bet · GS01FöU4 · 2004-12-02 00:00:00 — Därmed bifaller motion 2004/05:Fö21 yrkande 6 och avslår motionerna 2002/03:Fö254 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fö209 yrkande 2, 2003/04:Fö242 yrkande 5 och 2003/04:Fö264 yrkandena 1, 6 och 7. Ställningstagande Det är vår gemensamma uppfattning att Försvarsmakten skall ges befogenheter, efter begäran och under ledning av civila myndigheter, att kunna delta i bevakningen av civila skyddsobjekt för att kunna avvärja exempelvis terrorhot. En ny lagstiftning bör öppna för att försvarets resurser kan användas vid kvalificerad våldsanvändning vid svåra terroristhot. Utgångspunkten är att sådana insatser sker efter framställning från och under ledning av polismyndighet. Vad ovan anförts om användningen av Försvarsmakten i fred bör ges regeringen till känna. Kvinnlig totalförsvarsplikt (punkt 9) (v) av (). Förslag till riksdagsbeslut Jag anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse: 9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Fö212 yrkande 2, 2003/04:Fö218 yrkande 1 och 2004/05:Fö8 yrkande 9 samt bifaller delvis motionerna 2001/02:U6 yrkande 4, 2002/03:Fö223, 2002/03:Fö235, 2002/03: Fö240 yrkande 6, 2002/03:A366 yrkande 6, 2003/04:Fö222, 2003/04:Fö233, 2003/04:Fö238 yrkande 4, 2003/04:Fö254 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Fö224 och 2004/05:Fö249. Ställningstagande Av tradition är militärer män. Att detta skulle bero på att män är bättre lämpade att arbeta i grupper, eller skulle ha speciella gener som gör dem mer lämpade att bruka skjutvapen, finns det sannolikt inte någon som tror. har en värnpliktslag som speglar den ovan nämnda traditionen om män som militärer. I viss mån har den luckrats upp en smula för att tillåta värnpliktsutbildning för kvinnor. Denna utbildning sker på frivillig väg. anser att skall införa allmän värnplikt, vilket innebär att både kvinnor och män skall omfattas av totalförsvarsplikten. Jag delar inte utskottets bedömning att argumenten mot införande av en könsneutral plikt skulle väga tyngre än skälen som talar för. Motiven för allmän värnplikt bygger på den demokratiska idén om att det militära våldsmonopolet skall ha en folklig förankring. Alla samhällsgrupper skall vara representerade inom Försvarsmakten. Risken med en rekrytering som inte bygger på plikt, utan på ett frivilligt val, är att bara vissa sociala och ekonomiska samhällsgrupper eller personer med stort intresse för det militära söker sig till utbildningen inom Försvarsmakten. Detta gäller naturligtvis för såväl kvinnor som män. Att införa allmän värnplikt vore bra för försvaret, för och för jämställdheten. Det kan svårligen bli ett jämställt försvar om inte alla inblandade finns där på samma premisser. En av uppgifterna i det nya försvaret är att Försvarsmakten i större utsträckning än tidigare skall bidra till fred och säkerhet i vår omvärld. är det få kvinnor som ingår i Försvarsmaktens internationella styrkor. Väpnade konflikter och kriser drabbar den civila befolkningen mycket hårt. Kvinnor och barn är särskilt utsatta. Försvarsmaktens internationella uppdrag innebär ofta att ha kontakt med dessa människor, med kvinnor som ofta har varit med om traumatiska händelser kopplade till militära handlingar, som t.ex. blivit våldtagna och misshandlade som ett led i krigföringen. Kontakten med dem skulle ha kunnat underlättas av att fler kvinnor ingår i de internationella insatserna. Dagens värnpliktssystem försvårar Försvarsmaktens möjligheter att rekrytera kvinnor till utlandstjänst, eftersom förutsättningen för tjänsten som regel är att man genomgått värnpliktsutbildningen. Det kommer inte att innebära en upprustning i reella tal att införa allmän värnplikt. Till försvaret skall inte fler värnpliktiga tas ut än vad det finns behov av. har det i praktiken funnits ett urvalssystem för rekrytering, som inneburit att många män inte behövt fullgöra sin totalförsvarsplikt. Detta innebär, precis som tidigare, att alla som mönstrar inte kommer att bli uttagna och placerade för en befattning eller i en verksamhet, men att urvalet för rekrytering görs av en hel årskull av både kvinnor och män. Ett argument som framförts mot att införa en könsneutral totalförsvarsplikt , är att det då skulle bli ännu fler unga män som vill göra sin värnplikt som inte kommer att få det. De kommer att bli utslagna av kvinnor. Samma argumentation har använts gång efter annan i historien för att hålla tillbaka kvinnor. När det slutligen blev tillåtet för kvinnor att utbilda sig till präster, hette det i debatten att nu skulle män som var kallade riskera att inte få fullgöra sin plikt. har svårt att ta en sådan argumentation på annat sätt än att den handlar om ett gammeldags könstänkande. skriver redan i sitt betänkande Totalförsvarsplikten (2001/02: FöU3): Utskottet har förståelse för motionärernas jämställdhetsargument liksom för att en väsentligt bredare rekryteringsbas och en jämnare könsfördelning borde leda till kvalitetsförbättringar i totalförsvaret. Antalet kvinnor i försvaret bör således öka. Dess argument har fortfarande kvar sin tyngd och relevans. anser att det nu är hög tid att införa en verkligen allmän totalförsvarsplikt. Jag yrkar därför bifall till partimotion 2004/05:Fö8 yrkande 9, kommittémotion 2002/03:Fö212 yrkande 2 och kommittémotion 2003/04:Fö218 yrkande 1. Avgångar under plikttjänstgöring (punkt 11) (v) av (). Förslag till riksdagsbeslut Jag anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följande lydelse: 11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2004/05:Fö242 yrkandena 5 och 6. Ställningstagande Förtida avgångar från totalförsvarsplikten är ett stort problem. Ett problem som vare sig är nytt eller okänt för Försvarsmakten. Det är ett bekymmer för den enskilde personen som ofta hamnar i en situation där det är för sent att söka utbildningar och är han/hon utan arbete. Det är ett bekymmer för den enskilda utbildningsplatsen som plötsligt står utan den beräknade utbildningsvolymen. Det är ett bekymmer för Försvarsmakten i stort, då de förtida avgångarna är kostsamma. Försvarsmaktens målsättning avseende förtida avgångar är att dessa inte skall uppgå till av den årliga värnpliktskullen. Trots att arbete bedrivs med att minska avgångarna är målsättningen långt ifrån uppnådd. Exempel på enskilda förband som effektivt har minskat sina avgångar finns dock, vilket då har uppnåtts genom lokala handlingsplaner som verkat på kort och på lång sikt. Statistiken visar att de förband som själva tagit initiativ till forskning, handlingsplaner och förändrad metodik har lyckats sänka sina avgångar. Enligt bör samtliga förband åläggas att upprätta handlingsplaner som, med både kort och långt perspektiv, syftar till att minska avgångarna under värnplikten. existerar heller ingen central policy för att följa upp förbandens arbete med att minska förtida avgångar under värnplikten. För att uppnå bättre resultat bör en sådan policy upprättas, med uppgift att kontrollera och följa upp förbandens arbete genom det verktyg som tidigare nämnda handlingsplaner innebär. En sådan policy ska inte ha till uppgift att centralstyra de åtgärder som bedrivs på de olika förbanden då det är så skiftande utbildningar och förhållanden i övrigt på de olika militära förbanden. Genom en central policy kan Försvarsmakten på ett bättre sätt åskådliggöra vilka åtgärder som har gett goda resultat, beroende på förband, samt identifiera åtgärder som kan, respektive inte kan, tillämpas på andra förband. Utskottet skriver att det bör ankomma på regeringen och myndigheterna att bestämma vilka åtgärder som erfordras för att minska de förtida avgångarna. Det är formellt riktigt. Men utskottet kan genom att ställa sig bakom motionens förslag ge regeringen utskottets uppfattning att en central policy och upprättandet av lokala handlingsplaner kan vara hjälpinstrument i det arbetet. Jag yrkar därför bifall till kommittémotion 2004/05:Fö242 yrkandena 5 och 6. Ekonomiska förmåner (punkt 13) (v) av (). Förslag till riksdagsbeslut Jag anser att utskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse: 13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 6. Därmed bifaller motion 2004/05:Fö242 yrkande 1 och avslår motionerna 2002/03:Fö205, 2004/05:Fö209 yrkandena 13 och 2004/05:Fö242 yrkande 4. Ställningstagande De totalförsvarspliktigas bostadsbidrag utgår från den hyra man betalar, dock högst med en schablonmässig summa, ett tak som grundar sig på den generella bostadskostnaden i regionen. Storleken på schablontaket är olika beroende på i vilken region man bor. I vissa regioner är detta bidragstak så lågt satt att det inte täcker hyran. Förutom bostadsbidraget utgår ett hyrestillägg på, , för att täcka kringkostnader utöver hyran. Detta gäller t.ex. fasta telefonavgifter, el, TV-licens och hemförsäkring m.m. Enligt beräkningar krävs en höjning av bidraget till för att täcka de ovan nämnda kostnaderna. Det kan finnas särskilda skäl till att bostadsbidrag kan utgå om man skaffat lägenhet efter inryckning. utgår inte bostadsbidrag i dessa fall. På grund av bostadsbrist i många kommuner tvingas bostadssökande att ta en lägenhet om man får erbjudande om det. Tiden direkt efter utryckning har de värnpliktiga ett begränsat ekonomiskt skyddsnät att luta sig mot ifall de inte får ett arbete eller börjar studera direkt efter avslutad utbildning. Något bostadsbidrag för tiden efter utryckning, t.ex. , finns inte i reglerna . Utskottet hänvisar till vad regeringen har uttalat i propositionen där regeringen överväger en ordning med årlig omräkning av de totalförsvarspliktigas ersättningar. Något som, enligt min bedömning, inte är tillräckligt i detta fall, då regeringen i propositionen talar om dagersättning och utryckningsbidrag. anser att en utredning bör få i uppdrag att utreda hur de totalförsvarspliktigas bostadsförmåner kan förbättras. Jag yrkar därför bifall till kommittémotion 2004/05: Fö242 yrkande 1. Yrkesofficerare (punkt 14) (m, fp, kd, c) av , och (alla m), och (alla fp), () samt (). Förslag till riksdagsbeslut Vi anser att utskottets förslag under punkt 14 borde ha följande lydelse: 14. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 7. Därmed bifaller motion 2004/05:Fö21 yrkande 7 i denna del och avslår motion 2004/05:Fö218. Ställningstagande Utskottets majoritet ansluter sig till regeringens bedömning av hur Försvarsmakten skall försörjas med yrkesofficerare. Denna bedömning, som redovisas under utskottets ställningstagande i betänkandet, kan vi i huvudsak också ansluta oss till, men vi vill gå ytterligare ett steg. Det framtida insatsförsvaret behöver en befälskår med tyngdpunkt i åldern . Huvuddelen av officerskåren bör därför växla karriär till civila yrken vid ålder. Vi anser därför att bör följa den modell som huvuddelen av länder redan har infört, nämligen att yrkesofficerare kan anställas i en ny och tidsbegränsad form. Internationell test- och övningsverksamhet (punkt 22) (v) av (). Förslag till riksdagsbeslut Jag anser att utskottets förslag under punkt 22 borde ha följande lydelse: 22. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 8. Därmed bifaller motion 2004/05:Fö8 yrkandena 16 och 17 och avslår motionerna 2003/04:Fö239, 2004/05:Fö2 yrkande 1 och 2004/05:Fö20. Ställningstagande I utredningen , mörker och kyla (SOU 2004:77) redovisar utredaren förutsättningarna för att utveckla internationell testverksamhet och bi- och multinationell övningsverksamhet på svenskt territorium. Gemensamma övningar mellan svenska och utländska förband har förekommit på svenskt territorium inför fredsbevarande operationer i FN:s regi. Dessa övningar med andra länder genomfördes såväl bilateralt som i konstellationer som omfattar flera länder. Denna verksamhet har genomförts under en följd av år. Tillstånd av regeringen har givits i varje enskilt fall. En av utredarens slutsatser är att detta skall ske i första hand med de nordiska länderna, de traditionellt neutrala staterna samt medlemsstaterna inom EU och med samma kriterier som för export av krigsmateriel. Regeringen påtalar att man fortsatt bör ge tillstånd i varje enskilt fall. Då erfarenheterna visar att de från början mycket stränga reglerna för vapenexport tolkats alltmer generöst vad gäller länder med brister inom medborgerliga fri- och rättigheter och även vad gäller krigsmaterielexport till länder som är inbegripna i väpnad konflikt, bör regeringen tydliggöra grundvalarna för tillstånd och därmed exkludera dem som enligt den strängare tolkningen inte kan vara mottagare för vapenexport från och därmed inte tillåts att öva på svenskt territorium. Det är också viktigt att hålla klara linjer till militära allianser. Test- och övningsverksamhet inom landet skall således inte vara öppen för Nato som organisation. I Snö, mörker och kyla (SOU 2004:77) skriver utredaren: vid export av krigsmateriel bör regeringens ställningstagande baseras på en helhetsbedömning av alla betydelsefulla omständigheter som rör den specifika framställningen. Våra erfarenheter av hur reglerna kring export av krigsmateriel i realiteten fungerat gör att anser det nödvändigt med en skarpare skrivning om vilka som kan delta i militärövningar inom landets gränser. När vi kan se hur krigförande länder, såsom och båda inblandade i ett folkrättsligt otillåtet krig får köpa krigsmateriel, anser vi att skarpare praxis bör gälla än den som gäller vid export av krigsmateriel. Jag yrkar därför bifall till motion 2004/05:Fö8 yrkandena 16 och 17. Försvarsmaktens grundorganisation (punkt 24) (m, fp, kd, c) av , och (alla m), och (alla fp), () samt (). Förslag till riksdagsbeslut Vi anser att utskottets förslag under punkt 24 borde ha följande lydelse: 24. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 9. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Fö38 och 2004/05:Fö21 yrkandena 3 och 5, bifaller delvis motionerna 2003/04:Fö243 yrkande 10, 2004/05:Fö1 yrkandena 2 i denna del och 3 i denna del, 2004/05:Fö3 yrkande 3, 2004/05:Fö7 yrkandena 2, 3 i denna del och 4 i denna del, 2004/05:Fö8 yrkandena 19 och 20, 2004/05:Fö9 yrkande 2 i denna del, 2004/05:Fö17 yrkande 2, 2004/05:Fö24 yrkande 2, 2004/05:Fö27 yrkande 3, 2004/05:Fö30 i denna del, 2004/05:Fö31 yrkande 1 och 2004/05:Fö33 yrkandena 1 i denna del och 2, avslår proposition 2004/05:43 punkterna 14 samt avslår motionerna 2003/04:Fö228, 2003/04:Fö244, 2003/04:Fö253, 2003/04:Fö260, 2003/04:Fö262, 2004/05:Fö1 yrkandena 2 i denna del och 3 i denna del, 2004/05:Fö2 yrkandena 2 och 3, 2004/05:Fö3 yrkandena 1, 2 och 4, 2004/05:Fö5, 2004/05:Fö6, 2004/05:Fö7 yrkandena 3 i denna del och 4 i denna del, 2004/05:Fö8 yrkandena , 2004/05:Fö9 yrkande 2 i denna del, 2004/05:Fö10, 2004/05:Fö12, 2004/05:Fö13 yrkande 1, 2004/05:Fö14 yrkande 2, 2004/05:Fö15, 2004/05:Fö16 yrkande 2, 2004/05:Fö18 yrkande 2, 2004/05:Fö19 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Fö22 yrkandena 24, 2004/05: Fö24 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Fö25 yrkandena 36, 2004/05:Fö26, 2004/05:Fö27 yrkandena 47, 2004/05/Fö29, 2004/05:Fö30 i denna del, 2004/05:Fö31 yrkandena 25, 2004/05:Fö32 yrkandena 1 och 2, 2004/05: Fö33 yrkande 1 i denna del, 2004/05:Fö34, 2004/05:Fö35, 2004/05:Fö36, 2004/05:Fö37, 2004/05:Fö222, 2004/05:Fö236, 2004/05:Fö237, 2004/05: Fö238, 2004/05:Fö244, 2004/05:Fö245, 2004/05:Fö255, 2004/05:Fö256 och 2004/05:Fö260. Ställningstagande I proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar begärde regeringen att inte skall fatta beslut om Försvarsmaktens grundorganisation. Detta skulle bryta en mångårig parlamentarisk praxis. , liberalerna, och () avvisade därför i motion 2004/05:Fö21 regeringens förslag och anförde att beslutet om det svenska försvarets grundorganisation även i fortsättningen skall fattas av folkvalda representanter. Sedermera har regeringen insett att den inte har någon parlamentarisk majoritet för att överflytta beslutsbefogenheter rörande grundorganisationen till regeringen. Därför har den del av försvarspropositionen som redovisade grundorganisationens framtida struktur återkallats av regeringen. Förslag framläggs nu för beslutsfattande i en ny proposition (2004/04:43 Försvarsmaktens grundorganisation). Propositionshanteringen skiljer sig markant från hur andra propositioner hanterats. Materialet som utgör grunden till förslaget till grundorganisation har inte varit utsänt på remiss. Detta förfarande har lett till att underlaget inte har kunnat granskas eller utvärderas av någon. Resultatet har blivit att underlaget brister i trovärdighet och spårbarhet. Inför och efter att regeringens första proposition (2004/05:5 Vårt framtida försvar) presenterades har nåtts av en strid ström av uppgifter som var för sig och tillsammans påvisar sådana uppenbara brister i beslutsunderlaget. Vi har också kunnat se allvarliga konsekvenser vad gäller personalförsörjningen och för försvarets personalpolitik. ser allvarligt på hur nuvarande förslag slår negativt mot den folkliga förankringen av svenskt totalförsvar. Vi vill även betona att de som är satta att genomföra regeringens förslag till beslut uttryckligen deklarerat att det inte är genomförbart. Från detta håll har också meddelats att de utbildningsplattformar som enligt förslaget ska finnas tillgängliga inte utgör tillräcklig grund för att personalförsörja de internationella insatser som vi alla är överens om. har knappt 700 personer i utlandstjänst. Det är ett lågt antal jämfört när deltog som aktivast i internationella uppgifter. Antalet konflikter och oroshärdar har inte minskat, tvärtom ökat. Den osäkerhet som präglar stora delar av världen och den tradition som har inom ramen för internationella åtaganden gör att vi som land inte bör vara i en situation där vi måste säga nej när FN ber om vår hjälp. har högre ambitioner än regeringen vad gäller internationella insatser. För att uppfylla våra internationella åtaganden bör antalet utbildningsplatser öka. Den ekonomiska ram som vi anförde i motion 2004/05:Fö21 skulle möjliggöra fler utbildningsplattformar för Försvarsmakten. Givet ovan kan följaktligen inte stödja regeringens förslag till grundorganisation. Men vi är heller inte beredda att frångå en helhetssyn för att söka korrigera tveksamma eller felaktiga enskildheter i regeringens förslag. I stället anser vi att bör avvisa regeringens förslag i dess helhet och begära att regeringen återkommer till med ett nytt förslag. Försvarsmaktens grundorganisation (punkt 24) (v) av (). Förslag till riksdagsbeslut Jag anser att utskottets förslag under punkt 24 borde ha följande lydelse: 24. tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 10. Därmed bifaller motion 2004/05:Fö8 yrkandena , bifaller delvis motionerna 2004/05:Fö2 yrkande 3, 2004/05:Fö24 yrkande 2. bifaller proposition 2004/05:43 punkterna 2 och 3 om att omlokalisera respektive inrätta enheter. med anledning av proposition 2004/05:43 punkterna 1 och 4 beslutar att enheter i Försvarsmakten skall läggas ned och att Försvarsmakten skall vara organiserad och lokaliserad enligt vad som anförs av utskottet med den förändringen att (K 4) behålls som organisationsenhet lokaliserad till . avslår motionerna 2003/04:Fö243 yrkande 10, 2004/05:Fö1 yrkandena 2 i denna del och 3 i denna del, 2004/05:Fö3 yrkande 3, 2004/05: Fö7 yrkande 2, 3 i denna del och 4 i denna del, 2004/05:Fö8 yrkandena 19 och 20, 2004/05:Fö9 yrkande 2 i denna del, 2004/05:Fö17 yrkande 2, 2004/05:Fö21 yrkandena 3 och 5, 2004/05:Fö27 yrkande 3, 2004/05: Fö30 i denna del, 2004/05:Fö31 yrkande 1, 2004/05:Fö33 yrkandena 1 i denna del och 2 samt 2004/05:Fö38. avslår vidare motionerna 2003/04:Fö228, 2003/04:Fö244, 2003/04:Fö253, 2003/04:Fö260, 2003/04:Fö262, 2004/05:Fö1 yrkandena 2 i denna del och 3 i denna del, 2004/05:Fö2 yrkande 2, 2004/05:Fö3 yrkandena 1, 2 och 4, 2004/05:Fö5, 2004/05:Fö6, 2004/05:Fö7 yrkandena 3 i denna del och 4 i denna del, 2004/05:Fö9 yrkande 2 i denna del, 2004/05:Fö10, 2004/05:Fö12, 2004/05:Fö13 yrkande 1, 2004/05:Fö14 yrkande 2, 2004/05: Fö15, 2004/05:Fö16 yrkande 2, 2004/05:Fö18 yrkande 2, 2004/05:Fö19 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Fö22 yrkandena 24, 2004/05:Fö24 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Fö25 yrkandena 36, 2004/05:Fö26, 2004/05:Fö27 yrkandena 47, 2004/05:Fö29, 2004/05:Fö30 i denna del, 2004/05:Fö31 yrkandena 25, 2004/05:Fö32 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Fö33 yrkande 1 i denna del, 2004/05:Fö34, 2004/05:Fö35, 2004/05:Fö36, 2004/05:Fö37, 2004/05:Fö222, 2004/05:Fö236, 2004/05:Fö237, 2004/05:Fö238, 2004/05:Fö244, 2004/05: Fö245, 2004/05:Fö255, 2004/05:Fö256 och 2004/05:Fö260. Ställningstagande Socialdemokraterna, har kommit överens om en budgetram för reduceringar av försvarets budget. Inom denna budgetram har föreslagit två förändringar av Försvarsmaktens grundorganisation. ställer sig bakom regeringens förslag till grundorganisation med två förändringar. är den ort som är ojämförbart mest försvarsmaktsberoende. Inom Försvarsmakten arbetar av alla sysselsatta på orten. Man har mycket goda övningsbetingelser, bedriver en bra verksamhet och inte minst har man successivt fått ner de förtida avgångarna till (som normalt skulle ha visat på ) från 2002 och 2003 vilket visar att man har en bra utbildningsinriktning. Med Försvarsmaktens framtida inriktning kommer internationell verksamhet att få en allt större betydelse. Att intressera värnpliktiga för utlandsuppdrag är därför av avgörande betydelse för hur de internationella uppdragen kan personalförsörjas. tjänstgör 23 av de i anställda yrkesofficerarna i utlandsstyrkan. Det visar att denna utbildning och kompetens behövs även . Av de värnpliktiga som ryckte ut /april uppgav att de var intresserade av internationella uppdrag. En mycket hög siffra med tanke på att FM anser att man måste ha av de värnpliktiga som är beredda att gå ut internationellt om man skall klara att personalförsörja dem. Detta är fakta som inte kan avfärdas. Jägarförband är en billig verksamhet jämfört med andra då man inte handhar tunga fordon eller stridsvagnar eller annan dyr och krävande utrustning. Jägarutbildningen i läggs inte ner utan flyttar, enligt förslaget, till . Detta visar, anser jag, att inte har tagit regeringens direktiv om särskild hänsyn till försvarsmaktsberoende på allvar. Man kan se K 4, I 19 och F 21 som en enhet, som en garnison med de flesta funktioner representerade inom avstånd som möjliggör samövning. Det är argument som används i andra delar av landet. Som ovan sagts har vi tre partier en budgetöverenskommelse som skall följas. Därför föreslås en omfördelning och lösning inom ram för att kunna behålla K 4 på sin nuvarande plats. har inte kunna visa den totala ekonomiska omslutningen av grundorganisationsförslaget i förhållande till hela budgetomslutningen under anslaget 6:1. De uppgifter som finns i grundmaterialet omfattar bara hyresreduktionen på totalt totalt och i hyresreduktion om K 4 flyttar till . Den totala hyreskostnaden för hela förslaget till ny grundorganisation beräknas uppgå till . Omfattningen av officerare inom föreslagen grundorganisation blir totalt 6 897 personer, de civila blir 2 040 och de värnpliktiga kommer att uppgå till 10 193 personer. För att komma upp till nuvarande värnpliktsvolym på K 4 krävs 100 värnpliktiga till de 250 som föreslås utbildas i . Det krävs 55 officerare till de 45 som föreslås utbilda de 250 jägarna i . Det går att antalsmässigt omfördela både officerskadern och de värnpliktiga från vissa stora förband till K 4. De civila är dels anställda inom , dels direkt av förbandet. Den totala omslutningen av civila medarbetare, exklusive FMLOG, är 2 040. Kostnaden för de civila kopplade till K 4 omsluter ca . Även här kan en omfördelning av personal ske, och vissa rationaliseringar är möjliga. Genom flytten till beräknar man att spara in på hyreskostnaden. En genomgång av den i handlingen redovisade investeringsplanen visar att vissa objekt som logiskt måste ha kostnadsberäknats i hyror om inte kommer att genomföras.