bet · GR01UBU9 · 2004-03-11 00:00:00 — att lyfta fram lärande exempel påhandlingsprogram och arbetssätt mot kränkandebehandling som genom utvärderingar eller forskningvisat att de minskat mobbning och skapat goda lär-och arbetsmiljöer i skolan.I publikationen Olikas lika värde - om arbetet motmobbning och kränkande behandling (u03:028, dec.2003) identifierar myndigheten faktorer somframgångsrikt motverkar kränkande behandling ochstärker arbetet med en god social miljö. Medvägledning från forskning, skolors och kommunersutvärderingar samt nationella kartläggningar ochgranskningar pekar myndigheten ut ett antal konkretahållpunkter som ett handlingsprogram bör innehålla.Boken innehåller också en beskrivning av etttjugotal metoder som används på skolor runt om ilandet i arbetet mot mobbning och kränkandebehandling, t.ex. Olweus-metoden och Farsta-metoden.I texten anges om metoden är utvärderad. Syftet medbeskrivningen av metoderna är dock inte att värderadessa. I boken framhålls att skolan inför sitt valav arbetssätt alltid bör undersöka vilket stödmetoden har i forskning och i utvärderingar. För attkunna välja "rätt" metod och sätta in lämpligainsatser, måste man noggrant kartlägga hursituationen ser ut på den egna skolan. I ettsärskilt avsnitt behandlas hur skolan kankvalitetssäkra sitt arbete.Publikationen Olikas lika värde har spridits somett stödmaterial till skolor ute i landet. Främstskall materialet tjäna som ett stöd till personaloch skolledning i förskolan, ochgymnasieskolan, men också ansvariga i kommunerna ären målgrupp.Myndigheten för skolutveckling tar nu framallmänna råd för skolornas arbete med att motverkaalla former av kränkande behandling och deras arbetemed att upprätta handlingsprogram. Dessa allmännaråd beräknas bli klara under våren 2004.Utskottet vill också hänvisa till nordisktforskningssamarbete kring arbetet mot mobbning. Enarbetsgrupp inom Nordiska ministerrådetsskolsamarbete (NSS) har gjort en sammanfattning avforskningsläget vad gäller mobbning i de nordiskaländerna, kartlagt nationella åtgärder och lämnatett förslag till en nordisk forskningsstudie.Resultatet har presenterats irapporten i nordiska skolor. om mobbning har hållits i Stockholmi i NSS regi. Forskare från ,, , och deltog idiskussioner kring de senaste forskningsrönen ochdiskuterade framtida vägar att sprida kunskaper ochinitiera ny forskning. Man enades om att ettfortsatt nordiskt samarbete på området är viktigt.Utskottet delar uppfattningen som framförts imotion 2003/04:Ub222 att föräldrar skall informerasnär deras barn berörs av mobbning i skolan.Läroplanerna betonar också vikten av samverkan medföräldrarna. Av det redovisade stödmaterialet Olikaslika värde framgår att föräldrars inflytande ärväsentligt i arbetet mot kränkningar. Forskningenvisar enligt Myndigheten för skolutveckling attföräldramedverkan spelar en viktig roll i akutaskeenden.Skolans arbetsmiljö m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omtydliggörande av skolpersonalens roll iarbetet mot mobbning och övrigamotionsyrkanden i syfte att skapa en tryggoch lärande miljö i skolan. Utskottethänvisar till att ett flertal initiativtagits i dessa avseenden, bl.a. genomutredningsförslag och regeringsuppdrag.Jämför reservationerna 11 (m), 12 (kd), 13(v, mp), 14 (kd) och 15 (kd).MotionerI motion 2003/04:Ub368 yrkande 9 påpekar att en grundläggande förutsättningför arbetet mot mobbning är att det skapas enatmosfär av gemensamt ansvarstagande och enrollfördelning som stävjar oro i skolan. Moderaternavill skapa tydligare roller för skolpersonalen. Detförutsätter regler som ger tillbaka en del av dennaturliga auktoritet som senarehälft avskaffats genom "fri" pedagogik och frånvaroav tydliga regler, betonar de.Kristdemokraterna förordar i motion 2003/04:Ub441yrkande 8 ett aktivt integrationsarbete som ettmedel att minska mobbning. Lärare bör ha engrundläggande kunskap om vilka spänningar som kanfinnas mellan olika etniska grupper på den egnaskolan och hur man kan bemöta dem.Vänsterpartiet vill i motion 2003/04:Ub292 yrkande 1att regeringen ger i uppdrag att som endel av arbetet mot mobbning och kränkningaranalysera betydelsen av skolmiljöns utformning samtföreslå åtgärder. Enligt motionen finns det entendens att inte ta elevernas arbetsmiljö på allvar.Varken fysisk arbetsmiljö eller psykosocialaarbetsförhållanden, utom mobbning, ges någotnämnvärt utrymme i diskussionen om barns och ungasutbildning.Också i motion 2003/04:Ub334 (s) betonas vikten avatt sprida demokratiska värderingar och lyfta framarbetsmiljöfrågor i förskola och grundskola.Motionärerna anger att undersökningar visar attelevernas arbetsmiljö har klara brister och attmånga elever känner obehag inför att vara i skolan.Alltför många elever känner sig illa behandlade,inte bara av andra elever utan även av lärare.I motion 2003/04:Ub398 (fp) yrkande 10 föreslås enutvidgning av skolhälsovårdens uppgifter till attomfatta mer av handledarfunktion för lärarkåren föratt på rätt sätt hantera den gruppdynamiskautvecklingen och motverka mobbning.Kristdemokraterna framför i motion 2003/04:Ub441yrkande 5 förslag om att ett ansvarskontrakt mellanelever, föräldrar och skolpersonal skall upprättas.Kontraktet skall tydligt visa vilket ansvar varjepart har och hur varje part skall gå till väga föratt upptäcka mobbning och hantera mobbning när denuppkommer.Frågor om kamratstöd och handledd medling som en deli arbetet mot mobbning tas upp av Kristdemokraternai motion 2003/04:Ub441 yrkande 11. Att bygga upp enlångsiktig kamratstödjande verksamhet, dvs. attungdomar deltar i skolans arbete och stöder elevermed särskilda behov, kan vara en pusselbit ilösningen av mobbningsproblem. Medling är ett sättatt visa att konflikter kan behandlas och bearbetas.I motion 2003/04:Ub484 (s) förespråkas likaså attkamratstödjare skall finnas i alla skolor.Kamratstöd i skolan är en metod som bygger på attunga vuxna anställs som goda förebilder för barn ochungdomar. Motionärerna anger att detta ofta sker isamverkan med föreningslivet på orten och till vissdel på ideell basis. Kamratstödjarna skall finnastillgängliga under skoldagen för samtal och kontaktmed eleverna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på samtliga här relaterademotionsyrkanden. De frågor som lyfts fram imotionerna har uppmärksammats i olika sammanhang.Bland annat kan utskottet hänvisa till följande.Skolverket har i en rapport ,Relationer i skolan - en utvecklande ellerdestruktiv kraft (dnr 01-2001:2136), redovisat ettregeringsuppdrag att kartlägga förekomsten avrasism, etnisk diskriminering, sexuellatrakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning iskolan. Av rapporten framgår att de flestakränkningarna utförs av elever mot andra elever, menelever blir också kränkta av lärare och annanpersonal på skolan. Kartläggningen visar att verbalakränkningar är ett vanligt inslag i ungdomarnasmiljö. De handlar oftast om kränkningar av etniskeller av sexuell karaktär.Skolverkets slutsatser är bl.a. att fler vuxnanära eleverna och ett aktivt arbete på skolorna motkränkande behandling ger resultat i form av ökadtrygghet och trivsel samt färre kränkningar. Frånperspektivet att motverka kränkande behandling ärdet enligt verket viktigt att statens satsning påfler vuxna i skolan fortgår.Statens särskilda satsning påpersonalförstärkningar genom ett riktat statsbidragär därför en åtgärd som bör bidra till att ökatryggheten i skolan och stärka värdegrunden.Utskottet delar uppfattningen i vissa motioner atten god arbetsmiljö i skolan är en väsentligförutsättning för elevernas lärande, trygghet ocharbetsro.I september 2003 redovisade ettregeringsuppdrag att ta fram föreskrifter som skallöka elevernas inflytande över arbetsmiljön i skolan.Föreskrifterna, som utarbetats i samråd medArbetsmiljöverket, presenteras i rapportenElevmedverkan i skolans arbetsmiljöarbete genomelevskyddsombud (dnr 62-2003:2037). De kommer attutfärdas av . En handbok om hurman kan arbeta med arbetsmiljöfrågor i skolan kommerenligt planerna att vara färdig somföreskrifterna träder i kraft.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU2002:121), som nämnts i det föregående, att detgenom en bestämmelse i skollagen skall göras tydligtatt arbetsmiljölagen gäller på skolområdet.Regler om disciplinära åtgärder för eleverstillrättaförande finns i grundskoleförordningen (6kap. 9 och 10 §§) respektive gymnasieförordningen(6 kap. 21-25 §§). Bestämmelser om avstängning avelev från undervisningen och förvisning finns endastvad gäller gymnasieskolans elever. En gymnasieelevfår stängas av från undervisningen helt eller delvisunder högst av terminen eller förvisasfrån gymnasieskolan för , dock högst treterminer utöver den termin när beslutet meddelas.Avstängning och förvisning får användas vidupprepade förseelser eller vid en allvarligförseelse om eleven inte har bättrat sig eller omelevens uppförande kan antas inverka skadligt påandra elever eller om det finns andra särskildaskäl. Om en elev i gör sig skyldig tillupprepade förseelser eller en allvarligareförseelse, skall saken dels anmälas för rektorn,dels hänskjutas till elevvårdskonferensen.Konferensen skall efter kontakt med elevensvårdnadshavare försöka få eleven att bättra siggenom åtgärder som är avpassade efter elevensindividuella förhållanden. Om detta inte hjälperskall elevvårdskonferensen anmäla förhållandet tillstyrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.Skollagskommittén föreslår att bestämmelser införsi skollagen som ger rektor och lärare möjlighet atti akuta situationer vidta tillfälliga åtgärder föratt tillförsäkra alla elever en trygg skolmiljö ochstudiero och för att komma till rätta med elever somuppträder störande eller hotfullt (SOU 2002:121s. 386 f.). Det kan gälla olika tillfälliga åtgärdersom att flytta eleven till en annan elevgrupp, göraomgrupperingar av elever eller att göra en annandisposition av en elevs lektionstid eller skoldag.Föremål som är störande eller som utgör ett hot motsäkerheten skall kunna omhändertas. De föreslagnabestämmelserna avses ersätta nuvarandeförordningsbestämmelser om disciplinära åtgärder.Ett nytt verksamhetsområde, elevhälsa, skallenligt förslag införas iskollagen. I elevhälsan ingår omvårdnad samtmedicinska, psykologiska, sociala ochspecialpedagogiska insatser. Elevhälsans personalskall tillsammans med övrig skolpersonal samverkakring all den komplexitet som finns i arbetsmiljönoch som skolor har att hantera. Att skapa enarbetsmiljö som främjar lärande hos alla eleversammanfattar det breddade uppdrag somelevhälsoarbetet i skolan skall ha, framhållerkommittén.Utskottet anser att beredningen inomRegeringskansliet av kommitténs förslag börinväntas.Myndigheten för skolutveckling har sedan maj 2003regeringens uppdrag att arbeta för förbättradförskole- och skolsituation i segregerade områden,dvs. områden som är präglade av social och etnisksegregation. Myndigheten skall tillregeringen () redovisagjorda insatser, vilka metoder och arbetssätt somanvänts, viktiga iakttagelser som gjorts underarbetet samt vilka resultat som har uppnåtts och hurdessa spritts till olika huvudmän. Uppdraget skallslutredovisas den 15 december 2005.I en attitydundersökning (Skolverketrapport 197, 2001) konstaterades att fler eleverkänner sig kränkta av sina lärare än av sinaskolkamrater och att denna trend ökat sedanmotsvarande mätning 1997. uppgav aveleverna i attitydundersökningen att de kränkts avlärare jämfört i motsvarande mätning 1997.Utskottet vill understryka betydelsen av att allavuxna i skolan har ett gemensamt förhållningssätttill kränkande behandling. Vuxna måste ta på sigrollen som auktoriteter som arbetar tillsammans förett positivt klimat. De bör snabbt och tydligt visaatt kränkningar är oacceptabla.I sammanhanget bör uppmärksammas attLärarförbundet och våren 2001antog yrkesetiska principer för lärare. Enligt dessaförbinder sig lärare att i sin yrkesutövning alltidbemöta eleverna med respekt för deras person ochintegritet samt skydda varje individ mot skada,kränkning och trakasserier.Utskottet delar den positiva uppfattningen imotioner i fråga om kamratstödjande verksamhet ochom ansvarskontrakt mellan elever, föräldrar ochskolpersonal i arbetet mot kränkande behandling. Detankommer dock lokalt på skolhuvudmännen att beslutaom kamratstöd i skolan respektive ansvarskontrakt.Viss undervisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om icke-våldslig konflikthantering och om arbete medemotionell intelligens i skolansundervisning. Utskottet anför att det är upptill de professionella i skolan att avgöravilka beprövade metoder som skall användas iarbetet mot kränkande behandling.Jämför reservation 16 (mp) och särskiltyttrande (kd, c, mp).MotionerI två motioner, 2003/04:Ub288 (c, kd, mp, fp)yrkande 2 och 2003/04:Ub245 (c) yrkande 2, begärmotionärerna ett tillkännagivande till regeringen omatt icke-våldslig konflikthantering skall ingå iskolans undervisning. De framhåller vidarebetydelsen av systematiska icke-våldsmetoder iklassrummen för att förebygga alla former avkränkande behandling med hjälp av konstruktivkonflikthantering (yrkande 3 i respektive motion). Imotionerna betonas att man genom att satsa på atticke-våldsmetoder lärs ut och praktiseras kan uppnåen trygg skolmiljö och minimera riskerna för akutasituationer där disciplinära åtgärder måste vidtas.Ett sätt att arbeta mot mobbning, men också medvärdegrundsfrågor, är arbete med emotionellintelligens (EQ). Det framförs i motion2003/04:Ub328 (mp). Motionären lyfter fram att ettantal skolor har arbetat med EQ integrerat iundervisningen, vilket har visat sig ge mycket godaresultat. All personal får utbildning i EQ. På EQ-lektionerna arbetar eleverna med olika konkretaövningar som tränar förmågan att förstå och uttryckakänslor. Eleverna lär sig en handlingsberedskap föratt reda ut konflikter. Motionären vill attregeringen ger Myndigheten för skolutveckling iuppdrag att följa och sprida arbetet med EQ tillfler skolor (yrkande 1). I motionen pekas också påbehovet av forskning om emotionell intelligens(yrkande 2). Det är viktigt att man fortsätter attfölja och utvärdera pågående projekt vetenskapligt.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på de i motionerna framlagdaförslagen. Det är angeläget att elever lär sig attkonstruktivt hantera konflikter, vare sig det skergenom att icke-våldsmetoder lärs ut, genom arbetemed emotionell intelligens eller på annat sätt.Både konflikthanteringsmodellen NonviolentCommunication och EQ-modellen finns upptagna blandde beprövade metoder och arbetssätt som Myndighetenför skolutveckling lyfter fram i sitt stödmaterialOlikas lika värde - om arbetet mot mobbning ochkränkande behandling (dec. Stödmaterialet harnyligen spritts till skolor och huvudmän ute ilandet.Vilka metoder som skall användas är upp till deprofessionella i skolan att avgöra utifrånsituationen på den egna skolan.Utskottet utgår från att arbetet med att utvärderaoch forska kring olika metoder och arbetssätt motmobbning fortsätter.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionsyrkandena.Åtgärder mot sexuella trakasserierUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omarbetet mot sexuella trakasserier, riktadeinsatser för pojkar och flickor, åtgärder motspråkvåld samt om behandlingen i skolan avhomosexuella, bisexuella och transpersoner.Utskottet hänvisar främst tillSkolansvarsutredningens uppdrag.Jämför reservationerna 17 (fp, mp), 18 (m,fp), 19 (v, mp), 20 (kd), 21 (v), 22 (fp, c)och 23 (c, mp).MotionerFolkpartiet begär i motion 2003/04:Ub418 yrkande 12ett förslag till lagstiftning mot sexuellatrakasserier av elever. Motionärerna betonar attsexuella trakasserier också är mobbning och måstestoppas. De åberopar att strängare regler harinförts i jämställdhetslagen mot sexuellatrakasserier på arbetsplatser. Det är viktigt attskolelevers situation också uppmärksammas.I motion 2003/04:Ub433 (s) påpekas likaså attjämställdhetslagens regler mot sexuella trakasseriergäller för all personal på skolor men inte föreleverna. Motionärerna framhåller att det finnsotaliga berättelser från verkligheten om skoleleversutsatthet vad gäller könsmobbning. Lagreglerna bördärför omfatta även skoleleverna.Frågor rörande skolans arbete mot sexuellatrakasserier behandlas i tre motioner.Moderata samlingspartiet understryker i motion2003/04:Ub368 yrkande 5 att varje elev skallbehandlas med respekt. I motionen hänvisas till enomfattande undersökning om kränkningar i skolan somredovisats bl.a. genom HomO:s försorg.Undersökningen visar på en oacceptabelt hög grad avkränkningar, ibland t.o.m. från vuxna i skolan.I motion 2003/04:Ub441 yrkande 6 begärKristdemokraterna att skall ges i uppdragatt utfärda föreskrifter om skolors skyldighet attredovisa arbetet mot sexuella trakasserier i sinakvalitetsredovisningar.Enligt i motion 2003/04:Ub292yrkande 15 bör regeringen uppdra åt attutforma riktlinjer för handlingsplaner för attförebygga sexuella trakasserier.Vänsterpartiet framhåller vidare i motion2003/04:Ub292 behovet av riktade insatser för pojkarrespektive flickor. För pojkar skulle en sådanriktad insats kunna vara anordnandet av kurser medett innehåll riktat mot manlighet, hetero-, homo-,bi- och transsexualitet, medieanalyser etc. (yrkande14). Flickors utsatthet kräver enligt motionensärskilda åtgärder. Motionärerna anser attregeringen bör återkomma med en uppföljning av dekurser för flickor i psykiskt och fysisktsjälvförsvar som genomförts. Förslag bör ocksålämnas på hur motsvarande arbete skall bedrivasframgent (yrkande 16).Åtgärder mot språkvåld i skolan begärs iCenterpartiets motion 2003/04:A302 yrkande 5 samt i motion 2003/04:Ub458 (c)yrkande 1. Motionärerna pekar på att det alltmerutbredda sexualiserade språket och språkvåldet ärett uttryck för nedsättande attityder. De lyfterfram att man på många skolor arbetar på ett bra sättmed den psykosociala miljön för att motverkamobbning. I detta arbete är det viktigt att ävenspråkvåldet uppmärksammas. I motionerna föreslås ettnationellt åtgärdsprogram för att motverka språkvåldi skolan.I motionerna 2003/04:Ub428 (mp, fp, v, c) yrkande 1och 2003/04:Ub437 (s) yrkande 1 betonas vikten avkompetens hos skolans personal i HBT-frågor, dvs. ifrågor rörande homosexuella, bisexuella ochtranspersoner. Med kompetens på detta område menarmotionärerna samma typ av insikt, kunskap ochförståelse som tas för självklar när det gällerheterosexuellas vardag. bör initiera ettarbete för sådan kompetensutveckling.Centerpartiet förordar i motion 2003/04:L350yrkande 8 att får i uppdrag att utarbetariktlinjer för att säkerställa kompetens i HBT-frågor hos skolans personal. Riktlinjerna bör äveninnefatta hur skolorna kan arbeta för att främja ettjämlikt klimat för unga HBT-personer på skolorna.Enligt motionerna 2003/04:Ub428 (mp, fp, v, c)yrkande 2 och 2003/04:Ub437 (s) yrkande 2 är det angeläget att i den nyaskollagen skrivs in att skolans personal aktivtskall motverka bl.a. fördomar riktade mothomosexuella, bisexuella och transpersoner.Undervisningen med avseende på HBT-frågor börförbättras, enligt motion2003/04:L350 yrkande 9. Motionärerna anser att detfinns tydliga indikationer på att homo-, bi- ochtranssexualitet inte behandlas på etttillfredsställande sätt i alla skolor. Skolverketbör göra en översyn av undervisningen i dessafrågor.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena med hänvisning främst tillSkolansvarsutredningens uppdrag.Som utskottet redovisat i ett tidigare avsnittskall ta fram förslag tilllagstiftning om förbud mot diskriminering och annankränkande behandling inom skolväsendet (dir.2003:114). I direktiven redovisas, angående behovetav utredning, bl.a. kartläggning avförekomsten av homofobi och sexuella trakasserier iskolan samt ökat sexualiserat språkbruk. Ettdelbetänkande innehållande lagförslag skall lämnassenast den 30 april 2004.Utskottet hänvisar också till vad utskottet anförti tidigare avsnitt om handlingsplaner,åtgärdsprogram och beprövade arbetsmetoder.Skolverket har redovisat ettregeringsuppdrag att ta fram förslag tillindikatorområden och kvalitetsindikatorer förverksamheters och kommuners kvalitetsredovisning dådet gäller bl.a. barn- och ungdomsutbildning (dnr2003:2038). För samtliga skolformer föreslås att ikvalitetsredovisningen under området Normer ochvärden skall anges i vilken utsträckning eleverutsätts för kränkningar i skolan. Regeringen beredernu frågan om att ge rätt att utfärdaföreskrifter om innehållet i kvalitetsredovisningar.I syfte att stärka jämställdhetsarbetet i skolornahar landets två värdegrundscentrum vid Göteborgsuniversitet och /i uppdrag av Myndigheten för skolutvecklingatt utbilda resurspersoner i jämställdhet ochgenusvetenskap, s.k. genuspedagoger. Ambitionen äratt det skall finnas minst en genuspedagog ivarje kommun som stöd för det lokalajämställdhetsarbetet. Utbildningen fortsätter under2004. Särskilda medel utgår från anslaget 25:3Utvecklingsarbete och kompetensutveckling m.m.De kommuner som har pedagoger med iutbildningssatsningen kring jämställdhet ochgenusvetenskap har haft möjlighetatt söka totalt till lokalainsatser för att stärka flickors självförtroende,bl.a. genom att ge möjlighet tillsjälvförsvarsträning. Medlen har fördelats av debåda värdegrundscentrumen till 45 skolor/kommuner.Resultatet av insatserna har ännu inte utvärderats.I stödmaterialet Olikas lika värde - om arbetetmot mobbning och kränkande behandling (dec. 2003)resonerar Myndigheten för skolutveckling kring detpraktiska arbetet mot kränkande behandling i skolanoch olika attityder mot flickor och pojkar. Detanges att många skolor arbetar med flick- ochpojkgrupper för att ge möjligheter till reflektionoch samtal.Enligt målen för lärarexamen ihögskoleförordningen (1993:100, bil. 2) skalllärarstudenten för att få examen bl.a. kunnaförmedla och förankra samhällets och demokratinsvärdegrund.I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) står detatt skolan skall sträva efter att varje elevrespekterar andra människors egenvärde, tar avståndfrån att människor utsätts för kränkande behandlingoch kan leva sig in i och förstå andra människorssituation. Utskottet anser att det är mycket viktigtatt eleverna under sin skoltid får en undervisningom sex och samlevnad som bidrar till att de kanförstå och respektera både sig själva och andra. Dåmåste de få en undervisning som ger dem kunskaper omsåväl heterosexuella som homosexuella, bisexuellaoch transpersoner.Det bör nämnas att Myndigheten för skolutvecklingför närvarande genomför en fallstudie av deämnesövergripande kunskapsområdena, där sex- ochsamlevnadsundervisning ingår. Myndigheten skallgranska hur skolan hanterar kunskapsområdet. Studienkommer att redovisas under våren 2004.Flyttning av elever som kränkerandraUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omflyttning inom av elever somkränker andra. Utskottet åberopar förslag somlagts fram av (SOU2002:121) och som bereds inomRegeringskansliet.Jämför reservationerna 24 (m, fp) och 25(kd).MotionerFörslag om flyttning inom av elever somgör sig skyldiga till kränkande behandling läggsfram i flera motioner.I motion 2003/04:Ub368 yrkande 8 hävdar att man i praktiken inte kan flyttaelever inom , oavsett hur mycket skada detillfogar sina klasskamrater. Det är alltid så attreglerna ger mer möjligheter för den som kränker änför den som blir kränkt. Det är den utsatta elevensom ytterligare skall besväras av att flytta frånklass och skola, medan mobbaren får finnas kvar.Moderaterna vill se en förändring av reglerna föringripande vid mobbning. Åtgärder måste kunna vidtasför att skydda dem som utsatts och uppfostra dem somutsätter andra för kränkningar.Folkpartiet begär i motion 2003/04:Ub418 attgrundskoleförordningen skall ändras så att det stårklart att det är möjligt att tvångsförflytta en elevfrån en skola om han eller hon kränker andramänniskor (yrkande 10).