bet · GR01AU4 · 2004-04-27 00:00:00 — Ettandrahandsalternativ skulle enligt motionären varaatt förlänga semestern som ersättning för dagensnationella helgdagar.Utskottets ställningstagandeMotionerna under detta avsnitt berör hur arbetstidentraditionellt anpassats till de svenska helgdagarna.Med en större etnisk mångfald i samhället väcksfrågan om ökade möjligheter till individualiseradrätt till ledighet. Utskottet vill inleda med attpeka på att f.n. har som regleras i lagen (1989:253) omallmänna helgdagar. Av dessa har merparten enkoppling till kristendomen. Utskottet kan konstateraatt både antalet helgdagar och synen på helgdagarhar skiftat genom tiderna. Att anpassa helgdagartill gängse bruk är heller inget nytt. Underseklernas gång har många helgdagar försvunnit ochandra tillkommit.Arbetstidslagen (1982:673) stadgar att den ordinariearbetstiden får uppgå till högst 40 timmar i veckan.Lagen innehåller inte några direkta regler omarbetstidens förläggning, dvs. när under dygneteller veckan arbetet ska utföras, utan föreskriverendast vissa avbrott i arbetet, viloperioder.Direkta bestämmelser om förläggningen och ledighetför alla eller vissa helgdagar regleras vanligtvis ikollektivavtal. I kollektivavtalen kan ocksåbestämmelser om arbetstidsförkortning finnas sombl.a. innebär att den normala veckoarbetstiden ärkortare än lagens 40 timmar.Utskottet kan i detta sammanhang nämna attKnasutredningen i betänkandet TID - för arbete ochledighet föreslog en lag om flexibel ledighet somskulle ge arbetstagare rätt till ledighetmotsvarande . Förslagetinnebär att varje arbetstagare får en slags timbankhos sin arbetsgivare. Ledigheten beräknas i timmaroch kan disponeras i såväl timmar som hela dagar.Avsikten är att ledigheten ska kunna förläggasenligt arbetstagarens egna önskemål. Utredningen harremissbehandlats och bereds nu av regeringen.Utskottet vill understryka att frågan om"röddagskonto" och "helgkonto" är komplicerad ochkräver överväganden av vitt skilda slag. Utskottet,som inte vill ställa sig helt avvisande till tankarom förändringar av de svenska helgdagarna isynnerhet mot bakgrund av att alltmer harblivit ett mångfasetterat land inte minst religiöstoch kulturellt, vill dock peka på att frågor om"arbetstidskonton" av olika slag i första hand är enfråga för arbetsmarknadens parter att förfoga över.Utskottet är inte berett att ställa sigbakom dessa förslag utan avstyrker motionerna2002/03:A243 yrkandena 1 och 2 (mp) och 2002/03:A250yrkandena 1 och 2 (fp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. En förändrad arbetsrätt (punkt 3) (m, fp, kd,c)av (), (),(), (), HenrikWestman (m), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motionerna2003/04:A310 yrkande 12 (fp), 2003/04:A329 yrkandena18 och 19 (kd), 2003/04:Kr232 yrkande 6 (m) och2003/04:N248 yrkande 8 (m) och avslår motion2003/04:N227 yrkande 6 (fp).StällningstagandeVi anser att det finns ett behov av en moderniseradarbetsrätt som görs mer flexibel och bättre anpassadtill de mindre företagens situation. Vi anser att detbehövs ett samlat grepp och en genomgripande översynav hela arbetsrätten. Förhållandena påarbetsmarknaden förändras. har gått från etttraditionellt industrisamhälle till ett moderntkunskapssamhälle. Den arbetsrättsreglering sominfördes är inte helt anpassad tilldagens arbetsmarknad. Denna lagstiftning bidrar tillatt cementera arbetslösheten på en högre nivå ännödvändigt. Det behövs en lagstiftning som har enannan syn på medarbetarnas och företagens ömsesidigarelationer. De anställda ska ses som individer ochinte bara som en del av ett kollektiv. Allaarbetstagare ska tillförsäkras grundlägganderättigheter, oavsett avtalsförhållanden eller fackligtillhörighet. Alla arbetstagare ska vara garanteradebåde positiv och negativ föreningsfrihet.Arbetsrätten är i alltför hög grad uppbyggd för attskydda dem som har arbete, och i alltför liten gradför att underlätta för människor att få ett fotfästepå arbetsmarknaden. Den nuvarande arbetsrätten bestårav ett svårgenomträngligt regelverk för det lillaföretaget som skrämmer många från att nyanställa.Det anförda innebär att motionerna A310 yrkande 12(fp), A329 yrkandena 18 och 19 (kd), Kr232 yrkande 6(m) och N248 yrkande 8 (m) bör bifallas och motionN227 yrkande 6 (fp) avslås.2. LAS diskriminerande effekter (punkt 4) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motion2003/04:A324 (fp).StällningstagandeDet är ett välkänt faktum att invandrade personerförlorade sina anställningar i mycket störreomfattning än personer födda i under dendjupa lågkonjunkturen som drabbade i börjanav . För andra tidsperioder har det ocksåkunnat konstateras samma diskriminerande asymmetri.Orsakerna till denna bekymmersamma utveckling harflitigt debatterats och olika hypoteser harlanserats. har vi saknat empiriskt underlagför strukturella diskriminerande aspekter, inte minstvad gäller arbetsrättens roll i detta sammanhang.Rapporten , skyddet för anställningenoch diskrimineringslagstiftningen (IFAU, rapport2003:4) av är därför mycketinressant. Rapportens syfte är att diskutera"arbetsrättens roll för utrikes födda arbetstagaresmöjligheter att behålla sina anställningar". Studiensfrämsta resultat är bl.a. att utrikes föddaarbetstagare förlorade sina anställningar i betydligthögre grad än personer födda i . Ingenattitydmässig diskriminering kunde beläggas som orsaktill denna omständighet, utan orsakerna var av merstrukturell karaktär. Invandrares sårbarhet harsamband med bl.a. att de oftare än arbetstagare föddai var visstidsanställda. Sårbarheten gälldeemellertid också de invandrade arbetstagarna som hadetillsvidareanställning. Här spelade LAS i kombinationmed de områden de utrikes födda arbetade i en centralroll. Detta gällde särskilt turordningsprincipen om"sist in - först ut". Det finns starka indikationerpå att invandrade arbetstagare i stort sett gynnadesnär denna strikta turordningsregel frångicks. Påsamma sätt tyder en sammanställning som LO gjorde påatt undantagsregeln för företag med högst tioanställda i regel gynnade de utlandsföddasmöjligheter att behålla sina arbeten. Dessa resultatvisar tydligt effekter av LAS som inte var avseddanär lagen stiftades och att LAS kanske systematisktdiskriminerar en mycket utsatt grupp i vårt samhälle.Sveriges riksdag bör därför besluta om en översynav LAS med fokus på lagens diskriminerande effekter.Det anförda innebär att motion A324 (fp) börbifallas.3. Arbetstagarbegreppet (punkt 5) (m, kd)av (), (),(), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 3. bifaller därmed motionerna2003/04:A255 (m), 2003/04:A278 (kd) och 2003/04:A371yrkande 22 (kd) och avslår motion 2003/04:A304yrkande 1 (v).StällningstagandeVi anser att uppdraget som familjehemsförälder ärmycket viktigt. Familjehemsföräldrar måste därför gesrätt till social, ekonomisk och rättslig trygghet.Ett sätt är att behandla uppdraget somfamiljehemsförälder som ett förvärvsarbete. Dettaskulle få till följd att familjehemsföräldern är attbetrakta som en arbetstagare som kommer att omfattasav den arbetsrättsliga skyddslagstiftningen.Det anförda innebär att motionerna A255 (m), A278(kd), A371 yrkande 22 (kd) bör bifallas och motionA304 yrkande 1 (v) avslås.4. Godkännande av centralarbetstagarorganisation vid avsteg från LAS(punkt 6) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 4. bifaller därmed motion2003/04:A304 yrkandena 2, 6 och 7 (v).StällningstagandeGrundbulten för facklig verksamhet är rätten attteckna kollektivavtal. Den svenska arbetsrätten är istort sett dispositiv, dvs. parterna kan ersättalagarna med kollektivavtal. För att garantera attavvikelser inte utnyttjas på ett otillbörligt sätthar det tidigare funnits en regel om att avtal omavvikelser från lagen ska vara träffade ellergodkända av central arbetstagarorganisation.Riksdagen genomförde enlagändring som innebär att avtal om avvikelser frånreglerna om tidsbegränsade anställningar,turordningsregler, regler om företrädesrätt m.m. fårträffas av den lokala arbetstagarorganisationen. Detinnebär att arbetstagarnas lagliga rättigheter intesäkert kommer att vara lika för alla. Påarbetsplatser med svaga lokalaarbetstagarorganisationer kan alla dispositiva delarav LAS komma att avtalas bort. Arbetsgivarna kan påså sätt försätta det lokala facket i renautpressningssituationer med krav på försämringar avanställningsskyddet som villkor för nyanställningareller för att fler skall få behålla sitt arbete.Vänsterpartiet anser att den gamla huvudprincipenska gälla, dvs. att grundskyddet i LAS inte ska kunnaavtalas bort. Branschanpassningen av vissabestämmelser ska enbart kunna ske genomöverenskommelser på central nivå. Sedan kan förbundendelegera ned förhandlingsrätten till lokal nivåutifrån de lokala organisationernas styrka ochönskemål.JämO har också pekat på att forskningen visat attkvinnor blivit sämre behandlade än män när avsteggörs från den lagreglerade turordningen och s.k.avtalsturlistor upprättas. Inte bara kvinnor i fertilålder väljs bort, det gäller också äldre, invandrareoch funktionshindrade. Tendensen att välja bort dessagrupper brukar förklaras med att den lokalaarbetstagarorganisationen ställs inför risken att sedriften nedlagd eller flyttad till annan ort.Förhandlingspositionen blir då inte särskilt god närdet gäller att slå vakt om arbetstagare som på grundav fördomar och schablontänkande anses vara"riskfaktorer" i verksamheten. Detta visar, enligtJämO, att det finns ett större intresse och kompetenshos förbunden på central nivå att vara "grindvakt"mot diskriminering. Ännu sämre skulle skyddet bli förgrupper med svag ställning om arbetsgivaren helt utansaklig grund och ensidigt skulle kunna göraavvikelser från turordningen. För att komma tillrättamed diskriminering på grund av kön, ålder, etnicitetoch funktionshinder vid arbetsbristuppsägningar bördet krävas att avtalsturlistor alltid ska godkännasav central arbetstagarorganisation.Det anförda innebär att motion A304 yrkandena 2, 6och 7 (v) bör bifallas.5. Tidsbegränsad anställning m.m. (punkt 8) (m,c)av (), (),(), och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 5. bifaller därmed motion2003/04:A357 (m, fp, kd, c) och avslår motionerna2003/04:A213 (fp), 2003/04:A225 (s), 2003/04:A236(s), 2003/04:A292 yrkandena 2 och 3 (v), 2003/04:A304yrkandena 10-12 (v), 2003/04:A323 i denna del (s),2003/04:A329 yrkande 20 (kd) och 2003/04:A370 yrkande3 i denna del (fp).StällningstagandeI LAS är stadgat att anställningar som huvudregel skagälla tills vidare medan anställningar för begränsadtid bara godkänns i vissa speciella fall som anges ilagen. Detta var grunddragen redan när LAS infördes imitten , men därefter har det skettförändringar, både i regelverket och i den verklighetsom lagen reglerar.Under årens lopp har fler möjligheter tilltidsbegränsade anställningar införts. År 1982infördes en möjlighet att provanställa. Att kunnaprovanställa en person tillgodoser ett starkt behovinom arbetslivet. Att anställa någon för en mer fastrelation är ett omfattande åtagande, och innan dettasker måste arbetsgivaren vara rimligt säker på attden anställde är rätt person för jobbet. Sedan 1997kan en arbetsgivare och en enskild arbetstagareavtala om en överenskommen visstidsanställning, somtill skillnad från andra tidsbegränsade anställningartillåter arbetsgivaren att tidsbegränsa anställningenutan att några särskilda omständigheter redovisas.Även denna form fyller ett viktigt behov inomyrkeslivet.Den ursprungliga systematiken i lagen har alltsåbrutits genom att det har införts nyaanställningsformer som delvis överlappar deursprungliga. De tidsbegränsade anställningarna harblivit allt vanligare. Detta beror på förändringar iyrkeslivet. Ett vanligt mönster är att den som är nypå arbetsmarknaden skaffar sig yrkeserfarenhet genomtillfälliga arbeten för att sedan få entillsvidareanställning.Bestämmelserna om tidsbegränsade anställningar harblivit otidsenliga och för komplicerade. Det finnsbehov av att göra reglerna mer flexibla och bättreanpassade till de mindre företagens situation. Vianser alltså att det är dags för en reform avregelverket. Det är viktigt att ha i åtanke att denarbetsrättsliga regleringen ska tillämpas även på småarbetsplatser som saknar särskilt utbildad personal ianställningsfrågor.Det anförda innebär att motion A357 (m, fp, kd, c)bör bifallas och motionerna A213 (fp), A225 (s), A236(s), A292 yrkandena 2 och 3 (v), A304 yrkandena 10-12(v), A323 i denna del (s), A329 yrkande 20 (kd) ochA370 yrkande 3 i denna del (fp) avslås.6. Tidsbegränsad anställning m.m. (punkt 8) (kd)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 6. bifaller därmed motion2003/04:A329 yrkande 20 (kd) och avslår motionerna2003/04:A213 (fp), 2003/04:A225 (s), 2003/04:A236(s), 2003/04:A292 yrkandena 2 och 3 (v), 2003/04:A304yrkandena 10-12 (v), 2003/04:A323 i denna del (s),2003/04:A357 (m, fp, kd, c) och 2003/04:A370 yrkande3 i denna del (fp).StällningstagandeI LAS är stadgat att anställningar som huvudregel skagälla tills vidare medan anställningar för begränsadtid bara godkänns i vissa speciella fall som anges ilagen. Detta var grunddragen redan när LAS infördes imitten , men därefter har det skettförändringar, både i regelverket och i den verklighetsom lagen reglerar.Under årens lopp har fler möjligheter tilltidsbegränsade anställningar införts. År 1982infördes en möjlighet att provanställa. Att kunnaprovanställa en person tillgodoser ett starkt behovinom arbetslivet. Att anställa någon för en mer fastrelation är ett omfattande åtagande, och innan dettasker måste arbetsgivaren vara rimligt säker på attden anställde är rätt person för jobbet. Sedan 1997kan en arbetsgivare och en enskild arbetstagareavtala om en överenskommen visstidsanställning, somtill skillnad från andra tidsbegränsade anställningartillåter arbetsgivaren att tidsbegränsa anställningenutan att några särskilda omständigheter redovisas.Även denna form fyller ett viktigt behov inomyrkeslivet.Den ursprungliga systematiken i lagen har alltsåbrutits genom att det har införts nyaanställningsformer som delvis överlappar deursprungliga. De tidsbegränsade anställningarna harblivit allt vanligare. Detta beror på förändringar iyrkeslivet. Ett vanligt mönster är att den som är nypå arbetsmarknaden skaffar sig yrkeserfarenhet genomtillfälliga arbeten för att sedan få entillsvidareanställning.Bestämmelserna om tidsbegränsade anställningar harblivit otidsenliga och för komplicerade. Det finnsbehov av att göra reglerna mer flexibla och bättreanpassade till de mindre företagens situation. Mensamtidigt finns det anledning att se över avvisstids- och provanställningar. Vi anser alltså attdet är dags för en reform av regelverket. Det ärviktigt att ha i åtanke att den arbetsrättsligaregleringen ska tillämpas även på små arbetsplatsersom saknar särskilt utbildad personal ianställningsfrågor.Arbetslivsinstitutet har behandlat frågan omtidsbegränsade anställningsformer idepartementspromemorian arbetsrätt för ettföränderligt arbetsliv, och föreslagit en modell försådana anställningar som skulle innebäraförsämringar, inte minst för de mindre företagen. Vikristdemokrater anser inte att denna utredning löserde problem som finns på ett tillfredsställande sätt.Kristdemokraterna anser att det finns behov av attgöra en översyn av arbetsrätten. En åtgärd skullekunna vara att sanera av visstids- ochprovanställningar. Det bör räcka med två slag avtidsbegränsade anställningar, dels vikariat , dels prov- och projektanställning . Andra projektanställningar bör endastkunna förekomma efter överenskommelse mellan denlokala arbetstagarorganisationen och arbetsgivaren.Dessutom borde det finnas en generellprovanställningsperiod.Det anförda innebär att motion A329 yrkande 20 (kd)bör bifallas och motionerna A213 (fp), A225 (s), A236(s), A292 yrkandena 2 och 3 (v), A304 yrkandena 10-12(v), A323 i denna del (s), A357 (m, fp, kd, c) ochA370 yrkande 3 i denna del (fp) avslås i de delar deinte kan anses tillgodosedda genom det som anförts ireservationen.7. Skydd för gravida och föräldralediga(punkt 9) (kd, c)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 7. bifaller därmed motionerna2003/04:A247 yrkande 14 (c) och 2003/04:A371 yrkande15 (kd) och avslår motionerna 2003/04:A283 yrkandena1 och 2 (mp), 2003/04:A304 yrkande 5 (v),2003/04:A307 yrkande 15 (fp), 2003/04:A318 (s) och2003/04:A359 (s).StällningstagandeVi anser att ett barnvänligt arbetsliv är bra både förarbetsgivare, arbetstagare och barnen. Det är avstörsta vikt att arbeta fram former för ett merbarnvänligt arbetsliv. Kännetecknande för ett sådantarbetsliv bör vara hög flexibilitet och tillåtandeattityder. Arbetslivet ska möjliggöra ett aktivtföräldraskap där föräldraskap betraktas som enkompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift. Vianser att föräldralediga behöver ett starkare skydd.De som är eller har varit föräldralediga måstegaranteras rätten att återuppta sitt arbete utanförsämrade villkor. Man ska också få tillgodoräknasig förbättringar som arbetskamraterna erhållit undertiden. Det kan gälla generella lönehöjningar ellerutbildningar. Ett annat konkret krav är attuppsägningstiden för föräldralediga arbetstagare skabörja löpa först när arbetstagaren helt eller delvisär tillbaka i sitt arbete.Det anförda innebär att motionerna A247 yrkande 14(c) och A371 yrkande 15 (kd) bör bifallas ochmotionerna A283 yrkandena 1 och 2 (mp), A304 yrkande5 (v), A307 yrkande 15 (fp), A318 (s) och A359 (s)avslås.8. Skydd för gravida och föräldralediga(punkt 9) (fp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 8. bifaller därmed motion2003/04:A307 yrkande 15 (fp) och avslår motionerna2003/04:A247 yrkande 14 (c), 2003/04:A283 yrkandena 1och 2 (mp), 2003/04:A304 yrkande 5 (v), 2003/04:A318(s), 2003/04:A359 (s) och 2003/04:A371 yrkande 15(kd).StällningstagandeAnställningsskyddet för gravida och föräldraledigamåste stärkas. Många kvinnor och män vittnar om attde blir sämre behandlade på arbetsplatsen efter sinföräldraledighet. Det kan vara fråga om att bliföremål för omplacering eller uppsägning. Villkorenvid uppsägningar och andra åtgärder bör nogagranskas, och framkommer det att arbetsgivare ocharbetstagarorganisationer missgynnar gravida ochföräldralediga vid förhandlingar som föregår åtgärdenbör man överväga att skärpa lagstiftningen.Det anförda innebär att motion A307 yrkande 15 (fp)bör bifallas och motionerna A247 yrkande 14 (c), A283yrkandena 1 och 2 (mp), A304 yrkande 5 (v), A318 (s),A359 (s) och A371 yrkande 15 (kd) avslås.9. Tilläggsförsäkring till föräldraförsäkringen(punkt 10) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 9. bifaller därmed motion2003/04:A302 yrkande 16 (c).StällningstagandeCenterpartiet är för ökat självbestämmande förbarnfamiljerna när det gäller att kombinerafamiljeliv och arbetsliv. Det förutsätter attfamiljernas ekonomiska möjligheter förbättras. Föratt öka möjligheterna och incitamenten för både mänoch kvinnor att utnyttja sin rätt att vara hemma medbarnen när de är små vill bl.a. höjataket i föräldraförsäkringen och införa enjämställdhetsbonus för de familjer där kvinnan ochmannen delar på föräldraförsäkringen.Det blir dessutom allt vanligare att stora företagvill teckna tilläggsförsäkring tillföräldraförsäkringen för att garantera att deanställda får en högre ersättning när de ärföräldralediga. I stället för att uppmuntra detta hardet förekommit motstånd från de fackligaorganisationerna mot denna lösning, vilket förhindratgenomförandet av förslaget. anser attdet inte bör vara möjligt för fackliga organisationeratt förhindra denna typ av tilläggsförsäkring.Det anförda innebär att motion A302 yrkande 16 (c)bör bifallas.10. Uppsägning av personliga skäl (punkt 11) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 10. bifaller därmed motion2003/04:A304 yrkande 9 (v).StällningstagandeBegreppet saklig grund är centralt i LAS. Om enarbetsgivare önskar säga upp en anställd ska denne hasaklig grund för sitt beslut. Dessa skäl kan sedanprövas av domstol. Vad som bedöms vara sakliga skälkan variera beroende på ändrade värderingaroch ett förändrat näringsliv. Det som bedöms varasaklig grund i en butik behöver inte vara det i engruva.Samma lagstiftning kan också tolkas på olikasätt beroende på strukturomvandling,kommersialisering av vård och skola, nyastyrsystem med starka företagskulturer därlikriktning av värderingar eftersträvas m.m.Lagstiftaren måste vara medveten om att lagarsinnehåll och rättstillämpningen på detta sätt kanförändras och luckras upp.Att bli uppsagd av personliga skäl är i dagenssamhälle ett hårt straff. Det har hänt attarbetstagare t.o.m. avskedats på grund av smärreförseelser, vilket godtagits av Arbetsdomstolen.Vänsterpartiet menar att misskötseln m.m. måstevara verkligt grov om en uppsägning ska kunnatillgripas. Rättspraxis bör skärpas. Mindredrastiska och alternativa påföljder som kantillgripas i stället för uppsägning och avskedandemåste skapas.Vänsterpartiet menar att det behövs en skärpning avkravet på saklig grund för uppsägning av personligaskäl.Det anförda innebär att motion A304 yrkande 9 (v) börbifallas.11. Turordning vid uppsägning m.m. (punkt 12)(m, fp, kd, c, mp)av (), (),(), (), HenrikWestman (m), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 11. avslår motionerna2003/04:A217 (s), 2003/04:A228 (s), 2003/04:A234 (s),2003/04:A237 (s), 2003/04:A242 (s), 2003/04:A244 (s),2003/04:A250 (s), 2003/04:A292 yrkande 4 (v),2003/04:A304 yrkande 3 (v), 2003/04:A317 (s) och2003/04:A323 i denna del (s).StällningstagandeI utskottet är åter frågan om upphävande avtvåpersonsundantaget i 22 § andra stycket LAS uppeför behandling. Sedan bestämmelsen infördes den 1januari 2001 har passerat. Undantagethar tillämpats vid arbetsbrist i små företag. Dessaföretag har kunnat fortsätta sin verksamhet med sinanyckelpersoner kvar i anställning trotsnedskärningar. Bestämmelsen har fått den positivaeffekt för små företag som utskottet hoppades på vidinförandet. Som framfördes då skulle regeln i enstakafall kunna komma att tillämpas på ett diskriminerandesätt.