bet · GR01JUU14 · 2004-03-09 00:00:00 — I förhållande till övrigamedlemsstater är I-förordningen tillämplig.Kompletterande bestämmelser finns bl.a. i lagen(2002:460) med kompletterande bestämmelser omdomstols behörighet och om erkännande ochverkställighet av vissa utländska avgöranden.Enligt såväl I-förordningen som Bryssel-och Luganokonventionerna kan en talan avseendeskadestånd utanför avtalsförhållanden mot den somhar hemvist i en medlemsstat (konventionsstat)väckas antingen i den staten eller i en annanmedlemsstat (konventionsstat) vid domstolen i denort där skadan inträffade.För det fall någon konventionsbaserad lag ellerEG-förordning inte är tillämplig gäller somhuvudregel att en tvist är underkastad svenskdomsrätt, om svensk lag anvisar ett forum här ilandet. Reglerna om forum innebär - såvitt nu äraktuellt - i huvudsak följande.Enligt 22 kap. 1 § får talan motden misstänkte om enskilt anspråk med anledning avbrott föras i samband med åtal för brottet.Om talan inte förs i samband med åtalet skalltalan föras i den för tvistemål stadgade ordningen.Bestämmelser om i vilken domstol en tvist tas uppfinns i 10 kap. . Huvudregeln är attsvarandens hemvist avgör i vilken domstol talanskall föras.Mot den som inte har känt hemvist vare sig inomeller utom riket får talan väckas där han uppehållersig. Om den sökte är svensk medborgare somuppehåller sig utom riket eller om hans uppehållsortär okänd, kan talan mot honom föras där han inomriket senast haft hemvist eller uppehållit sig.Mot den som inte har känt hemvist inom riket får,i fråga om tvist som gäller betalningsskyldighet,talan föras där vederbörande har egendom.En talan med anledning av en skadegörande handlingfår vidare tas upp i den ort där handlingen företogseller där skadan uppkom.Det anförda innebär - såvitt gäller utländskamedborgare med hemvist utomlands - att en talan somenbart avser skadestånd på grund av brott begångetutomlands i praktiken inte kan föras här.När det gäller erkännande och verkställighet avdomar är huvudregeln att domar som meddelats i enannan stat inte erkänns eller verkställs, om detinte finns någon överenskommelse om annat. De ovannämnda I-förordningen samt Bryssel- ochLuganokonventionerna innehåller bl.a. bestämmelserom erkännande och verkställighet av utländska domarpå privaträttens område.Den 1 juli 2002 trädde Romstadgan för deninternationella brottmålsdomstolen i kraft. Debrottstyper som domstolen har mandat att döma för ärfolkmord, brott mot mänskligheten ochkrigsförbrytelser. Stadgan gäller bara brott sombegåtts efter det att domstolen formellt inrättadesden . För att domstolen skall kunna dömamåste gärningen, som huvudregel, antingen ha ägt rumi, eller den som anklagas för brottet varamedborgare i, ett land som är part i domstolen.Domstolen har möjlighet att förplikta den som hardömts för ett brott att betala skadestånd ellerlämna andra former av gottgörelse såsom återlämnandeav egendom och rehabilitering till brottsoffer.Stadgan lämnar till domstolen att utveckla denärmare principerna för gottgörelse till offren.Frågan om gottgörelse kan väckas av brottsoffer ochi undantagsfall tas upp av domstolen på egetinitiativ. Domstolen kan anvisa att utbetalning tillbrottsoffer skall ske genom en särskildförvaltningsfond för brottsoffer som skall inrättasenligt Romstadgan (artiklarna 75:2 och 79).Utskottet har behandlat frågan om svensk domstolsbehörighet tidigare, senast i betänkande2002/03:JuU7 (s. 7 f.). Utskottet hänvisade då tillett tidigare uttalande som i huvudsak gick ut påföljande.Utskottet höll i och för sig med motionärerna omatt skadestånd är en viktig sanktionför att en målsägande skall få upprättelse. När detgällde motionsönskemålet ville utskottet dock erinraom att redan gällande regler ger en möjlighet attföra en skadeståndstalan här om åtalet prövas här.Att föra en skadeståndstalan i den aktuella typen avmål utan samband med ett åtal framstod enligtutskottet som orealistiskt av flera skäl, bl.a.skulle målsäganden inte ha den fördel i fråga omutredningen om den skadegörande handlingen somsamordningen med ett åtal normalt sett innebär.Härtill kom att en sådan dom med stor sannolikhetendast skulle kunna verkställas i stater inom EUeller i , och . Mot dennabakgrund var utskottet inte berett att förorda attett utredningsarbete sattes i gång i frågan.Utskottet håller fast vid den redovisadeuppfattningen. Motion Ju265 bör avslås av riksdagen.Medlemskap i motion Ju461 (m) begärs att reglerna rörandeutbildningskraven för att bli medlem i Sverigesadvokatsamfund skall ändras så att även andrajuridiska examina än juris kandidatexamen ochjuristexamen skall ge möjlighet till medlemskap isamfundet.Advokat är den som är ledamot av Sverigesadvokatsamfund (8 kap. 1 § andra stycketrättegångsbalken). För att bli ledamot krävs bl.a.att man har avlagt de kunskapsprov som ärföreskrivna för behörighet till domarämbete (8 kap.2 § första stycket 2). De kunskapsprov som avses ärjuris kandidatexamen och juristexamen (4 kap. 1 §och kungörelsen 1964:29 angående kunskapsprov förbehörighet som domare, m.m.).Advokatsamfundets styrelse får i enskilda fallmedge undantag från dessa krav beträffande den somär auktoriserad som advokat i en annan stat ienlighet med där gällande bestämmelser. Det finnsäven möjlighet för den som genomgått utbildning somkrävs för att bli advokat i en stat inom Europeiskaunionen, Europeiska ekonomiska samarbetsområdeteller i eller som blivit auktoriserad somadvokat i , , eller ienlighet med där gällande bestämmelser att undervissa förutsättningar bli ledamot i samfundet.Under en lång tid har det i funnits enenhetlig juristutbildning och denna utbildning harlett fram till juris kandidatexamen. De mål som enstudent skall ha uppnått för att erhålla en sådanexamen regleras i bilaga 2 till högskoleförordningen(1993:100). Examen uppnås efter fullgjordakursfordringar om sammanlagt 180 poäng. För atterhålla juris kandidatexamen skall studenten haförvärvat sådana teoretiska kunskaper ochfärdigheter främst inom civilrätt, processrätt,straffrätt, statsrätt, förvaltningsrätt, finansrättoch internationell rätt som behövs för att kunnakomma i fråga för anställning som domare ochverksamhet som advokat. Han skall vidare haförvärvat kännedom om sådana samhälls- ochfamiljeförhållanden som påverkar kvinnors och mänslivsbetingelser, förvärvat kunskaper om hur fysisktoch psykiskt våld påverkar kvinnor och män samt fåttinsikt i sådana ämnesområden, t.ex. rättshistoria,allmän rättslära och ekonomi, som kan vara avsärskild betydelse för tillämpningen av de juridiskakunskaperna.I examenssammanhang har man att skilja mellan åena sidan generella examina, såsom kandidatexamenoch magisterexamen, och å andra sidan yrkesexamina.Jur.kand. är - trots namnet - en yrkesexamen. Baravissa lärosäten har rätt att utfärda en sådan. Detär som beslutar om ett lärosäte skallges rätt att utfärda en viss typ av yrkesexamen. Vidprövningen av den frågan bedöms bl.a. möjlighetenatt erbjuda kvalificerade lärare. Det är alltså intebara en fråga om poängantal och redovisatkursinnehåll.Under 1990-talet började en ny typ avjuristutbildningar växa fram, t.ex. detaffärsjuridiska magisterprogrammet medEuropainriktning vid . Dessautbildningar, som ofta kombinerar juridik med t.ex.ekonomi- och språkstudier, leder till en examen somutfärdas med stöd av möjligheten för lärosätena attutfärda generella examina. Den som genomgår en sådanutbildning får alltså inte den yrkesexamen sombenämns juris kandidatexamen och är följaktligenäven utestängd från möjligheten att bli ledamot iAdvokatsamfundet.Den som vill bli medlem i advokatsamfundmåste utöver övriga behörighetskrav från år 2004även ha avlagt en godkänd advokatexamen. Den sökandeskall då ha genomgått tre delkurser om två dagarvardera som tar upp dels advokatetik, delsförhandlings- och presentationsteknik, dels frågorom att driva advokatverksamhet. Efter kurserna skeren muntlig examination.Enligt vad utskottet inhämtat frånJustitiedepartementet finns det inga planer på attändra reglerna för medlemskap i vadgäller kraven på juris kandidatexamen.När utskottet behandlade denna fråga (bet. 2002/03:JuU7 s. 15 f.) framhöll utskottet attregleringen av advokatväsendet syftar bl.a. till atttillgodose den rättssökande allmänhetens behov avkvalificerade ombud och biträden. Kraven förmedlemskap i innebar en trygghetför den som vänder sig till en advokat. Att ändrakraven så att även juristutbildningar som inteuppfyller kraven på en juris kandidatexamen gerbehörighet skulle enligt utskottets mening innebäraen sänkning av kraven för att bli ledamot avsamfundet. Utskottets utgångspunkt var således attgällande bestämmelser är väl avvägda och börbehållas. I vart fall saknades underlag för någotannat ställningstagande.Utskottet håller fast vid den uppfattning somutskottet gav uttryck för . Utskottet äralltså inte berett att förorda en förändring av degrundläggande kraven för medlemskap iAdvokatsamfundet. Utskottet föreslår att riksdagenavslår motion Ju461.Språket i domarMotionären bakom motion Ju441 (m) vänder sig mot attdet i vissa fall förekommer att brott i domskälenbeskrivs som varande av "normalgraden".Flera brott är gradindelade. Med brott avnormalgraden brukar avses det fall där degrundläggande förutsättningarna för straffansvarenligt en viss bestämmelse är uppfyllda. Härutöverfinns såvitt avser flera brott avvikande regler förfall som kan anses ringa eller grova. Sistnämndabegrepp används i författningstexter, medanmotsatsen gäller uttrycket normalgraden.Gradindelningen av brotten fyller flera funktioner.Såvitt gäller exempelvis tjänstefel är straffansvaruteslutet om gärningen bedöms ringa. I andra fallleder en bedömning av att brottet är ringa till attdess rättsliga beteckning ändras. Exempelvis gälleratt stöldbrott som anses som ringa i ställetbetecknas som snatteri. Som regel gäller också olikastraffskalor för de olika graderna. Slutligen kandet förhållandet att brott anses som grovt medföraatt straffansvar kan inträda redan påförsöksstadiet.Reglerna om avfattning av domar i brottmål finns i30 kap. . Bestämmelserna tar inteupp språkliga aspekter.Från har utskottet inhämtat attfrågan om språket i domar är av sådan karaktär attverket inte lämpligen bör lägga sig i den med hänsyntill den självständighet som domstolarna böråtnjuta.Utskottet anser att det inte ankommer på riksdagenatt uttala sig om språket i domar. Motion Ju441 böravslås av riksdagen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Hemlig avlyssning (punkt 1)av (), () ochTorkild ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om hemlig avlyssning.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Ju348yrkande 7, 2003/04:Ju417 yrkande 13 och2003/04:Ju465 yrkande 11.StällningstagandeBrottsligheten blir allt grövre och alltmersvårutredd, vilket ställer nya krav på polisensutrednings- och spaningsarbete. Vi menar attutredningsmetoderna måste effektiviseras för attmöta dessa nya krav. Ett sätt är enligt vår meningatt införa möjlighet till buggning vid misstanke omgrova brott. Beslut om att införa sådan buggningmåste givetvis föregås av ytterst omsorgsfullaöverväganden. Bland annat måste klargöras hur manbäst skall förfara för att undvika kränkning avoskyldigas integritet och hur överskottsinformationskall hanteras. I likhet med vad som redan gällervid användningen av hemliga tvångsmedel i övrigt böroffentliga ombud bevaka enskildasintegritetsintressen.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma tillriksdagen med ett lagförslag med den inriktning vinu förordat.2. Överskottsinformation (punkt 2)av (), (), RagnwiMarcelind (kd), (), TorkildStrandberg (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen omöverskottsinformation. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Ju348 yrkande 8.StällningstagandeDet är anmärkningsvärt att det i dagens ännuinte finns någon reglering om och i vilkenutsträckning överskottsinformation skall få användassom bevisning. Oklarheten i detta avseende ledertill många problem, bl.a. rörandeintegritetsaspekter.Regeringen bör ges i uppdrag att återkommatill med ett förslag för en reglering avhur överskottsinformation skall få användas.3. Hemlig teleövervakning vid olaga hot(punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om hemligteleövervakning vid olaga hot. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Ju282.StällningstagandeDen tekniska utvecklingen har bl.a. inneburit attdet går att skicka sms och e-post. Dessa möjligheterkan emellertid också användas i syfte att begåbrott. Det kan exempelvis handla om olaga hot ochofredande. I syfte att utreda sådana brott bör detvara möjligt att använda tvångsmedlet hemligteleövervakning. Regeringen bör ges i uppdrag attåterkomma till med ett lagförslag med deninnebörden.4. Kräkmedel (punkt 4)av (), (), JeppeJohnsson (m), () och CeciliaMagnusson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om kräkmedel. Därmedbifaller motion 2003/04:So345 yrkande 8.StällningstagandeEnligt vår mening bör det införas en möjlighet attanvända kräkmedel för att komma åt langning avnarkotika på ett mer effektivt sätt. Enförutsättning måste dock vara att det skall finnasbeslut av åklagare om att få använda kräkmedel. Vimenar sålunda att det av Narkotikakommissionenframlagda förslaget bör genomföras. Det får ankommapå regeringen att återkomma till riksdagenmed ett lagförslag.5. Eftersökning av vapen (punkt 5)av (), (), RagnwiMarcelind (kd), (), TorkildStrandberg (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om eftersökning avvapen. Därmed bifaller motionerna2003/04:Ju292 yrkande 4 och 2003/04:Ju429 yrkande 2.StällningstagandeAnvändningen av illegala vapen måste bekämpas.Möjligheterna för polisen att ingripa måste anpassastill hur de kriminella agerar. Det är inteacceptabelt att den som innehar ett illegalt vapen isyfte att begå ett brott skall kunna försvårapolisens ingripande genom att förvara vapnet i enbil för att sedan hämta det vid behov. I detta lägebör polislagens regler om möjlighet att söka efterfarliga föremål ges ett vidare tillämpningsområdeoch omfatta t.ex. fordon.Vi anser att det inte behövs någon utredning avfrågan innan ett lagförslag läggs fram. Regeringenbör ges i uppdrag att återkomma till medett lagförslag.6. Övervakningskameror i taxibilar (punkt 6)av (), (), JeppeJohnsson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen omövervakningskameror i taxibilar. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Ju445 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att kameraövervakning i taxibilar generelltbör vara möjlig i syfte att förebygga brott. Detinnebär att kamera i taxibilar bör undantas fråntillståndsprövning. I stället bör det varatillräckligt med en anmälan. Det integritetsintrångsom blir följden av en sådan möjlighet väger enligtvår uppfattning inte över det intresse som bär uppövervakning. Regeringen bör få i uppdrag attåterkomma till med ett lagförslag.7. Tillståndsprövning för allmänkameraövervakning (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om tillståndsprövningför allmän kameraövervakning. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Ju392 yrkande 3.StällningstagandeI dag är ansvaret för tillstånd och ansvaret förtillsyn i fråga om allmän kameraövervakning fördelatpå olika myndigheter. Vi anser att det bör tas ettsamlat grepp om dessa frågor. Ansvaret börsammanföras till en myndighet. intresset av en enhetlig rättsutvecklingbättre tillgodoses. I ett internationellt perspektivframstår det som lämpligt att uppgiften läggs påDatainspektionen. Regeringen bör beakta det som nuanförts inom ramen för beredningen avKameraövervakningsutredningens betänkande ochåterkomma till med ett lagförslag.8. Vittnen (punkt 8)av (), (), RagnwiMarcelind (kd), (), TorkildStrandberg (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om vittnen. Därmedbifaller delvis motionerna 2003/04:Ju218yrkande 1, 2003/04:Ju271, 2003/04:Ju332 yrkande 5,2003/04:Ju363 yrkande 2, 2003/04:Ju444 yrkande 16 och2003/04:Ju453 yrkandena 18-20.StällningstagandeFör att rättskipningen skall fungera är detnödvändigt att personer som skall höras i enrättegång verkligen vågar berätta vad de iakttagit.Här handlar det inte bara om att stå emotpåtryckningar från den åtalade och att uthärda ivissa fall närgångna frågor. Hela förhörssituationenför den som skall höras måste lyftas fram. Detbehövs flera åtgärder på området.För det första måste vittnesstödsverksamheten geserforderligt stöd. I grunden handlar detta omekonomiska resurser. Finansieringen av verksamhetenmåste alltså lösas möjligt. I detsammanhanget bör domstolarna ges ekonomiskaförutsättningar att låta en anställd vid varjedomstol ha ansvar för vittnesstödsverksamhet. Vidarebör utbildningen av vittnesstödjare säkerställas.Detta bör regeringen beakta i budgetarbetet.För det andra måste domstolarnas lokaler anpassasså att vittnen och gärningsmän inte behöver mötas.Det är inte tillräckligt att frågan bevakas isamband ny- och ombyggnader. En total översyn avsamtliga domstolslokaler bör inledas.För det tredje bör det processuella regelverketkring förhör ses över. Här handlar det om attunderlätta för den som skall höras så att interättegången upplevs som ytterligare ett trauma vidsidan av själva brottet. Möjligheterna till s.k.medhörning bör uppmärksammas i denna del. En översynav gällande regler bör göras.Regeringen bör ges i uppdrag att vidta åtgärdermed anledning av vad vi nu anfört.9. Målsägandes rätt att yttra sig (punkt 9)av (), (), JeppeJohnsson (m), () och CeciliaMagnusson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om målsägandes rättatt yttra sig. Därmed bifaller motion2003/04:Ju394 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att en uttrycklig rätt för målsäganden attinför domstol avge sin berättelse om hur brottet harpåverkat honom eller henne skulle öka allmänhetensförtroende för rättsväsendet. Många målsägandeskulle också må bra av att inför rätten få geuttryck för de känslor som brottet orsakat.Regeringen bör ges i uppdrag att utreda frågan omhur en sådan rätt för målsägande bör regleras ochåterkomma till med ett lagförslag med deninriktning vi nu förordat.10. Nämndemän (punkt 10)av (), (), RagnwiMarcelind (kd), (), TorkildStrandberg (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om nämndemän. Därmedbifaller delvis motionerna 2003/04:Ju203,2003/04:Ju288, 2003/04:Ju300, 2003/04:Ju325,2003/04:Ju412 yrkande 4 och 2003/04:Ju420 samt avslårmotionerna 2003/04:Ju330 och 2003/04:Ju422.StällningstagandeVi anser att det är glädjande att det nu lagts framett kommittéförslag som syftar till att åstadkommaen bredare rekrytering av nämndemän. I den fråganstår möjligheten till bättre ersättning iförgrunden. Förslagen ligger i allt väsentligt ilinje med våra förslag i motionerna. Önskemålen imotionerna Ju330 och Ju422 bör dock inte föranledanågon åtgärd från sida.Enligt vår uppfattning bör regeringen skynda påberedningen av ärendet och återkomma med enproposition till snarast.11. Sammansättningen i vårdnadstvister(punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om sammansättningen ivårdnadstvister. Därmed bifaller motion2003/04:A371 yrkande 26.StällningstagandeI vårdnadstvister har parterna ofta olika synsätt påflera frågor. Dessa skilda synsätt kräver att densamlade kompetensen hos såväl kvinnliga som manliganämndemän tas till vara. Regeringen bör ges iuppdrag att se över reglerna om sammansättning ivårdnadsmål och återkomma till med ettlagförslag.12. Partssammansatta domstolar ochspecialdomstolar (punkt 12)av (), (), JeppeJohnsson (m), () och CeciliaMagnusson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om specialdomstolar.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Ju460och 2003/04:Bo257 yrkande 19 samt avslår motionerna2003/04:Ju291 yrkande 2 och 2003/04:L319 yrkande 6.StällningstagandeVi står fast vid det principiella synsätt i fråga omspecialdomstolarna som utskottet gav uttryck förunder /94, nämligen attspecialdomstolarna i möjligaste mån bör avskaffas.Enligt vår uppfattning bör deras uppgifter övertasav de allmänna domstolarna. Vid en sådan överföringär det givetvis av stor vikt att man tar till varaden kompetens som utvecklats vid specialdomstolarna.Enligt vår mening bör även hyresnämndernaavskaffas och den verksamhet som bedrivs där i dagföras över till allmän domstol. En sådan ordningskulle bättre kunna garantera en objektiv bedömningi ärenden om bl.a. hyressättningar än vad enpartssammansatt hyresnämnd kan göra. Den enskildesskydd mot t.ex. oskäliga hyreshöjningar skulleenligt vår mening på detta sätt kunna stärkas.Vår tveksamhet till partssammansattaspecialdomstolar leder till att vi inte ställer ossbakom önskemålen om en barndomstol ellerfamiljedomstolar.Regeringen bör få i uppdrag att skynda på detarbete som pågår beträffande Patentbesvärsrätten.Såvitt gäller , Arbetsdomstolen ochhyresnämnderna bör ett utredningsarbete sättas igång med inriktningen att dessa organ skall kunnaavvecklas och deras uppgifter överföras till deallmänna domstolarna.13. Rättshjälpslagen (punkt 13)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om rättshjälpslagen.Därmed bifaller delvis motionerna2003/04:Ju421 och 2003/04:L318 yrkande 5 samt avslårmotion 2003/04:Ju341 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeAlla medborgare bör ha lika stora möjligheter att fåsin sak prövad av domstol. En förutsättning för detär ofta att den rättssökande har råd att anlitajuridiskt biträde. kunde den som inte haderåd med det få rättshjälp som betaladebiträdeskostnaden. Så är inte längre fallet.Konstruktionen av det nuvarande systemet innebär attde som inte har men borde ha haft en försäkring somtäcker kostnaden inte beviljas rättshjälp. Dettaleder till att en del rättssökande som inte har ensådan försäkring blir utan rättshjälp. Detta är inteacceptabelt. Den nya rättshjälpslagen bör därföravskaffas och det system som gällde tidigareåterinföras. Regeringen bör ges i uppdrag attåterkomma till med ett lagförslag meddenna inriktning. Motionsönskemålen om utvärderingarrörande olika rättshjälpsförmåner bör inte föranledanågon åtgärd.14.