bet · GR01FiU20 · 2004-01-01 00:00:00 — Motionärerna föreslår även en differentiering av sjukförsäkringens och arbetslöshetsförsäkringens ersättningsnivåer som innebär att för personer med försörjningsansvar för barn ska ersättningsnivån höjas till , medan personer utan försörjningsansvar får sänkt ersättningsnivå till . Miljö och tillväxt. En hållbar utveckling är grunden för all tillväxt. Miljöpolitiken får inte särskiljas från andra politikområden, utan måste ses som medel för att åstadkomma långsiktig ekonomisk tillväxt och social utveckling. För att boendekostnaderna ska sjunka måste skatten på boendet minska, bl.a. genom lägre taxeringsvärden och sänkt fastighetsskatt 2005 och 2006. Vidare föreslås ett tak på tomtvärden på och att endast halva taxeringsvärdet ska tas upp i förmögenhetsredovisningen. Miljöinvesteringar i fastigheter bör inte, som , leda till högre taxeringsvärden och högre fastighetsskatt. För att samhället ska kunna ställa om till förnybar energi föreslår motionärerna bl.a. slopad skatt på biobränslen. Såväl den internationella som den svenska konjunkturen har förbättrats . Det mesta talar också för att tillväxttakten i världsekonomin fortsätter att öka . Utskottet tvingas däremot också konstatera att situationen på den svenska arbetsmarknaden försämrats efter den markanta förbättringen och . Sysselsättningen minskade som den öppna arbetslösheten steg. Försvagningen fortsatte under inledningen av 2004. En liten ljusning kan noteras . var 4 209 000 personer sysselsatta, enligt () senaste arbetskraftsundersökning (). Det är 6 000 fler än . Den öppna arbetslösheten låg på , mot månaden innan och . Men som framgår av redovisningen under avsnitt 1.1.2 Utvecklingen i pekar flertalet indikatorer på att det dröjer till 2005 innan konjunkturuppgången får en tydlig effekt på sysselsättningen. Enligt utskottets mening är detta en utveckling som inte kan tolereras. Hög arbetslöshet är ett slöseri med mänskliga resurser, och ytterligare åtgärder måste vidtas för att pressa ned den öppna arbetslösheten och öka sysselsättningen. I motion Fi24 (kd) hävdas att regeringen kommer allt längre från målet om en öppen arbetslöshet på som sysselsättningsmålet inte infrias. Även Moderata samlingspartiet kritiserar i motion Fi22 regeringen för att inte uppfylla målen inom arbetsmarknadspolitiken. I motion Fi25 (c) hävdas vidare att regeringens arbetsmarknadspolitik är ett misslyckande och att den måste reformeras i grunden. Liknande argument om arbetsmarknadspolitiken framförs t.ex. i motion Fi23 (fp). Samtliga partier föreslår besparingar, i vissa fall omfattande nedskärningar, inom arbetsmarknadsområdet. Målet för den öppna arbetslösheten nåddes 2000 Målet om en halvering av den öppna arbetslösheten till 2000 som regering och riksdag satte upp 1996 nåddes . Den öppna arbetslösheten låg i genomsnitt på under både 2001 och 2002, men började stiga och 2003 till en nivå på i genomsnitt 2003. Inledningsvis berodde uppgången bl.a. på att antalet deltagare i de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen minskade relativt kraftigt, men har även den minskade sysselsättningen bidragit till uppgången. Sysselsättningsmålet nås inte 2004 men. och regeringens sysselsättningsmål, dvs. att antalet sysselsatta i åldern som andel av befolkningen i samma åldersgrupp ska uppgå till 2004, utvecklades väl fram . Den högsta nivån nåddes då sysselsättningsgraden säsongsrensat uppgick till . Till följd av lågkonjunkturen har graden därefter successivt sjunkit till en nivå på säsongsrensat. .målet ligger fast och. Prognoserna visar att sysselsättningsmålet inte kommer att nås 2004. Men målet ligger fast och åtgärder måste vidtas inom en rad områden för att målet ska nås. På kort sikt handlar det om att dämpa de effekter som följer av lågkonjunkturen. På lite handlar det om att öka utbudet av arbetskraft för att trygga den framtida arbetskraftsförsörjningen. Utskottet har vid tidigare behandlingar av den allmänna ekonomiska politiken redovisat de olika åtgärder som vidtagits för att öka sysselsättningen och förbättra den svenska arbetsmarknadens sätt att fungera, se t.ex. bet. 2003/04:FiU1 sidorna 73-76. Till skillnad från vad som envist påstås i partimotionerna har arbetsmarknadspolitiken lagts om i en klar tillväxt- och sysselsättningsfrämjande riktning. Arbets- och kompetenslinjen är och har varit ledstjärnan i det arbetet. De tidigare volymmålen har tagits bort och ersatts av mål om effektiv matchning på arbetsmarknaden, förkortning av arbetslöshetstider och stöd till de grupper som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring har förtydligats. inrättades en ny myndighet, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). IAF:s uppgift är bl.a. att sköta tillsynen av arbetslöshetskassorna samt granska efterlevnad av försäkringens regelverk. Omfattande åtgärder och stöd har vidtagits för att öka de långtidsarbetslösas möjligheter att få ett reguljärt arbete samt för att öka sysselsättningen bland t.ex. invandrare, ungdomar, arbetshandikappade och personer som ofrivilligt arbetar deltid. Åtgärderna inom politikområdet inriktas i allt högre grad mot sektorer där det råder brist eller där det kan bedömas uppkomma brist på arbetskraft. Stora insatser har gjorts för att förbättra utbildningen och kompetensutvecklingen samt öka genomströmningen i de olika utbildningsvägarna. .nya åtgärder för att nål målet presenteras i vårpropositionen. I vårpropositionen föreslår regeringen ytterligare åtgärder för att öka sysselsättningen och nå sysselsättningsmålet. De viktigaste redovisas nedan. I syfte att dämpa arbetslösheten utökas antalet platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen med 15 000 platser och ytterligare platser . Regeringen återkommer i budgetpropositionen med en bedömning av omfattningen . Det särskilda stödet inom aktivitetsgarantin reformeras och långtidsarbetslösa prioriteras. Ersättningsnivån höjs med per dag. Därigenom beräknas ytterligare 3 000 personer få del av stödet. Sysselsättningsstödet till kommunerna utökas med 2005, utöver de som redan beslutats. Det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommunerna uppgår till och motsvarande summa kommer enligt tidigare beslut att tillföras kommunerna 2005 via utökat statsbidrag. Ett s.k. ROT-avdrag införs . Reglerna för avdrag utformas i enlighet med de regler som gällde . Dessutom införs en särskild skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler. En tillfällig satsning görs för att vidareutbilda personal inom vård, skola och omsorg i kommuner och landsting. Satsningen omfattar sammanlagt 6 000 personer som får möjlighet att arbeta deltid och studera deltid vid kommunala vuxenutbildningen eller högskola. Ytterligare åtgärder ska vidtas för att öka invandrarnas deltagande i arbetsmarknaden. Regeringen avser att lämna en proposition om hur introduktionen av nyanlända invandrare ska förbättras och hur de snabbare ska kunna komma in på den svenska arbetsmarknaden. läggs också förslag om hur svenskundervisningen för invandrare (sfi) ska förbättras. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring ska förtydligas ytterligare. Arbetsmarknadspolitiken ska i än högre grad inriktas mot platsförmedling, insatser för att motverka arbetskraftsbrist samt åtgärder för dem som har det svårast att ta sig in på arbetsmarknaden. AMS ges i uppdrag att ta fram åtgärder för att ytterligare korta arbetslöshetstiderna, tydliggöra och begränsa undantagen i regelverken samt minska den regionala skillnaden i tillämpningen av det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Fler åtgärder ska vidtas för att öka genomströmningen på gymnasiet och i högskolan. I t.ex. den proposition om gymnasieskolan som regeringen presenterade för föreslås bl.a. ökad kvalitet och ökade drivkrafter för eleverna att slutföra sin utbildning. Dessutom föreslås att en ny lärlingsutbildning införs. Ytterligare förslag på området kommer att läggas . Utöver detta kan nämnas att har som mål att halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Utskottet vill även erinra om att regeringen tillsatte en utredning om rätten till heltidsanställning. Utredningen ska enligt plan redovisa sitt arbete senast . och beredskap finns för ytterligare förslag i budgetpropositionen Regeringen och samarbetspartierna är överens om att det är viktigt att hålla tillbaka den stigande arbetslösheten och att målet om full sysselsättning ligger fast. Beredskap finns därför för att redovisa ytterligare förslag i budgetpropositionen för att bekämpa arbetslösheten. Oppositionens besparingar riskerar öka arbetslösheten I motionerna föreslås i vissa fall mycket omfattande besparingar på arbetsmarknadsområdet. Enligt utskottets uppfattning skulle besparingarna, om de genomfördes, leda till att arbetslösheten permanentades på nuvarande nivå eller t.o.m. steg. I liberalernas motion Fi23 föreslås att stora delar av AMS läggs ned och att arbetsförmedlingen i stället läggs ut på en flora av förmedlingar som drivs av olika huvudmän. En styckning och nedskärning av AMS skulle enligt utskottets mening försämra situationen för många arbetslösa, inte minst för personer som bor i regioner där efterfrågan på arbetskraft är svag. De redan nu stora geografiska skillnaderna i sysselsättning skulle förstärkas ytterligare. I bl.a. motion Fi25 (c) kritiseras förslaget om ROT-avdrag. Enligt motionärerna gynnar detta män medan satsningar saknas inom yrken där kvinnor dominerar. Utskottet vill med anledning av detta anföra följande. Som framgår av t.ex. SCB:s senaste arbetsmarknadsstatistik är den öppna arbetslösheten hos män drygt en procentenhet högre än den bland kvinnor. Dessutom är arbetslösheten inom byggsektorn betydligt högre än genomsnittet och enligt olika indi katorer har konjunkturen inom branschen snarare försämrats än förbättrats . ROT-avdraget är därför enligt utskottets mening en bra åtgärd för stimulera byggandet och öka sysselsättningen såväl inom byggsektorn som totalt. Utskottet vill erinra om att många av de övriga åtgärder som föreslås i vårpropositionen för att öka sysselsättningen är riktade mot branscher som domineras av kvinnlig arbetskraft. I motion Fi22 (m), Fi23 (fp) och Fi24 (kd) föreslås förändringar i arbetsrättslagstiftningen som en åtgärd för att förbättra arbetsmarknaden. Utskottets principiella uppfattning i denna fråga är att det i många fall finns en felaktig föreställning om att försvagningar i arbetsrättslagstiftningen skulle ge stora positiva effekter på tillväxten och sysselsättningen. Arbetsrätten bidrar enligt utskottets mening till att skapa trygga arbetsförhållanden och stabila ekonomiska villkor, vilket i sig stärker tryggheten för de anställda. Enligt en studie av arbetsrätten i olika länder som publicerat i Employ-ment Outlook har utformningen av arbetsrätten inga entydiga effekter på den totala sysselsättningen eller den totala arbetslösheten i ett land. Antalet sjukdagar ska halveras till 2008. En viktig del i politiken för att öka sysselsättningen och öka utbudet av arbetskraft är enligt utskottets mening att minska den höga sjukfrånvaron. Sjukfrånvaron innebär dessutom ett stort lidande för dem som drabbas samt höga kostnader för samhället, kostnader som hotar att tränga undan andra viktiga välfärdssatsningar. I motionerna Fi22 (m), Fi23 (fp), Fi24 (kd) och Fi25 (c) aviseras olika åtgärder för att minska sjukfrånvaron, varav en del stämmer med regeringens olika förslag. Av den anledningen vill utskottet anföra följande. beslutade att antalet sjukdagar ska halveras samt att nya aktivitets- och sjukersättningar ska minska. presenterade regeringen det s.k. 11-punktsprogrammet för att förbättra arbetsvillkoren och minska ohälsan i arbetslivet. Programmet har sedan följts upp och utökats i vårpropositionerna och budgetpropositionerna . Utskottet har vid tidigare behandlingar av frågan utförligt redovisat inriktningen av regeringens politik och vilka åtgärder som vidtagits, se bet. 2003/04:FiU1 sidorna 68-71. Utskottet kan konstatera att åtgärderna nu börjar få effekt. Den tidigare trenden med kraftigt stigande sjukskrivningstal har brutits och antalet sjukskrivningsdagar har börjat minska. Enligt () senaste statistik minskade det totala antalet sjukskrivningsdagar jämfört med . Dessvärre har emellertid antalet personer med aktivitets- och sjukersättning fortsatt att öka relativt kraftigt. Det s.k. ohälsotalet, dvs. de samlade utbetalningarna för sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning och rehabiliteringsersättning, har dock börjat avta , enligt RFV:s uppgifter. men det krävs ytterligare insatser för att målet ska nås Trots denna förbättring krävs det enligt utskottets mening ytterligare insatser för att målet om en halvering ska nås. Regeringen presenterar i vårpropositionen ett antal förslag som ska genomföras framöver. Den tidigare annonserade minskningen av arbetsgivarnas medfinansieringsansvar vid sjukfrånvaro genomförs . Efter de ska arbetsgivaren svara för av sjukpenningkostnaden. Ett högkostnadsskydd införs för att inte mindre företag ska drabbas av orimligt höga kostnader. Vidare ska medfinansieringsansvaret inte gälla om sjukfrånvaron övergår till deltidssjukskrivning eller om arbetstagaren återvänder till arbetet med rehabiliteringsersättning. inrättas en ny myndighet, , enligt förslag som regeringen lämnade till . Myndigheten är en sammanslagning av de allmänna försäkringskassorna och . Genom myndigheten skapas en tydlig styrning av verksamheten som förutsättningar skapas för samsyn och likabehandling av sjukförsäkringsärenden runtom i landet. Uppföljningen av nya beslut om sjukersättning som inte är tidsbegränsade ska bli obligatoriska för försäkringskassorna. Tillämpningen av karensdagen ska göras mer rättvis och ska åläggas att kalla sjukskrivna till avstämningsmöte samt upprätta en rehabiliteringsplan en viss angiven tid. Regeringen anger dessutom att den tidigast i budgetpropositionen ska presentera åtgärder för att förbättra tillämpningen av regelverket för sjukpenning och sjukersättning. Det handlar bl.a. om att tydliggöra den enskildes ansvar att medverka till en återgång till arbete. Ersättning ska t.ex. kunna dras in om en försäkrad vägrar genomgå behandling, utredning eller rehabilitering. Ytterligare åtgärder för att förhindra fusk och felanvändning av socialförsäkringarna ska vidtas. Från och införs systemet med friår i hela landet. Friåret ska ha samma villkor och omfattning som det försök som pågår i tolv kommuner. avsätts även för ett försök med arbetstidsförkortning, för att bl.a. belysa kopplingen mellan hälsa och arbetstid. I vårpropositionen anger regeringen också att en person som erhåller sjukersättning och som börjar studera bör få rätt att efter studierna återfå sin ersättning, utan förnyad prövning. Ett mer detaljerat förslag presenteras i budgetpropositionen . Utskottet vill också i anslutning till diskussionen om sjukfrånvaron erinra om att ersättningsnivån i sjukförsäkringen ska återställas till den nivå som gällde före . Enligt utskottets mening är det en viktig princip, inte minst för att upprätthålla allmänhetens förtroende för välfärdssystemen, att ersättningarna i socialförsäkringarna ligger på en sådan nivå att drabbade hushåll klarar att upprätthålla sin standard på en rimlig nivå även om de skulle drabbas av t.ex. sjukdom. Utskottet avvisar därför de förslag om sänkning av ersättningsnivåerna och införandet av ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen som Mode rata samlingspartiet föreslår i motion Fi22. Förslagen slår mot dem som redan är utsatta. tillväxt är betydligt starkare än i EU- och euroområdet Utskottet övergår nu till att diskutera frågor om tillväxt och tillväxtklimat. I motion Fi24 (kd) påstås att regeringen saknar en tillväxtpolitik. I motionen redovisas en del beräkningar som anses bevisa att släpat efter i tillväxt även och inledningen av . Bland annat hävdas att BNP 2002 skulle ha varit högre om hade haft samma tillväxttakt som . Den här typen av beräkningar är enligt utskottets mening bara en lek med siffror där resultatet är starkt beroende av t.ex. val av jämförelseland och tidsperiod. Det är ungefär som att påstå att tillväxtklimatet i är extremt dåligt eftersom tillväxttakten i den amerikanska ekonomin endast varit mindre än hälften så hög som den i . Sanningen är i stället att haft en internationellt sett hög tillväxttakt. BNP steg med i genomsnitt , enligt statistik. Tillväxten i OECD-området ökade med i genomsnitt medan den i EU och euroområdet steg med i genomsnitt respektive . Detta innebär att om hade haft samma tillväxttakt som OECD-området, EU eller euroområdet i genomsnitt hade nivån på BNP varit lägre 2003. köpkraftskorrigerade BNP-statistik är. I sin politiska argumentation använder t.ex. och liberalerna ofta det som kallas för tillväxt- eller välfärdsliga. "tappar i välståndsligan" är ett vanligt förekommande uttryck i motionerna. Vad det då handlar om är den statistik som sammanställer av s.k. köpkraftskorrigerade BNP-uppgifter per invånare. Enligt motion Fi23 (kd) har halkat från en trettonde till en femtonde plats i välfärdsligan, vilket enligt motionärerna bevisar att inte tagit igen något jämfört med andra länder. Som utskottet påpekat vid tidigare behandlingar (senast i bet. 2003/04: FiU1) är statistik så pass osäker att man bör vara mycket försiktig med att dra långtgående slutsatser av uppgifterna. Möjligheten till jämförelser mellan länderna är mycket begränsad, enligt bl.a. egna uppgifter. Möjligheterna till tillväxtjämförelse mellan länderna begränsas också av att länderna i sina BNP-beräkningar behandlar produktiviteten i den offentliga sektorn olika. En del länder, däribland , antar schablonmässigt att produktiviteten i den offentliga sektorn är noll, medan andra länder beräknar produktivitetsförändringen i den offentliga sektorn till eller . Detta får genomslag i BNP-utfallet och missgynnar särskilt länder som som har en stor utbyggd offentlig sektor. inget bra mått på välfärden Måttet har dessutom stora brister som mått på den ekonomiska välfärden. Utskottet vill i detta sammanhang visa på att det finns andra undersökningar som på ett djupare sätt än behandlar och mäter välfärdsutvecklingen i olika länder. presenterade en omfattande studie baserad på fyra länderjämförande välfärdsindex där faktorer som t.ex. utbildning, sysselsättning, arbetsmiljö, inkomster, materiell levnadsstandard, boende, fritid, trygghet, livslängd och hälsa värderas. Välfärdsindexen har utarbetats av FN och av forskningsinstitutioner i , och . Enligt SCB hamnar i täten i flertalet av dessa index. har även klättrat uppåt något i välfärdsindexen efter en viss försämring i samband med den ekonomiska krisen i början och mitten av , enlig SCB. Utifrån köpkraftskorrigerade statistik kan emellertid utskottet konstatera att svensk ekonomi tappat i relativ position mot andra länder under framför allt två perioder - och . Den absolut största nedgången kom då BNP föll som flera andra länder fortsatte att ha en positiv tillväxt. I motion Fi24 (kd), anges att målet för den ekonomiska politiken bör vara en hållbar tillväxt på över konjunkturcykeln. I motionen anförs också att ett nytt mål bör införas - att antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka. Hög tillväxt - ett viktigt mål i den ekonomiska politiken Som utskottet framhållit vid ett flertal tillfällen är en hög ekonomisk tillväxt en avgörande del av den ekonomiska politiken under förutsättning att den är ekologiskt hållbar. Som redovisades ovan har BNP stigit med i genomsnitt 1994, vilket är ungefär lika högt som tillväxtmål. Det är också mer än genomsnittet i euroområdet och mer än genomsnittet av . har den svenska tillväxten varit mer än dubbelt så hög som den i EU och euroområdet. Helt avgörande för den svenska tillväxten och därmed också sysselsättningen är att konkurrens- och företagsklimat är gott. Till skillnad mot vad som hävdas i motionerna Fi22 (m), Fi23 (fp), Fi24 (kd) och Fi25 (c) anser utskottet att det grundläggande klimatet för tillväxt, expansion och företagande är relativt gott, även om de senaste årens internationella lågkonjunktur skapat spänningar på skilda håll i närings- och arbetslivet. Gott grundklimat för tillväxt men . Den makroekonomiska grunden i ekonomin är stabil. De offentliga finanserna har sanerats. Inflationen och räntorna är låga. Skillnaden mellan de tyska och svenska obligationsräntorna är , mot Företagens konkurrenssituation är relativt god och de nominella löneökningarna i ekonomin har sänkts från de mycket högt uppskruvade nivåerna och . Den institutionella omgivningen för lönebildningen har genomgått en relativt omfattande förändring och förtroendet för låginflationspolitiken är högt bland ekonomins olika aktörer. Pensionssystemet har reformerats, till skillnad från situationen i många andra europeiska och . En rad olika åtgärder har genomförts för att öka konkurrensen i den svenska ekonomin och pressa ned prisnivån. Olika marknader har öppnats för konkurrens, konkurrenslagstiftningen har skärpts och konkurrensövervakningen utökats. Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenska arbetskraften har ökats ytterligare genom de senaste årens kraftiga satsningar på utbildning och forskning. är det land i världen som enligt investerar mest resurser i kunskap som andel av BNP. Utgångspunkten för politiken är att även i fortsättningen ska vara världens främsta kunskapsnation. Stora resurser satsas för att bygga ut och förbättra infrastrukturen. Den svenska företagsbeskattningen är konkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv, även om globaliseringen på olika sätt ställer beskattningen inför nya utmaningar. konkurrensklimatet måste ständigt förbättras Den fortgående globaliseringen och de nya EU-länderna skärper konkurrensen ytterligare och enligt utskottets mening måste förutsättningarna för tillväxt och expansion ständigt utvecklas. Regeringen anger i vårpropositionen att åtgärder ska vidtas för att bl.a. öka konkurrensen inom de branscher som fortfarande utmärks av bristande konkurrens. Utbildningen och forskningen ska förstärkas ytterligare. En proposition om forskningspolitiken läggs på bord . Regeringen annonserar också att infrastruktursatsningar ska tidigareläggas. Bland annat innebär detta att bygget av den s.k. Mälartunneln i kan påbörjas som byggandet av den s.k. Haparandabanan och vägavsnitt i kan tidigareläggas. Vidare utarbetas en innovationsstrategi för att öka avkastningen på forskning och utveckling. Nya forsknings- och utvecklingsresultat måste i större omfattning än omsättas i nya produkter och tjänster. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att olika institut och organisationer genomgående placerar högt på sina rankinglistor när de analyserar olika länders tillväxtförutsättningar. utsåg t.ex. i sin konkurrensrapport till det tredje bästa landet i världen vad gäller konkurrens- och tillväxtklimat. låg på femte plats. Rapporten undersöker 102 olika länder inom en mängd olika områden, som t.ex. det mikroekonomiska klimatet, det generella kon kurrensklimatet, infrastruktur, samarbetsklimat, lagstiftning, hållbarhet och miljökrav, IT-utveckling etc. Vidare ligger stadigt bland toppländerna i uppföljningar av den s.k. Lissabonprocessen. Vid toppmötet i satte EU upp målet att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi. görs en uppföljning av medlemsländernas insatser för att nå målet. I uppföljningen jämförs ländernas utveckling inom ett fyrtiotal områden. Utskottet vill också nämna att det internationella kreditinstitutet höjde kreditbetyg till det högsta betyget AAA (tripple A). Det är ett erkännande av den svenska ekonomins grundläggande styrka. Det är utskottets övertygelse att tillväxtklimatet i den svenska ekonomin hade varit betydligt sämre om Moderata samlingspartiet, , liberalerna och fått genomföra de budgetalternativ och den ekonomiska politik de propagerat för .