bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Detta är en nedrevideringjämfört med de beräkningar som gjordes i vårpropositionen och beror påatt återbetalningarna förväntas bli större än tidigare beräknat. PåRiksgäldskontoret har pengar avsatts på ett konto för individuellkompetensutveckling . Det har, trots betydande ansträngningar,inte varit möjligt att konstruera ett tillfredsställande system förkompetenssparande som fått brett stöd hos arbetsmarknadens parter.Rättspraxis har också ändrats som innebär att sparande för utbildningsändamålpå det sätt som systemet med individuell kompetensutveckling syftadetill redan är möjligt till viss del i andra former. Regeringens aviseringi kapitel 1 Finansplanen innebär att kontot upphör. Förändringen medföratt nettoutlåningen ökar med ca 2004. Då förändringeninte påverkar statsbudgetens saldo uppkommer en negativ kassamässigkorrigering med samma belopp 2004. Regeringen föreslår att riksdagenska godkänna den gjorda beräkningen av myndigheternas m.fl. in- ochutlåning i (punkt 6).MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi234 att skall avslåregeringens beräkningar av myndigheters m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret i den del som avser fonderade medel för kompetensutveckling(yrkande 8).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner för egen del inte anledning att göra någon annanbedömning av beräkningen av myndigheters m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret 2005 än regeringen. Utskottet tillstyrker således punkt6 i propositionen och avstyrker därmed motion Fi234 (c) yrkande 8.4.7 Kassamässiga korrigeringar 2005Utskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av denkassamässiga korrigeringen för 2005.Beräkningsposten kassamässig korrigering är nödvändig för att budgetsaldotskall bli identiskt med lånebehovet (med omvänt tecken). En kassamässigkorrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningensker olika budgetår, dels om det förekommer transaktioner över statsverketscheckräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlareller vice versa. Ett exempel på det senare är de överföringar frånAP-fonden som gjordes 1999-2001 som en följd av pensionsreformen.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 4.4.5) räknar regeringen med attbudgetsaldot förstärks genom kassamässig korrigering med 1,9miljarder kronor till följd av överföringen av bostadsobligationer frånAP-fonden. Pensionsreformen har inneburit att statsfinanserna försvagasmed ca . För att delvis motverka dennaförsvagning överfördes från AP-fonden tillstatsbudgeten . ägde ytterligare en överföringrum bestående av stats- och bostadsobligationer till ett marknadsvärdeav . Den del av överföringen som utgjordes avbostadsobligationer påverkar lånebehovet , dels genom attde olika obligationslånen genererar ränteavkastning, dels genom attobligationerna förfaller till betalning vid olika tillfällen. För 2005beräknas alltså denna förstärkning av budgetsaldot till 1,9 miljarderkronor.Vid överläggningar mellan partierna fastställdes attpensionsöverenskommelsen ligger fast, men att någon ytterligare överföringfrån AP-fonden till statsbudgeten inte skall ske vid den tidigare angivnatidpunkten, (se även 2004/05:FiU6 Redovisning avAP-fondernas verksamhet 2003).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet biträder regeringens förslag till beräkning av denkassamässiga korrigeringen och tillstyrker därmed punkt 7 ipropositionen.4.8 Budgetens sammansättning i stortUtskottet har i närmast föregående avsnitt tagit ställning till utgifternasfördelning på utgiftsområden samt till förändringar av anslagsbehållningar,in- och utlåning till myndigheter m.fl. och denkassamässiga korrigeringen. I avsnitt 4.5 redovisar utskottet sittställningstagande till beräkningen av statsbudgetens inkomster. Utskottethar därmed övergripande behandlat de delposter som statsbudgeten äruppbyggd av.Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och summan av samtligautgifter på utgiftsområden (inklusive förändringar av anslagsbehållningar,nettot av myndigheternas m.fl. in- och utlåning i Riksgäldskontoretoch den kassamässiga korrigeringen) utgör budgetsaldot, vilketdefinitionsmässigt är liktydigt med statens lånebehov. Lånebehovet framkommeralltså som en restpost, vars nivå inte tar ställning till.Regeringens förslag till statsbudget för framgårschematiskt av följande budgetuppställning. Det innebär att statsbudgetensutgifter överstiger inkomsterna och att det beräknade lånebehovet enligtpropositionen uppgår till 38,4 miljarder kronor.Tabell 4.22 Regeringens förslag till statsbudget för budgetåret 20054.9 Sammandrag av de olika budgetalternativenNedan presenteras ett sammandrag av effekter på statsbudgeten för 2005av regeringens och riksdagspartiernas olika budgetalternativ. Redovisningav budgeteffekten av riksdagspartiernas skatte- och avgiftsförslaggrundas på en sammanställning som finansutskottet gjort med hjälp avuppgifter från partiernas motioner samt ytterligare information inhämtadfrån partiernas riksdagskanslier. Till följd av att partierna använderdelvis olika redovisningsprinciper kan vissa poster ha brister när detgäller jämförbarhet gentemot regeringens förslag.Tabell 4.23 Sammandrag av statsbudgeteffekten 2005 av de olikabudgetalternativenBelopp i miljoner kronorAnm. Beräkningen av statsbudgetens inkomster redovisas närmare i avsnitt5.12.5 Skatter och övriga inkomster5.1 Utveckling av statsbudgetens inkomsterBudgetpropositionenStatsbudgetens inkomster består dels av skatter och avgifter, dels avövriga inkomster. Skatter och avgifter svarar normalt för av detotala inkomsterna. Övriga inkomster utgörs i huvudsak av inkomsterfrån statens verksamhet och, därutöver, av bidrag från Europeiska unionensamt inkomster från försäljning av statlig egendom. De totalaskatteinkomsterna från statsbudgeten redovisas kassamässigt, dvs. Skatter på statsbudgeten för ett visst år kanhänföras till flera inkomstår, vilket försvårar analysen av inkomsternabåde vad gäller deras nivå och förändring.Tabell 5.1 Statsbudgetens inkomster 2003-2007Miljarder kronorUnder beräknas skatteinkomsterna öka med totalt 98miljarder kronor. Från och med redovisas kompensationför mervärdesskatt till kommuner och landsting på budgetens inkomstsida.Justerat för omläggningen av systemet för återbetalning av mervärdesskatttill kommuner uppgår ökningen till under perioden.Övriga inkomster beräknas öka med under samma period.Tabell 5.2 Statsbudgetens inkomster . Avvikelser årsekonomiska vårpropositionMiljarder kronorJämfört med ekonomiska vårproposition har prognosen överskatteintäkterna reviderats upp med 2004 främst pågrund av högre lönesumma och höga skatteinbetalningar från företag.Minskningen av övriga inkomster beror på att de försäljningar avföretag som tidigare beräknades ge i inkomster nuinte bedöms bli av under innevarande år. harskatteinkomsterna reviderats ned främst till följd av redovisningsförändringenav utjämningssystemet för kommunerna. nettoredovisas såvälutjämningsavgiften som utjämningsbidraget på statsbudgetens utgiftssida.5.2 Skattepolitikens inriktningUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker Moderata samlingspartiets, liberalernas,och förslag om inriktning avskattepolitiken.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenI propositionen (avsnitt 1.7) redovisar regeringen riktlinjer förpolitiken på skatteområdet.Skatterna finansierar den gemensamma välfärden. De ska också stimuleratill arbete och investeringar, till en uthållig utveckling och tillminskade ekonomiska och sociala orättvisor. Regeringen kan aldrigacceptera att de redan välbeställda i samhället får stora skattesänkningarpå bekostnad av kvaliteten i vård, skola och omsorg.Globaliseringen ställer inför nya utmaningar. Ett skatteuttagpå dagens nivå är möjligt men kräver enligt vad som anförs att skattesystemetvärnas genom breda skattebaser och begränsning av särregler. Marginalskatternapå olika områden är av strategisk betydelse för en god ekonomisk tillväxt.Fortsatt goda villkor ska gälla för investeringar i Sverige.För att värna arbetslinjen ska den påbörjade skatteomläggningen medkompensation för allmän pensionsavgift fullföljas. föreslåsatt kompensationen för allmän pensionsavgift höjs från till 87,5 %.Även den gröna skatteväxlingen fortsätter med förslag om höjdadrivmedelsskatter. För att balansera dessa förslag inom ramen för den grönaskatteväxlingen föreslås en höjning av grundavdraget i inkomstbeskattningen.Kilometeravdraget för resor till och från arbetet och i tjänstenföreslås höjas. En översyn av det nuvarande reseavdragssystemet pågår isyfte att mer relatera avdragen till avstånd än färdsätt. Regeringenhar tillkallat en utredning som har till uppgift att se överskattereglerna för tjänstepensioner och privata pensionsförsäkringar.Dessa regler ska anpassas och förenklas så att arbetslinjen stärks.För att ge fortsatt goda villkor för investeringar i är såvälde allmänna företagsskattereglerna som ägarbeskattningen av småföretagav central betydelse. Den svenska bolagsbeskattningen har sedan långtid tillbaka varit internationellt konkurrenskraftig. har, bl.a. genom , bolagsskatten utsatts för ett allmänt trycknedåt genom sänkningar i vår omvärld.Skattereglerna för småföretag och deras ägare ska vara likformiga ochenkla. De ska ge goda villkor för riskfyllda investeringar samtidigtsom den progressiva beskattningen av förvärvsinkomster upprätthålls.Genom förslag i förra årets budgetproposition inleddes en reformeringav de så kallade 3:12-reglerna som styr beskattningen av avkastningenpå andelar för aktiva ägare i fåmansföretag. tillkalladesen särskild arbetsgrupp som har till uppgift att lämna förslag till hurden inledda reformeringen ska fullföljas. Ett förslag från gruppenpresenteras senare denna höst och regeringen återkommer därefter medförslag som ska träda i kraft den 1 januari 2006.De nuvarande förmögenhets-, arvs- och gåvoskatterna har en utformningsom alltmer kommit att kännetecknas av betydande olikformigheter ochorättvisor. Dessa uppmuntrar till skatteplanering och bidrar till attbegränsa näringslivets kapitalförsörjning. Regeringen kommer därför attföreslå att arvs- och gåvoskatten slopas och att fribeloppet iförmögenhetsskatten för sambeskattade höjs till . Ettborttagande av den så kallade huvuddelägarregeln och ett införandeav tak för förmögenhetsskatten övervägs också.Regeringen anför att de olika kapitalskattelättnaderna bör finansierasgenom förändringar i skattereglerna för privatpersoner och för företagenoch deras ägare på ett sätt som är fördelningspolitiskt rättvist.Regeringen kommer därför att föreslå en viss uppstramningav de regler som styr avsättningen till periodiseringsfond för aktiebolagoch andra juridiska personer. Vidare föreslås att den nedsättning avsocialavgifterna som gäller för lönesummor upp till 852 000 krbegränsas. Vid beskattningen av förvärvsinkomster föreslås vidare enbegränsning av uppräkningen av skiktgränserna för uttag avstatlig skatt. Slutligen föreslås, som en resterande finansiering, ettåterförande av resterande IKU-medel från den gröna skatteväxlingen 2000.Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar legitimiteten iskattesystemet och är enligt vad som anförs i förlängningen ett hot motvälfärden. Det ekonomiska behovet av att alla gör rätt för sig har ökati och med att en växande del av befolkningen ska försörjas av en minskandeandel yrkesaktiva. Regeringen har för presenterat enhandlingsplan med ett omfattande åtgärdspaket motden ekonomiska brottsligheten. Regeringen kommer att ge fortsatt högprioritet åt kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet.Som ett led i bekämpningen av skattefusk pågår ett arbete med ett systemför schablonbeskattning av småföretagare, krav på typgodkända kassaregisterinom kontantbranscherna, byggentreprenadavdrag i bygg- ochanläggningsbranscherna,förbättrat administrativt samarbete på skatteområdet och ändrade reglerför F-skatt. Den omorganisation av skatteförvaltningen som verkställtsden genom bildandet av den rikstäckande myndighetenSkatteverket medför att befintliga resurser kan användas på ett mereffektivt och rationellt sätt. I samband med ekonomiskavårproposition har tillförts för utökadF-skattekontroll. Därmed har det skapats bättre förutsättningar för eneffektiv skattekontroll. På uppdrag av regeringen ser också Skatteverketöver möjligheten att kontrollera egenföretagare och har som en förstadel av regeringsuppdraget föreslagit att F-skattsedlar ska tidsbegränsasi vissa fall. Förslaget är under remissbehandling och frågan beredsvidare inom . ska slutredovisa sitt uppdragunder hösten 2004.Byggkommissionen föreslog i betänkandet Skärpning gubbar (SOU 2002:115)ett inrättande av särskilda entreprenadkonton och omvänd momsskyldighetför uppdragsgivare för att bekämpa svartarbete inom byggsektorn. Somett led i beredningen av detta ärende har inom Finansdepartementetfärdigställts en departementspromemoria, vari förslagvidareutvecklas (Ds 2004:43). Promemorian är på remiss till den 29december 2004.Skattekontrollen i de s.k. kontantbranscherna försvåras genom bristeri underliggande handlingar. Regeringen har därför tillkallat en särskildutredare med uppdrag att se över möjligheterna att införa obligatorisktkrav på typgodkända kassaregister. Utredaren ska även överväga och lämnaförslag till kontrollbefogenheter och sanktioner för att säkerställaatt det föreslagna systemet uppfyller sina syften samt att lämna förslagom hur skattebrottsenheternas verksamhet kan effektiviseras. Uppdragetska redovisas senast vid utgången av februari 2005.Genom en internationell överenskommelse kommer möjligheterna att undanhållainformation om tillgodohavanden i utlandet att minska. Förhoppningen äratt förändringen kommer att träda i kraft som enföljd av att EU:s s.k. sparandedirektiv införlivas i medlemsländernasamt i ett antal s.k. tredjeländer och oberoende territorier. Regeringenverkar också, såväl inom EU som inom , för att informationsutbytetmellan länder ska utvecklas ytterligare. För internationella företagsprissättning av interntransaktioner har lämnat vissa förslagom utvidgad kontrolluppgiftsskyldighet. Förslagen har remissbehandlatsoch frågan bereds vidare inom med inriktning på enproposition under 2005.Såväl som har i tidigarebetänkanden och rapporter relativt ingående belyst olika möjligheter tillschablonbeskattning. Betänkandena och rapporterna liksom även efterföljanderemissbehandlingar visar emellertid på ett stort antal problem som intefått någon slutlig lösning. Bärande tankar bakom förslagen tillschablonbeskattning är att försöka åstadkomma ett rättvisande skatteuttagoch att minska omfattningen av skattefusk och svartarbete. Finansdepartementethar därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att se övermöjligheterna för vissa branscher att använda schabloniserade inslagsom komplement till nuvarande skatteregler och att utforma förslag tilllagtext. Arbetsgruppen ska redovisa resultatet av sitt arbete senastden 1 maj 2005.I 2000 års ekonomiska vårproposition angav regeringen att det samladeutrymmet för grön skatteväxling är 30miljarder kronor. har en skatteväxling om drygt 10 miljarderkronor genomförts. föreslår regeringen en grön skatteväxlingmed netto . planeras en skatteväxling med3,6 miljarder kronor.Regeringen anför att de energi- och miljöskattehöjningar som genomförtstidigare inom ramen för den gröna skatteväxlingen har haft tyngdpunktenpå höjda skatter på el och uppvärmningsbränslen. Det övergripande syftetmed skatteväxlingen är att bidra till att de av fastställdamiljömålen nås. Detta förutsätter att åtgärder riktas mot flera sektorer.Transportsektorn står nu för den största ökningen av koldioxidutsläppen.Tyngdpunkten i den gröna skatteväxlingen bör därför enligtregeringens mening läggas på höjda skatter för transportsektorn. Regeringenföreslår därför följande åtgärder:En höjning av fordonsskatten för bensindrivna personbilar med 23 procentoch för dieseldrivna personbilar med 2 procent.En höjning av fordonsskatten för lätta lastbilar med 40 procent.En höjning av bensinskatten med /liter.En höjning av dieselskatten med /liter.Sänkt dieselskatt för skogs- och jordbrukets arbetsmaskiner med 2kronor/liter.En höjning av elskatten med /kWh för hushåll och servicesektorn.För att ytterligare öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen bör enomläggning av fordonsskatten för personbilar och andra lätta fordongenomföras enligt det förslag som presenterats av Vägtrafikskatteutredningen.Förslaget innebär att fordonsskatten relateras till fordonetskoldioxidutsläpp. Regeringen avser att återkomma med förslag till en sådanskatteomläggning så att nya regler ska kunna träda i kraft den 1 januari2006.De redovisade skattehöjningarna, med avdrag för sänkt dieselskatt tilljord- och skogsbruket, växlas mot skattesänkningar i form avhöjda grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare med 2 400 kr.Den 1 januari 2005 införs ett system för handel med utsläppsrätter inomEU. Systemet omfattar utsläpp av koldioxid från energiomvandlingssektornoch energiintensiv industri. Utsläppshandel är ett klimatpolitisktinstrument som ska styra mot minskade utsläpp av koldioxid från dessasektorer. Den sammantagna mängden utsläppsrätter som tilldelas anläggningarinom EU avgör hur stora utsläppen i EU kan bli. De svenska anläggningarsom ingår i handelssystemet, med undantag för kondenskraftverk ocholjeraffinaderier, betalar koldioxidskatt för sin bränsleförbrukning.Införandet av utsläppshandel innebär därför att två medel används föratt styra mot samma mål. En samordning av dessa medel är nödvändig föratt uppnå en effektiv miljöstyrning som svenska företagsinternationella konkurrenskraft värnas. För att säkerställa en tillräckligomfattning av svensk elproduktion är det viktigt att skapa förutsättningarför framtida investeringar i högeffektiv kraftvärmeproduktion. Eftersomsystemet för handel med utsläppsrätter ännu inte har börjat tillämpas,är det dock osäkert hur priset på utsläppsrätter kommer att utvecklas.Det är därför för tidigt att ta ställning till hur samordningen av detvå styrmedlen bör utformas. Regeringen avser dock att följa utvecklingenav handelssystemet och återkomma med ett samlat ställningstagande tillkoldioxidskattens framtida utformning i den handlande sektorn i 2005års ekonomiska vårproposition.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Fi231 yrkandena 8 och 9 av FredrikReinfeldt m.fl. anför motionärerna att det svenska skattetrycket ärhögst i världen och att motionärernas långsiktiga vision är att sänkaskattetrycket rejält. Sänkningen ska ske på ett ansvarsfullt sätt ochgå hand i hand med starka offentliga finanser som säkerställer ettuthålligt lägre skattetryck. Målet är att den offentliga sektornsbruttoskuld sänks och möjliggör stabila skattesatser på en märkbart lägrenivå. På så sätt skapas de bästa förutsättningarna för en hög ochuthållig tillväxt och en rättvis välfärdsutveckling.Ett centralt problem med dagens regler är enligt vad som anförs att denenskildes vinst av att arbeta är liten. Nyttan av att arbeta i ställetför att leva på bidrag är låg för många människor. De samladeeffekterna av höjda skatter och minskade bidrag äter upp en betydandedel av den inkomstökning som en extra arbetsinsats ger. Det är människormed de lägsta inkomsterna som drabbas av de största marginaleffekterna.Den låga nyttan av eget arbete medför flera problem. Det mest allvarligaär att skatte- och bidragssystemen skapar djupa fattigdomsfällor som äri stort sett omöjliga att ta sig ur. När man inte rår över sin egenvardag skapas en ofrihet, självkänslan undergrävs och genuin otrygghetuppstår.Motionärerna föreslår en inkomstskattereform vars huvudinriktning äratt minska marginalskatten för låg- och medelinkomsttagare. Personersom har inkomst av tjänst eller egen näringsverksamhet som överstigerca får göra ett arbetsavdrag i den kommunala beskattningen.I inkomstskiktet uppgår avdraget till av deninkomst som ligger . På motsvarande sätt erhålls arbetsavdragmed i skiktet och i skiktet upp till350 . Marginaleffekterna minskas också genom ändrade bostadsbidragoch förändringar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna.När det gäller den statliga inkomstskatten avslår motionärerna regeringensförslag om en begränsning av uppräkningen av skiktgränserna och vill påsikt avskaffa det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan. Detlångsiktiga ideologiska målet är att den högsta marginalskatten inteska överstiga 50 %.I motionen anförs att förvärvsfrekvensen för äldre faller snabbt junärmare pensionsåldern man kommer. Även om det inte är rimligt att troatt alla skulle kunna eller vilja jobba mer finns det många människorsom både kan och vill jobba längre upp i åldrarna. För att göra detlönsamt att arbeta efter den normala pensionsåldern föreslår motionärernaatt den statliga skatten slopas på arbetsinkomster fr.o.m. ålder.För att underlätta vardagen och förbättra förutsättningarna för enökad kvinnlig förvärvsfrekvens föreslås vidare en sänkning av skattenpå hushållsnära tjänster.Regeringens förslag om höjda skatter på drivmedel och fordon avstyrksoch motionärerna förespråkar i stället att avdraget för resor mellanarbetsplatsen och hemmet höjs. På så sätt gynnas enligt vad som anförsarbete, rörlighet och möjligheterna att verka i glesbygd.Fastighetsskatten är enligt vad som anförs orättvis och uppmuntrar tillökad skuldsättning. Som ett förstaomedelbart steg föreslås att skatteuttaget begränsas. Härefter genomförsen stegvis sänkning av skattesatsen.Förmögenhetsskatten slopas helt i syfte att stimulera investeringar,höja sysselsättningen och minska arbetslösheten.Småföretagare är enligt motionärernas uppfattning en skattemässigtmissgynnad grupp. Motionärerna planerar att reformera beskattningen avfåmansbolag och avsätter medel för detta ändamål. Ett mer genomarbetatförslag till teknisk utformning kommer att redovisas i vårmotionen 2005.Motionärernas förslag om slopad förmögenhetsskatt, sänkt skatt förfåmansföretagare, bibehållna periodiseringsmöjligheter m.m. finansierasbl.a. genom att den nedsättning av arbetsgivaravgiften som sker pålönesummor upp till ca slopas helt.I liberalernas motion Fi232 yrkande 16 av . anförs att grundproblemet i den svenska ekonomin är att för fåmänniskor arbetar och för få företag startas och växer. Nyckeln tillatt bryta detta skadliga dödläge ligger till stor del i reformer avskattesystemet som ger människor makten över sina liv tillbaka, och somhöjer den svenska ekonomins förmåga till långsiktigt uthållig tillväxt.Skattesystemet måste förändras så att det blir lönsammare att arbeta,spara, investera och driva företag i att göra det mer lönande att arbeta vill motionärerna införa ettförvärvsavdrag. Arbetstagare med inkomster per årska få ett avdrag på kommunalskatten som är av inkomsten. På inkomsteröver detta belopp blir avdraget . Förvärvsavdraget utgår intepå inkomster från sjukpenning och sjukersättning utan ska ses som enkompensation för de utgifter som är förknippade med arbete.Den som tjänar mer ska enligt vad som anförs också betala mer i skatt.De flesta ska bara betala i skatt och de med höga inkomster skabetala på de högre inkomsterna. Därför vill motionärerna sänka denhögsta marginalskatten genom att ta bort det andra steget i den statligainkomstskatteskalan . De vill också att skiktgränsen för statligskatt ska flyttas upp med den förväntade löneökningen varje år.Fåmansbolagens skatter sänks genom övergång till en ny modell förberäkningen av det kapitalbeskattade utrymmet. Motionärerna delar regeringensbedömning att arvs- och gåvoskatten bör avskaffas, men motsätter sigregeringens förslag om en finansiering genom förändringar i företagensmöjligheter att göra avsättningar till s.k. periodiseringsfonder. Föratt ge små företag tydliga incitament att bli arbetsgivare halverasarbetsgivaravgiften för alla företag för en lönesumma på ca 250 000 kr.Den nuvarande nedsättningen om slopas. Förmögenhetsskatten sänks2005 och avskaffas .