bet · GR01SFU5 · 2004-03-02 00:00:00 — Det har ju varit väldigt svårt att informeraom det krångliga rabattsystemet, men när man har förenklat kommer detatt bli lättare att göra en korrekt prisinformation. kommer det attkunna synas att rabatten är i den här fonden, och fondavgiften iden nya katalogen kommer att vara , som den också är. Det är ingenskillnad för fondbolagen. De fick även i ersättning förden här fonden, men i katalogen stod det 1,0 %.Vi tycker att det finns mycket att göra när det gäller att förbättrainformationen. Det har inte varit lätt att informera, och det har intevarit lätt för alla fondsparare att välja, men vi vill gärna hjälpa tilloch underlätta väljarnas val. Vid första tillfället var det ändå somgjorde ett aktivt val, förutom att det också var en del andra som gjordeett aktivt val att avstå.Kan man välja bland så många fonder? Ja, jag tycker att de som valdevisade att man kunde det, även om det bara var 400 då. Nytillkomnasointresse beror först och främst på att de nytillkomna ärså unga. Av dem som kom till var ju de flesta i åldern 18-20 år.Men vi menar också att det har spritts en uppfattning att det har lönatsig att inte välja, det vill säga att de som inte har valt har fått denbästa avkastningen och inte tagit någon risk, och det är en myt.Premiesparfonden har duktiga förvaltare, men det är en aktiefond som har lyckatsungefär som andra aktiefonder.Avslutningsvis ska jag säga att också skulle välkomnaatt det var möjligt att välja Sjunde AP-fonden, men det vi först och främsttycker att man ska satsa på är att stimulera många att vara med och hjälpatill med god information som underlättar valen för pensionstagarna.Kenneth (): Jag vet inte vem jag ska ställa frågan till, om detblir eller , men jag vill formulera mig så här,och det är två frågor.Inom den privata sektorn är det ju bevisligen inte heller så frekventförekommande att man byter fonder. Det finns ett stort förtroende hossvenska folket för , och därmed förhoppningsvis ocksåför PPM , och därför undrar jag: Är det så att de tjänstemänsom svarade i telefon, vilket många upplevde som något positivt, informeradeom möjligheten att just välja fonder eller byta fonder?En annan information som jag tycker borde vara relevant när man har kontaktmed eller - vi kan kalla dem så - som är förskrämdaöver nedgång för fonderna på aktiebörsen, är att sanningen egentligenär , som vi också fick information om. Ett långsiktigt sparande är junågot helt annat än att bara kasta sig in och se: Hur ser börsen ut i dagjämfört med ? Får man den informationen? Det tror jagskulle trösta väldigt många.Hans Jacobson, Jag tar den första delen av frågan först, nämligen: Vilkenhjälp får man när man ringer till kundservice? Ja, vi har en väldigt klarlinje. Vi ska ge vägledning och stöd. Vi får inte ge råd. Vi kan naturligtvisaldrig säga: Jag föreslår den och den fonden för dig. Men ändå är det judet som väldigt många vill. Väldigt många vill ha den typen av råd när deringer - framför allt tidigare, , var det mycket så.Det vi kan hjälpa till med är att stötta i resonemanget. Man hörde ganskaofta människor som nog egentligen hade bestämt sig för hur de ville hadet, och sedan ville de bara kolla att de inte hade tänkt fullkomligt åtpepparn, så att säga. Att ingjuta mod och förtröstan för den egna förmågannär spararen själv för ett resonemang var en viktig uppgift för oss ochfortsätter väl att vara det. Det fördjupade stöd som vi vill ge kommerinte att komma i form av personlig service, utan vi vill skapa något somså fint heter ett interaktivt webbverktyg, vilket betyder att man påInternet kan gå in och svara på lite olika frågor i olika etapper, att mansedan förs vidare och till slut får svaret: Ja, men då kanske du ska haungefär den här sammansättningen. Vad tycker du om det? Sedan leds manvidare. Man väljer själv, men man får hjälp att strukturerasina tankar. Det är den typ av hjälp som vi skulle vilja ge närmast.Naturligtvis är det också en stor uppgift att ge det perspektiv som dunämnde, det vill säga att inte haka upp sig på precis hur det har gåttutan påminna om: Det är ett långsiktigt sparande - tänk på det! Sedan kanman dra lite serier och visa att det går upp och ned. Jag tror attlångsiktigheten har gått in ganska bra hos spararna.Kurt (): Jag har ett par frågor, och ni får välja vem som skasvara på dem.Det verkar som om det finns en rätt stor osäkerhet. Alla vill ju ha enbra pension , och osäkerheten i börsutvecklingen har letttill att många väljer att avvakta, som jag upplever det. En av de frågorsom finns i det sammanhanget är: Vilka garantier finns det om något avbolagen går i konkurs? Det är ju en säkerhetsfråga som diskuteras tilloch från.En annan fråga som också hör till det ekonomiska området gäller det här:Som visade sker mycket av placeringarna utomlands i dag.Det finns ett starkt behov i näringslivet och en diskussionom att det kapital vi har framtidsmässigt skulle behöva placeras i mångaav de uppfinningar och den forskning vi bedriver i landet för att ocksåbättre tillgodogöra oss en långsiktighet i ett sparande. Hur ser du påden stora andelen utländska placeringar i förhållande till att vi byggervidare i vårt eget land och värnar om en framtid ?Hans Jacobson, Den första frågan - vad händer om ett fondbolag går ikonkurs - är en mera lagteknisk fråga som inte hänger ihop specifikt medpremiepensionen. Svaret på frågan är att det inte ska hända någontingalls. Fonden är en avskild förmögenhet som ägs av oss som är andelsägare.Den ägs inte av fondbolaget. Det finns regler i lagstiftningen som sägeratt om ett fondbolag går i konkurs eller på något annat vis inte kanfungera längre kliver i första hand den så kallade depåbanken in. Det ärju där alla papperna ligger. får inte ha sina värdepapperhemma på kontoret - det gäller ju bara registreringar, men ändå - utan deligger hos depåbanken, och när ett fondbolag försvinner går i första handdepåbanken in, och sedan letar man rätt på en ny förvaltare som är bereddatt ta över förvaltningen. Det ska alltså normalt inte utgöra någotriskmoment.Den andra frågan handlar om de utländska placeringarna. är jag ju baraen paragrafvrängare, så jag är inte expert på att uttala mig om sådanthär, men om jag har förstått det rätt måste man nog säga: Nej, tvärtom.31 % är alldeles för mycket att ha i om man tänker på att densvenska ekonomin är av hela världsekonomin. Att då ha av sinapengar där är som att gå in på börsen och sedan lägga alla sina besparingarpå ett enda litet bolag. Jag tror att det skulle vara ett väldigt risktagande.Jag tror att man kan lita på att i den mån vi har bra företag och ettbra företagsklimat så strömmar det mycket mera pengar in från utlandet änvad vi själva skickar ut.Anna Lilliehöök (m): Jag tror det var som påpekade att dethär är en form av statligt tvångssparande. Det är det ju faktiskt. Dåtänkte jag komma in på den andra informationsdelen här, nämligen det somman faktiskt sparar och betalar in. Det är ju inte bara så att det finnskostnader i form av fondkostnader. Det som är viktigt är ju att tala omatt det här är ett sparande för var och en. Hur ser ni på den informationsdelen,som man ju måste se också ihop med övriga pensionsmöjligheter? Det härär ju ett sparande som i normalfallet ska ske . Det gäller alltsålångsiktighet och att det är mitt sparande. Hur ser ni på det sominformationsproblem? Man kanske ska fråga , som tog upp det. Detkanske också vore intressant att höra synpunkter eftersomhan är van att skriva om sådant här.Peter , Vi är ju en kapitalförvaltare bland andra i systemet. Närvi försöker förklara hur vi tänker säger vi så här: Den genomsnittligaväljaren, både i våra fonder och i PPM-systemet som helhet, är en personpå . Om vi antar att den personen går i pension vid ska personenha sina pengar i fonden . Det är ett exempel på att man försökeratt på ett pedagogiskt sätt förklara att det här är ett långsiktigtsparande. Det ligger också till grund för våra kalkyler och hur vår produktska se ut när vi bestämmer, kort och gott, hur de som inte väljer tillexempel får sina pengar placerade. Det allmänna pedagogiska föredömet ärantagligen PPM, skulle jag tro.Hans Jacobson, Det här är ju olika delar. Informationen om det som skerunder spartiden, intjänande och sådant, har vi ju tillsammans med RFV.När det gäller de mera renodlade PPM-delarna använder vi väldigt mycketsådana ord som "sparande" och "ditt sparande". Vi pratar också mycket omlångsiktighet, och vi säger "dina pengar". Det är snarare lite problematisktfrån en annan synvinkel än den du nämner, för det är ju inte dina pengar!Det är ju egentligen statens pengar, och du har en rättighet, en dragningsrätt,på det här systemet. Men formellt sett är det inte dina pengar. Men vihar funnit att det inte går att tala om det här systemet på något annatsätt, det vill säga att använda omskrivningar, utan vi säger "dina pengar"och "ditt sparande", och vi predikar långsiktighet.Ulla (): Först är det en sak som jag inte förstår, och det ärsambandet mellan det ökande antalet äldre och premiepensionen. År 2005går den första fyrtiotalisten i pension, och jag, som är född , harväl , tror jag, på mitt konto. Det har sjunkit , men inte likamycket som andra fonder eftersom jag gjorde ett aktivt icke-val. Jag serinte på vilket sätt PPM eller premiepensionen skulle vara en välsignelseför oss som är äldre, eftersom vi i väldigt liten grad är beroende avpremiepensionen och mer av inkomstpensionen.Jag har också en fråga till som jag glömde ställa förut.Jag skulle vilja veta om det kan bli så illa att jag kan satsa så fel attjag kan bli av med hela min premiepension.När det gäller Premiesparfonden skulle jag vilja veta av omni har gjort någon undersökning av vilka det är som utifrån ett aktivteller passivt icke-val har Premiesparfonden, till exempel utifråninkomstgrupp och kön. Man är ju rätt beroende av att man har någon tidningdär man kan läsa börsnoteringarna så man kan se om Stockholmsbörsen gårupp. Alla som jag känner har inte tidning.När det är dags att göra de här valen ser jag väldigt mycket reklam frånPPM på pelarna, men jag ser ingen reklam från Sjunde AP-fonden, och jagundrar hur det kan komma sig.Hans Jacobson, Om premiepensionen är gåva till oss äldre kan man väldiskutera. Jag är också 42:a och har väldigt lite pengar på mitt konto.Många länder ute i världen, framför allt nere i som ju tar efterdet här systemet i grova drag, tar inte med gamlingarna. De drar ett streckvid eller något i den stilen, och så får man inte vara med alls,och jag önskar nästan att den frågan hade varit uppe i också. Mendet var ett politiskt starkt önskemål att så många generationer som möjligt- alla som inte redan hade gått i pension - skulle in i systemet förengagemangets och gemenskapens skull eller något sådant, föreställer jagmig. Men vi har mycket klagomål, kan jag erkänna, från de pensionsspararesom ringer och frågar vad vi menar med att betala ut ipremiepension till dem och skulle vilja ha ut hela beloppet. Vi vrideross som maskar när vi ska svara på de frågorna. Vi skulle gärna önska attvi hade den här möjligheten.Kan man förlora allt? Jag har aldrig hört talas om någon fond som hargått ned till noll, men visst kan man förlora mycket. , visst kandet gå.Peter , Vi har gjort en studie som visar att medelspararen iPremiesparfonden har lägre inkomst än medelinkomsten i landet,och det låg i linje med vad vi trodde också. Vi trodde att det säkertfinns ett antal konnässörer inom den finansiella sektorn som har förståttatt vår fond är den absolut bästa, men bulken av våra sparare kommer fråndem som inte förstår, inte hänger med eller sådana saker.Jag vet att PPM har gjort en undersökning som försöker svara på frågan omde som är hos oss i Premiesparfonden har gjort ett aktivt icke-val ellerom de bara har slunkit in. På den frågan blev det en enormt stor del sompåstod sig ha varit medvetna om att man kom in i Premiesparfonden - ellerhur, ? Men vi tror inte riktigt på svaret, därför att det ärtrevligare att svara att man visst har varit medveten än att svara inte bryr sig alls. En majoritet påstod dock i den undersökningen gjort ett aktivt val att slinka in i Premiesparfonden.Jag fick också en fråga som gäller reklam. Det riksdagsbeslut som gällerför premiepensionssystemet och Sjunde AP-fonden har satt ett antal käppari hjulet för vår verksamhet på Sjunde AP-fonden. Ett är att vi har ettreklamförbud. Ett annat är att vi inte får rösta för våra svenskaaktieinnehav, vilket vi tycker är väldigt märkligt. Man får inte väljaPremiesparfonden om man har gjort ett annat val. har helt rätt:Vi har ett annat alternativ, men det alternativet är betydligt dyrare pågrund av att den fonden är mycket mindre. Även om man vill ha den billigafonden är man alltså utestängd från den helt och hållet. Det gäller intebara dagens placeringar, utan det gäller den intjänade premiepensionen iall framtid också, vilket kanske inte alla känner till. Man får inte hellerha en del av sina pengar i Premiesparfonden och en del i andra fonder.Det är antingen allt eller inget. På ett antal områden har man alltsågjort livet lite svårare för oss jämfört med övriga fondbolag, och reklamenär ett av de områdena.Mikael : Jag tänkte bara lämna ett tips om du vill ha en andel iPremiesparfonden och ändå ha andra fonder: Välj någon som är på väg attavnoteras och gör inget val. Då kommer du att ha en blandad portfölj.Ulla undrar vad det är för välsignelse i det här. Det problemsom man förutser är väl antagligen att vi i inte kommer attklara av att uppvisa de tillväxttal i ekonomin, med en så stor åldrandebefolkning, som man har kunnat. Möjligheten med premiepensionen skulle dåvara att köpa in sig i andra länders tillväxt, där man kan hoppas på via aktiemarknaden får del av den tillväxt som man kanske kan uppvisai och de länder som kommit in och fått en ny ekonomi, tillexempel de som kommer in som nya medlemmar i . Det är hela tanken meddet. Skulle vi leva med bara svenska placeringar så skulle ju aktiemarknadennågonstans långsiktigt spegla den tillväxt vi har här.Bo Könberg (): I likhet med har jag och några andra ipubliken varit med om att sitta i Pensionsarbetsgruppen. Vi var förståsganska glada att höra de lovord som och andra har öst överpensionsreformen.Sjunde AP-fonden är ju väldigt speciell. Den är speciell på det viset attdet är den enda av alla de 620 fonderna som får en massa kunder som intehar gjort ett aktivt val. I detta ligger också att ett antal av de kundernaförstås, som var inne på, har gjort ett aktivt icke-val, men somPeter svarade finns det förstås ett stort antal som så att sägahar gjort ett mera passivt icke-val.Det där ställer en del närmast moraliska frågor. Ska man utsätta människorsom inte har gjort ett val för risker på samma sätt som människor som hargjort ett val? Mycket av det diskuterades av Pensionsarbetsgruppen, somUlla och flera andra i salen vet, och till slut var det så attfrån den sida som inte var så förtjust i det här med aktie- ochpremiepensionsfonder, nämligen den socialdemokratiska sidan, var man ändå mycketangelägen om att de som inte valde skulle få del av börsutvecklingen. Manvar orolig för att skulle de människor som inte valde -och, som berättade, vi gissade kanske skulle tjäna mindrei genomsnitt än de som valde - få en sämre pension . Det äregentligen bakgrunden till att Sjunde AP-fonden finns. Vi kunde mycketväl ha löst det på ett annat sätt. Vi kunde ha bestämt att alla som intevalde fick löneindex, det vill säga den vanliga uppräkningen för hela 18,5. Det kunde man mycket väl ha gjort. Men med tanke på att alla, på ömsesidor om strecket så att säga, trodde att man skulle få högre pension pågamla dagar om man hade en del i aktier så blev det den här konstruktionen.Då är väl frågan till närmast denna: I den utredning som lågbakom tillskapandet av Sjunde AP-fonden tänkte sig den dåvarande utredarenatt man, med tanke på det här med risker, kanske skulle ha ungefär 70 %i säkra papper, i svenska aktier och i utländska aktier. De fempartierna och valde att inte detaljreglera det där, och harSjunde AP-fonden landat på att göra ungefär samma fördelning som den somalla väljarna har gjort. Jag kan inte detaljerna, men det är väl säkertså att man har max i säkra papper och resten i aktier, och såhar man förstås gjort med goda ambitioner, nämligen att försöka se tillatt de människor som finns i den fonden ska få så god pension på gamladagar som möjligt.Jag har två frågor till . Den ena är: Vad var det som gjordeatt man gick ifrån utredningsmaterialet och landade på vad man väl ändåfår säga är en diametralt annorlunda placeringsinriktning?Det andra är väl det som egentligen är huvudfrågan och kanske skulle varahuvudfrågan för dagen: Är det sannolikt att man med premiepensionsinslagfår bättre pensioner för pensionärer eller inte? Medtanke på den dåliga börsutvecklingen ställer jag frågan till det sannolikt att pensionärer får högre pensioner i framtidendärför att premiepensionen finns?Till sist har jag en fråga till , som ju nämnde att den föreninghon representerar i ett tidigare skede ville ha något som liknade IPS,alltså individuellt pensionssparande. Frågan är, närmast för klarhetsvinnande: Hade inte den konstruktionen inneburit ett sparande och inte enförsäkring?Peter : Låt mig först säga så här: Vi jämför oss med de personer iSverige som har gjort ett aktivt val. Hur har det gått för deraspensionsplaceringar? har det gått , vilket inte ärspeciellt , men vi kan titta på hela den grupp som gjorde aktivaval i premiepensionssystemet. Om de hade slängt sina papper i papperskorgenoch slunkit in i Sjunde AP-fonden hade den gruppen som helhet haft ungefär10 % mer behållning på sina konton. Gruppen som helhet har alltså förloratungefär på att göra aktiva val.Det tråkiga i det här är att vi, liksom alla andra, i genomsnitt har gåttned rejält i börsnedgången, men jag vill göra det klart att de som integjorde några val har klarat sig betydligt bättre än vad andra har gjort.Dessutom har de gjort det till en lägre risknivå, vilket är det andrakvalitetskravet på kapitalförvaltning. Det är alltså en betydligt lägrerisknivå än vad snittet har.Det vi har att hålla oss till är den proposition som är skriven och denlagtext som finns. I den propositionen står det enbart att vi ska hållalägre risk än motsvarande privata alternativ. Det gör vi. Sedan kan mandiskutera om vi har för hög aktieandel. Vi har, som säger,andel. Då kan man diskutera vad man menar med risk. Om mantänker på ett 30-40-årigt sparande och bara har sådana placeringar iräntepapper tror jag att och jag är ganska överens om att riskenatt få en låg pension är ganska stor. I någon mening betyder det att riskenmed ett långsiktigt sparande, om det enbart är väldigt säkra papper, ärväldigt stor att det inte blir så mycket när man blir pensionär. Det äralltid väldigt lätt att säga i efterhand: Varför sålde du inte Ericssonnär den aktien låg på toppen? Det är alltid väldigt svårt att svara påden frågan, och fråga har lite den karaktären, men jag tänkerinte polemisera emot den. Men argumentet är som sagt att vid långsiktigtsparande - 20, 30, - talar all erfarenhet för att ett ordentligtinslag av aktier är att föredra. Man ska också komma ihåg att det härbara är en liten del av pensionen. Staten ger ju inkomstpension som stårför den absolut största delen och som inte har något aktieslag alls i sig.Den andra frågan som ställde till mig var: Tror jag att detblir högre pension om man har inslag av premiepension? Det är mittsvar på den frågan. Jag tror att det är rimligt att tro att den härkonstruktionen kommer att ge en bättre utveckling än vad man annarsskulle ha haft.Pia : Vad vi menade, eller vad det kan vara, medIPS-modell var att vi tyckte att man skulle ha diskuterat alternativ enklare administration. Det vi då tänkte oss var mer att branschenenkelt hade kunnat stå för den administrativa delen i samverkan medRiksförsäkringsverket. Vi tycker att det blev ett krångligare system ocksågenom den rabattmodell som man valde, som krävde att man skulle noterasamtliga fonders volymer för att kunna läsa av rätt återbäring.Men det är ju historia . har vi ju det system vi har, och vi ska välgöra det bästa möjliga av det. Jag måste också få säga att jag tycker attdet har väldigt stort värde att svenska folket har vant sig vid att sparai fonder genom beslut, kanske i denna sal, om allemansfonderna. Genom de 20 åren har ju svenska folket varit med ombåde uppgångar och nedgångar på aktiebörsen, och det är i alla fall enerfarenhet som är av värde att ha med sig när man nu har fått den härvalmöjligheten i ett pensionssystem.Ronny (): Jag kommer att ställa en fråga till påRiksförsäkringsverket, som verkligen är en pensionsexpert och en duktigsådan i det här sammanhanget.Svenska folket har ju, inte bara under de här tre åren utan ,med allemansfonder och andra fonder på olika sätt förhoppningsvis skaffatsig en förhållandevis stor erfarenhet kring det här. Det är inte bara PPMsom är max . Vi har avtalspensioner på inte att förglömma. Mankan lägga samman alla de här olika procenten, plus kanske ett frivilligtpensionsåtagande för dem som har de ekonomiska förutsättningarna ellerindividuellt pensionssparande. Vi hörde tidigare om inkomstpensionsdelaroch så vidare. På något sätt skulle det vara välgörande om man som konsumentockså visste före 65-årsdagen eller när man nu går i pension var någonstansalla de här pengarna finns. Finns det något samlat ställe där man kundeslå in sitt personnummer och där få se vad man får ut närman går i pension? Det har väl varit ett sådant arbete på gång. Det skullevara intressant att veta.Anna , RFV:s generaldirketör: Vi samarbetar - PPM, Riksförsäkringsverketoch hela branschen - om att skapa en pensionsportal som ska innebära precisdet du säger. Bara man talar om att man är den man är ska systemet letaupp var det finns pensionsrättigheter och berätta det. Sedan är det klartatt man aldrig kan säga exakt på öret vad det blir , men mankan göra beräkningar av vad det med stor sannolikhet kan bli. Man får ialla fall en helt annan överblick än över vad man egentligen harför rättigheter.Jag tror inte att man kan överdriva hur svårt det här med pensionerfaktiskt är för människor. Det är en väldigt komplicerad sak bara att förståvad det egentligen är man gör när man skapar pensionssystem av det enaeller andra slaget. Nästan alla svenskar har ju åtminstone tre sorterspensioner, och dessutom kanske från flera olika håll. Det är verkligenväldigt svårt. Allt vi kan göra för att underlätta att man får så mycketöverblick som möjligt så enkelt som möjligt måste vi försöka göra.I sommar kommer de första försöken, och åtminstone ska nogde flesta finnas med i systemet. Från början finns väl inte riktigt allabolag med, men hoppas vi att det ska vara ganska omfattande.Börsutveckling och konjunkturförändringarLennart Låftman: Mycket av det som det har talats om här är ju teknikaliteterpå ett sätt. Jag tänkte berätta om de tre saker som är grunden för minatankar när jag funderar på pensionssystemet.Det första är att den dag någon ska ta ut sin pension tas pensionen urdet årets nationalinkomst. Oavsett alla system och liknande kommer detatt bli dåliga pensioner om nationalinkomsten inte utvecklas väl. Däravföljer egentligen, tycker jag, att så fort man funderar på förändringarborde man fundera på: Har de någon betydelse för tillväxttakten inationalinkomsten? Det är faktiskt långt viktigare än många av de mer tekniskadetaljer som diskuteras och där man på något sätt försöker garanteraen rätt att slippa de risker som nationalinkomstutvecklingen innebär.Den andra grundbulten i mitt tänkande, som är ett direkt svar på rubrikeni programmet här, är att börskurser och konjunkturer betyder ganska liteför de framtida pensionerna i förhållande till just produktionsutvecklingen.Den tredje, möjligtvis lite mer originella, synpunkten är att det finnspå tok för mycket kapital i världsekonomin och i . Det leder tillatt man får mindre avkastning på kapital nu än man fått någonsin, åtminstoneunder .