bet · GR01UBU4 · 2004-02-19 00:00:00 — Kommunen har heller ingen skyldighet att anordna skolskjutsför elever som väljer en fristående skola.Utskottet vill framhålla att ingenting hindrar en kommun från att erbjudakostnadsfri skolskjuts till en elev om kommunen finner det skäligt ocherbjudandet inte medför merkostnader för kommunen.Skollagskommittén har i sitt betänkande (SOU 2002:121, s. 525 f.) framhållitvissa frågor där en förändring i nuvarande reglering är angelägen, mendär kommittén inte kunnat lägga fram något förslag på grund av att förslagenskulle leda till ökade kostnader. Bland annat pekar kommittén på någrasituationer där rätt till skolskjuts ånyo bör prövas. En sådan situationär när en elev skulle ha haft rätt till skolskjuts till sin naturligaskolenhet men aktivt valt en annan skolenhet i kommunen eller en friståendeskola på jämförbart avstånd. Kommittén anser i sammanhanget att det ärviktigt att grundsärskoleelevers frihet att välja skolenhet inte onödigtbegränsas och att detta också gäller för andra elever med olika funktionshinder.Det är angeläget att kommunen beaktar detta i sina bedömningar, uttalarkommittén.Förslaget till lagreglering av fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om förslag tillreglering av fristående skolor och motionsyrkanden om begreppet friståendeskolor.Jämför reservationerna 20 (m) och 21 (m, fp, kd, c).Motioner och utskottets ställningstagandenI motion 2003/04:Ub427 yrkande 7 hävdar samlingspartiet attSkollagskommitténs förslag till reglering av fristående skolor innebärstora ingrepp i dessa skolors nuvarande frihet. Enligt är detriskabelt att med ekonomisk styrning tvinga fristående skolor att följaexakt samma regelverk som det offentliga skolväsendet. Själva idén medfristående skolor är att erbjuda alternativ och bidra till mångfalden iskolsystemet, påpekar de.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet.De utgångspunkter som haft för sina förslag i fråga omfristående skolor finns redovisade i kommitténs betänkande Skollag förkvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121 s. 215 f.). Bland annat hänvisarkommittén till att det i propositionen om fristående skolor m.m. (prop.1995/96:200 s. 30) finns uttalanden som stödjer uppfattningen att deövergripande regelsystemen bör vara likartade.Den frihet som har funnits för fristående skolor finns nuäven inom det offentliga skolväsendet. Hela skolområdet har avregleratskraftigt jämfört med tidigare. För att skapa förutsättningar för likvärdigutbildning, öppen för variation och mångfald, på lika villkor bör deövergripande regelsystemen för offentliga och fristående skolor varalikartade, dvs. så generella som möjligt.Samarbetet mellan de fristående skolorna och kommunerna kan fördjupas ochstärkas. Samarbete är ett sätt att bättre utnyttja de gemensamma resurserna,vilket i sin tur bör kunna gagna såväl fristående som kommunala skolor.Kommitténs förslag är enligt betänkandet ett försök att utveckla ett systemsom innebär ett fullföljande av de principer som uttryckts i bl.a. denciterade propositionen. Sammantaget kommer kommitténs förslag att innebäraförändringar i villkoren för både offentliga och enskilda skolor i syfteatt uppnå likvärdiga förhållanden för alla elever.Utskottet anser att bör avvakta regeringens förslag med anledningav betänkande.Kritik mot kommittéförslaget att begreppet fristående skolor skall bytasut mot "enskilda skolor" förs fram i två motioner.Enligt Moderata samlingspartiet i motion 2003/04:Ub427 yrkande 9 vore detolyckligt att nu ändra benämningen, som då mer skulle antyda att det rörsig om privata skolor. Så är ju inte fallet. De fristående skolornafinansieras på samma sätt som de kommunala och har inte särskilda inträdeskraveller avgifter, utan är öppna för alla.Också framhåller i motion 2003/04:Ub378 yrkande 6 attordet "enskilda" kan leda tankarna fel och associeras till icke offentligtfinansierade skolor. Vid översättning till andra språk är enskild oftasynonymt med privat. anser inte att regeringen bör läggafram förslag om en ny benämning på fristående skolor.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena. Även idenna fråga bör resultatet av beredningen inom avSkollagskommitténs förslag och remissyttrandena över detta inväntas.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Elevantal för godkännande av fristående skola, punkt 2 - motiveringen(m)av (), () och ().StällningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandet om en mer generös tillämpningav möjligheterna till dispens från regeln i skollagen om visst minstaantal elever i en fristående grundskola.Enligt utskottets mening bör fristående skolor som uppfyller uppställdakvalitetskrav godkännas. Regeln om visst minsta elevantal behövs inte.Det bör vara upp till skolhuvudmannen att bestämma hur skolan skalldimensioneras.Skollagskommittén (SOU 2002:121) har föreslagit ett slopande av bestämmelsenom elevantal. I betänkandet pekas på att bestämmelsen har förorsakatproblem för berörda skolor och för vid godkännande och tillsyn.Utskottet utgår från att kommitténs förslag kommer att genomföras.2. Elevantal för godkännande av fristående skola, punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om elevantal i fristående grundskola. Därmedbifaller motion 2003/04:N330 yrkande 10.StällningstagandeMånga byskolor i glesbygden hotas av stängning på grund av vikandeelevunderlag, vilket kan medföra att barnen får lång resväg till närmastetätortsskola. Ett bättre alternativ än nedläggning kan vara att starta enfristående skola, t.ex. i form av ett föräldrakooperativ. Genom lokaltengagemang och okonventionella lösningar kan byskolan räddas kvar trotslågt elevantal. Jag anser därför att dispens från skollagens regler omvisst minsta elevantal för godkännande av fristående grundskola skallmedges mer generöst för att ge reella möjligheter att starta friståendeskolor i glesbygdsområden.Detta bör tillkännage för regeringen som sin mening och därmedbifalla motionsyrkandet.3. Riksprislista för bidrag till fristående grundskolor, punkt 3 (m,fp)av (), (), (), TobiasBillström (m) och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riksnorm för bidrag till fristående grundskolor.Därmed bifaller motion 2003/04:Ub427 yrkande 5.StällningstagandeRegeringen bör enligt vår mening ge i uppdrag att utforma enriksnorm, en normalprislista för , för att skapa ett normvärdesom skulle kunna ligga till grund för överenskommelser. Detta behövs videventuella tvister om bidrag, eftersom den kommunala genomsnittsberäkningenkan ha sina dolda brister. Ytterligare ett skäl är att stimulerafriskoleetableringar i kommuner, där det inte finns några fristående alternativpå grund av att den erbjudna kommunala skolpengen varit alltför låg föratt kunna garantera en tillräcklig kvalitet.Vad vi här har anfört bör med bifall till motionsyrkandet somsin mening ge regeringen till känna.4. Ekonomiska villkor för fristående grundskolor, punkt 4 (fp)av () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ekonomiska villkor för fristående grundskolor.Därmed bifaller motion 2003/04:Ub388 yrkande 17 i denna del.StällningstagandeEn skola för alla innebär enligt vår mening att det finns mångfald ochalternativ inom skolväsendet som kan möta elevers olika behov och intressen.De enskilda alternativen behöver bli betydligt fler, och de skall kunnakonkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt lika villkor. Vi villbetona att reglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydliga attskilda tolkningar i kommunerna inte är möjliga. Likvärdiga förutsättningarför offentliga och fristående skolor måste skapas också i skattehänseende.Vi anser därför att kommunen bör bli skyldig att till en fristående skolautge ersättning som fullt ut kompenserar för sådan ingående moms som skolansaknar avdragsrätt för.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna och därmedbifalla motionsyrkandet i denna del.5. Bidragssystemet för fristående gymnasieskolor, punkt 5 (m, fp)av (), (), (), TobiasBillström (m) och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riksprislista för bidrag till friståendegymnasieskolor. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Ub367 yrkande24 och 2003/04:Ub427 yrkande 4 och avslår motionerna 2003/04:Ub342,2003/04:Ub374, 2003/04:Ub378 yrkande 7 och 2003/04:Ub391 yrkande 11.StällningstagandeVi vill att den s.k. riksprislistan, när det gäller bidrag till friståendegymnasieskolor, skall återinföras. Vi reserverade oss mot beslutet attändra bidragssystemet till gymnasieskolorna, och vi ser nu med oro påkonsekvenserna. Det finns många exempel på etablerade skolor som riskeraratt inte kunna fortsätta sin verksamhet på grund av att kommunerna använderberäkningsunderlag för bidragsgivningen som omöjliggör vidare drift. Genomriksprislistan garanteras i stället eleverna att skolorna uppfyller kravenpå långsiktighet. Rättssäkerheten för de fristående skolorna stärks ocksåmed en riksprislista, eftersom det vid tvister om beräkningsgrunder finnsen av staten fastställd bidragsnorm att utgå från.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Ub367 yrkande 24 och 2003/04:Ub427yrkande 4.6. Bidragssystemet för fristående gymnasieskolor, punkt 5 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om modifierat system för bidrag till friståendegymnasieskolor. Därmed bifaller motion 2003/04:Ub378 yrkande 7och avslår motionerna 2003/04:Ub342, 2003/04:Ub367 yrkande 24, 2003/04:Ub374,2003/04:Ub391 yrkande 11 och 2003/04:Ub427 yrkande 4.StällningstagandeDet nu gällande bidragssystemet, där den fristående gymnasieskolan skallfå en ersättning av hemkommunen som motsvarar kostnaden för likartadutbildning i regi, har i vissa kommuner lett till stora ekonomiskaavbräck för de fristående gymnasieskolorna på grund av beräkningsunderlagutan saklig relevans. Jag föreslår att ett modifierat system införs. Detinnebär att kommunen i dialog med de fristående skolorna skall fastställaersättningen. Beslutet skall kunna överklagas till , som då haratt pröva om ersättningsnivån stämmer överens med den som ges för likartadutbildning i regi.Vad jag här har anfört bör med bifall till motion 2003/04:Ub378yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.7. Bidragssystemet för fristående gymnasieskolor, punkt 5 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utredning av de nya bidragsreglerna för friståendegymnasieskolor. Därmed bifaller motion 2003/04:Ub391 yrkande 11och avslår motionerna 2003/04:Ub342, 2003/04:Ub367 yrkande 24, 2003/04:Ub374,2003/04:Ub378 yrkande 7 och 2003/04:Ub427 yrkande 4.StällningstagandeDet har visat sig att det nya bidragssystemet för fristående gymnasieskolorsom infördes har medfört stora problem, såväl ekonomiskasom administrativa. Jag anser därför att regeringen bör låta utredahur de nya bidragsreglerna påverkat situationen för de friståendegymnasieskolorna.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande i enlighet med motion 2003/04:Ub391yrkande 11.8. Bidrag för elever i behov av särskilt stöd, punkt 6 (fp, kd, c)av (), (), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om bidrag för elever i behov av särskilt stöd.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Ub378 yrkande 2 och 2003/04:Ub391yrkande 9.StällningstagandeVi anser att fristående skolor likaväl som kommunala skolor skall varaskyldiga att erbjuda utbildning på lika villkor för alla elever, även förelever som kräver extra ekonomiska resurser såsom t.ex. funktionshindradebarn. En fristående skola skall alltså inte ha rätt att neka en elevtillträde. Det är dock viktigt att framhålla att fristående skolor då ocksåmåste tillförsäkras resurser för elever i behov av särskilt stöd på sammavillkor som kommunala skolor. Kommunen måste stå för de kostnader somorsakas av att en elev exempelvis har ett handikapp som kräver lokalanpassning.Enligt vår uppfattning finns det behov av ett regelverk eller riktlinjerför bedömning av vilken typ av stödbehov som skall tilldelas särskildaresurser. Därigenom underlättas prövningen av frågan om ersättning.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna och därmedbifalla motionsyrkandena.9. Bidrag för elever i behov av särskilt stöd, punkt 6 - motiveringen(m)av (), () och ().StällningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Barn med rörelsehinder är utestängda från ungefär hälften av landetsgrundskolor, eftersom dessa saknar anpassning för rörelsehindrade. Dock ärdet otillräckligt att begränsa diskussionen till att enbart handla omskolornas fysiska tillgänglighet. Skolans innehåll och kvalitet för barnmed funktionshinder har alltför länge kommit i skymundan.Grundproblemet är att barn och ungdomar med funktionshinder inte harmöjlighet att välja skola efter kvalitet, profil på undervisningen ellersocial miljö. Istället hänvisas man till en skola utifrån om den har hiss,eller inte.Riksdagen har dessvärre upprepade gånger avslagit yrkanden om att ge barnmed funktionshinder rätt att välja skola. Vardagligen hindras barn medfunktionshinder från att välja skola genom att informationen om existerandealternativ brister, av att det finns alltför få bra alternativ och dessutomav rena kommunala avslagsbeslut.En orsak till detta är att dagens finansieringssystem inte är ägnat attsäkerställa att barnens behov verkligen möts, eller att lägga grunden förfler alternativ för barn med funktionshinder. Detta har moderaternapresenterat en rad förslag för att ändra på. Alla barn skall ha rätt attvälja skola.10. Införande av individuella program, punkt 7 (m, kd, c)av (), (), (), SofiaLarsen (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om individuella program i fristående gymnasieskolor.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Ub378 yrkande 3, 2003/04:Ub391yrkande 10 och 2003/04:Ub498 yrkande 35.StällningstagandeVi förordar att fristående gymnasieskolor skall få möjlighet atterbjuda undervisning inom ramen för individuellt program. Många av dessaskolor drivs med alternativa och nyskapande pedagogiska metoder. I vissafall kan det göra skolorna väl lämpade att ta emot elever som av olikaanledningar har svårt att klara de nationella gymnasieprogrammen. Det ärenligt vår mening angeläget att ta till vara den kunskap och det engagemangsom finns också utanför det offentliga skolväsendet för att ge dessa eleverrätt stöd och stimulans för vidare studier.Vad vi här har anfört bör med bifall till motionsyrkandena somsin mening ge regeringen till känna.11. Undervisningen i konfessionella skolor, punkt 8 - motiveringen (m, kd,c)av (), (), (), SofiaLarsen (c) och ().StällningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Under våren 2003 fick de fristående skolorna, främst de konfessionellaskolorna, stark kritik. Den bild som förmedlades i medierna visade sigsenare vara kraftigt vinklad. Därefter gav regeringen i uppdragatt utföra särskild granskning av de konfessionella skolorna. Detta är isig en särbehandling som kan ifrågasättas. De konfessionella skolornaskall inte utsättas för vare sig hårdare eller mildare granskning än övrigaskolor, kommunala eller fristående.Skolverkets samlade bedömning i rapporten av fristående skolormed konfessionell inriktning eller motsvarande (dnr 54-2003:2372) visaratt skolornas verksamhet inte strider mot de allmänna mål och den värdegrundsom gäller för all utbildning inom det offentliga skolväsendet. inga indikationer på att allsidigheten och sakligheten i undervisningenskulle åsidosättas.Undervisningen i svenska skolor skall vara icke-konfessionell. Däremotkan en fristående skola ha en konfessionell inriktning så länge det inteutestänger någon eller inverkar på undervisningen. De invändningar somanförs mot konfessionella skolor handlar sällan om att skolor drivs ikristen eller muslimsk anda, utan att de drivs i strid med skollag ochandra svenska lagar och regler. Rektorer och skolledare som inte följerskollagen skall inte få driva skolor. Det spelar ingen roll om de verkarpå friskolor eller i kommunala skolor - lagarna skall följas.12. Undervisningen i konfessionella skolor, punkt 8 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om offentlig finansiering av konfessionella skolor.Därmed bifaller motion 2003/04:Ub282 yrkande 1, bifaller delvismotion 2003/04:Ub436 och avslår motion 2003/04:Sf326 yrkande 13.StällningstagandeI läroplanerna både för det obligatoriska skolväsendet och för gymnasieskolananges att undervisningen i skolan skall vara icke-konfessionell. Detta ären mycket viktig princip, särskilt i ett mångkulturellt samhälle. Attundervisningen inte skall ta ställning för en viss trosuppfattning utani stället uppmuntra till eget kritiskt sökande efter kunskap och ge stödi skapandet av en egen världsbild är grundläggande i en demokrati.Jag ställer mig därför frågande till hur de fristående skolor som drivspå konfessionell grund uppfyller detta grundläggande krav. Det är svårtatt se varför offentliga medel skall användas till verksamheter som påavgörande punkter gör avsteg från gällande läroplaner. Den offentligtorganiserade skolans uppgift är enligt min mening bl.a. att utgöra enmötesplats för barn och unga med olika ursprung och därmed verka förintegration, förståelse och respekt.Regeringen bör låta se över frågan om offentlig finansiering avkonfessionella skolor. Detta bör med bifall till motion2003/04:Ub282 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.13. Undervisning på entreprenad, punkt 10 (m, fp)av (), (), (), TobiasBillström (m) och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utredning av fristående skolors rätt att läggaut undervisning på entreprenad. Därmed bifaller motion 2003/04:Ub427yrkande 8.StällningstagandeDet föreligger ett behov av att öppna upp för entreprenadverksamhet inomskolområdet. Den snabba kunskapsutvecklingen och komplexiteten i skolansuppdrag innebär ökade svårigheter att tillgodose kraven på ämneskompetens.Vi menar att reglerna för såväl kommunala som fristående skolor måste geskolorna ökade möjligheter att använda specifik kompetens, exempelvisgenom undervisning på entreprenad. Det pedagogiska ledningsansvaret ärdock alltid skolans. För fristående skolor saknas möjligheten att läggaut viss undervisning på entreprenad, varför vi föreslår att frågan utreds.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna och därmedbifalla motionsyrkandet.14. Granskning genom ett nationellt kvalitetsinstitut, punkt 12 (m, fp,c)av (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett nationellt kvalitetsinstitut. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Ub391 yrkande 8.StällningstagandeVi anser att utvärderingen av skolans resultat måste förbättras. Ett nyttsjälvständigt organ behövs, som uteslutande har uppföljning ochkvalitetsgranskning som uppgift. Detta inspektionsorgan skall inte ägna sig åtutvecklingsarbete. Det nya kvalitetsinstitutet skall delvis självt kunnaformulera sitt program för kvalitetsutvärdering av skolan. Regeringenskall inte få ge uppdrag till institutet i sådan utsträckning att institutetsegna granskningar åsidosätts. Den fasta organisationen skall vara liten,men den skall kopplas till erfarna lärare, skolforskare och företrädareför kvalitetsmätare.Vad vi här har anfört bör med bifall till motionsyrkandet somsin mening ge regeringen till känna.15. Tillstånds- och tillsynsmyndighet för fristående specialskolor, punkt13 (m, kd)av (), (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om myndighet för godkännande och tillsyn av friståendespecialskolor. Därmed bifaller motion 2003/04:Ub377 yrkande 10.StällningstagandeVi anser att skall vara tillstånds- och tillsynsmyndighet förfristående skolor som motsvarar specialskolan och inte, som gäller,. Med en sådan ändring kommer att svaraför godkännande och tillsyn av samtliga fristående skolor. Det finns enligtvår uppfattning ingen anledning till särbehandling av skolor förfunktionshindrade. Vi är positiva till att nu presenteratett förslag som går i denna riktning.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna och därmedbifalla motionsyrkandet.16. Etableringsfrihet inom förskoleverksamheten, punkt 14 (m, fp, kd,c)av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om etablering av fristående förskolor. Därmedbifaller motionerna 2003/04:So500 yrkande 14, 2003/04:Ub300 och2003/04:Ub438 yrkande 7 och avslår motion 2003/04:Ub486.StällningstagandeFör att öka kvaliteten och mångfalden inom förskoleverksamheten böretableringsfrihet införas. Alla förskolor som uppfyller i lag fastställdavillkor och som arbetar utifrån läroplanen bör få tillstånd för sinverksamhet. De bör också garanteras nödvändiga resurser för att bedriva sinverksamhet. En etableringsfrihet för förskolor bör jämställas medetableringsfriheten för skolor och således innebära en skyldighet för kommunernaatt ge bidrag till fristående anordnare av förskoleverksamhet. Tillståndsgivningoch tillsyn av att verksamheten bedrivs enligt gällande bestämmelser börutföras av och inte som av kommunen.Vad vi här har anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Därmed bifaller motionerna 2003/04:So500 yrkande 14,2003/04:Ub300 och 2003/04:Ub438 yrkande 7.17. Rätt att bedriva fritidsverksamhet, punkt 15 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rätt att bedriva fritidsverksamhet. Därmedbifaller motion 2003/04:Ub427 yrkande 10.StällningstagandeI dag utnyttjar de allra flesta barn den kommunala skolbarnsomsorgen. Förde allra flesta barn är det både praktiskt och tryggt att skolan ochfritidsverksamheten har samverkan och att fritidsverksamheten finns ianslutning till skolan. Vi vill värna att fristående skolor på lika villkorsom kommunala skolor skall få rätt att anordna och få ersättning förfritidsverksamhet.