bet · GR01UU12 · 2004-04-01 00:00:00 — behandlar i detta betänkande ettantal motionsförslag om internationella miljöfrågoroch betonar därvid vikten av att göra nyaansträngningar för att uppnå FN:smillennieutvecklingsmål. Utskottet framhåller attmiljöfrågorna är av fundamental betydelse för enhållbar utveckling. De är av största vikt också förmöjligheterna att åstadkomma en långsiktigt hållbarekonomisk tillväxt och för att kunna bekämpafattigdomen i världen. Detta ställningstagandeknyter an till politiken för global utveckling somnyligen fastslagits av riksdagen.De miljöfrågor som behandlas i betänkandet harstor spännvidd och handlar bl.a. om mål ochinriktning på den internationella miljöpolitiken,det globala miljöarbetets organisation, finansiellainstitutioner och finansieringsfrågor samt sambandmellan miljö och handel respektive miljö ochsäkerhet. Utöver miljöfrågor av mer övergripandekaraktär tas i betänkandet också upp ett antal merspecifika globala miljöfrågor liksom vissamiljöfrågor i EU och övriga . De globalamiljöfrågor som behandlas avser bl.a. vatten,klimat, energi, skog och katastrofer medanmotsvarande frågor rörande vårt svenska närområdeexempelvis avser forskningsprioriteringar i EU,kärnavfall på , omställning avenergisystem i och övervakning av genteknik iÖstersjöregionen.Sammantaget visar betänkandet att det finns enbred samsyn om vikten av internationelltmiljöarbete.Utskottet föreslår att avstyrkersamtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats tolv reservationer ochtre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål och inriktning beträffandeinternationella miljöfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U201yrkande 3, 2002/03:U284 yrkande 25, 2002/03:MJ428yrkande 53 och 2003/04:U254 yrkandena 1, 5 och1317.Reservation 1 (c)2. FN:s miljöprogram UNEPRiksdagen avslår motion 2003/04:U335 yrkande12.Reservation 2 (mp)3. En internationell miljödomstolRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U254yrkande 6 och 2003/04:U335 yrkandena 14 och 15.Reservation 3 (fp, kd, mp)4. Vissa frågor om finansiellainstitutioner och finansieringsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U254yrkande 19 och 2003/04:U308 yrkandena 6, 8, 9 och16.Reservation 4 (c)5. Globala miljöfondenRiksdagen avslår motion 2003/04:U308 yrkandena17 och 18.6. Miljökonventioner och WTO-reglerRiksdagen avslår motion 2003/04:N340 yrkande12.Reservation 5 (mp)7. Vissa frågor om handel och miljöRiksdagen avslår motion 2003/04:N340 yrkandena18 och 19.Reservation 6 (mp)8. Vissa frågor om handel medjordbruksprodukterRiksdagen avslår motion 2003/04:N340 yrkandena14, 15 och 17.9. Privatisering av vatten m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:U326 och2003/04:U336 yrkande 2.Reservation 7 (v)Reservation 8 (mp)10. Vissa vattenfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U261yrkande 7 och 2003/04:U336 yrkandena 3 och 4.11. Klimat och energiRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U239yrkande 1, 2003/04:U254 yrkande 12 och2003/04:U266 yrkandena 1 och 2.Reservation 9 (kd)12. Skog och miljö, katastroferRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U201yrkandena 46, 2002/03:U313 yrkande 18,2003/04:U308 yrkande 15 och 2003/04:U345.Reservation 10 (c)13. Miljö och säkerhetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U217yrkande 2, 2002/03:U283 yrkande 4 och2003/04:U242 yrkande 2.14. ForskningsprioriteringarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U239yrkande 4 och 2003/04:U254 yrkandena 2 och 4.15. Vissa miljöfrågor i SverigesnärområdeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U237yrkande 12, 2002/03:U291, 2002/03:MJ428 yrkande44 och 2003/04:MJ400 yrkande 2.Reservation 11 (m)Reservation 12 (c)den 1 april 2004På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), (), (),(), (), AndersSundström (s), (), (),(), (), AnitaJohansson (s), (), RositaRunegrund (kd), Sermin Özürküt (v), () och ().2003/04UU12Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar utrikesutskottet 52motionsförslag från allmänna motionstiden 2002respektive 2003 som rör internationella miljöfrågor,och då främst sådana aspekter som sammanhänger medglobal utveckling och fattigdomsbekämpning.Utskottet utarbetade ettsärskilt betänkande inriktat på internationellamiljöfrågor, betänkande 2000/01:UU11. Våren 2003behandlade ett sammansatt utrikes-, miljö- ochjordbruksutskott i betänkande 2002/03:UMJU1 frågorsom sammanhängde med resultaten från FN:svärldstoppmöte i om hållbar utveckling.Spörsmål med anknytning till internationellamiljöfrågor behandlas även i andra betänkanden,såväl från utrikesutskottet som från andra utskott.Ett par exempel från innevarande ärutrikesutskottets betänkande 2003/04:UU3 Sverigespolitik för global utveckling respektive miljö- ochjordbruksutskottets betänkande 2003/04:MJU8 EU-prioriteringar för att nå miljömålen.Utrikesutskottet och miljö- och jordbruksutskottetgjorde ett gemensamt besök vidStockholm () och fickinformation om institutets verksamhet.Utskottets överväganden1 Mål och inriktningUtskottets beslut i korthetI detta avsnitt behandlas motioner om mål ochinriktning på politiken rörandeinternationella miljöfrågor. Jämför reservation 1 (c).MotionerI motion 2003/04:U254 (kd) yrkande 1 betonas attSverige måste driva på för ett starkare globaltsamarbete kring hållbarhetsfrågorna och för att defattiga ländernas villkor och problem beaktas isammanhanget. I yrkande 5 förespråkas globalintegrering av för hållbar utvecklingoch klimathandlingsprogrammet, med betoning på enförankring i den fattiga världen.Fem övergripande mål måste enligt motionärernaprioriteras i det framtida internationellamiljösamarbetet för hållbar utveckling: första måletavser skydd av naturresurser som ligger till grundför ekonomisk utveckling (yrkande 13), andra måletavser ökad integration av miljöaspekter ifattigdomsbekämpningen (yrkande 14), tredje ochfjärde målen avser främjande av en ekologiskthållbar globalisering, god förvaltningssed ochstörre engagemang (yrkande 15) och femte målet avserkonkret genomförande på global nivå av ett antalinternationella miljökonventioner med ettförfaringssätt av motsvarande karaktär som inom EU(yrkande 16).Enligt yrkande 17 bör goda erfarenheterav miljöhänsyn inom biståndspolitiken och störrehänsyn till miljöaspekter i biståndsprojekt spridastill EU:s biståndsinsatser. I motion 2002/03:U284(kd) yrkande 25 förespråkas en översyn av biståndetså att det i större utsträckning inriktas påmiljövänliga alternativ för hållbar tillväxt iutvecklingsländerna.I motion 2002/03:MJ428 (c) yrkande 53 efterlyses entydlig koppling till mänskliga rättigheter imiljöbiståndet. Motionärerna anser att människanalltmer skall sättas i centrum för miljöfrågorna.För att uppnå hållbar utveckling är det samtidigtviktigt att betona ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter.I motion 2002/03:U201 (m) yrkande 3 framhålls attnaturkatastrofer beror på mänskligt beteende där denallt överskuggande förklaringsfaktorn är fattigdom.Biståndet bör därför inriktas påfattigdomsbekämpning.BakgrundMiljöfrågorna återfinns bland FN:s s.k.millenniemål, en rad mätbara mål för att minskafattigdomen i världen. Dessa mål, som världensledare enades om på ,skall vara uppnådda . Det övergripandemålet är att avskaffa fattigdom och hunger ivärlden. Ett delmål (Millennium Development ,MDG) är att halvera fattigdomen . Ettannat delmål är att säkra en miljömässigt hållbarutveckling. Andelen människor som saknar tillgångtill rent vatten skall halveras före 2015.Livsvillkoren för minst 100 miljoner människor somlever i slumområden skall signifikant ha förbättratsföre 2020.Sverige och 146 andra länder har skrivit undermillenniedeklarationen och har därmed åtagit sig attarbeta för att förverkliga målen. Imillenniedeklarationen som antogs av FN:sgeneralförsamling gjordes ettantal mer preciserade åtaganden utifrånmillenniemålen, däribland om utveckling ochfattigdomsbekämpning samt skydd av vår gemensammamiljö.Ett uppfyllande av millenniemålet om att säkra enmiljövänlig och hållbar utveckling har storbetydelse för möjligheterna att nå övrigamillenniemål, konstaterar FN:s utvecklingsprogramUNDP i sin Human DevelopmentReport 2003.Några av de samband UNDP pekar på är i sammandragföljande. När det gäller millenniemålet om attutplåna extrem fattigdom och hunger menar man attmänniskors levnadsförhållanden och tillgång till matofta är beroende av ekosystemen. Fattiga människorhar genom den osäkra situation de lever i begränsademöjligheter att skydda miljön och förbättra sinlivssituation.Millenniemålet om att uppnå allmängrundskoleutbildning har ett samband med miljöfråganbl.a. genom att den tid som unga människor måsteägna åt att samla vatten och ved minskar den tid dekan ägna åt skolarbete. Dessutom medför brist påenergi, vatten och sanitära förhållanden att detblir svårare att rekrytera kvalificerade lärare tilllandsbygdsområden.Ett annat millenniemål handlar om att främjajämställdhet och ökade möjligheter för kvinnor.Detta motverkas av att kvinnor och flickor har ettsärskilt stort ansvar för att samla vatten och ved,vilket reducerar den tid de kan ägna åt utbildningoch att tjäna pengar. Kvinnor har ofta mindrerättigheter än män och osäker tillgång till land ochandra naturresurser, vilket begränsar derasmöjligheter.Också målet om att minska barnadödligheten har ettsamband med miljöfrågan. Sjukdomar som exempelvisdiarré hänger ihop med förorenat vatten. Dåligahygieniska förhållanden och luftrörsinfektioner pågrund av föroreningar är bland de främstadödsorsakerna bland barn under fem år.När det gäller sambandet mellan miljöfrågor ochmillenniemålet om att förbättra mödrars hälsa pekarUNDP bl.a. på negativa hälsoeffekter av förorenadinomhusluft och tunga bördor av vatten och ved.Detta leder till ökad förekomst av komplikationer isamband med graviditet och barnafödande.Beträffande målet om att bekämpa hiv/aids,malaria och andra sjukdomar framhålls att uppemot20 % av sjukdomarna i utvecklingsländer kan bero påriskfaktorer i miljön.I fråga om det åttonde och sista millenniemålet,att utveckla ett globalt partnerskap för utveckling,framhåller UNDP att många globala miljöproblem,exempelvis klimatfrågan, endast kan lösas genompartnerskap mellan rika och fattiga länder.Vid om hållbar utveckling iJohannesburg antogs en politisk deklaration ochen genomförandeplan som anger rekommendationer fördet fortsatta arbetet med att genomföra Agenda 21och övriga åtaganden från 1992.I genomförandeplanen åtog sig medlemsländerna attbl.a. utveckla integrerade vattenhushållningsplaneroch planera för effektivare vattenanvändning senast2005, halvera andelen människor som saknar tillgångtill grundläggande sanitet 2015 och återuppbygga ochavsevärt minska förlusten av biologisk mångfald till2010. Rekommendationer antogs om att skyndsamt ökaandelen förnybar energi. Med utgångspunkt i förslagsom , och utarbetat inom EU,antogs en skrivning om att lansera ett tioårigtramverk av program till stöd för initiativ sompåskyndar övergången till hållbar konsumtion ochproduktion. Bland övriga frågor som behandlas kanexempelvis nämnas företagens roll och ansvar iarbetet för hållbar utveckling.StällningstagandeUtskottet anser att genomförandet av deinternationella åtaganden som gjorts på miljöområdetunder tolvårsperioden sedan lämnarmycket i övrigt att önska. Trycket på attförverkliga de målsättningar som satts upp och attgenomföra de åtgärder som beslutats har fram till varit otillräckligt. Nya ansträngningar måstegöras och tempot måste vara högt om det skall blimöjligt att uppfylla millennieutvecklingsmålen ochFN:s millenniedeklaration. Den svenska politikenskall bidra till detta.Toppmötet i bidrog till attdefinitivt erkänna begreppet hållbar utveckling somen överordnad princip för FN:s arbete. Dettakonstaterade regeringen i sin skrivelse 2002/03:29om toppmötet. Utskottet vill framhålla attmiljöfrågorna är av fundamental betydelse för enhållbar utveckling. De är av största vikt också förmöjligheterna att åstadkomma en långsiktigt hållbarekonomisk tillväxt och för att kunna bekämpafattigdomen i världen.Riksdagen har slagit fast att målet förSveriges politik för global utveckling skall varaatt bidra till en rättvis och hållbar globalutveckling. Vid sidan av detta mål, som gäller föralla politikområden, skall målet för Sverigesinternationella utvecklingssamarbete vara att bidratill att skapa förutsättningar för fattiga människoratt förbättra sina levnadsvillkor (bet. 2003/04:UU3,rskr. 2003/04:112). Ställningstagandet gjordes ianslutning till behandlingen av proposition2002/03:122 Gemensamt ansvar politik förglobal utveckling.Riksdagen slog fast att politiken skall präglas avett rättighetsperspektiv, vilket innebär attmänniskors rättigheter skall utgöra grund för deåtgärder som vidtas för en rättvis och hållbarutveckling. Vidare skall politiken också präglas avde fattigas perspektiv, vilket innebär att fattigamänniskors behov, intressen och förutsättningarskall vara utgångspunkt i strävandena mot en rättvisoch hållbar utveckling. Utskottet vill här framhållaatt det rättighetsperspektiv som skall präglapolitiken för global utveckling innefattar såvälmänskliga rättigheter som demokrati ochjämställdhet. Dessa tre variabler är ömsesidigtberoende och utgör varandras förutsättningar. De ärockså grundläggande villkor för en hållbarutveckling.Hållbar utveckling innefattar trehuvudkomponenter, enligt den nya svenska politikenför global utveckling. Dessa är hållbar användningav naturresurser och omsorg om miljön, ekonomisktillväxt samt social utveckling och trygghet. En avde största utmaningarna för att uppnå en hållbarglobal utveckling är att bryta sambandet mellanekonomisk tillväxt och negativ påverkan på miljö,naturresurser och människors hälsa.Sverige har goda förutsättningar att fungera somett föredöme i fråga om hållbar utveckling, ansågdet sammansatta utrikes-, miljö- ochjordbruksutskottet i betänkande 2002/03:UMJU1Johannesburg om hållbarutveckling. Utskottet konstaterade att ,förutom att utveckla en egen nationell strategi förhållbar utveckling, även aktivt verkar för attstärka FN:s arbete med hållbar utveckling,fattigdomsbekämpning och för att stärka deninternationella miljöförvaltningen.I den regeringsskrivelse (skr. 2002/03:29) som lågtill grund för betänkande UMJU1 deklareraderegeringen att aktivt skulle bidra till attintegrera resultaten från i arbetet ihela FN-systemet, , Internationellavalutafonden (IMF) och WTO. Hållbar utveckling skalluppnås genom ökad samstämmighet mellan olikapolitikområden, genom ökad samordning och ökatsamarbete. Detta måste ske såväl i fält som i detinternationella policyarbetet. Det sammansattautskottet slog därutöver fast att hållbar utvecklingbehöver genomsyra all politik på alla nivåer.Utskottet betonade att ett framgångsrikt arbete förhållbar utveckling endast kan uppnås genom ökadsamstämmighet, samordning och samarbete mellan olikapolitikområden och mellan olika institutionellanivåer lokalt, nationellt och internationellt.Utrikesutskottet anser att betydelsefulla steg idenna riktning tagits också efter att detsammansatta utskottet redovisade sin synpå resultaten från i Johannesburg.På det miljöpolitiska området agerar i enrad internationella forum. Flera exempel på dettaåterfinns senare i detta betänkande. fästerstor vikt vid att konstruktivt påverka EU:s politikför hållbar utveckling eftersom EU på det globalaplanet är en viktig aktör när det gällermiljöfrågor. Unionen är också mycket aktiv när detgäller insatser för att uppnå målet om hållbarutveckling. Det kan konstateras att EU:s sjättemiljöhandlingsprogram fokuserar på hållbarutveckling och skall utgöra grunden förmiljödimensionen i för hållbarutveckling. EU framhåller i olika sammanhang, bl.a.i anslutning till verksamheten inom FN:s kommissionför hållbar utveckling (CSD, Commission onSustainable Development), också vikten av nationellastrategier för hållbar utveckling. Kommissionens nyatvååriga arbetsprogram är inriktat på översyn ochbeslut med sikte på genomförande på landnivå.Det starka sambandet mellan fattigdomsbekämpningoch miljöfrågor har framhållits av utrikesutskottetbl.a. i betänkande 2003/04:UU3. Utskottet noteradedär att i det internationella och nationellaarbetet, och i enlighet medJohannesburgsdeklarationen, understrukit vikten aven integrerad syn på den hållbara utvecklingens tredimensioner: den sociala, den ekonomiska och denmiljömässiga. Hållbart nyttjande av naturresursernaoch omsorg om miljön skall genomsyra Sverigespolitik för global utveckling. Därmed skapas ocksåförutsättningar för att bidra till arbetet med attuppnå FN:s samtliga millenniemål. Sambandet måstebrytas mellan å ena sidan ekonomisk tillväxt och åden andra negativ påverkan på miljön,naturresurserna och människans hälsa. skallfortsätta att vara drivande såväl internationelltsom nationellt när det gäller hållbara konsumtions-och produktionsmönster.Även miljö- och jordbruksutskottet betonade i sittbetänkande 2003/04:MJU8 att fattigdomsbekämpning ärnödvändig för att uppnå en hållbar utveckling, inteminst för de minst utvecklade länderna. En betydandesamsyn råder, anförde utskottet, om att kampen motfattigdomen är en gemensam internationell utmaning.EU är tillsammans med medlemsstaterna för närvarandevärldens största finansiär av utvecklingssamarbete.Utskottet vill framhålla att den nya politiken förglobal utveckling på ett helt nytt sätt betonarbehovet av kontinuerlig och ökad dialog medsamarbetsparter på såväl landnivå som imultilaterala sammanhang. Det finns också anledningatt kraftfullt understryka att denna dialoginnefattar att miljömässig hållbarhet i väsentligtstörre utsträckning än beaktas i tillväxt-och utvecklingsstrategier på alla nivåer.Genom arbetet för hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster kan och andra länderbidra till en utveckling av ny teknik och nyaekonomiska och politiska styrmedel. Länder somSverige samarbetar med bör själva ta ett långsiktigtnationellt ansvar och säkerställa atthållbarhetsperspektivet tydliggörs i lagstiftningoch strategier. uppgift är att stödja ochkomplettera dessa ansträngningar.Frågor om gott styrelseskick och hållbarakonsumtions- och produktionsmönster ingick somcentrala delar i den genomförandeplan som antogs vidtoppmötet i . I det svenska arbetet medatt följa upp handlingsplanen ingår anordnandet aven internationell konferens om utbildning förhållbar utveckling. Den äger rum i iår med deltagande av ca 350 deltagare från helavärlden, med det gemensamt att de arbetar med frågorrörande hållbar utveckling och någon form avlärande. Utskottet ser positivt på attuppföljningsarbetet utmynnar i konkreta initiativockså av denna art.Sverige har hört till initiativtagarna och agerataktivt för att få till stånd en rad internationellamiljökonventioner, bl.a. i samband medRiokonferensen . Ända har Sverigeverkat pådrivande för att dessutom stödja eget arbete med att genomförakonventionerna. Detta sker internationellt, bl.a.inom EU och liksom inom ramen förkapacitetsuppbyggnad och teknologiöverföring till via exempelvis Globala miljöfonden, ser positivt på att inomEU agerar pådrivande för en politik för hållbarutveckling. Utskottet konstaterar, bl.a. på grundvalav kommissionens publicerade rapport omgenomförandet av åtagandena från (KOM(2003) 829), att en hel del åstadkommits av unionenunder de som förflutit sedantoppmötet. Mycket återstår dock att göra, vilketockså redovisas i kommissionens avrapportering.Kraftfulla insatser behövs för att fattigdomen skallutplånas, produktions- och konsumtionsmönstren blihållbara och skyddet gott för de naturresurser somskall ligga till grund för kommande generationersekonomi och sociala utveckling. Viktigautgångspunkter för insatserna är för hållbar utveckling, som antogs i , samtmiljödimensionen i Lissabonstrategin.Enligt kommissionens planering skall en översyn avstrategin för hållbar utveckling äga rum under denförsta delen av den nya kommissionens mandatperiod.Avsikten är att den externa dimensionen av hållbarutveckling då skall integreras med strategin.Viktiga externa aspekter är exempelvis utrotning avfattigdom, vatten-, energi- och skogsfrågor medanknytning till hållbar utveckling, hållbarvärldshandel och globala styrelseformer för hållbarutveckling.Utrikesutskottet vill framhålla vikten av attSverige i den planerade översynen av EU:s strategiför hållbar utveckling kraftfullt förespråkar detsynsätt som kommit till uttryck bl.a. i riksdagensställningstagande till en ny svensk politik förglobal utveckling respektive politik för hållbarutveckling. Utskottet betonar vikten av att öka denpolitiska samstämmigheten i frågor som rör hållbarutveckling såväl inom EU som i unionens agerandegentemot exempelvis andra länder eller iinternationella samarbetsstrukturer. Risken förmotsägelsefulla eller motverkande agendor måsteundvikas. Millenniemålen och millenniedeklarationenmåste uppfyllas.När det gäller motionsförslaget om miljöbistånd ochmänskliga rättigheter vill utskottet framhålla attriksdagen slagit fast att målet för densvenska politiken för global utveckling skall varaatt bidra till en rättvis och hållbar globalutveckling, som skall gälla för alla politikområden,dvs. även miljöpolitiken (prop. 2002/03:122, bet.2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Etträttighetsperspektiv skall genomsyra hela politiken.Utskottet konstaterade i betänkande UU3 att det irättighetsperspektivet ingår såväl mänskligarättigheter som demokrati och jämställdhet.Utskottet framhöll i betänkandet att de mänskligarättigheterna är universella, odelbara, ömsesidigtberoende och relaterar till varandra. Ett liv ivärdighet förutsätter att alla mänskliga rättigheterrespekteras, inklusive ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter.Regeringen har till redovisatsin syn på mänskliga rättigheter i skrivelse2003/04:20 Mänskliga rättigheter i svenskutrikespolitik, vilken behandlats avutrikesutskottet i betänkande 2003/04:UU9. Avskrivelsen framgår tydligt att kommer attverka för att sambanden mellan skyddet av miljön ochrespekten för de mänskliga rättigheterna framhållsoch tydliggörs i de olika forum där dessa frågorbehandlas, inte minst inom arbetet för en hållbarutveckling.Här kan också nämnas att det inrättadesen arbetsgrupp under FN:s kommission för demänskliga rättigheterna för att överväga förslagtill ett tilläggsprotokoll till konventionen omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.Sverige kommer enligt regeringens skrivelse2003/04:20 att aktivt delta i arbetsgruppensdiskussioner om ett tilläggsprotokoll, även omregeringen inte är övertygad om att ett sådantprotokoll är det bästa sättet att främja dessarättigheter. Dessutom kommer enligtskrivelsen att verka för att de ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheterna på ett effektivt sättdrivs inom övriga delar av FN-systemet, inte minstpå utvecklingssidan.Utrikesutskottet anser sammanfattningsvis attmotionsförslagen om mål och inriktning ligger väl ilinje med den politik som förespråkar såväli EU-samarbetet som i andra internationellasammanhang.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:U201 (m) yrkande3, 2002/03:U284 (kd) yrkande 25, 2002/03:MJ428 (c)yrkande 53 och 2003/04:U254 (kd) yrkandena 1, 5 och1317.2 Det globala miljöarbetets organisationUtskottets beslut i korthetI detta avsnitt behandlas motioner om FN:smiljöprogram och inrättande av eninternationell miljödomstol. Jämför reservationerna 2(mp) och 3 (fp, kd, mp).MotionerFN:s miljöprogram UNEPI motion 2003/04:U335 (mp) yrkande 12 förespråkasatt skall verka för att FN:s miljöprogramUNEP (United Nations Environment Program)uppgraderas till att bli en världsmiljöorganisationmed mandat till verklig förändring. Därmed skullemiljöfrågorna få en starkare ställning inom FN-strukturen.Internationell miljödomstolSverige bör enligt motion 2003/04:U254 (kd) yrkande6 verka för inrättande av en internationellmiljödomstol, exempelvis inom ramen för EU-samarbetet, och placering av denna i .