bet · GR01FIU14 · 2004-02-05 00:00:00 — För investeringsfonderfinns därmed en gemensam grundstruktur.Tillstånd för förvaltning av specialfonder får, utöver för fondbolag,beviljas även för värdepappersbolag eller svenska kreditinstitut.Placeringsregler för specialfonderDen fria reglering av nationella fonder som finns i harunderlättat för dem som önskat starta t.ex. hedgefonder eller andra fondermed utvidgade placeringsmöjligheter. Detta har haft positiva effekter påfondsparandet genom ett ökat utbud till investerare, även om sparande inationella fonder representerar endast en mindre del av den totalafondmarknaden i kronor räknat.Det går dock att ha invändningar mot en alltför fri reglering förspecialfonder. Dessa fonder vänder sig liksom värdepappersfonder till en vidkrets av investerare. Syftet är att skapa ett regelverk för specialfondersom tillgodoser de skyddsintressen som finns för konsumenter, men somockså ser till deras intresse att få ett brett utbud av produkter. Samtidigtbör också de positiva effekter som finns från ett bra utvecklingsklimatför fondindustrin bevaras.Krav på riskspridningRegeringen föreslår att medlen i en specialfond ska placeras med iakttagandeav principen om riskspridning. Kravet på riskspridning preciseras inte iantal innehav eller i procentuella begränsningar.Regeringen anför att kombinationer av värdepapper i en portfölj reducerarrisken i sparandet jämfört med enskilda innehav. Om olika papper kombineraskommer den totala portföljen av värdepapper eller fonden att få en mindrerörelse, vilket reducerar risken i portföljen. Fördelen med att spridariskerna gör att portföljen blir mindre beroende av enskilda innehavsutveckling och mer liknar marknadsutvecklingen.Regeringen anser att en allmänt hållen regel om riskspridning bör ge debästa förutsättningarna för att skapa bra fondprodukter och utvecklafondsparandet. En sådan regel bör förhindra att portföljerna blir beroendeav enskilda innehav eller positioners utveckling så att fondens utvecklingi betydande utsträckning påverkas av det. ska i sintillståndsgivning pröva om fonden har en lämplig fördelning av placeringar.HedgefonderRegeringen gör bedömningen att någon särreglering inte bör införas för s.k. hedgefonder. Regeringen anser att det inte har framkommit tillräckligtstarka skäl för att föreslå en särreglering för hedgefonder. Denna typ avfonder bör i stället omfattas av de allmänna bestämmelser som föreslåsgälla för specialfonder.Regeringen delar därmed inte utredningens förslag om att hedgefonder enbartfår säljas till allmänheten via fondandelsfonder. En av anledningarnatill detta är att fondlagstiftningen bör möjliggöra olika fondprodukteroch inte utan starka skäl inskränka allmänhetens tillgång till dessaprodukter.Med hänsyn till den snabba utvecklingen på detta område är det möjligtatt det kommer att startas fonder som har liknande egenskaper som hedgefondermen som skulle falla utanför definitionen eller fonder som skulle omfattasav definitionen trots att de skulle ha väsentligt andra egenskaper.Regeringen anser därför att det är bättre att inte införa särskilda regler.Specialfonder och värdepappersfonder i annan lagstiftningRegeringen föreslår att bestämmelser i skattelagar och andra lagar därbegreppet värdepappersfonder förekommer ändras till att avse investeringsfonder,dvs. såväl specialfonder som värdepappersfonder.Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension avseende vilka fonder som får förekomma isystemet för premiepensionen dock inte ska omfatta specialfonder. I lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension tas möjligheten att tillåtaäven nationella fonder som efterbildar ett index bort. En motsvarandeändring görs i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder)avseende Sjunde AP-fondens förvaltning av Premievalsfonden och Premiesparfonden.De nya placeringsbestämmelserna för värdepappersfonder ska gälla även iSjunde AP-fondens förvaltning.Bestämmelsen i 1 kap. 3 b § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse ommöjligheten för en försäkringsmäklare att som sidoverksamhet förmedlafondandelar utan tillståndsplikt ska även gälla specialfonder.Lagteknisk justeringDen föreslagna lagen om investeringsfonder såvitt avser 5 kap. 6 § andrastycket 2 bör ändras på motsvarande sätt som 19 § första stycket 3 lagen(1990:1114) om värdepappersfonder. Lagen om värdepappersfonder har tidigareändrats med anledning av att lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställdaobligationer träder i kraft . Bestämmelsen i 5 kap. 6 §andra stycket 2 lagen om investeringsfonder - som motsvarar 19 § förstastycket 3 lagen om värdepappersfonder - kommer då att avse skuldförbindelserutgivna enligt lagen om utgivning av säkerställda obligationer ellermotsvarande utländska skuldförbindelser. Denna ändring bör träda i kraftsamtidigt med lagen om utgivning av säkerställda obligationer, dvs. Eftersom utskottet nu föreslår att lagen om värdepappersfonderupphävs bör motsvarande ändring som har gjortsi den lagen utgå (se SFS 2003:1225).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens lagförslag med den ändringen att5 kap. 6 § lagen om investeringsfonder ska justeras för att överstämmamed lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer, som träderi kraft samt att tidigare gjord ändring i lagen (1990:1114)om värdepappersfonder ska utgå.Specialfond inom premiepensionssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att specialfonder inte bör tillåtasinom premiepensionssystemet och avstyrker därför motion Fi7 (fp) yrkande1.Den nya lagen ska innehålla regler för både värdepappersfonder ochspecialfonder. Regeringen föreslår att termen värdepappersfonder ska användasi fondlagstiftningen och i övriga regelverk för de fonder som i alla delaruppfyller UCITS-direktivets regler. De nationella fonder som på någotsätt avviker från UCITS-direktivet ska benämnas specialfonder. Dessa tvåfondtyper benämns investeringsfonder.Regeringen anför att det finns skäl att införa en enhetlig och tydligterminologi i syfte att klargöra skillnaderna mellan värdepappersfonderoch nationella fonder. Denna terminologi bör enligt regeringen givetvisvara densamma i såväl fondlagstiftningen som i andra författningar.En enhetlig terminologi gör det lättare för konsumenter att skilja påolika fondtyper. En nationell fond är ur risksynpunkt inte farligare änen värdepappersfond. Däremot är fonden en annorlunda fondprodukt och dettabör framgå på ett tydligare sätt än i dag.Regeringen delar den bedömning som har gjorts av ,nämligen att specialfonder, i varje fall tills vidare, inte bör tillåtasinom premiepensionssystemet.MotionenI motion Fi7 av m.fl. (fp) yrkande 1 anförs att motionärernadelar den uppfattning som flera remissinstanser framför - att det intefinns några egentliga skäl att utesluta specialfonder. Värdepappersfonderhar väl så hög risknivå som specialfonder. I nuvarande läge med en nylagstiftning vill motionärerna inte direkt yrka på en sådan förändring.Motionärerna anser att regeringen noga bör följa utvecklingen i avsiktatt senare bedöma om placeringsmöjligheterna inom premiepensionssystemetbör vidgas till att fullt ut avse även specialfonder.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att det finns skäl att följa utvecklingen av denpraxis som kommer att utvecklas innan man tar ställning till om specialfonderbör tillåtas inom premiepensionssystemet. Någon särskild åtgärd medanledning av motionen bör emellertid inte vidtas, varför motion Fi7 (fp)yrkande 1 avstyrks av utskottet.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttrande.I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.Begreppet överlåtbara värdepapper, punkt 2 (fp)() och () anför:Vi anser att lagstiftaren ska använda samma terminologi i svensklagstiftning som i EG-rätten. Detta bör göras för att underlätta tolkningeninom EU.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2002/03:150 En ny lag om investeringsfonder:Regeringen föreslår att antar regeringens förslag tilllag om investeringsfonder,lag om införande av lagen om investeringsfonder,lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,lag om ändring i ,lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar,lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument,lagom ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.,lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet,lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet,lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande,lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),lag om ändring i lagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt,lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,lag om ändring i lagen (1999:158) om investerarskydd,lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),lag om ändring i lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiellaföretag,lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder),lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp ibrottmål,lag om ändring i insiderstrafflagen (2000:1086),lag om ändring i lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissainnehav av finansiella instrument ochlag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter.Följdmotioner2003/04:Fi6 av och (båda kd):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att slopa krav på obligatoriskt utskick av fondrapporter.2003/04:Fi7 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att noggrant följa utvecklingen vad gäller specialfonder i syfteatt lämna förslag om möjlighet att även inompremiepensionssystemet kunna placera i specialfonder.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda vilka förändringar som krävs i skattereglerna föratt möjliggöra fastighetsfonder som specialfonder.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring i 18 § i förslaget till lag om investeringsfonder såatt års- och halvårsberättelser bara behöver sändas till den som så begär.Bilaga 2Regeringens lagförslagBilaga 3Utskottets lagförslag1 Utskottets förslag till ändring i regeringens förslag till lag ominvesteringsfonderRegeringens förslag Utskottets förslag4 kap.18 §Fondbolaget skall för varje investeringsfond som det förvaltar lämna1. en årsberättelse från räkenskapsårets utgång, och2. en halvårsredogörelse för räkenskapsårets inom tvåmånader från halvårets utgång.Årsberättelser och halvårsredogörelser skall innehålla den informationsom behövs för att man skall kunna bedöma varje investeringsfonds utvecklingoch ställning. Handlingarna skall kostnadsfritt skickas till de andelsägaresom inte har avstått från detta och finnas att tillgå hos fondbolaget ochförvaringsinstitutet. Årsberättelser och halvårsredogörelser skall innehålladen information som behövs för att man skall kunna bedöma varjeinvesteringsfonds utveckling och ställning. Handlingarna skall på begärankostnadsfritt skickas till andelsägarna och finnas att tillgå hos fondbolagetoch förvaringsinstitutet. Fondbolaget skall i samband med att bolagetlämnar sådan information som avses i 22 § tillfråga andelsägarna om devill ha årsberättelsen och halvårsredogörelsen.2 Utskottets förslag till lag om ändring i lagen (2004:000) ominvesteringsfonderHärigenom föreskrivs att 5 kap. 6 § lagen (2004:000) om investeringsfonderskall ha följande lydelse.Regeringens förslag Utskottets förslag5 kap.6 §I en värdepappersfond får, om inte annat följer av andra stycket eller19-22 §§, fondpapper och penningmarknadsinstrument från en och sammaemittent inte uppgå till av fondens värde.Fondpapper och penningmarknadsinstrument från en och samma emittent fåruppgå till1. högst av fondens värde om de är utgivna eller garanteradeav en stat, av en kommun eller en statlig eller myndighet i ettland inom EES eller av en mellanstatlig organisation i vilken en ellerflera stater inom EES är medlemmar,2. högst av fondens värde om de består av obligationer utgivnaav ett kreditinstitut som har säte i ett land inom EES och som enligtförfattning är underkastat särskild offentlig tillsyn avsedd att skyddainnehavare av institutets obligationer, under förutsättning att detsammanlagda värdet av fondens innehav av sådana obligationer är av fondens värde, och 2. högst av fondens värde omde består av skuldförbindelser utgivna enligt lagen (2003:1223) omutgivning av säkerställda obligationer eller av motsvarande utländskaskuldförbindelser, under förutsättning att det sammanlagda värdet av fondensinnehav av sådana skuldförbindelser är högst av fondens värde,och3. högst av fondens värde i andra fall än som sägs under 1eller 2, under förutsättning att det sammanlagda värdet av sådana tillgångarsom har högre värde än som sägs i första stycket är högst avfondens värde.I en värdepappersfond får det inte ingå fondpapper och penningmarknadsinstrumentsom getts ut av emittenter i en och samma företagsgrupp till sammanlagtmer än av fondens värde.Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004.3 Utskottets förslag till lag om ändring i lagen (2003:1225) om ändringi lagen (1990:1114) om värdepappersfonderHärigenom föreskrivs att lagen(2003:1225) om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder skallutgå.