bet · GR01TU5 · 2004-03-16 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet 16 motioner omåkeri- och taxinäringen.Utskottet framhåller sammanfattningsvis att frågorom åkerinäringens konkurrensförutsättningar under enföljd av år varit föremål för utskottsbehandlingar.Utskottet har i dessa sammanhang bl.a. pekat påbetydelsen av en konkurrenskraftig svenskåkerinäring och i tillkännagivanden till regeringengett uttryck för sin uppfattning.Utskottet ser mycket positivt på att berörda inombranschen tagit olika initiativ för att bl.a.förbättra konkurrensvillkoren inom åkerinäringen,liksom regeringens utredningsarbete i viktiga frågorpå området. Utskottet utgår ifrån att resultatet avdet omfattande beredningsarbete inomRegeringskansliet och inom EU i frågor som rörkonkurrensförutsättningarna inom åkerinäringenkommer att öppna vägen för en utvecklingskraftigsvensk åkerinäring av det slag som längeefterfrågats av utskottet.När det gäller överlast och övervakning har dessafrågor uppmärksammats av såväl branschen som berördamyndigheter och ett angeläget arbete pågår nu föratt komma till rätta med problemet. Utskottet utgårifrån att berörda inom området fortsätter sittpåbörjade arbete och förutsätter att polisen slårlarm om den förstärkta trafikövervakningen visar attbl.a. överskridande av tillåtna axellaster ochbruttovikter är av oacceptabel omfattning.I frågan om påföljdssystemet inom åkerinäringenförutsätter utskottet att regeringens förslag omregelförändringar som förbereds inomRegeringskansliet leder till ett reformeratpåföljdssystem i enlighet med vad utskottet itillkännagivande efterfrågar och som påtalas i de nubehandlade motionerna.Motionsförslagen om påföljdssystemet inomåkerinäringen tillstyrks delvis av utskottet. Övrigamotioner om åkerinäringen avstyrks.När det gäller frågor inom taxinäringen, såsom bl.a.obligatorisk taxametertömning ochsvarttaxiverksamhet, avstyrker utskottetmotionsförslagen med hänvisning till den pågåendeöversynen av de bestämmelser som reglerartaxibranschen (dir. 2003:106).Till betänkandet har fogats tre reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. ÅkerinäringenskonkurrensförutsättningarRiksdagen avslår motionerna2002/03:T202 av (),2002/03:T290 av ochHillevi (båda m),2002/03:T460 yrkande 1 av m.fl.(kd),2002/03:T485 av (),2002/03:T486 yrkandena 2 och 4 av (),2003/04:T203 av (),2003/04:T468 yrkande 1 av m.fl.(kd) och2003/04:T539 av m.fl. (s).Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Överlast och övervakningRiksdagen avslår motionerna2002/03:T460 yrkande 4 av m.fl.(kd),2002/03:T486 yrkande 1 av (),2002/03:T491 av och (båda s),2003/04:T306 av och (båda s) och2003/04:T468 yrkande 5 av m.fl.(kd).Reservation 2 (kd)3. Påföljdssystemet inom åkerinäringenRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anför om påföljdssystemetinom åkerinäringen. bifaller därmeddelvis motionerna2002/03:T460 yrkande 3 av m.fl.(kd),2002/03:T486 yrkande 3 av (),2003/04:T465 av () och2003/04:T468 yrkande 4 av m.fl.(kd).4. Obligatorisk taxametertömningRiksdagen avslår motionerna2002/03:T322 yrkande 1 av . (v) och2002/03:T405 av och (båda c).5. SvarttaxiverksamhetRiksdagen avslår motionerna2002/03:T322 yrkande 6 av . (v),2002/03:T406 av och (båda c) och2003/04:T227 av ().Reservation 3 (m, v, c)6. Reformerad taxinäringRiksdagen avslår motionerna2002/03:T322 yrkandena 2-5 av m.fl. (v) och2002/03:T530 av och (båda s).Stockholm den 16 mars 2004På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ClaesRoxbergh (mp), (), (), (), (), KristerÖrnfjäder (s), (), Jan-EvertRådhström (m), (), (),(), (), BörjeVestlund (s), (), (), () och ().2003/04TU5Utskottets övervägandenÅkerinäringenÅkerinäringens konkurrensförutsättningarUtskottets förslag i korthetUtskottet framhåller att frågor omåkerinäringens konkurrensförutsättningarunder en följd av år varit föremål förutskottsbehandlingar. Det har varit angelägnafrågor som utskottet då behandlat och sombl.a. aktualiserats med anledning av väcktamotioner i ärendet. Utskottet har i dessasammanhang bl.a. pekat på betydelsen av enkonkurrenskraftig svensk åkerinäring och itillkännagivanden till regeringen gettuttryck för sin uppfattning. Utskottet sermycket positivt på att berörda inom branschentagit olika initiativ för att bl.a. förbättrakonkurrensvillkoren inom åkerinäringen,liksom regeringens utredningsarbete i viktigafrågor på området. Utskottet utgår ifrån attresultatet av det omfattande beredningsarbeteinom och inom EU i frågorsom rör konkurrensförutsättningarna inomåkerinäringen kommer att öppna vägen för enutvecklingskraftig svensk åkerinäring av detslag som länge efterfrågats av utskottet.Utskottet avstyrker mot den bakgrundenmotionsförslagen.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).MotionsförslagI motionerna 2002/03:T202 och 2003/04:T203 av RolfGunnarsson (m) framhålls bl.a. att regeringensnarast bör se till att det blir likhet inför lagenmellan svenska och utländska fordon. Som det är kan utländska fordon genomföra transportuppdragi utan beaktande av kör- och vilotider omtransporten påbörjas eller avslutas utanför våragränser. Genom en förbättrad lagstiftning kan sådanakonkurrenssnedvridningar förebyggas. Regeringen börockså i samband med se till atttillträdarländernas åkeriföretags fordon och förareuppfyller de krav som ställs enligt EU:s regelverk.Samma regler bör alltså gälla alla.Enligt motionärens mening bör regeringen ochriksdagen besluta i enlighet medVägtrafikskatteutredningens förslag om sänkt fastfordonsskatt till EU:s miniminivå för fordon över3,, som uppfyller de senaste obligatoriskaavgaskraven för nya fordon (SOU 2002:64). Förslagetförväntas öka användningen av miljövänliga fordonoch förbättrar även konkurrensförutsättningarna försvenska miljövänliga åkeriföretag gentemot andraåkerier inom EU. Förslaget lämnades till regeringeni , men ännu har inget beslut om sänktfordonsskatt fattats, framhåller motionären.I motion 2002/03:T290 av (båda m) framhålls att densvenska åkerinäringen måste betraktas somvärldsledande när det gäller miljöambitioner.Åkeriföretag kör på den renaste dieseloljan som förnärvarande finns att tillgå och alltfler svenskaåkare väljer att miljösäkra sin verksamhet enligtsärskild ISO-standard. Den svenska åkerinäringendrabbas dock svårt när det gäller konkurrens påolika villkor. Priset på drivmedel är ett sådantexempel. Ett annat exempel är orättvisor i svensklagstiftning vad beträffar att aktivt kunna ingripamot de utländska konkurrenter som vid körning iSverige bryter mot viktiga regler om kör- ochvilotider m.m.I motionerna 2002/03:T460 (yrkande 1) och2003/04:T468 (yrkande 1) av m.fl.(kd) framhåller motionärerna att de studier somgjorts av åkerinäringens villkor entydigt visar attsvenska åkare har högre kostnadsläge änsina konkurrenter i omvärlden. Enligt en redovisningfrån , numera Sverigesåkeriföretag, ligger fortfarandekostnadsskillnaderna gentemot närliggande länder(och ) till Sverigesnackdel, medan åkare har lägrekostnadsnivåer. Det fria cabotaget (möjlighet attutföra tillfällig inrikestrafik) och de nyaEU-medlemmarnas inträde i unionen gör att mångasvenska åkare får det allt svårare att konkurrera.Enligt motionärerna finns det också omfattandeinslag av oseriös konkurrens.Regeringen uppmanas mot den bakgrunden ta till sigmer av Godstransportdelegationens rekommendationerom att stärka svensk åkerinäring. Kristdemokraternahar föreslagit att en permanentGodstransportdelegation inrättas för att ta tillvara kompetensen inom näringsliv ochtransportbranschen. har regeringen åtminstonetillfälligt startat en ny delegation där ävenriksdagspartierna ingår i en referensgrupp föravgiftssystemen. Detta välkomnar Kristdemokraternasom ett första steg i rätt riktning.Kristdemokraterna anser dock att börtillkännage för regeringen som sin mening attytterligare åtgärder behöver vidtagas för att stärkaden svenska åkerinäringens konkurrensmöjligheter.Kristdemokraterna har i tidigare motioner krävtkonkreta åtgärder för svensk åkerinäring, menregeringen har inte velat lyssna. Motionärerna ansersig därför tvingade att upprepa gamla krav.I motion 2002/03:T485 av () anförsatt det uttalade syftet med () fördelning av s.k.CEMT-tillstånd mellan medlemsstaterna, är attliberalisera och förenkla vägtransporter mellanolika europeiska länder. Det är upp till berördmyndighet i den enskilda medlemsstaten att fördelaså som den anser vara lämpligt bland de åkare somansöker om dem.De senaste åren har antalet tillstånd i Östeuropaökat kraftigt och en alltför stor mängd tillståndutnyttjas som ett medel för legal social dumpningoch utflaggning. Den orimligt stora mängdentillstånd har gjort CEMT-tillstånd till handelsvara,och hela systemet riskerar att bli en ny form avbekvämlighetsflaggning för åkerinäringen. Därför ärdet nu viktigt att den agerar idet mellanstatliga transportministerrådet för att fåen nivå på CEMT-tillstånd som motsvarar de egentligatransportbehoven.I motion 2002/03:T486 av ()framhålls att den gemensamma marknaden delvis harinneburit en avreglering och delvis skapat störresvårigheter med att kontrollera tillstånd ochlaglydighet. På så vis har den också till viss delöppnat för social dumpning och ekonomiskbrottslighet. Många åkerier i bedriver enverksamhet vars karaktär ömsom är helt i enlighetmed lagar och regler, ömsom befinner sig i vad som ibästa fall kan anses vara en gråzon. I harman lagstiftat mot illegala anställningar och socialdumpning. bedriver just nu en kamp för attfå begreppet cabotage - tillfällig inrikestrafik -ordentligt definierat (yrkande 2).Motionären kräver också att i samband medinförandet av EU:s direktiv om förarlicenser förtredjelandsförare intar en konsekvent hållning. Föratt en tredjelandsförare skall kunna få enförarlicens måste , i enlighet meddirektivets intentioner, kräva att han eller hon hararbetstillstånd. Annars riskerar att bli föråkerinäringen vad och är för sjöfarten(yrkande 4).I motion 2003/04:T539 av m.fl. (s)anförs att genom upphandlingsförfarandet itrafiksektorn sätts hård press på de trafikutövaresom åtar sig uppdrag. De styrmekanismer som i daggäller i form av bl.a. arbetstidslagstiftning ochvägtrafikförordningen får underordnadbetydelse då de ekonomiska förutsättningarna läggsfram. I detta läge får entreprenörer och framförallt trafikföraren krav på sig som är mycket svåraatt leva upp till inom ramen för gällandelagstiftning. Lösningen blir ofta att överträdakörtider och hastighetsbegränsningar men också attbortse från gällande arbetsmiljölagstiftning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har - senasti - framhållit betydelsen av att Sverigehar en konkurrenskraftig åkerinäring (bet.2001/02:TU9). Utskottet uttalade då bl.a. attregeringen, genom att ställa sig bakom dettransport- och näringspolitiska handlingsprogrammetför svensk åkerinäring, har intensifierat sittarbete för att förbättra villkoren för näringen.Utskottet kunde också konstatera att olika frågorsom tagits upp i handlingsprogrammet hade förts lösning, medan arbetet med andra frågor ännu inteavsatts i konkreta resultat. Det gällde t.ex.vägtrafikbeskattningens framtida utformning samt ettkontroll- och påföljdssystem som var effektivt ocksågentemot utländska fordonsförare och som riksdagenvid två tidigare tillfällen har efterlyst isärskilda tillkännagivanden till regeringen.Med anledning av de motioner som tar upp mergenerella aspekter på åkerinäringenskonkurrensförutsättningar vill utskottetinledningsvis anföra att det transport- ochnäringspolitiska handlingsprogrammet för svenskåkerinäring följs upp av regeringen och enrevidering av programmet kommer att ske under år2004. Utskottet vill i sammanhanget också anföra attVägtrafikskatteutredningen i tilläggsdirektiv (dir.2002:26) fått i uppdrag att analysera hur etteventuellt svenskt kilometerskattesystem kanutformas i enlighet med de av fastställdamålen för trafik- och miljöpolitik. Utredaren skallockså analysera pågående lagstiftningsarbete iEuropa och utvecklingen av införda och planeradekilometerskattesystem. Enligt redan givna direktiv(dir. 2001:12) skall utredaren se övervägtrafikbeskattningen med framför allt beaktande avmiljö-, trafiksäkerhets- och konkurrensaspekter medutgångspunkt i ett fiskalt perspektiv och medhänsynstagande till trafikskatternas påverkan påtransportsystemets effektivitet. Utredningen skallavlämna sitt slutbetänkande senast den 31 maj 2004.Ett delbetänkande om miljöinriktad fordonsskattför tunga fordon (SOU 2002:64) redovisades år 2002.I betänkandet tas bl.a. frågan upp om åkerinäringenskonkurrenssituation. Betänkandet bereds inomRegeringskansliet.Utskottet vill med anledning av motionerna som tarupp åkerinäringens konkurrensförutsättningar mergenerellt också peka på attGodstransportdelegationen i tilläggsdirektiv (dir.2003:65) skall analysera prissättningen påutnyttjande av infrastrukturen i syfte att uppnåkonkurrensneutralitet mellan transportslagen. Tillde delar av kommitténs arbete som rör avgiftsfrågorhar en parlamentarisk referensgrupp knutits.Kommittén skall redovisa sitt arbete senast den 30juni 2004.I motionerna om åkerinäringenskonkurrensförutsättningar uppmärksammas också frågorsom rör kör- och vilotider m.m. Utskottet kaninstämma i vad motionärerna framhåller om betydelsenav gemensamma regler och efterlevnaden av dessa föratt främja en sund konkurrens inom EU. Utskottet serdärför positivt på att regeringen tillkallat ensärskild utredare (dir. 2003:44) med uppgift attföreslå hur direktiv /15/EG om arbetstidensförläggning för personer som utför mobilt arbeteavseende vägtransporter skall genomföras i svenskrätt. Utredningen, som avlutat sitt arbete,överlämnade sitt betänkande till arbetslivsministerHans Karlsson den 2 mars 2004.Utredningen, som bl.a. behandlat frågor som rörhälso- och säkerhetsaspekter, trafiksäkerhet ochkonkurrensfrågor, föreslår en lag om arbetstid vidvisst vägtransportarbete. Lagen skall gälla försådant arbete som omfattas av EG-förordningarna omkör- och vilotid, dvs. tyngre godstransporter(fordonet väger ) ochpersontransporter där fordonet är byggt förtransport av fler än nio personer och färden ärlängre än . Lagen kommer att gälla förde arbetstagare som arbetar som förare. En viktigutgångspunkt för utredningen har varit att slå vaktom den betydelse arbetsmarknadens parter har förarbetstidsförhållanden på den svenskaarbetsmarknaden. Frågor om arbetstid är centraladelar i de svenska kollektivavtalen. En annanutgångspunkt för utredningen har varit att de nyalagreglerna i möjligaste mån inte skall göra ettredan omfattande regelverk ännu mer komplicerat. Påvägtransportområdet finns inte baraarbetstidsbestämmelser, utan även regler om kör- ochvilotid. Dessa finns i huvudsak i EG-förordningar,som är tvingande. Det förslag utredningen läggerutnyttjar de möjligheter som finns att förenklaregelverket.Utskottet har också erfarit att Rådetstransportarbetsgrupp arbetar med ettkommissionförslag om en ny förordning om kör- ochvilotider. Förslaget syftar bl.a. till ett enklareoch tydligare regelsystem, så att möjligheterna tilltolkning och efterlevnad av reglerna underlättas.När det gäller upphandlingsförfarandet inombranschen vill utskottet framhålla att ochSveriges åkeriföretag avtalat omprojektsamarbete för att öka trafiksäkerheten iåkerinäringen. En viktig del i detta är att påverkaoch uppmuntra transportköpare att ställa krav påtrafiksäkerhetspolicy vid upphandling. Isammanhanget bör också särskilt uppmärksammas denöverenskommelse som träffades mellantransportköpare och transportföretag om atttrafiksäkerhetskrav skall ställas i samband medupphandling av transporterna. I överenskommelseningår bl.a. att tillse att gällande lagar ochregelsystem skall vara den lägsta ambitionsnivån förarbetet och att tidskrav och körscheman utformas påett sätt som inte äventyrar trafiksäkerheten.Undertecknare av överenskommelsen är Sverigesåkeriföretag, Svenskt näringsliv, , och Svenskatransportarbetareförbundet.Frågan om CEMT-tillstånd och konkurrensen inomåkerinäringen, som särskilt lyfts fram i motion2002/03:T485 (s), har utskottet erfarit att isamband med att CEMT (Conférence Européenne desMinistres des Transports) började premiera länder,som endast gav ut tillstånd till de nyaste bilarna,har många östeuropeiska länder maximerat sinatillstånd. Därigenom har de kunnat köra mer ellermindre fritt inom EU. CEMT:s försök att begränsa denhär företeelsen har stött på svårigheter, men underde har en omsvängning skett. Många avde östeuropeiska länderna, som varit emoten begränsning av CEMT-tillstånden, är nu merpositiva, då de själva bl.a. kan komma att drabbasav problemet som framtida EU-medlemmar. Detta harinneburit att man bl.a. enades om atten bil som framförs med stöd av ett CEMT-tillståndmåste återvända till hemlandet minst var sjättevecka. På så sätt försvåras möjligheterna för förareoch bilar att mer eller mindre permanent bo i ettannat land och bedriva yrkesmässig trafik.Sverige utfärdade 280 CEMT-tillstånd . I århar 178 tillstånd utfärdats av de 691 somSverige tilldelats för . har hittillsutfärdat färre tillstånd än vad som årligentilldelats.Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla attfrågor som rör åkerinäringenskonkurrensförutsättningar under en följd av år harvarit föremål för utskottsbehandlingar. Det harvarit angelägna frågor som utskottet då behandlatoch som bl.a. aktualiserats med anledning av väcktamotioner i ärendet. Utskottet har i dessa sammanhangbl.a. pekat på betydelsen av en konkurrenskraftigsvensk åkerinäring och i tillkännagivanden tillregeringen gett uttryck för sin uppfattning.Utskottet vill i sammanhanget också framhålla attvid en information i utskottet den 10 februari 2004av statssekreteraren i Näringsdepartementetaktualiserades viktiga frågor omkonkurrensförutsättningarna för svensk åkerinäring.Utskottet fäste bl.a. uppmärksamhet på ländernasolika miljökrav och arbetsmiljömässigaförutsättningar på transporterna. Även den friarörligheten av varor och tjänster och anslutningentill EU av nya medlemsländer, liksom frågor om storamängder dieselinförsel från utländska åkeriföretaguppmärksammades av utskottet.Utskottet ser mycket positivt på att berörda inombranschen tagit olika initiativ för att bl.a.förbättra konkurrensvillkoren inom åkerinäringen,liksom regeringens utredningsarbete i viktiga frågorpå området. Utskottet utgår ifrån att resultatet avdet omfattande beredningsarbete inomRegeringskansliet och inom EU i frågor som rörkonkurrensförutsättningarna inom åkerinäringenkommer att öppna vägen för en utvecklingskraftigsvensk åkerinäring av det slag som längeefterfrågats av utskottet.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottetatt ytterligare uttalanden inte är påkallade ifrågan. Motionerna 2002/03:T202 (m), 2002/03:T290(m), 2002/03:T460 (kd) yrkande 1, 2002/03:T485 (s),2002/03:T486 (s) yrkandena 2 och 4, 2003/04:T203(m), 2003/04:T468 (kd) yrkande 1 samt 2003/04:T539(s) avstyrks därmed.Överlast och övervakningUtskottets förslag i korthetUtskottet anför att när det gäller överlastoch övervakning har dessa frågoruppmärksammats av såväl branschen som berördamyndigheter och ett angeläget arbete pågår nuför att komma till rätta med problemet.Utskottet utgår ifrån att berörda inomområdet fortsätter sitt påbörjade arbete ochförutsätter att polisen slår larm om denförstärkta trafikövervakningen visar attbl.a. överskridande av tillåtna axellasteroch bruttovikter är av oacceptabelomfattning.Motionsförslagen avstyrks av utskottet.Jämför reservation 2 (kd).MotionsförslagI motionerna 2002/03:T460 (yrkande 4) och2003/04:T468 (yrkande 5) av m.fl.(kd) framhålls att ökade resurser måste satsas påövervakning av tung trafik. neddragningav polisens bilinspektörer är inte acceptabel. Utanderas specialkompetens kommer det att bli mycketsvårare för polisen att stoppa de trafikfarligabilarna och trafiksäkerheten kommer att minska.Bilinspektörernas och polisens arbete är mycketviktigt för att förebygga olyckor på grund avfelaktig lastsäkring och andra överträdelser.I motion 2002/03:T486 av ()framhålls bl.a. att risken att fastna i enkontroll för överlast, avsaknad av arbetstillstånd,brott mot kör- och vilotider, låtsad cabotagetrafikeller liknande är tämligen små i Sverige.Möjligheten för trafikövervakarna att på någoteffektivt sätt beivra syndarna i de fall de harannan hemmaort än är än mindre. Det haralltid funnits en tämligen bred uppslutning kringmålet att skall bidra till att stärkaEU-samarbetets sociala dimension. På detta områdeinnebär ett förverkligande av dessa intentioner attbl.a. resurserna till trafikövervakningen börstärkas (yrkande 1).I motionerna 2002/03:T491 av ochKerstin (båda s) och2003/04:T306 av och (båda s) framhålls att mätningar nära visar att nio av tiotimmerbilar kör med övervikt. Medelvikten liggerenligt denna mätning på , vilket är fem tonmer än lagen tillåter. Det framkom också att vissabilar hade övervikt på upp till 80 ton.Vägverkets mätning visade också att timmerbilarofta hade alldeles för hög hastighet, vilketytterligare ökar faran i trafiken. Transport avtimmer med lastbilar är en förutsättning förskogsindustrin. För att transporterna skall varasäkra och skonsamma för vägar är det viktigt attindustrin tillsammans med åkerinäringen ochtransportfacken tar sitt ansvar för att begränsaöverlaster. Genom information, samarbete mellanberörda myndigheter och näringar m.m. skullesamhället spara betydande summor i vägunderhåll ochkunna använda dessa medel till andra angelägnaändamål, menar motionärerna.Utskottets ställningstagandeVid utskottets senaste behandling av frågor omöverlastade fordon (bet. 2001/02:TU9) i mars 2002anförde utskottet bl.a. att åkerinäringen ochskogsindustrin inlett ett samarbete för att kommatill rätta med problemet. Utskottet förutsatte attdenna samverkan bedrivs med intensitet och med enambition från berörda parter att förbättrasituationen. hade också frågan underuppsikt.Enligt uppgift från harproblemen med överlaster blivit mer kända under desenaste åren genom att har gjortomfattande mätningar med utnyttjande av en nymätmetod. Enligt organisationen är överlasterdefinitivt ett problem och branschen tar nu krafttagför att komma till rätta med situationen.I sammanhanget vill utskottet peka på vadFöreningen (Skogsindustrierna) styrelse i ett pressmeddelande iseptember 2002 uttalat. Av pressmeddelandet framgåratt mätningar och även skogsindustrinsegna kontrollanter visat att många virkesbilar, somkör på uppdrag av industrin, har otillåtna högavikter. Enligt är det ensjälvklarhet att beställda transportuppdrag skallutföras professionellt och enligt gällandelagstiftning och upprättade kontrakt. Skogsindustrinarbetar med att i samförstånd med alla sinaavtalspartner stödja sådana åtgärder som leder tilllagenliga och kvalitetssäkra råvarutransporter.Arbetet sker i fortsatt dialog med Sverigesåkeriföretag, polisen och , men självklartockså i diskussionerna mellan enskilda åkerier ochskogsbolag.När det gäller frågan om överlast vill utskottetockså peka på den ovan nämnda överenskommelsen somträffades mellan transportköpare ochtransportföretag. Som framgått skall dessa ställatrafiksäkerhetskrav i samband med upphandling avtransporterna. I överenskommelsen ingår att, som iett nästa steg, aktualisera problemen medförekomsten av överskridande av axellaster ochbruttovikter på vägnätet i syfte att få bort dessa.Undertecknare av överenskommelsen är Sverigesåkeriföretag, Svenskt näringsliv, , och Svenskatransportarbetareförbundet.I fråga om övervakningen av överlaster kanutskottet notera att haröverförts från till polisenstrafikövervakning för för s.k. flygandeinspektioner för tung yrkestrafik(vägkantskontroller). Enligt vad utskottet erfaritär detta en för vägkantskontrollerna öronmärktresursöverföring. Utskottet utgår därför ifrån attdessa medel nu kommer att medföra en välkommenökning av inspektionerna av tung yrkestrafik på våravägar.Som utskottet ser det har frågor om överlast ochövervakning uppmärksammats av såväl branschen somberörda myndigheter och ett angeläget arbete pågårnu för att komma till rätta med problemet.