anser inte att den här aktuellamotionens krav på en redovisning av stödet till IUCi statsbudgeten skulle fylla någon relevantfunktion. Den redovisning som IUC-bolagen gör tillNutek är, enligt utskottets uppfattning,tillfyllest.Med det anförda avstyrks motion 2003/04:N412 (kd)i berörd del.Kvinnors företagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkvinnors företagande. Utskottet hänvisar tillvidtagna åtgärder. Jämför reservationerna 4(m, fp, kd) och 5 (c).MotionernaSmåföretagssektorn är av stor betydelse för Sverigessysselsättning och tillväxt, påpekas det i motion2003/04:A3 (s). Kvinnors företagande utgör en viktigdel av denna sektor, och här finns en stor utveck-lingspotential, anförs det. I motionen listas ettantal åtgärder som motionärerna anser kan ökakvinnors företagande. Det gäller exempelvis attfrämja forskning som rör kvinnors företagande ochatt öka kunskapen bland politiker ochnäringslivsaktörer om kvinnors företagande och detföretagsklimat kvinnor möter. Vidare bör detfokuseras på de branscher där majoriteten avkvinnorna verkar. Vid utformningen avnäringspolitikens stöd till samverkan i t.ex.företagsparker, stöttning av befintligaföretagskluster, nätverksprogram m.m. bör satsningargöras på branscher där kvinnor finns etablerade föratt utveckla och stötta kvinnors samverkan med andraföretag samt högskolor och universitet. Motionärernaanser att det behövs en rejäl satsning inom områdetkvinnor och innovationer. Under arbetet med att tafram en ny innovationsstrategi bör kvinnorsinnovationer beaktas. Regeringen bör se övermöjligheten för ett forskningsprogram om genus,innovation och entreprenörskap. Kunskapen omkvinnors innovationsprocesser behöver öka ochimplementeras inom stödsystemet för innovationer.Målet är en relevant rådgivning och finansieringäven för tjänster och produkter utan s.k. högteknikhöjd. Innovationsutvecklingen inom exempelvisvård, omsorg och skola/utbildning bör främjas liksomarbetet med att synliggöra nätverk för kvinnor somär uppfinnare.I partimotion 2003/04:A307 betonasatt en av de viktigaste jämställdhetsåtgärderna äratt öppna kommuner och landsting för kvinnorsföretagande. Vidare framhålls vikten avregelförändringar för att främja kvinnorsföretagande.I partimotion 2003/04:A371begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tainitiativ till ett kvinnligt företagarnätverk iÖstersjöområdet. Motionärerna erinrar om attÖstersjöområdet är en naturlig samarbetsregion sombinds tätare tillsammans när de baltiska staternaoch blir medlemmar i . Det föreslagnanätverket skall genom erfarenhetsutbyte och handelfrämja det kvinnliga företagandet i regionen, anförsdet.I en annan kristdemokratisk partimotion -2003/04:N412 - framhålls att ett ökat kvinnligtföretagande kan ge näringslivet förnyelse och ökadmångfald. Kvinnor har, enligt motionärerna, dockinte samma tradition som män att driva företag ochdärmed inte lika många förebilder. Det kvinnligaföretagandet bör därför uppmuntras och stödjas.Vidare konstateras i motionen att kvinnor ofta ärverksamma inom offentlig sektor. Möjligheten tilleget företagande inom tjänstesektorn måste, enligtmotionärerna, öka. Detta kan ske genom att en störredel av den offentliga verksamheten utförs i annanregi.Åtgärder för att stimulera kvinnors företagandeefterfrågas också i motion 2003/04:N256 (v).Motionärerna framhåller att det finns en storpotential inom kvinnligt entreprenörskap som intetas till vara i det svenska samhället. Insatser föratt öka kvinnligt företagande bör koncentreras tillfasen före starten av företaget, anförs det imotionen. Vidare erinras om att kvinnors samarbetemed andra företagare är mindre frekvent än mäns.Därför anser motionärerna att insatserna för ettökat nätverksbyggande bör intensifieras.Motionärerna menar att staten kan delta genom attinformera och stödja denna process.Vikten av att kvinnligt företagande synliggörs ochatt den statliga rådgivningen har ettjämställdhetsperspektiv i alla delar, betonas imotionen. Kvinnliga nyföretagarrådgivare behöverdärför rekryteras och den regionalarådgivningsverksamheten utvecklas. De storaskillnaderna mellan olika regioner i landet vadavser antalet kvinnliga företagare böruppmärksammas, anförs det i motionen. Olika regionerbör arbeta utifrån sina förutsättningar för att ökaantalet kvinnor som startar företag. Motionärernaanser också att samverkan mellan företag ochhögskolor/universitet bör stödjas i störreomfattning. Samverkans- och klusterprojekt börstartas i branscher där kvinnor ofta etablerar sig,t.ex. inom området företagsnära tjänster.Kvinnor och innovationer är rubriken på motion2003/04:N257 (v). Motionärerna framhåller vikten avatt kvinnor ges möjlighet att jobba i nätverk ochkan stötta varandra i utvecklingen av en uppfinningsom kan leda till ett företag. Kvinnors innovationeråterfinns ofta inom handel, service och vård. Dessaområden är, enligt vad som anförs i motionen, intenågra statusområden, och kvinnor har därmed svårareatt erhålla kapital och stöd från näringsliv ochsamhälle.Stiftelsen upphör under år2004, och verksamheten övertas av , påpekar motionärerna. De befararatt den verksamhet som består av inte kommer att erhållafinansiering i förhållande till övrigaverksamhet. Motionärerna konstaterar också attkvinnor och innovationer är en verksamhet sommarknaden inte klarar av att hantera på etttillfredsställande sätt. Staten måste även ifortsättningen ta ansvar för att denna verksamhetskall kunna utvecklas, anförs det i motionen.I partimotion 2003/04:N329 begärsett tillkännagivande om att ett första delmål börvara att av landets nystartade företag år 2006drivs av kvinnor. Motionärerna nämner bl.a. attandelen kvinnliga företagare utgör iFörenta staterna och , detta trots att enbetydligt lägre andel kvinnor förvärvsarbetar idessa länder än i . Ett första delmål börvara att av landets nystartade företag år 2006drivs av kvinnor.Sedan år 1994 har haft en särskild låneformför kvinnliga företagare, erinras det om i motion2003/04:N302 (c). har låneformer docksammanförts till ett enda småföretagarlån.Motionärerna anser att detta kan leda till attkvinnor får svårare att hitta riskkapital. Hälftenav lånet bör därför riktas mot kvinnor, anförs deti motionen.Vissa kompletterande uppgifterNär motionsyrkanden om kvinnors företagandebehandlades av utskottet (bet.2002/03:NU7) framhöll utskottet, liksom det ävengjort vid tidigare tillfällen, betydelsen av attkvinnors företagande stimuleras och underlättas.Vidare konstaterade utskottet att tidigareuttalanden om fortsatt prioritering av bl.a. kvinnorvid långivning har fått genomslag i praktiken.Utskottet noterade också att tillsammans medAlmi svarar för ett omfattande och mångfasetteratarbete för att främja bl.a. kvinnors företagande. reservation (m, fp, kd, c) framhölls vikten avatt förbättra det allmänna företagsklimatet för attdärigenom öka nyföretagandet bland kvinnor. Ireservationen framfördes även krav på att hälften avAlmis företagslån skall reserveras för kvinnor.Vidare framhölls att kvinnors företagande skullefrämjas om exempelvis vård, skola och omsorg öppnasför privata alternativ. Reservanterna förespråkadeäven skattelättnader på hushållsområdet.Cirka en tredjedel av nyföretagare ärkvinnor. där företagsledaren ärkvinna har ökat från år år2002.I budgetpropositionen för påpekas att etttreårigt program för att öka kvinnors ochinvandrares företagande påbörjades . Stöd harbetalats ut till samt till isyfte att integrera arbetet med kvinnors företagandei ordinarie organisationer som verkar förföretagsutveckling. Vidare framgår det att densärskilda satsningen på kvinnors och invandraresföretagande samt kooperativt företagande ökar med 10miljoner kronor . Efter programperioden skallverksamheterna utvärderas.I oktober 2003 besvarade näringsminister en fråga (fr. 2003/04:55) av ()om vilka åtgärder han avser att vidta för att brytatrenden mot att allt färre kvinnor startar egetföretag. Näringsministern konstaterade att andelenkvinnliga företagare av arbetskraften är låg ijämförelse med hur det ser ut bland männen. Hanansåg det därför angeläget att öka antalet företagsom startas och drivs av kvinnor. För detta ändamåloch för att främja invandrares företagande harregeringen anslagit för åren2002-2004. Näringsministern pekade på att insatserbl.a. görs för att integrera affärsrådgivning ochkunskaper om kvinnors företagande bland etableraderådgivningsaktörer. Dessutom sker samverkan medorganisationer och företagare för att sprida kunskapoch förebilder kring kvinnors entreprenörskap.Regionala och lokala resurscentrum är, enligtnäringsministern, ett viktigt komplement tillaffärsrådgivare för kvinnor. Verksamheten syftartill att utveckla och öka kunskaperna om kvinnorsföretagande och till att bedriva utvecklingsprojekt.Hösten 2002 infördes ett generellt företagarlånsom administreras av . Målgruppen är ny- ochsmåföretagare som har behov av kompletterande lån avförhållandevis små belopp, vilket ofta gällerkvinnor. Bland annat mot den bakgrunden är detuttalat att kvinnor skall prioriteras vidkreditgivningen. Utöver att administreraföretagarlånet bistår även med rådgivning.Flera av de regionala Almibolagen har en särskildperson med ansvar för frågor gällande kvinnorsföretagande. driver också olika program förkompetens- och företagsutveckling med små ochmedelstora företag som målgrupp. Vissa programriktar sig enbart till kvinnor. Det kan varaföretagarskolor, mentorprogram och seminarier.Nutek skall öka kunskapen om de villkor och demöjligheter som kvinnliga företagare och företagaremed invandrarbakgrund möter. avsattes14 för Nuteks arbete med attintegrera affärsrådgivning bland etableraderådgivningsaktörer och för att söka samverkan medorganisationer och företagare i syfte att spridaförebilder för kvinnors entreprenör-skap.Nutek driver två nationella program riktade tillkvinnor: Att främja kvinnors företagande och Kvinnoroch innovationer. Inom det förstnämnda programmetgörs insatser inom fyra områden: stödsystem förinnovatörer, utbildning, forskning ochopinionsbildning. Till uppgiften hör att klarläggade faktorer som specifikt hindrar kvinnor att verkasom innovatörer. En annan viktig uppgift är attstimulera olika aktörer att ta fram metoder förrådgivning, utbildning, mentorskap, nätverk,finansiering och forskning som utvecklar kreativitethos både kvinnor och män. Programmet Kvinnor ochinnovationer har bl.a. satsat påinnovationsutveckling inom offentlig sektor och påutveckling av innovationsverksamhet inomhögskola/universitet. Programmet avslutades i ochmed utgången av år 2003.Lokala och regionala resurscentrum för kvinnorfinns på ca 130 platser i . Verksamheten viddessa centrum är bl.a. inriktad mot att utveckla ochöka kunskaperna om kvinnors företagande och bedrivautvecklingsprojekt. harNutek fördelat sammanlagt tillett stort antal tillväxtorienterade projekt vidregionala och lokala resurscentrum, för att främjaregional utveckling med jämställdhetsperspektiv. Förår 2004 har att fördelatill denna typ av projekt samt ytterligare 10miljoner kronor till basfinansiering avresurscentrum för kvinnor.Nutek samordnar, delfinansierar och utvärderarockså projektet med affärsrådgivare för kvinnor.Målet med projektet är att få kvinnor att startaeller utveckla sina befintliga företag så att de kanha sin fortsatta försörjning på hemorten. Två gångerper år anordnar konferenser för dem somarbetar med att främja kvinnors företagande.Konferenserna har genomförts ochsamlar 80-100 deltagare varje gång.Det saknas könsuppdelad statistik på desvenska företagen. Regeringen har därför () iuppdrag att utveckla statistik som beskriver ochanalyserar företagens demografi och att förbättrastatistiken över företagare bl.a. i syfte att göradet lättare att identifiera och följa kvinnorsföretagande. ITPS redovisade uppdraget tillNäringsdepartementet . Irapporten finns ett antal förslag på hur statistikenkan förbättras så att det bl.a. går att redovisaföretagare fördelade på bl.a. kön och utländskbakgrund.I motion 2003/04:A371 (kd) aktualiseras frågan omett kvinnligt företagarnätverk i Östersjöområdet.Det kan med anledning av detta noteras attstatsminister i regeringsförklaringenhösten meddelade att det skall etableras ettsärskilt Östersjöcentrum för att stärka svensktnäringslivs position och möjligheter att bedrivahandel i . En satsning på stöd ochrådgivning till företag med intresse och potentialför handel med skall, enligt vadsom anfördes i regeringsförklaringen, också göras.Frågan om det aviserade centrumets uppgifter ochlokalisering bereds inomRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeEn fortsatt positiv utveckling av kvinnors företagande utgör,enligt utskottet, en mycket betydelsefull ingrediensbåde i strävan efter en fortsatt hög tillväxttaktoch i syfte att främja jämställdhetsarbetet.Utskottet vill också understryka betydelsen av attkvinnors företagande inte betraktas som någotproblematiskt som i alla sammanhang kräver särskildaåtgärder för att utvecklas. Kvinnors företagande haren stor, och i många fall inoptimalt utnyttjad,potential som samhället måste bli bättre på atttillvarata. Rådande normer till fördel för manligtföretagande legitimerar därför att vissa insatserriktas mot att förbättra förutsättningarna förkvinnor på detta område. Det handlar exempelvis omatt stödja förekomsten av kvinnliga affärsrådgivareoch att stimulera kvinnors arbete med innovationer.Även om staten svarar för flera viktiga insatserpå detta område, anser utskottet att det finnsutrymme för ytterligare åtgärder. Intensiteten iarbetet bör också kunna öka. Enligt utskottetsuppfattning förs det exempelvis fram fleraintressanta förslag till åtgärder i motion2003/04:A3 (s).