bet · GS01UU2 · 2004-11-18 00:00:00 — Därmed bifaller motion 2004/05:U279yrkandena 6, 7 och 9-11 samt avslår motionerna 2004/05:U226 yrkande 21,2004/05:U279 yrkande 8, 2004/05:U299, 2004/05:U300, 2004/05:U302 yrkande3, 2004/05:U307 yrkande 10, 2004/05:U311 yrkandena 11 och 14, 2004/05:U313yrkandena 2 och 3, 2004/05:U315 yrkande 8, 2004/05:U317 yrkandena 2-6,2004/05:U320 och 2004/05:U331 yrkandena 20, 26-30 och 37.StällningstagandeVänsterpartiet menar att det är av avgörande betydelse att den strategisom regeringen har gentemot internationella församlingar är tydlig ochtransparent. En öppen och offentlig redovisning av handlandeökar legitimiteten och trovärdigheten, vare sig allmänhet, politiskapartier eller intresseorganisationer delar eller inte delar denhandlingslinje för fram.Många utvecklingsländer har stora utlandsskulder. Detta hotar utvecklingenoch fattigdomsbekämpningen i hela världen. IMF och tog imitten av initiativ till det som kallas för HIPC (HeavilyIndebted Poor Countries). Målet är att de fattigaste länderna skalluppnå en hållbar skuldsituation, där det inte finns något behov av attlåna från IMF. Tyvärr har HIPC inte lyckats lösa problemen med skulderna.IMF och måste därför ta ett större ansvar för den utlåningman beviljat och inte påföra låntagarna allt ansvar. Trevande försökhar gjorts för att bemöta kritiken mot HIPC, vilket framtagandet avPRS-strategin visar (Poverty Reduction Strategies). PRS är än så längerelativt nytt, så det är svårt att dra långtgående slutsatser av dennya strategin mot fattigdomsbekämpning. Dock verkar det i praktikeninte ha hänt så mycket när det gäller inflytandet för låneländerna ochvilken ekonomisk-politisk väg som måste beträdas. bör iVärldsbanken och IMF föra fram åsikten om behovet av att skriva av skuldernatill HIPC-länderna utan att som motprestation kräva ekonomiska reformersom är politiskt kontroversiella och/eller tar att genomföra.IMF och har med sin storlek en möjlighet att styra resursertill åtgärder som leder till att klimatmålen uppnås. Det hot omklimatförändringar som de flesta nu erkänner finns är ett oerhört stortglobalt problem, och en verklig klimatförändring skulle i stor utsträckningdrabba de fattiga människorna mest.Världsbanken satsar fortfarande på väldigt storskaliga projekt såsomdammbyggen, projekt för utvinning och export av fossila bränslen,pappers- och massafabriker, stålverk eller gruvindustri. Det är verksamhetersom har stor påverkan på miljön. Många frivilligorganisationer oroarsig för utlåning till projekt som innebär en stormiljöpåverkan och stora förändringar för människor i lokalområdet.Sverige bör i IMF och agera så att Kyotoprotokolletimplementeras och att lån till utvecklingsländerna ligger i linje för attnå klimatmålen. har vattenfrågor blivit ett stortdiskussionsämne. Omfattande kritik har riktats mot att IMF och Världsbankenställer krav på att vattenverk och liknande skall privatiseras för attlandet skall beviljas ett lån. Eftersom behovet av ny infrastruktur förvattendistribution ofta är stort blir pressen stor på lånelandet attacceptera villkoren fast man egentligen inte önskar en sådan utveckling.Distribution av vatten är ett s.k. naturligt monopol och då bör detfinnas en demokratisk och gemensam styrning av denna resurs. Om vi skallleva upp till millenniemålen om en halvering av antalet fattiga till år2015, måste vattentillgångarna säkras och inte vara föremål förprofitinriktade företag. Ett privat företag har inget samhällsansvar, ochincitamentet för ett privat företag att erbjuda fattiga människor braoch billigt vatten är svagt och de fattiga har en svag betalningsförmåga.Den har via sin representant i IMF och Världsbankenröstat för de lånevillkor som ställs på utvecklingsländerna. Inte vidnågot tillfälle har röstat emot ett vattenprojekt som skallprivatiseras. Officiellt är den svenska linjen att det är självklartatt lånevillkoren ska anpassas utifrån utvecklingsländernas perspektiv,men i praktiken verkar det inte ske någon styrning av representanteni den nordisk-baltiska kretsen. bör i IMF och ageraför att privatiseringar inom vattensektorn inte skall vara ett krav föratt beviljas lån.Sverige har goda erfarenheter av att erbjuda hela befolkningen vattenav god kvalitet och till ett lågt pris. skulle med den kompetensvi i landet besitter kunna dela med oss av vårt kunnande. På 1990-taletstödde vi de baltiska staternas arbete med att bygga upp kommunalvattendistribution. Det är en erfarenhet bör sprida till övrigadelar av världen. Vi bör i internationella institutioner dela med ossav vår erfarenhet och vårt kunnande av att driva vattenverk ochvattendistribution i offentlig regi.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U279yrkandena 6, 7, 9-11.27. Handel, skuldavskrivningar och de internationellafinansieringsinstitutionerna,punkt 20 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U311yrkandena 11 och 14, 2004/05:U313 yrkandena 2 och 3, 2004/05:U315 yrkande8 och 2004/05:U331 yrkandena 20, 26-30 och 37 samt avslår motionerna2004/05:U226 yrkande 21, 2004/05:U279 yrkandena 6-11, 2004/05:U299,2004/05:U300, 2004/05:U302 yrkande 3, 2004/05:U307 yrkande 10, 2004/05:U317yrkandena 2-6 och 2004/05:U320.StällningstagandeUtlandsskulden för de fattigaste länderna är avsevärt större änför 10 eller . Löften om radikala avskrivningar har ännuinte infriats. För att skriva av skulderna måste villkor och krav ställaspå en sund ekonomisk politik, en demokratisk utveckling och respekt förmänskliga rättigheter, liksom på tydliga och konkreta handlingsplanerför att bekämpa fattigdomen. anser att börvara ett föredöme i det internationella samfundet och leda den globalaopinionen för skuldavskrivningar och föreslår därför en modell förskuldavskrivning som innebär att den skuldsatta statens små steg mot ensundare och mer demokratisk politisk styrning skall ge betydligt störresteg i skuldavskrivning. En återkommande kritik grundar sig i att varkenfattigdomsstrategierna eller de råd som eller Valutafondenger till regeringarna delges eller behandlas av de nationella parlamenten.Även för de internationella ekonomiska organens roll i en global,hållbar utveckling finns behovet av ökad demokrati inom institutionersom Valutafonden och . Dessa institutioner ställer oftakrav på demokrati, öppenhet och ansvar i sin politik gentemot andraländer, men deras egen politik ligger långt ifrån sådana ideal.Långivningen sker under stort hemlighetsmakeri, institutionernas egnabeslutsformer är långt ifrån demokratiska. måste verka för ökadtransparens och demokratiska reformer av och Valutafondensbeslutsformer och för att de berörda demokratiska parlamentens inflytandeökar i dessa två institutioner.Sveriges handelspolitik drivs numera tillsammans med de övriga EU-länderna.Därför måste inom EU verka för en mer rättvis frihandelslinje.Speciellt viktigt är att öppna marknaden för exportvaror.Det är i längden inte försvarbart att genom tullmurar eller andrahandelshinder stänga ute de exportvaror som är av störst betydelse föru-länderna. har därför stött det s.k. everything butarms-beslutet som innebär total tullfrihet för alla varor utomvapen från de fattigaste länderna. De undantagsbestämmelser som finnsi är dock inte tillfredsställande, exempelvis det faktum att tullarnapå ris, socker och bananer försvinner först eller att EU förbehållersig rätten att införa skyddsåtgärder om vissa producentintressen skullehotas. understryker vikten av att den internationellahandeln underkastas krav på miljöskydd och en hållbar utveckling närdet gäller påverkan av fysiska transporter. WTO:s kompetens i miljöfrågorbör därför stärkas och samarbetet med andra globala organisationer,inte minst FN:s miljöprogram , öka. krävs reformer ochstörre resurser inom självt. En bättre balans mellan frihandelsreglernaoch miljömässiga hänsyn får dock inte medföra förtäcktprotektionism.Kristdemokraterna anser att alla multinationella företag baserade iSverige skall redovisa hur de agerar i förhållande till mänskligarättigheter utifrån ett antal kriterier. Detta för att öka genomskinlighetenför konsumenter, medborgare och tydliggöra för företagen själva hurderas verksamhet påverkar mänskliga rättigheter i länderna där de ärverksamma. Företag bör också uppmanas och få hjälp av myndigheter ochhandelskamrar för att utarbeta en etisk kod för sin verksamhet. Det ärviktigt att en sådan kod blir så konkret som möjligt, och därmedrealiserbar. Om den innehåller alltför yviga löften är risken stor att deninte fylls med innehåll.Humanitärt stöd och utvecklingsbistånd är viktigt, men detta måstesamverka med andra faktorer och åtgärder för att kunna utrota fattigdomen.Det är främst genom ekonomisk tillväxt som fattigdomen verkligen kanminskas. Därför måste västvärlden ta sitt ansvar och montera ned dehandelshinder som hindrar många utvecklingsländer från att deltapå världsmarknaden. Avskrivningar av de fattigare ländernas skuldermåste också vara ett starkt prioriterat område för utvecklingspolitiken.Men för en rättvisare utveckling krävs också spridning, fördjupningoch respekt för de demokratiska principerna och de grundläggande mänskligarättigheterna. För multilaterala biståndssamarbete krävs ocksåutveckling av det handels- och miljötekniska samarbetet för en mermiljövänlig tillväxt i mottagarländerna. Humanitärt stöd och bistånd föratt förebygga konflikter och spridningen av sjukdomar och epidemier,framför allt hiv/aids, är ytterligare viktiga prioriteringar.Regeringen ger löpande information om svenskt agerande och svenskapositioner i . ser dock ett behov av ensamlad redovisning som tydliggör svenska positioner och svenskaprioriteringar i utformandet av EU:s handelspositioner i WTO men ocksåsvenskt agerande inom WTO. Fokus bör ligga på genomförandet av den nyapolitiken och med speciellt fokus på genomförandet av fattigdoms- ochrättighetsperspektivet. Vi ser också ett behov av en utvärdering avnuvarande svenska handelspositioner i förhållande till utvecklingsmålen.Viktigt är också att svenska handelspositioner har de fattigas intressenför ögonen. Exempelvis kan krav på en snabb och total nedmontering avhandelshindren i fattiga länder ha en destabiliserande påverkan, motverkautvecklingen och i förlängningen drabba ländernas inhemskalivsmedelsförsörjning.Dessa länder, med lite att erbjuda på världsmarknaden annat än råvaror,behöver i stället speciella handelsvillkor för att inte den inhemskaproduktionen helt skall slås ut.EU har till stora delar byggt upp sin egen styrka genom den inre marknadenoch bör verka som modell för övriga regioner i världen. Utvecklingsländernasförsök till regional integration är ofta trevande och ofullständiga.Väl utförda kan de ge länderna ökad ekonomisk, social och politisk styrka.Regional integration skulle dessutom öka dessa länders möjligheter attdelta i internationell handel och investeringsflöden på mera rättvisaoch jämlika villkor. EU har här en viktig roll som föredöme. Regionalintegration är en mycket viktig fredsfrämjande faktor. Tyvärr ser vi att utvecklingsländer inte sällan har höga tullmurar gentemotvarandra. Sådana handelshinder bör monteras ned, och detta kan ske exempelvisinom ramen för ett ökat internationellt samarbete.De fattigaste länderna behöver hjälp att genomföra s.k. tekniksprångför att hoppa över de smutsigaste leden i moderniseringsprocessen. Detkrävs gemensamma satsningar från biståndsgivare, näringsliv ochmottagarländernas regeringar för att främja modern, innovativ teknik som äranpassad till villkor och till miljömässiga hänsyn. IT-teknikoch förnybara energisystem är två exempel på områden som båda kan varaeffektiva verktyg för fattigdomsbekämpningen och bidra tillett mer hållbart samhälle. har inlett arbetet med att integrerahållbarhetsperspektivet i biståndet, t.ex. genom att arbeta medmiljökonsekvensbeskrivningar, utbildning om ekologiska samband och återställandeav förstörda ekosystem, och det är viktigt att våra erfarenheter tastill vara även i EU-biståndet och att verkar för att störrehänsyn tas till miljöaspekter i samtliga biståndsprojekt. Kristdemokraternavill verka för att en rad förslag inkluderas i samarbete medutvecklingsländer:Miljökriterier införs för samtliga biståndsprojekt för att fastställaprojektens hållbarhet ur miljösynpunkt.Förnybara energikällor och ökad energieffektivitet skall främjas.Handel med varor som har framställts i enlighet med kraven om en hållbarutveckling skall främjas.Kristdemokraterna menar att nya finansieringsmekanismer bör prövas - isynnerhet som de privata investeringarna är väldigt koncentreradetill ett begränsat antal utvecklingsländer. Särskilt intressant ärmöjligheten att inrätta speciella fonder för globala miljöinsatser, somtydligt skiljs från biståndet. Den globala miljöfonden, Global EnvironmentFacility (GEF), har t.ex. blivit ett viktigt verktyg för miljöinsatser,inte minst för tekniköverföring till . Men fonden är i stortbehov av ökade resurser. Inom ramen för klimatkonventionen har fleranya fonder bildats för att underlätta finansieringen av klimatrelateradeinsatser i utvecklingsländerna. Partnerskap med näringslivet är enmöjlighet som bör utnyttjas mera, inte minst inom ramen för globala fonderav detta slag.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motionerna2004/05:U311 yrkandena 11 och 14, 2004/05:U313 yrkandena 2 och 3, 2004/05:U315yrkande 8 samt 2004/05:U331 yrkandena 20, 26-30 och 37.28. Internationella vattenfrågor, punkt 21 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U219yrkande 11 och 2004/05:U302 yrkande 7.StällningstagandeBrist på vatten har en rad negativa effekter som hunger och fattigdom.Det finns ungefär lika många extremt fattiga människor i världen, desom lever på per dag, som det finns människor utantillgång på rent vatten. I stor utsträckning handlar det om sammamänniskor. Dessa människor behöver ekonomisk tillväxt. Tillgång på vattenär en förutsättning för denna tillväxt och utveckling på flera olikasätt. Industrier är ofta beroende av stora mängder vatten. Bra vattenkvalitetär ofta ett kriterium för lokalisering av investeringar, vilket ledertill tillväxt.Den värsta fattigdomen i världen beror på undermålig livsmedelsproduktion.Eftersom tillgång till, och rätt användande av, vatten är nyckeln tillett effektivt jordbruk leder bristen på vatten till fattigdom. Det finnsen stark positiv koppling mellan investeringar i bevattning,fattigdomsminskning och livsmedelssäkerhet, menar FN. God hälsa är också enförutsättning för tillväxt. Tillgången på rent vatten är A och O närdet gäller att förbättra hälsan i fattiga länder. Många människor ifattiga länder tillbringar mycket tid med att hämta vatten. Ofta går deflera kilometer och bär tunga kärl med vatten. Detta arbete utförs oftastav barn och kvinnor. Det gör det omöjligt för dem att gå i skolan, läsaläxor eller arbeta. Bristen på vatten låser fast dem i fattigdom.En stor del av bristen på rent vatten och utbyggda avloppssystem iutvecklingsländer kan förklaras med underinvesteringar och bristfälligtunderhåll. Den infrastruktur som krävs för att förse människor med vattenhar helt enkelt aldrig kommit till stånd.I utvecklingsarbete med fattiga länder bör frågan om människorsoch företags tillgång till rent och säkert vatten föras in på agendan.I dag handlar för få projekt om vatten.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U219yrkande 11.29. Internationella miljöfrågor, punkt 22 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U311yrkandena 1-4, 7-10, 22 och 24 samt 2004/05:MJ498 yrkande 9 och avslårmotionerna 2004/05:Fi228 yrkandena 1-3 och 2004/05:U307 yrkande 8.StällningstagandeBegreppet hållbar utveckling definieras ofta som "en utveckling somtillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationersmöjligheter att tillgodose sina behov". Generationsperspektivet återspeglarväl de principer som är grundläggande för förhållningssätttill miljön, den s.k. förvaltarskapsprincipen. För att lösa många av demest hotande problemen krävs en effektivisering av vår egen energi- ochresurshantering och teknisk hjälp till utvecklingsländerna att hoppaöver smutsiga steg i utvecklingen.Demokratiska styrelseskick och medborgerlig delaktighet framhålls alltoftare som grundläggande förutsättningar för hållbar utveckling. Viktenav en god samhällsstyrning med öppna arbetsformer på såväl lokal,regional, nationell som internationell nivå betonas därför i detinternationella miljö- och biståndssamarbetet. Ett viktigt framsteg frånJohannesburg är att man beslutade att genomföra nationella strategierför hållbar utveckling. Medlemsländerna skall ha påbörjatatt genomföra nationella strategier för hållbar utveckling. Strategiernaberör lokala, regionala, nationella och internationella problem ochmåste utvecklas genom samarbete med aktörer och företrädare på samtliganivåer. Strategierna skall även gälla generellt för arbetet inom helaFN-systemet.Stora delar av hållbarhetsproblemet förnekas . Det borde varaSveriges uppgift att ta initiativet till en allomfattande internationelldiskussion, även som en del av biståndsdiskussionen, där frågan tas uppom vilken typ av kapacitet och kompetens det egentligen är villbidra till att bygga upp. Det globala samarbetet i miljöfrågor lider avbristen på starka institutioner. Jämfört med VärldshandelsorganisationenWTO, som har en tvistlösningsmekanism och fungerande sanktionsmöjligheter,saknar världssamfundet tillräckliga möjligheter att genomdrivaefterlevnaden av olika miljökonventioner. uppvisarstora brister när det gäller resurser, personal och befogenheter. Detglobala ramverket på miljöområdet måste stärkas.Det internationella miljösamarbetet måste präglas av ökad forskning föratt utveckla hållbar teknik och effektiva system som överförs frånvästvärlden till utvecklingsländerna. Men det behövs också en starkareinternationell miljöinstitution, som kan övervaka miljökonventionernaoch främja informationsutbyte, kunskapsuppbyggnad m.m. En internationellöverenskommelse om miljöavgifter på transporter är också nödvändig ochbör även inkludera flygbränsle.EU:s roll för den hållbara utvecklingen kan inte överskattas och unionenmåste i ökad utsträckning integrera miljöperspektivet i övriga politikområdenoch i samarbete med utvecklingsländerna. EU-länderna måste även levaupp till Kyotoprotokollet om klimatförändringar genom kraftfulla insatserpå hemmaplan, i synnerhet en ökad samordning på energiområdet. Samtligaåtgärder kommer att vara kostsamma, och motionen efterlyser därför nyasätt att finansiera globala miljöinsatser.Det krävs ett utökat stöd för produktionen av "globala gemensammanyttigheter". Insatserna för att skapa bättre fungerande internationellaregelverk och standarder för dessa nyttigheter måste ökas. Det är påfrämst miljö- och hälsoområdena som det globala och regionala samarbetetär av stor vikt i detta avseende. Eftersom begreppet globala nyttigheterinnefattar vitt skilda områden (en god miljö, finansiell stabilitet,frånvaro av internationell terrorism, begränsning av smittsamma sjukdomaretc.) ser vi det som önskvärt att arbetet fokuseras på ett begränsatantal av dessa. Några av de områden som bör prioriteras i arbetet rörkampen för en hållbar utveckling, klimatfrågan och försörjningen avrent vatten.Globaliseringen integrerar inte bara handel utan även konsumtion ochkonsumentmarknader. Problemet är att västvärlden sprider en livsstilsom inte är långsiktigt hållbar. Självklart skall utvecklingsländernainte förnekas rätt till utveckling och en bra standard. Lösningenpå problemet är dels att effektivisera den rika världens energi- ochresurshantering, dels att erbjuda utvecklingsländerna teknisk hjälp föratt undvika smutsiga utvecklingssteg. Behovet av s.k. grön teknik är större än någonsin med tanke på den mycket snabba ekonomiska utvecklingsom många utvecklingsländer genomgått . Om mer satsningargjordes på alternativ energiteknik (t.ex. biomassa och olika former avdirektverkande solenergi) skulle mycket stora miljövinster göras.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motionerna2004/05:U311 yrkandena 1-4, 7-10, 22 och 24 samt 2004/05:MJ498 yrkande 9.30. Internationella miljöfrågor, punkt 22 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Fi228yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2004/05:U307 yrkande 8, 2004/05:U311yrkandena 1-4, 7-10, 22 och 24 samt 2004/05:MJ498 yrkande 9.StällningstagandeHotet om klimatförändringar är vår kanske största globala solidaritetsfråga.Det fordrar ett samarbete mellan olika länder och ett samordnat agerandemellan olika myndigheter och departement inom länderna. Detta har Sverigedrivit med viss framgång inom EU - men det är viktigt med ett konsekventagerande också i andra forum. Ett exempel är och andramultilaterala internationella finansieringsinstitutioner. Banken sägersig vilja satsa på förnybar energi men gör tvärtom. Informationen ombankens energiutlåning ur ett klimatperspektiv är bristfällig, och bankenhar t.ex. inte uppskattat utsläpp av växthusgaser från många av sinaprojekt. Sedan klimatkonventionen undertecknades i uppskattasbanken av folkrörelser ha satsat påfossilenergiprojekt, och endast på förnybar energi ochhushållning. Bara en bråkdel av bankens pengar satsas på projekt somriktar sig till de fattiga på landsbygden. För just dessa människor ärdet viktigt med decentraliserade projekt, som ofta är småskaliga ochpassar dåligt in i bankens program. Internt påtalade tjänstemäninom banken i en PM som miljörörelsen kommit över att utlåningen tillfossil- och gruvprojekt utgör en "tydlig och omedelbar fara". Enligtett annat internt dokument har dock projekten också tillhört de mestlönsamma.Beslut i och andra multilaterala internationellafinansieringsinstitutioner, som Europeiska investeringsbanken, Asiatiskautvecklingsbanken, Europeiska m.fl., fattas i slutändanav medlemsländerna. Ländernas röststyrka relateras normalt till mängdeninsatt kapital. Makten ligger således hos de rika länderna. Det är därförviktigt med en öppen diskussion i medlemsländerna om bankernas agerande,och detta förutsätter i sin tur öppenhet och god tillgång till informationom både bankens agerande och medlemsländernas ställningstaganden ochöverväganden.De multilaterala utvecklingsbankerna omsätter mycket stora summor somdirekt eller indirekt kan anses som offentliga medel. Dessa pengar fårstor betydelse för utvecklingsinriktningen i de låntagande, normaltfattiga, länderna, och det är viktigt att dessa pengar används för enekologiskt hållbar utveckling. bör aktivt verka för en ändringav inriktningen i energiutlåning. avenergiutlåningen bör gå till hushållning och projekt baserade på förnybaraenergikällor. (Kärnkraft och ny storskalig vattenkraft räknas här intetill förnybara energikällor.)