bet · GR01NU12 · 2004-03-30 00:00:00 — Ett förbättrat genomförande avexisterande avtal och konventioner skulle kunnasäkerställa att gemensamma mål avseendefattigdomsbekämpning, respekt för mänskligarättigheter och en hållbar utveckling uppnås.Internationellt är ett av de mestpådrivande länderna för att uppnå ökad fokus påfrågeställningar om företags sociala ochmiljömässiga ansvar. Regeringen har välkomnat attett ökat antal företag arbetar med sociala,miljömässiga och människorättsfrågor på frivilligbasis. Frivilliga initiativ bör ses som ettkomplement då det legala systemet inte fungerartillfredsställande. Regeringen prioriterar på kortsikt genomförande av existerande mellanstatligaavtal och dess införlivande i nationelllagstiftning. Det anses även angeläget att skapasamsyn kring riktlinjer för företagens agerande(t.ex. riktlinjer). På kommerregeringen enligt uppgift också att verka för attöka möjligheterna att utkräva företagens juridiskaansvar på global nivå, t.ex. att genom FN söka slutaett internationellt avtal om nationella riktlinjerför företag. Ett sådant arbete kommer även attinkludera EU.Sveriges engagemang för dessa frågor inkluderarbl.a. :- FN:s Global compact och riktlinjer förmultinationella företag,- m.fl. FN-organ,- Globalt ansvar, som initierats i ,- ett antal initiativ inom EU:s respektive WTO:sramar.FN:s Global compact och riktlinjer för multinationellaföretag är riktlinjer för transnationella företagsverksamhet. Dessa bygger i sin tur på existerandeinternationella instrument, såsom konventioner. riktlinjerinnehåller dessutom en uppföljningsmekanism sominnebär att brott mot riktlinjerna kan anmälas nationell kontaktpunkt. Den nationellakontaktpunkten är skyldig att undersöka frågan ochgenom diskussion försöka förmå företaget att följariktlinjerna. Såväl Global compact som för multinationella företag harbeskrivits utförligt i utskottets betänkanden2002/03:NU5 respektive 2000/01:NU9, till vilkahänvisas.FN:s underkommission för mänskliga rättigheterbestår av 26 experter, valda efter personligkapacitet. Deras uppgift är att genomföra studieroch lämna rekommendationer till FN:s kommission förmänskliga rättigheter. Fem av experterna harutarbetat ett förslag till normer för mänskligarättigheter (MR), avsedda att vara bindande förföretag. Enligt uppgift reser förslaget viktigafrågeställningar. innehåller det i sinnuvarande form vissa oklarheter. Underkommissionensförslag om MR-normer för företag kommer att granskasnoga inom inför nästa möte medFN:s kommission för mänskliga rättigheter undervåren 2004.Globalt ansvar (Swedish partnership for globalresponsibility) initierades av regeringen 2002. Initiativet är ett samarbete mellanföretag, regering och andra delar av samhället isyfte att bidra till främjandet av mänskligarättigheter, grundläggande arbetsvillkor, en bättremiljö och korruptionsbekämpning. Globalt ansvarbygger på riktlinjer för multinationellaföretag och principerna i FN:s Global compact.Verksamheten är i ett operativt skede ochinkluderar:- externa aktiviteter som seminarier, föredrag ochpaneldebatter,- informationsträffar och utbildning i syfte att ökamedvetenheten inom , berördamyndigheter m.fl.,- aktivt deltagande i den internationellapolicyutvecklingen.Globalt ansvar syftar till att hjälpa företag atthantera problem i olika delar av världen, t.ex.konflikter, korruption och brott mot mänskligarättigheter. Utgångspunkten är att många företag harfattat beslut om att ta sig an dessa frågor men ärosäkra på hur de rent praktiskt kan agera.Arbetsprogrammet inkluderar en hemsida medinformation om bl.a. arbetsmetoder, månatligaseminarier, rapporter i olika delfrågor, mötenmellan olika intressenter, information omsituationen i olika länder m.m.Internationella miljöavtal och relationen till WTOMålet om hållbar utveckling och skydd av miljönanges i ingressen till avtalet om bildande av WTO.Det finns inget särskilt som handlar ommiljöfrågor. Däremot innehåller ett antal WTO-avtalvillkor som rör miljöfrågor. I samband medtillkomsten av WTO inrättades en särskild kommittéför handel och miljö.I kom WTO-medlemmarna överens om att inledaförhandlingar om sambandet mellan handel och miljöpå fyra områden:- relationen mellan WTO-reglerna och internationellamiljöavtal (det finns ca 200 sådana avtal),- utbyte av information mellan WTO och sekretariatenför de internationella miljöavtalen,- observatörsstatus i WTO för andra internationellaorganisationer,- liberalisering av handel med miljörelaterade varoroch tjänster.I deklarationen från ministermötet i återfinnsWTO:s mandat att arbeta för en hållbar utvecklinggenom att främja ett öppet och icke-diskriminerandemultilateralt handelssystem som stöder skydd förmiljön och främjar hållbar utveckling. Samarbetemellan WTO och FN:s miljöprogram samt andrainternationella miljöavtal uppmuntras. Skrivningarnai deklarationen var något av en besvikelse för EUsom hade önskat mer offensiv miljöagenda. Enligtuppgift har mandatet från visat sig varasvårtolkat. Diskussionerna i WTO har främstinriktats på att definiera de olika koncepten imandatet genom att gå igenom relevanta regler ifjorton miljöavtal. Förhandlingarna skall vara klaraden 1 januari 2005.I en rapport från om klimat och handel(Climate and Trade Rules - or conflict? )argumenteras för att ensamexistens mellan FN:s konvention omklimatförändringar och bör varamöjlig. Det finns goda möjligheter för länder attanvända sig av handelsrelaterade åtgärder inom för att uppfylla åtaganden underKyotoprotokollet.Handel med varor med beaktande av hållbar utvecklingI skrivelsen - om hållbarutveckling (skr. 2002/03:29) redogörs för beslutenvid världstoppmötet och insatser i syfte att nå demål som ingår i en genomförandeplan. Enligt vad somstår i skrivelsen avser regeringen att aktivtfortsätta att verka för att hållbara konsumtions-och produktionsmönster uppnås.Genomförandeplanen innebär att ett tioårigtramverk för program tas fram. skall stödjaregionala och nationella initiativ för hållbarakonsumtions- och produktionsmönster. Alla länderskall delta och de industrialiserade länderna skallgå i täten. De utvecklade länderna åtar sig attmobilisera ekonomiskt och tekniskt stöd tillutvecklingsländerna och att bidra tillkapacitetsuppbyggnad. På svenskt initiativ finns detäven texter om att arbeta för utökade marknader förekologisk produktion bl.a. genom att främja importav ekologiska produkter från . Insatserna iSverige skall präglas av ett ökat livscykeltänkandeoch av ett ökat informationsflöde om produkters ochtjänsters miljöpåverkan m.m.Skrivelsen behandlades av detsammansatta utrikes- och miljö- ochjordbruksutskottet (bet. 2002/03:UMJU1). Detsammansatta utskottet ansåg i fråga om förändradekonsumtions- och produktionsmönster (s. 28) attSverige bör fortsätta miljöanpassningen avkonsumtion och produktion och att i detglobala perspektivet kan bidra med goda exempel påstyrmedel, kunskapsuppbyggnad och samverkansformer.Åtgärder som nämns i genomförandeplanen är bl.a.övervaknings- och utvärderingsmekanismer, inbegripetlivscykelanalyser och nationella indikatorer för attmäta framsteg. Utskottet konstaterade att ett stortantal åtgärder med den inriktning somgenomförandeplanen anger har beslutats i ochinom EU. Vidare betonades att den globalakonkurrensen och den ekonomiska och politiskautvecklingen i andra delar av världen är avgörandeför vad som är möjligt att uppnå i inomramen för hållbar utveckling. Huvudinriktningen bördärför vara att fortsätta sträva efter eninternationell, miljöorienterad produktpolitik isyfte att nå enhetliga regler och gemensammaåtgärder för att minska produkters totalamiljöpåverkan. Märkningssystem från miljö- ochjämställdhetssynpunkt ansåg utskottet vara ettviktigt led i hållbarhetsarbetet. När det gälldemiljöteknik ansåg det sammansatta utskottet att detär av stor vikt att erfarenheter och kunskap inom deområden där svensk teknik ligger långt framme iinternationella jämförelser tas till vara. Ireservationer (m; fp; kd; mp) fördes olikauppfattningar fram när det gällde förändradekonsumtions- och produktionsmönster.Regeringen arbetar enligt uppgift konkret för attliberalisering av miljörelaterade produkter, teknikoch tjänster skall prioriteras inom ramen förbilaterala och multilaterala förhandlingar. Dessafrågor ses som en del i arbetet för att nå enhållbar utveckling, något som även utgör ettövergripande mål för WTO. eftersträvar attEU har en hög profil i frågan och anser det viktigtatt marknadstillträdet också inkluderar miljövänligavaror från . Problemen består bl.a. iatt det inte finns någon definition av miljövänligavaror samt att anser att de miljövänligavaror som utpekats är sådan miljöteknik somendast är av exportintresse för i-länder. Varor somkan vara av intresse för är bl.a.miljövänliga jordbruksprodukter som producerats påett ekologiskt sätt.ILO, arbetsrätt och handelSverige och EU har länge drivit frågan att och rekommendationer på detarbetsrättsliga området skall uppmärksammas mer inomWTO:s ram. Inför förhandlingarna i framlade EUett förslag om att inrätta ett stående forum fördiskussion om handel och arbetsrätt i WTO - en frågasom drivit på. Ingen sådan arbetsgruppinrättades, men relationen till uppmärksammadesi mandatet från . Trots en relativt svagskrivning innebär den, enligt uppgift frånRegeringskansliet, att dörren står öppen för ettengagemang så snart medlemsländerna kan enas omformerna för WTO:s roll i arbetet med den socialadimensionen av globaliseringen.I februari 2004 publicerades slutrapporten frånden av upprättade omglobaliseringens sociala dimension. En del avrapportens betydelse ligger i att den är ettgemensamt resultat av ett arbete som bedrivits avföreträdare med olika bakgrund: u- och i-länder,kvinnor och män osv. I rapportens sammanfattningåterfinns bl.a. följande huvudpunkter för en visionom förändring:- en fokusering på människors behov med respekt förmänskliga rättigheter och "anständigt arbete"(decent work),- demokratiska och effektiva stater,- hållbar utveckling,- produktiva och rättvisa marknader med sundainstitutioner i en välfungerande marknadsekonomi,- rättvisa regler och globalisering med solidaritet,- ett effektivare FN.Enligt rapporten börjar arbetet "hemmavid" i denegna nationen, där strävandena bl.a. bör gällademokratiska system, yttrande- och föreningsfrihetoch - för att kunna föra en fruktbar social dialog -byggande av starka representativa organisationer avanställda respektive arbetsgivare. På den globalanivån bör klara och enhetliga regler finnas förmigration. Alla länder bör kunna dra nytta av enordnad migrationsprocess som balanserar intressenaav dem som flyttar, ursprungslandet och det nyalandet. På handelsområdet måste hindren förmarknadstillträde minskas ordentligt, särskilt närdet gäller textil- och jordbruksvaror där u-ländernahar sin största styrka.För att underlätta en samordning inom EU planerarkommissionen att anordna en informell diskussion omrapporten, vilken anses vara mycket relevant förEU:s politik. Därför organiserar kommissionen ettexpertmöte för nuvarande och tillträdandemedlemsländer . Rapporten bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.I maj 2003 beslutade regeringen om en strategi för Sverigesutvecklingssamarbete med 2003-2006(UD2003/27552) på grundval av en rapport frånStyrelsen för internationellt utvecklingssamarbete(Sida). Enligt rapporten skall och ingåett samarbetsavtal. stöd till bör i ökad utsträckning utgå påprogramnivå; de fyra program som nämns är Standarderoch basprinciper och rättigheter i arbetslivet,Anställning, Socialt skydd och Social dialog.Arbetsmiljöfrågor och rättighetsfrågor nämns somcentrala för denna samverkansform.EU-arbeteKommissionens meddelande om att främjaarbetsrättsliga och sociala mål i en globaliseradvärld (KOM/2001/416) slår fast huvuddragen för EU:smålsättningar om handel, arbetsrätt och socialutveckling. prioriteringar lyftesfram i ett särskilt uttalande . Blandannat prioriterades stärkande av ILO:sövervakningsmekanismer.Kommissionen är ordförande för ett europeisktforum om företags sociala ansvar (on Corporate SocialResponsibility). Forumet samlar europeiskarepresentanter för företag, arbetstagare och detcivila samhället till diskussioner i syfte attfrämja transparens och konvergens i arbetet medföretags sociala ansvar. Forumet hade sitt förstamöte och kommer att arbeta fram tillsommaren 2004, då en slutrapport medrekommendationer för fortsatt arbete kommer atttillställas kommissionen.I ett meddelande (KOM/2003/284) ladekommissionen fram en handlingsplan för modernarebolagsrätt och effektivare företagsstyrning. Decentrala mål som eftersträvas är att främjaföretagens effektivitet och konkurrenskraft och attstärka aktieägarnas rättigheter. förslag skall en samordning ske avmedlemsstaternas arbete på området förföretagsstyrning, bl.a. uppförandekoder.Samordningen bör inte endast gälla utarbetandet avdessa nationella koder utan också metoderna för attse till att de efterlevs.MiljöteknikcentrumFör ökas de statliga resurserna för miljöteknikområdetmed (prop. 2003/04:1, bet.2003/04:NU1) för att finansiera dels inrättandet avett centrum för miljödriven näringslivsutveckling,dels särskilda satsningar inom dessa områden. (Förjämförelsens skull skall nämnas att knappt 20miljoner kronor har använts inom området miljödrivennäringslivsutveckling . )utsåg näringsminister riksdagsman () attutreda hur ett miljöteknikcentrum skallorganiseras. Syftet med ett sådant centrum äratt samordna statens insatser inom miljödrivennäringslivsutveckling och miljöteknikexport.Enligt direktiven (dir. 2004:25) förutredningen skall ett konkret förslag påorganisationsstruktur, ansvarsfördelning,beslutsformer m.m. lämnas.Organisationsmodellen skall förankras hos deviktigaste aktörerna. Som resultat av ettmiljöteknikcentrum emotses att nuvarandeinsatser för svenska miljöteknikföretagsproduktutveckling, kommersialisering ochmarknadsföring på hemmamarknaden och vid exportförstärks och effektiviseras. Uppdraget skallredovisas och målsättningen är attmiljöteknikcentrumet på basis av detta underlagskall kunna inrättas i september 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att frågan om sambandetmellan handel, miljö och sociala frågor m.m. harkommit upp i olika forum och i olika sammanhang.Initiativ har tagits på flera håll. Utskottet harförhoppningen om att dessa initiativ speglar ettbrett och djupt engagemang såväl i sominternationellt.Vidare kan konstateras att en strategi och enorganisation för ökad svensk miljöteknikexporthåller på att utvecklas, vilket ärtillfredsställande.Respekt för mänskliga rättigheter, rättvisa ochsocial utveckling måste i första hand åstadkommasnationellt. Men WTO-avtalen bör understödja ochfrämja de bredare utvecklingsmålen. Förhandlingarnai WTO innebär en möjlighet att utveckla ett brettregelverk som svarar mot de nya krav somglobaliseringen ställer. Utskottet stöderinriktningen att WTO-förhandlingarna skall bidratill en hållbar ekonomisk, social och ekologiskutveckling för jordens alla länder.Utskottet är medvetet om att frågan om handel ochmiljö är känslig i förhållandet mellanindustriländer och utvecklingsländer och att detföreligger svårigheter att hitta en balanseradlösning. Många utvecklingsländer ser de krav somreses från industriländernas sida beträffandemiljöhänsyn mer som förtäckta protektionistiskasträvanden än som verklig omsorg om miljövärdena. pågående förhandlingarna i WTO bör slås fast atthandelsreglerna inte får motverka påmiljöområdet.ILO:s konventioner om arbetsvillkor måste få enstarkare ställning inom världshandelssystemet. Enförutsättning för att inte industriländernas krav pårespekt för grundläggande arbetsvillkor även iutvecklingsländerna skall upplevas som en form avprotektionism är en närmare dialog mellan WTO ochILO. bör fortsätta att inom EU:s ram stödjaden ovan nämnda utvecklingen i riktning mot ett ökatsamarbete mellan bl.a. WTO och . Det är värt attnotera att konsumentkraven i industriländerna kanfungera som ett instrument för att driva fram bättrearbetsvillkor i de multinationella företag som harverksamhet i utvecklingsländerna. Vidare anserutskottet att det är positivt att är på vägatt ingå ett samarbetsavtal med i syfte attförstärka organisationen och få till stånd en ökaddialog mellan och angående bl.a.kompetens och metoder.Internationella regelverk på områden som mänskligarättigheter, grundläggande rättigheter i arbetslivetoch en hållbar miljö föreligger genom mellanstatligaavtal och konventioner såsom FN:s deklaration ommänskliga rättigheter och konventioner. sätt att se är problematiken inte enfråga om brist på internationella ramverk utan ombrist på politisk vilja att tillämpa reglerna inomvissa länder.FN:s Global compact och riktlinjer förmultinationella företag är av stor vikt för attfästa uppmärksamheten på problemen iskärningspunkten mellan handel och miljö respektivehandel och mänskliga rättigheter. Liksom tidigareser utskottet positivt på initiativet Globaltansvar, som innebär nya vägar att angripa problemen.Angreppssättet betyder att frågorna konkretiserasned på företagsnivå. Svenska företag kan somambassadörer på ett konkret sätt förmedla till andraländer hur ser på mänskliga rättigheter ochett gott arbetsliv. Utskottet stöder regeringensarbete med att förmå fler företag att ansluta sigtill Globalt ansvar. Även myndigheter börinkluderas. Genom att enskilda svenska företag tarproblemen på allvar och visar att de är socialt ochetiskt medvetna kan de också skaffa sigkonkurrensfördelar. Företagens egna engagemang är avstor vikt anser utskottet. Detta innebär dock inteatt frivillighet kan ersätta väl fungerande lagaroch regler.Det är rimligt att införa en uppförandekod sominnebär bestämda riktlinjer när det gällermiljöhänsyn, arbetsvillkor, respekt för mänskligarättigheter m.m. Enligt utskottets uppfattning finnsdet flera skäl för att skall verka för atten uppförandekod av bindande natur inrättasinom . Därigenom blir det samma regler för allaOECD-ländernas företag, oavsett var de är verksammai världen. Vidare har en lång tradition attupprätta sådana regler. Konsumenterna har också ettansvar att granska företagen och genom sina inköpstyra företagen i önskad riktning.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga härbehandlade motionsyrkanden.Vissa EU-frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandevissa EU-frågor med hänvisning till pågåendearbete inom EU när det gäller den inremarknadens funktionssätt. Jämför reservation6 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion 2003/04:K419 skriver att den inremarknaden och den ekonomiska integrationen ärgrunden och startpunkten för samarbetet inom EU.Skattepolitiken är en viktig del i den ekonomiskapolitiken och dess funktion är att finansieraoffentliga utgifter. Men eftersom EU-ländernasoffentliga sektorer är olika både till storlek ochinriktning anser att det inte finnsanledning att besluta om gemensamma skattesatser påEU-nivå. Motionärerna vill dock lyfta fram ettundantag, nämligen gemensamma miniminivåer förmiljöavgifter, i syfte att minska gränsöverskridandemiljöförstöring. Regelbundna uppföljningar medmätbara kriterier (s.k. benchmarking) är enligtmotionärernas mening en bättre väg att gå än viadetaljerad lagstiftning.Integreringen av tjänstemarknaderna inom EU harhittills fungerat dåligt, sägs det i partimotion2003/04:K416 (kd). Sektorn omfattar av EU:sbruttonationalprodukt och sysselsättning.Kristdemokraterna vill därför skapa ett europeisktramverk för tjänstehandeln, där alla hinder förkonkurrens inom transport-, turism- ochbyggnadsmarknaderna måste undanröjas. Vidareefterlyses en handlingsplan för de finansiellatjänsterna med syftet att tillgången på riskkapitalskall öka.Den inre marknaden är långt ifrån förverkligad,sägs det vidare i motionen. Det är därförnödvändigt att fortsätta avregleringen avenergi- och transportmarknaderna, vilket kommeratt ge spridningseffekter på hela deneuropeiska ekonomin.Vissa kompletterande uppgifterInre marknadenDen inre marknaden utgör ett av fundamenten i EU-samarbetet. Eneffektiv inre marknad är en förutsättning för att EUskall kunna nå det strategiska målet att varavärldens mest konkurrenskraftiga, dynamiska ochkunskapsbaserade ekonomi med möjlighet tillhållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättrearbetstillfällen och en högre grad av socialsammanhållning (Lissabonmålet). Inte minst medhänvisning till den förestående utvidgningen av EUär Lissabonstrategin viktig.Nedan har listats ett antal viktiga punkter förden inre marknadens utveckling, vilka har anknytningtill motionskraven.- presenterade kommissionen en ny strategi isyfte att få den inre marknaden att växa och fungerai takt med utvidgningen och möjliggöra attLissabonmålet uppnås . Bland annatuppmärksammas fri rörlighet, reduktion avskattehinder, förbättrande av villkoren förföretagande och förenkling av regelverket.- Ett nytt nätverk för problemlösning på den inremarknaden (Effective Problem Solving in the InternalMarket, SOLVIT) startades . SOLVIT är enelektronisk och Internetbaserad vidareutveckling avett äldre nätverk för att lösa frågor omhandelshinder. SOLVIT har varitframgångsrikt, uppges det, och en stor andel av dehandelshinder som förts in i databasen har kunnatlösas. Antalet ärenden förväntas öka som en följd avutvidgningen och även på grund av att databasenkommer att öppnas för andra berörda organisationer.- Inom de områden där harmoniserad gemensamlagstiftning saknas skall principen om ömsesidigterkännande tillämpas, dvs. en vara eller tjänst somlagligt produceras i ett medlemsland skall ävengodkännas i andra medlemsländer, såvida intetvingande hänsyn av allmänt intresse motiverar attnationella regler upprätthålls. För att få principenatt fungera har kommissionen uppmanat nuvarande ochblivande medlemsstater att införa klausuler omömsesidigt erkännande i sina nationellalagstiftningar.- EU-arbetet har haft en viktig roll när det gälleratt öppna offentliga monopol i medlemsstaterna förkonkurrens, särskilt på energi-, transport- ochtelekommunikationsmarknaderna. har varitdrivande i detta arbete och ligger jämfört med andramedlemsstater långt framme i avregleringsprocessen,både vad gäller tidpunkten för avreglering samtomfattningen av konkurrensutsättningen. Regeringenhar uppdragit åt att se närmare påvilka konsekvenser de konkurrensutsattamarknaderna har medfört och väntas medföra förkonsumenterna. Uppdraget löper till år2005. har undersöktelmarknadens respektive telemarknadens konsekvenserför konsumenterna.- Ett "paket" för el och gas på inre marknadenantogs . Paketet innehåller två direktivoch en förordning för gränsöverskridande handel ochsyftar till att skapa likvärdiga konkurrens- ochmarknadsvillkor inom el- och naturgassektorn(2002/54/EG), (2003/55/EG), (EG/1228/2003).Förordningen trädde i kraft men skalltillämpas fr. o. m. . En utredare(informationschefen ) har tillkallatsav regeringen för att analysera den fortsattautvecklingen på el- och naturgasmarknaderna (dir.2003:22). Han redovisade i slutet av år 2003betänkandet El- och naturgasmarknaderna - europeiskharmonisering (SOU 2003:113). Där lämnas förslag påde författningsändringar som krävs iellagstiftningen respektive i naturgaslagstiftningenför att införliva direktiven i svensk rätt. Vidareges i betänkandet förslag på hur de rapporteringarsom krävs enligt direktivet skall genomföras.- När det gäller transportsektorn har mål ställtsupp för användning av förnybara energikällor. Enligtdirektivet (2003/30/EG) om främjande av användningenav biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel haren referensnivå på för och för år2010 antagits avseende energiinnehåll för ersättningav bensin och dieselolja för transporter.- Det tredje luftfartspaketet och det s.k. SingleSky-paketet har antagits. Det andrajärnvägspaketet (främst godstrafik) behandlas i enförlikningsprocess. Det tredje järnvägspaketet somuppges innehålla förslag till marknadsöppningar förinternationell persontrafik skall presenteras i mars2004.