bet · GR01FIU13 · 2004-02-12 00:00:00 — Jag tror att den annorlunda balans som blir mellanreglering och självreglering för svensk del inte är så tokig. Självreglerarnai somnade kanske till lite grann på slutet och höll sig inte iframkanten såsom självregleringen egentligen var tänkt. kommer reglerareni kapp på vissa områden. I bästa fall "pushar" det självreglerarna in pånya områden som ännu inte är reglerade. Jag tror att det är en ganska brautveckling. Jag håller med dig. Jag tror inte att det här blir så himlatokigt.Det som jag däremot kan bli lite mer nervös för är det som upp i början, nämligen att det regelverk som dock kommer är extremtdetaljrikt. Det är en kompromiss mellan olika länder i . Om detblir för detaljrikt finns alltid risken att om man har tjocka bibbor letarman i stället efter att kunna slinka igenom hålen i stället för att fångaandan i regelverket. Det tror jag kan vara ett bekymmer, men balansenmellan reglering och självreglering tror jag är ganska sund. Det härmotkrafterna behövs. Det behövs en tillsynsmyndighet som skjutersjälvreglerarna framför sig.Sedan tycker jag att det är lite spännande just . Detta rör juvärdepapper. På bank- och försäkringssidan ska det bildas motsvarandekommittéer. Där har man tyvärr inte kommit till skott. Man har bland annathaft problem med att politiskt enas om var sekretariaten ska ligga. Mensåvitt jag förstår hoppas man på att fatta det beslutet på det Ekofinmötesom hålls . Jag håller tummarna för detta. Det är väldigt angelägetatt det här kommer i gång även på de andra områdena.Låt mig sedan säga något om livbolagen och regelverket. Jag tror att viför svensk del har vidtagit ganska många åtgärder. Vi på Inspektionen hargjort väldigt mycket. Det har satts i gång ett föredömligt utrednings-och lagstiftningsarbete som ska parera situationen.Ja, nyförsäljningen av engångslivförsäkringar sjunker, mentjänste-pensionsförsäkringarna fortsätter som förut. Sparandet har faktiskt integått ned dramatiskt som en funktion av detta. Däremot har man kanske byttprodukt för sitt sparande. Jag tror inte att det nödvändigtvis är fel. Omvi nu har haft en produkt som har varit så svår att kommunicera att såmånga har reagerat på den produkten och det tvingar fram en produktutvecklingtill produkter som man faktiskt förstår, tycker jag att det är ganska bra.Jag tycker inte att det är fel så länge inte sparandet totalt sett sjunker,och det ser vi faktiskt inte ännu att det gör. Men det är återigen enfråga om vad som väntar runt hörnet.Lars : Jag kan nöja mig med att lägga till en sak. Konkurrensenhämmas naturligtvis alltid av inlåsningseffekter när konsumenter inte kanbyta mellan olika sparformer. Flyttning av livförsäkringssparande är julite komplicerat rent aktuariskt. Det gäller ju att räkna så att man intebyter på någon annans bekostnad, men det går att göra enligt vissa regler.Det har man gjort i , och har gjort det i Sverige.Det går alltså att göra.Men det gäller också byte mellan olika produkter i fondsparande tillexempel. Där är det skatterna som hämmar det eftersom man, om man tröttnarpå en förvaltare och vill byta till en annan, måste sälja och skatta avdirekt. Då funderar man innan man gör den försäljning somman annars kanske skulle ha gjort. Där kunde man ju från samhällets sidaha ett annat sätt att se på sparandet, ungefär som man gör när det gällerbostäder. Där får man ju ta med sig det man har sparat i huset till nästahus utan att skatta för vinsten.I övrigt är det riktigt som säger att det nog inte är så dumt medde förändringar vi får på värdepapperssidan. På banksidan ser det däremotut som om det blev ett evinnerligt pet i regelverket som gör det svårtatt tillämpa och svårt att utöva tillsyn över. Det förefaller inte tillfullo meningsfullt.Lena Ek (c): Jag tycker att det är intressant med diskussionen om hur manförenar konsumentintressen med stabilitetsintressen, där konsumentintressenaviktas tyngre nu framöver. Det tror jag är väldigt nödvändigt.Sedan har jag en kort kommentar till appropiate sanctions. Det är klartatt det måste finnas möjlighet att klämma till när någon har begått ettgrovt fel och skott sig på det, men vi har ju fått mycket kritik i Sverigeför att förvaltningsmyndigheter inte uppfyller reglerna på rättvis rättegångenligt . Det ska möjligen finnas ett domstolssystemför detta, det vill säga en anmälan. Jag tror inte att myndigheten självska göra detta.Jag har en följdfråga om intressekonflikter i fondbolagen. Det blir junästa frågeställning som redan seglar upp. Hur ligger ni till när detgäller detta? Det är precis samma problemområde som vi har diskuterat här.Ingrid : Då är vi inne på det som jag pratade med om,nämligen detta med resurser och förväntan. Jag har varit ansvarig förden här myndigheten och har ägnat väldigt mycket tidåt livbolagssektorn. Jag har ägnat väldigt mycket tid åt att rigga denhär organisationen för dess framtida utmaningar. Vi har inte mäktat medden frågan . Det är nästa punkt på vår agenda att se över och kartläggaför att se hur detta ser ut för svensk del. Jag har ganska många punkterpå den här att-göra-listan, och den här punkten ligger väldigt högt uppe.Men vi har inte haft möjlighet att titta så systematiskt på detområdet som vi avser att nu göra. Det finns många sådana områden som vinu successivt, nu när vi har riggat oss själva, försöker attackera föratt se till att vi täcker in de vita fläckarna på kartan så bra som möjligt.Vi ser fram emot ett mycket spännande 2004.Yvonne Ruwaida (mp): Herr ordförande! har det ställts rätt många frågor.Jag tänkte lite grann utveckla det som pratade om tidigare.Det gäller hushållens skuldsättning. Jag är också lite oroad över denväldigt höga skuldsättningen. Jag undrar om ni har tittat på vadskuldsättningen består av. Vad är det hushållen lånar till? Har det förändratsjämfört med tidigare? Har ni analyserat det? Det gäller ocksåskuldsättningsnivåni jämfört med andra industriländer. Jag skulle gärna vilja att niutvecklar hur det ser ut om man jämför detta.Man blir orolig. utgör ju räntekostnaderna en liten del av hushållensinkomster. Har hushållen en beredskap om det skulle bli en ränteökning?Har ni analyserat den situationen? Jag skulle gärna vilja att ni utvecklardetta.Avslutningsvis har jag en fråga som gäller det som tog uppom den risk som finns på den finansiella marknaden genom att det kan gåså fort. Har ni funderat på om det är möjligt att ändra på att det går såfort i vissa lägen, och hur man i så fall skulle kunna göra det? Det skullejag också gärna vilja att ni utvecklar.Lars : Låt mig kommentera den här frågan om fort ganska fort. Detär just snabbheten som skiljer banker och försäkringsbolag. En bank somdör gör det i en explosion. Plötsligt får man inte likviditet, och sedanär livet slut. Det kan gå från till nästa eller från tillnästa. Det såg vi när vi hade bankkris i Sverige.Ett livbolag dör sakta och med värdighet. Det kan ta innan likviditetentar slut. Det dör därför att aktuarierna har räknat ut att kommerbolaget inte att kunna stå för de åtaganden det har gjort. Men de närmaste20 åren går det fint.Det är skillnaden. Därför blir aldrig försäkringsbolagen en så viktigsystemfråga som bankerna. Där hinner man fundera över vad man ska göraoch göra det också. Det gör man inte i bankerna. Där går det för fort.När det gäller din konkreta fråga måste jag passa den till är han som gjort rapporten, och han kan även detaljerna.Martin : Se på denna figur. Den röda linjen visarsmåhus-prisutvecklingenoch den blå linjen visar förändringen i utlåningen till hushåll. Man seratt det finns ett tydligt samband mellan de två linjerna, och det hålleri sig fortsatt. Det har blivit något högre utlåning . Denhär bilden illustrerar att det hushållen lånar till i mycket storutsträckning är bostäder.På de senaste åren har man sett att konsumtionskrediter ökar. Det handlarmycket om att man köper sina vitvaror, sin TV och stereo med så kalladeräntefria krediter, som i verkligheten ofta har en ganska hög ränta omman ser till de kostnader man betalar. Det är en marginalföreteelse än sålänge. Den växer ganska snabbt, men det sker från en väldigt låg nivå.Man kan konstatera att detta med konsumtionskrediter är ett nytt fenomeni . Vi har sett det i till exempel . Det är kanske ytterligareen av de trender som vi tar över från den amerikanska marknaden. I Sverigehar vi inte som man har i . Där är man vanatt låna ut pengar på det här sättet till hushållen. En del går i konkurs,och man får skriva av lånen. I fungerar det inte på det sättet.Någonting som man kan fundera på, om konsumentlånen fortsätter att växai samma skala som de gör , är vad detta innebär för enskilda hushålloch även för kreditgivarna. Det vet vi ingenting om i dag.Jag ska säga något kort om räntan. Vi kan lägga på bilden igen. Denstreckade linjen visar räntebelastningen i hushållen. Det här är räntanefter skatt, den faktiska räntekostnaden. Om man skulle tänka sig atträntan höjs med en procentenhet får det utslag , eftersom manhar avdragsrätt på räntan. Det är ingen katastrof.Dessutom kan vi se att hushållen har relativt mycket bunden ränta i dag.Effekten skulle därför bli ännu mindre. Det är ganska mycket räntehöjdsom finns här givet att vi fortsätter att bedriva en ekonomisk politikmed stabila statsfinanser och med låg inflation som mål. Det finns ingaskäl att förvänta sig att man får några dramatiska räntehöjningar i denutsträckning som vi hade för kanske sedan.Det är bra att ta med sig det perspektivet. Det är sannolikt lågränteregimensom har bidragit till att liksom de flesta av de mer industrialiseradeländerna , eller i varje fall ,har sett en kraftigt ökad hushållsskuldsättning.Ordföranden: kommentera detta?Ingrid : kan det bättre. Det är säkert en helt korrektbeskrivning. Jag har ingenting att tillägga där. Vad däremot gällersnabbheten önskar jag själv att man hade någon jättebra lösning på det.Det jag dock kan konstatera är att från vår sida sett har vi lagt tillnya aspekter i vår tillsyn, nämligen att titta på bolagens beredskapshantering.Vad har de för beredskap själva för att kriser uppstår? Det har bliviten ny tillsynsfråga som vi tittar mycket mer aktivt på än vad vi tidigaregjort.Det har också gjort att vi har börjat ha mycket mer regelbundna dialogermed bolagens styrelser, det vill säga inte bara med ledningen utan ocksåmed styrelsen, som ändå är det slutgiltigt avgörande organet. Hur parerarni, planerar ni och bevakar ni att den här situationen inte uppstår elleråteruppstår? Det har vi sett som en ny dimension i vår tillsyn, som ettsätt att få aktörerna att mer tänka på det.Ordföranden: någon följdfråga? Varsågod.Yvonne Ruwaida (mp): Jag har en fråga om de svenska hushållens skuldsättningjämfört med den i andra länder. Har ni sådan information? Jag skulle gärnavilja att ni utvecklar det i så fall.Martin : Som jag sade kan vi se en trend i de flesta industrialiseradeländer just med en ökad hushållsutlåning. Siffror på det är ingenting viredovisar här. Det är väldigt svårt att jämföra. Vi jämför här meddisponibel-inkomster. Disponibelinkomster skiljer sig ganska mycket åtberoende på hur man riggar socialförsäkringssystem, pensionssystem,sjukvårdslösningar och annat.Det är svårt att få en jämförbarhet mellan olika länder. Man kan se trenden.Trenden ser ut ungefär som i . I flera länder i ärkredittillväxten mycket snabbare än här. Vi har sett en klartökad hushållsskuldsättning i många länder. Vi skiljer absolut inte ut ossi överkant.Ordföranden: så mycket. Klockan är lite drygt halv tolv. Vi hade sommålsättning att sluta då. Jag tänker därför avbryta utfrågningen . Jagtror att de frågor som har ställts har varit så pass uttömmande att vifått en väldigt bra bild tillsammans med er information inledningsvis.Jag vill rikta ett stort tack till och frånFinansinspektionen och även till och frånRiksbanken. Ett stort tack för dagens utfrågning. Därmed förklarar jagden avslutad.