bet · GR01SFU15 · 2004-04-20 00:00:00 — Tillämpningen av nationell rätt ellerbilaterala överenskommelser som reglerar tillträdettill arbetsmarknaden får inte leda till villkor förarbetstagarna från de nya medlemsstaterna som är merrestriktiva än de som gällde förundertecknandet av fördraget ().Under varje period när nationella bestämmelsereller sådana bestämmelser som följer av bilateralaavtal tillämpas, skall de nuvarande medlemsstaternaförtursbehandla arbetstagare som är medborgare imedlemsstaterna i förhållande till arbetstagare somär medborgare i tredje land i fråga om tillträdetill deras arbetsmarknader.Före utgången av efter anslutningenskall rådet se över hur de nationellaövergångsarrangemangen har fungerat. Rådets översynskall ta sin utgångspunkt i en rapport frånkommissionen.År 3-5De nuvarande medlemsstater som senast anmält till kommissionen att de villbehålla nationella undantagsregler respektivebilaterala överenskommelser som begränsar tillträdettill medlemsstatens arbetsmarknad har rätt till dett.o.m. utgången av det femte året efteranslutningen. Ställningstagandet skall anmälas tillkommissionen före tvåårsperiodens slut. Beslutetbehöver inte motiveras. Om en anmälan uteblirinnebär det att medlemsstaten fr.o.m. tredje åretefter anslutningen skall tillämpa EG:s regelverkfullt ut i förhållande till samtligaunionsmedborgare.Medlemsstaten kan dock när som helst underövergångsperioden ändra sig och övergå till atttillämpa artiklarna 1-6 i rådets förordning (EEG) nr1612/68 även i förhållande till medborgare från nyamedlemsstater. Medlemsstater som inte anmält tillkommissionen att de skall tillämpa nationellaundantagsbestämmelser eller som övergår till atttillämpa fullt ut får, om behovuppstår, åberopa en särskild skyddsklausul.År efter anslutningsdagen skall EG:s regelverksom huvudregel tillämpas fullt ut på arbetstagarefrån hela den utvidgade unionen. De medlemsstatersom dittills tillämpat nationella regler ellerbilaterala avtal i förhållande till medborgare frånnya medlemsstater har dock en möjlighet att behålladessa under ytterligare högst . Denmedlemsstat som vill utnyttja denna möjlighet måsteunderrätta kommissionen om detta senast . Medlemsstaten måste också kunnamotivera sitt ställningstagande med att landetsarbetsmarknad hotas av allvarlig störning. Enutebliven anmälan till kommissionen innebär attmedlemsstaten fr.o.m. det sjätte året efteranslutningen skall tillämpa artiklarna 1-6 i rådetsförordning (EEG) nr 1612/68 även i förhållande tillarbetstagare från nya medlemsstater.Medlemsstater som skall tillämpa EG:s regelverkfullt ut får, om behov uppstår, åberopa en särskildskyddsklausul.SkyddsklausulenDe nuvarande medlemsstater som underövergångsperioden övergår till att tillämpabestämmelserna i rådets förordning (EEG) nr 1612/68har 3-7 möjlighet att använda sig av enskyddsklausul.När en medlemsstat genomgår eller förutserstörningar på sin arbetsmarknad som allvarligtskulle kunna hota levnadsstandarden ellersysselsättningen inom en viss region eller ett visstyrke, kan medlemsstaten begära att kommissionenfastslår att tillämpningen av artiklarna 1-6 irådets förordning (EEG) nr 1612/68 helt eller delvisupphävs för att återställa den normala situationen iregionen eller yrket. Kommissionen skall besluta omdetta upphävande och om dess varaktighet ochräckvidd senast efter det att denmottagit en sådan begäran och skall underrätta rådetom ett sådant beslut. Varje medlemsstat får inom tvåveckor efter kommissionens beslut begära att rådetannullerar eller ändrar beslutet. Rådet skall fattasitt beslut efter en sådan begäran.En medlemsstat som bedömer att störningen påarbetsmarknaden är så allvarlig att det inte finnstid att invänta kommissionens beslut kan själv fattabeslut om att tillämpa nationella regler iförhållande till medborgare från de nyamedlemsländerna. Om en medlemsstat vidtar en sådanåtgärd skall kommissionen informeras om det iefterhand liksom om skälen härtill.Etablerade arbetstagareMedborgare i de nya medlemsstaterna som vid tidenför anslutningen lagligen arbetar i någon av denuvarande medlemsstaterna och som haft tillstånd attarbeta där om tolv månadereller längre skall ha oinskränkt tillträde till detlandets arbetsmarknad. Detsamma skall gälla förmedborgare i en ny medlemsstat som efteranslutningsdagen beviljas tillstånd att arbeta inågon av de nuvarande medlemsstaterna för enoavbruten period eller längre. I detland där arbetet utförs skall dessa arbetstagare hasamma rättigheter och skyldigheter som gäller förnuvarande unionsmedborgare. Rätten till oinskränkttillträde till en medlemsstats arbetsmarknad upphörom arbetstagaren frivilligt lämnar landetsarbetsmarknad.FamiljemedlemmarÖvergångsbestämmelserna tillåter inte attmedlemsstaterna gör någon inskränkning i artikel 10i rådets förordning (EEG) nr 1612/68. Om enmedborgare från de nya medlemsstaterna får tillståndatt arbeta i en annan medlemsstat, har arbetstagarenrätt att ta med sig sina familjemedlemmar ochbosätta sig tillsammans med dem i värdlandet. Dockkrävs att arbetstagaren har tillgång till en bostadsom anses normal för landets arbetstagare i denregion där han eller hon är anställd.De familjemedlemmar som vid tiden för anslutningenlagligen är bosatta i värdlandet tillsammans medarbetstagaren skall ha tillträde tillvärdlandets arbetsmarknad, men om arbetstagarenstillstånd understiger får sålundafamiljemedlemmarnas rätt att ta arbete i värdlandetbegränsas genom nationell lagstiftning.Familjemedlemmar som bosätter sig i värdlandetefter anslutningsdagen har enligtövergångsbestämmelserna inte någon ovillkorlig rättatt ta arbete i värdlandet förrän de varit bosattadär eller från och med det tredjeåret efter anslutningen, beroende på vilket sominfaller tidigast.Från och med det tredje året efter anslutningenfår familjemedlemmarnas tillträde till värdlandetsarbetsmarknad inte hindras.SkrivelsenSärskilda regler under en övergångsperiodRegeringen välkomnar ökad rörlighet av arbetskraft -människor skall kunna söka arbete och företag skallkunna rekrytera över gränserna. Under det svenskaordförandeskapet var drivande i fråga omutvidgningen. Det har därefter visat sig attflertalet av nuvarande EU/EES-medlemsstater,däribland grannländer, har infört eller harför avsikt att införa övergångsregler i någon form.Det innebär att förutsättningarna väsentligenändrats på ett sätt som regeringen inte kundeförutse. Om inte inför särskilda reglerunder en övergångsperiod kommer troligen betydligtfler människor från de nya medlemsstaterna att sökasig hit än vad som hade varit fallet om endast ettfåtal av de nuvarande medlemsstaterna införtövergångsregler. Till den samlade bedömningen måsteläggas att det fortfarande råder stora ekonomiskaskillnader mellan de nya medlemsstaterna och denuvarande medlemsstaterna. Detta får bl.a. somkonsekvens att ersättningsnivåerna i de socialasystemen skiljer sig åt i betydande grad mellanSverige och de nya medlemsstaterna. Dessaomständigheter kan komma att utnyttjas av oseriösaarbetsgivare för att rekrytera arbetskraft från denya medlemsstaterna och erbjuda anställningsvillkorsom markant understiger de villkor som i allmänhetråder på den svenska arbetsmarknaden. Det finns enrisk för störningar på arbetsmarknaden i form avsnedvriden konkurrens och s.k. lönedumpning. Det ärtroligt att den risken ökat på grund av att flermedlemsstater i närområdet beslutat sig för attinföra övergångsregler. Det är regeringensuppfattning att även , med hänsyn till denförändrade situationen i närområdet, bör hasärskilda regler under en övergångsperiod.Arbetstillstånd skall övergångsvis krävas för attarbetstagare från de nya medlemsstaterna, utomCypern och , skall få arbeta i Sverige.Arbetstillståndet skall sökas vid en svensk ambassadeller ett svenskt konsulat i sökandens hemland elleri det land där sökanden är bosatt. För att beviljasarbetstillstånd skall vidare krävas att sökanden harett erbjudande om anställning som har en vissvaraktighet till en kollektivavtalsenlig lön. Detskall röra sig om en heltidsanställning eller i vartfall ett arbete som det går att försörja sig på.Arbetstillstånd skall beviljas för tolv månadereller den anställningen beräknas pågå.Efter tolv månaders fortlöpande anställning är desärskilda reglerna inte längre tillämpliga ocharbetstagaren har fri rörlighet precis som nuvarandeunionsmedborgare.De särskilda reglerna bör enligt regeringensuppfattning gälla och löpandeutvärderas. Om regeringen gör bedömningen att desärskilda reglerna bör förlängas avser regeringenatt återkomma till riksdagen.Regeringen vill med reglerna förhindra attarbetstagare från de nya medlemsstaternaexploateras. Utformningen av de särskilda reglernatar sikte på att undvika en oönskad uppdelning påarbetsmarknaden. Regeringen vill framför alltundvika en ordning som kan liknas vid ettgästarbetarsystem, vilket vore främmande för svenskarbetsmarknadspolitik.Förutsättningarna för arbetstillståndSyftet med att införa särskilda regler under enövergångsperiod är inte att allmänt begränsatillträdet till den svenska arbetsmarknaden förmedborgare i de nya medlemsstaterna utan attmöjliggöra för arbetstagare att ta seriösa arbeten iSverige. Någon arbetsmarknadsprövning bör därförinte göras i fråga om arbetstagare från de nyamedlemsstaterna som söker arbete med vissvaraktighet. Arbetstagare från dessa länder skall idetta hänseende få konkurrera på lika villkor somarbetssökande i . Däremot bör andraförutsättningar för ett arbetstillstånd, och somgäller , lyftas fram och tydliggöras.Nivån avseende lön, försäkringsskydd och övrigaanställningsvillkor skall lägst motsvara svenskakollektivavtal inom branschen och får inte varasämre än vad som gäller för motsvarande arbetstagarei . Dessutom skall arbetstiden vara av ensådan omfattning att arbetstagaren kan försörja sigunder vistelsen i landet. Bostad bör vara ordnadföre inresan men är inte ett formellt krav för attarbetstillstånd skall beviljas.För att bedömningen av arbetstagarens möjlighetatt försörja sig skall bli så enhetlig och tydligsom möjligt bör hänsyn endast tas till lönen förarbetet. Andra förmåner som kost och logi skallnormalt inte kunna åberopas som kompensation för enotillräcklig lön. Den omständigheten attarbetstagaren med hänsyn till sina personligalevnadsvanor uppger sig kunna leva på mindre lön börinte heller få påverka bedömningen. Enhelhetsbedömning skall dock göras.Utöver försörjningskravet skall det vara fråga omett faktiskt och verkligt arbete. Ävenarbetsvillkoren i övrigt skall vara godtagbara. Vidtveksamhet bör det vara möjligt att kontrollera omarbetsgivaren bedriver sin verksamhet seriöst vadavser inbetalning av skatter och avgifter samt attarbetsgivaren inte har skatteskulder.För att arbetstillstånd skall beviljas bör ocksåkrävas att anställningen inte är helt kortvarig. Föranställningar som bara avser ett fåtal månader börarbetstillstånd normalt inte beviljas.Regeringen avser att återinföra krav påarbetsmarknadsprövning om så skulle bedömasnödvändigt.Regeringen gör bedömningen att införandet av enordning för arbetstillstånd där det ställs krav påatt arbetet skall vara av sådan omfattning att detgår att försörja sig också är den framkomliga vägenför att minska risken för att det socialavälfärdssystemet utnyttjas.Arbetstillstånd för medborgare i de nyamedlemsstaterna beviljas eller föranställningstiden om den är kortare än tolv månader.Tillståndet bör liksom enligt nuvarande reglerbegränsas till visst yrke och viss arbetsgivare.Arbetstagaren skall således i normalfallet intekunna byta anställning under tillståndstiden.Efter tolv månaders fortlöpande arbete hararbetstagarna från de nya medlemsstaterna fullttillträde till arbetsmarknaden och något krav påarbetstillstånd kan inte längre uppställas.Arbetstillståndet skall vara beviljat innanarbetstagaren reser in för att arbeta här.Förlängning av tillståndet skall dock kunna göras iSverige.Länsarbetsnämnderna bör fortsätta att handläggaarbetstillstånden för säsongsarbete även förmedborgare från de nya medlemsländerna, och detnuvarande kvotsystemet bör behållas.FamiljemedlemmarÖvergångsbestämmelserna tillåter inte attmedlemsstaterna gör någon inskränkning röranderätten att ta med sig sina familjemedlemmar, ochfamiljemedlemmarna bör alltså beviljasuppehållstillstånd i samma omfattning somarbetstagaren. Ett krav på att arbetstagaren hartillgång till en bostad av normal standard för sigoch sin familj bör dock ställas.Enligt övergångsreglerna finns möjligheter attinskränka familjemedlemmarnas rätt att taanställning i värdlandet. Regeringen har dock inteför avsikt att införa någon sådan begränsning.Medföljande familjemedlemmar bör därför beviljasarbetstillstånd utan arbetsmarknadsprövning och utanbegränsning till visst yrke eller viss arbetsgivare.Något krav på att tillståndet skall vara ordnat föreinresan i bör inte ställas.Inte sämre villkorDe särskilda reglerna som införs får inte innebärasämre villkor än vad som gällde dåanslutningsfördraget skrevs under. Det ärregeringens uppfattning att den sammantagna effektenav de särskilda reglerna inte innebär någonförsämring av möjligheterna för arbetstagare från denya medlemsstaterna att komma till och taanställning här. För denna kategori har krävtsarbetsmarknadsprövning, vilket har gjort detväsentligt svårare att få arbetstillstånd jämförtmed vad som kommer att gälla från . delar krav på anställningen och förmågan attförsörja sig på denna lyfts fram innebär dettaendast ett förtydligande av vad som redan gäller och således inte någon skärpning av kraven.Tillståndstiden får anses vara merfördelaktig än de tidsbegränsade tillstånd som ges - vilka i och för sig kan sträcka sig över enlängre tid - eftersom vederbörande skall ha ett tillträde till densvenska arbetsmarknaden som är helt jämställt medvad som gäller för övriga unionsmedborgare. Ävenprincipen om att nuvarande medlemsstater skallförtursbehandla arbetstagare som är medborgare i denya medlemsstaterna i förhållande till arbetstagaresom är medborgare i tredje land när det gällertillträde till deras arbetsmarknader kan ansesuppfylld genom denna lösning.Ekonomiska konsekvenserRegeringen bedömer att den aviserade ordningeninnebär en kostnadsökning på perår för utlandsmyndigheterna i de nya medlemsstaternaoch att detta kan finansieras inom ramen för redantilldelade medel.För beräknas den nya ordningenmedföra merkostnader med totalt 29,7 miljoner kronorunder perioden t.o.m. , deinitiala kostnaderna inräknade. Av den totalamerkostnaden faller under år2004 och under år 2005.Kostnaderna är beräknade utifrån antagandet att 10000 arbetstagare kommer att ansöka omuppehålls- och arbetstillstånd (ansökningar omsäsongsarbetstillstånd är inte inräknade). Dennaberäkning utgår i sin tur från antalet ansökningarfrån arbetstagare från de nya medlemsstaterna underde (5 000-6 000 personer ) samten förväntad ökning med anledning av inträdet iunionen. En viss ökad medelstilldelning kommer attske till Migrationsverket.Ytterligare åtgärder på kort och lång siktArbetsmarknadenRegeringen bedömer att det är angeläget att framövernoggrant följa utvecklingen av situationen påarbetsmarknaden och i arbetslivet, både generelltoch mer specifikt i vissa avseenden. För att hanteraen ökad arbetskraftsrörlighet är det nödvändigt attse till att regelsystemet på arbetsmarknadenfungerar och att tillsynen är effektiv. Vissauppdrag har härvid givits till olika myndigheter,och ytterligare uppdrag kan bli aktuella. Iskrivelsen nämns bl.a. följande.Migrationsverket ges i uppdrag att se övermöjligheten till ökad kontroll av bl.a.anställningsbevis i samband med beviljande, ochförlängning, av uppehållstillstånd. Denna ökadekontroll skall gälla alla unionsmedborgare.Migrationsverket och skall se övermöjligheten att i större utsträckning kontrolleraegenföretagare såväl vid tillståndsgivningen somunder uppehållstillståndets giltighetstid.Kontrollen bör avse dels att det verkligen rör sigom en egenföretagare, dels dennes möjlighet attförsörja sig.AMS skall tillsammans med , ochefter samråd med arbetsmarknadens parter, föreslåhur en löpande övervakning av utvecklingen påarbetsmarknaden efter kan utformas.Syftet med övervakningen skall i första hand varaatt upptäcka eventuella störningar, eller risk förstörningar, på arbetsmarknaden som allvarligt skullekunna hota levnadsstandarden ellersysselsättningsnivån inom en viss region eller ettvisst yrke. AMS skall redovisa uppdraget senast den15 . Vad gäller t.ex. lönevillkor ochanställningsförhållanden måste dock rimligenparterna på arbetsmarknaden ha ansvaret, både föratt upptäcka eventuella störningar/missförhållandenoch för att förmedla information om sådana tillregeringen.Regeringen har uppdragit åt Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringen (IAF) att dels kvartalsvisredovisa omfattningen av EU-intyg hänförliga tillrådets förordning (EEG) nr 1408/71 för vilkaarbetslöshetsersättning i har medgivits,dels redovisa om ytterligare insatser är nödvändigaför att undvika eventuellt missbruk avarbetslöshetsersättningen i samband medtillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 1408/71.Frågan om uppdragsgivare inom bygg- ochanläggningsbranschen skall ges ansvar föruppdragstagares skatter och sociala avgifter beredsinom . En departementspromemoriaberäknas kunna presenteras under sommaren 2004.En inventering av eventuella problem medbemanningsföretag sker i en arbetsgrupp medföreträdare för arbetsmarknadens parter ochNäringsdepartementet. Gruppen skall bl.a. arbeta medfrågan om auktorisation av bemanningsföretag.Skatteverket har fått i uppdrag att redogöra förkontrollen såväl vid utfärdandet av F-skattsedel somav dem som redan innehar F-skattsedel. En delrapportavseende utvecklingen av antalet ansökningar om F-skatt från utlänningar, eventuella kontrollproblemvid hanteringen av dessa och förslag till åtgärderskall lämnas . Uppdragetskall i övrigt redovisas senast den 30 november2004.Då arbetsgivare tecknat kollektivavtal men intehar några medlemmar i arbetstagarorganisationerbland sina anställda kan det finnas behov av enlagstadgad skyldighet för arbetsgivaren att geberörda arbetstagarorganisationer den informationsom behövs för att en effektiv bevakning avefterlevnaden av tecknat kollektivavtal skall kunnaske. En analys av om och hur en sådan rätt skullekunna införas pågår inomRegeringskansliet. Regeringen avser att återkommatill i frågan när denna analys är färdig.Kommittédirektiv avseende ett uppdrag attgenomföra EG-direktivet om offentlig upphandlingbereds. När direktivet genomförs avser regeringenatt låta analysera frågan om möjligheterna attratificera konvention 94 om arbetsklausuler ikontrakt där offentliga myndigheter är part.Det sociala välfärdssystemetEn särskild utredare skall få i uppdrag att se övermöjligheten till begränsning av rätten till biståndenligt socialtjänstlagen för arbetssökandeunionsmedborgare som inte arbetat i Sverigeoch som inte omfattas av den EG-rättsliga principenom likabehandling. Utredaren skall undersökamöjligheten att begränsa rätten till ekonomisktbistånd för dessa arbetslösa och deras medföljandefamiljemedlemmar och i vilken omfattning denna gruppi övrigt skall undantas från rätten till biståndenligt socialtjänstlagen, med bibehållande avsocialtjänstens yttersta ansvar för barn och medbeaktande av deras speciella behov.Regeringen avser att låta se över möjligheten attha ett kvalificeringssystem för att vara berättigadtill bistånd enligt socialtjänstlagen med beaktandeav internationella konventioner som ärbundet av, likabehandlingsprincipen och gällandelagstiftning mot diskriminering.Regeringen anser vidare att behovet av ochmöjligheten att förändra nuvarande regelsystemrörande socialförsäkringsförmåner med beaktande avEG-rätten och internationellaöverenskommelser skall ses över.Sverige avser att aktivt verka för sådanaförändringar av att bättre hänsyn kantas till de olika situationer på arbetsmarknaden somkan förekomma.Riksförsäkringsverket har i uppdrag att följautvecklingen av utbetalningen av svenskafamiljeförmåner enligt rådets förordning (EEG) nr1408/71. En första redovisning av uppdraget skalllämnas ochslutredovisning senast den 31 mars 2005.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Övergångsregler (punkt 1)av (), (), BirgittaCarlsson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin menngvad som anförs i reservationen om övergångsregler.Därmed bifaller motionerna 2003/04: Sf38yrkande 1, 2003/04:Sf41 yrkande 1, 2003/04:Sf42yrkande 2, 2003/04:Sf43 och 2003/04:Sf44 yrkandena 1och 4 och avslår motionerna 2003/04:Sf39 yrkandena 1och 6-10, 2003/04:Sf40 yrkandena 1-4, 2003/04:Sf44yrkandena 2 och 3 och 2003/04:Sf45.StällningstagandeDen har tidigare lovat attSverige inte skall ha några övergångsregler sombegränsar arbetsmarknaden för de nya EU-medborgarna.Det är därför högst olyckligt att regeringen nuansluter sig till den skara etablerade medlemsstatersom vill stänga dörren och inte tillerkännamänniskor från de nya medlemsstaterna sammarättigheter som alla de övriga. Orsaken tillregeringens ändrade inställning anges vara attländerna i närområdet inför övergångsregler och attmänniskor från de nya medlemsstaterna därmedförväntas söka sig till i större omfattningän vad som annars varit fallet.Vi anser att de begränsningar för medborgare frånde nya medlemsstaterna som föreslås i skrivelsenskulle riskera att dela in EU i ett A-lag och ett B-lag. De av regeringen föreslagna övergångsreglernaöppnar också för ett gästarbetarsystem där utländskarbetskraft från vissa länder inte har sammarättigheter som andra.Vi beklagar att regeringen skapat en oro hos mångamänniskor genom att tala om "social turism". Vimenar att de farhågor om "överutnyttjande" av desvenska socialförsäkringssystemen som regeringen tarupp i skrivelsen är kraftigt överdrivna. Det finnsingen anledning att tro att medborgarna från de nyaEU-länderna skulle vara benägna att använda desociala förmåner som finns i på något annatsätt än svenska medborgare. Vi tror inte attmänniskor från de nya EU-länderna vill komma tillSverige för att leva på bidrag, utan för att arbetaoch förverkliga sina drömmar. När det gällerbarnbidrag kan dessutom nämnas att barnkullarnasnarast är mindre i de nya medlemsstaterna än iSverige.Med hänvisning till det ovanstående bör riksdagengöra ett tillkännagivande om att regeringen inteskall införa några särskilda regler under enövergångsperiod för arbetstagare från de nyamedlemsstaterna. Härigenom kommer att ävenkunna påverka övriga länders agerande ochförhoppningsvis vända den negativa spiral somuppstått bland nuvarande medlemsstater.2. Övergångsregler (punkt 1)av , och Carl-AxelJohansson (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om övergångsregler.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Sf39yrkande 1 och 2003/04:Sf40 yrkandena 1-4 och avslårmotionerna 2003/04:Sf38 yrkande 1, 2003/04:Sf39yrkandena 6-10, 2003/04:Sf41 yrkande 1, 2003/04:Sf42yrkande 2, 2003/04:Sf43, 2003/04:Sf44 yrkandena 1-4och 2003/04:Sf45.StällningstagandeSverige har varit pådrivande i utvidgningsprocessenoch har därmed ett särskilt ansvar för den. Vi bördärför välkomna att utvidgningen äntligen blirverklighet. En grundläggande del av EU-samarbetet ärden fria rörligheten för EU-medborgarna för att sökaarbete och försörjning.Regeringen ansåg i propositionen omanslutningsfördraget att den svenska arbetsmarknadeninte skulle drabbas av några störningar av att frirörlighet tillåts för de nya medlemsstaternasmedborgare.