bet · GS01BOU1 · 2004-11-25 00:00:00 — I arbetet med att höja effektiviteten och konkurrensen inombyggsektorn har också samhället ett ansvar och bör därför, i samverkanmed branschen, verka för en vitalisering av svensk byggmarknad.De senaste årens utveckling har lett till att flera av de gamla yrkenashantverkshemligheter ersatts med enklare arbetsmetoder, mer lätthanterligamaterial och enklare och bättre instruktioner. Den tidigare yrkesmannenhar blivit mer av montör. I denna situation utgör gränsdragningarnamellan olika yrkesgrupper i avtalshänseende ett betydande problem. är de olika gruppernas arbetsuppgifter alltför snävt avgränsade föratt det skall finnas en tillräcklig flexibilitet. Mot den bakgrundenbör mer generella avtal prägla branschen för att på det sättet bidratill dess effektivitet. Målet bör därför vara att montören skall kunnautföra flertalet uppgifter, vid sidan av de mer normgivande installationerna,t.ex. elmontage, utan att behöva tillhöra någon traditionell fackgruppmed kollektivavtal inom byggsektorn.Ansvaret för att åstadkomma detta i syfte att uppnå en högre effektivitetåligger i första hand parterna på arbetsmarknaden. EU:s utvidgninginnebär att byggsektorn kommer att bli alltmer internationaliserad. Detbör ses som en positiv utveckling då det medför ökad konkurrens ochdärmed lägre priser, men även högre kvalitet. Samhället har dock intresseav såväl hög konkurrens inom sektorn som en väl fungerande marknad påhemmaplan.Regeringen bör därför initiera en dialog mellan byggmarknadens parteri syfte att uppnå en effektivare byggarbetsmarknad där inte den fackligatillhörigheten nödvändigtvis skall styra kollektivavtalsområdet.Vad jag nu med anslutning till motion 2004/05:Bo206 (c) anfört om envitalisering av byggsektorn bör tillkännage för regeringensom sin mening.20. Styrningen av medel för marksanering till bostadsbyggande, punkt 15(v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo240yrkande 4.StällningstagandeEn betydande del av bostadsproduktionen i våra storstadsområden tillkommerpå mark som inte varit tillgänglig eller som inte varit attraktivför bostadsbyggande. Det kanske vanligaste exemplet på detta ärbostadsområden som uppförs på gammal industrimark. I dessa fall är markenofta förorenad, och den behöver därför saneras för att inte utgöra enhälsorisk för de boende. Den här typen av marksanering är ofta mycketkostsam. Om kostnaden skall läggas på boendet leder det till boendekostnadersom merparten av dem som efterfrågar en bostad inte klarar av. EnligtByggkostnadsforums chef är redan ett markpris perkvadratmeter en nivå som gör byggandet av hyresrätter olönsamt.För att förorenad mark skall kunna återställas disponerar Naturvårdsverketett särskilt anslag. De medel som tillförts anslaget är dock intetillräckliga för att täcka de behov som finns. En följd av detta är attmark som skulle kunna tas i anspråk för angelägna byggprojekt inte kananvändas därför att medel för sanering av den saknas. I en situationmed brist på bostäder med rimliga hyror är detta naturligtvis intetillfredsställande. Vi menar mot den bakgrunden att behovet av bostädervid sidan av den rena riskbedömningen bör kunna vägas in vid fördelningenav medel för marksanering. Det kan ske antingen genom att Naturvårdsverketfår i uppdrag att samråda med vid fördelningen eller genom attBoverket disponerar ett eget anslag för ändamålet.Vad vi nu med anslutning till motion 2004/05:Bo240 (v) yrkande 4 anförtom användningen av medel för marksanering bör tillkännage förregeringen som sin mening.21. Åtgärder för ett ökat underhåll, punkt 16 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2004/05:Bo235 yrkande 3.StällningstagandeVi står inför en situation där underhållet av vårt bostadsbeståndär på väg att bli ett problem - vad som kan kallas ett underhållsbergär på väg att byggas upp. framöver kommer närmare 1,3 miljonerlägenheter i flerbostadshus, framför allt i rekordårens bostadsbestånd(1961-1975), att kräva ett omfattande underhåll. Även en stor andel avde äldre delarna av bostadsbeståndet kommer, i likhet med miljonprogrammetsbostäder, att behöva åtgärda installationer och tekniska system, somva-stammar, elledningar och ventilationsanordningar. ärunderhållsbehovet stort när det gäller fönster, balkonger och fasader.Till detta kommer det underhåll som måste till i egnahemmen, framförallt i hus byggda . Sammantaget innebär detta att detberäknas finnas ett nära förestående underhållsbehov i av lägenheternai flerbostadshus och i av småhusen.Situationen när det gäller underhållet av vårt bostadsbestånd framstårmot den här redovisade bakgrunden som ett framträdande samhällsproblem.Det eftersatta underhållet av bostäderna följer gängse regionala ochsociala klyftor i samhället. Det innebär att kommer olikheternaoch klyftorna i samhället att öka alltmer. Det blir särskilt påtagligteftersom regioner utanför tillväxtområdena är mer utsatta ur underhållssynpunkt.Här är risken för vakanser större eftersom tillgången på bostäder avolika slag ofta är god.Det går inte längre att blunda för problemen kring underhållsberget,utan frågan måste föras upp på den politiska dagordningen. Som ett förstasteg måste underhållsbehovet kartläggas och en samlad översyn göras avskatteregler, hyressättningssystem och regelverk i syfte att säkerställade ekonomiska villkoren för underhållet av vårt bostadsbestånd.Målsättningen skall vara att stimulera det långsiktiga underhållet ochatt synliggöra utgifterna för detta. Det innebär bl.a. att förutsättningarnaatt ta hänsyn till gjorda åtgärder måste bli större vid hyressättningen.Ett problem med underhållskostnader är att dessa inte är jämnt fördeladeöver en investerings livslängd. Genom att bostadsföretag normalt tillämparprincipen om konventionell beskattning innebär det att underhållskostnaderär avdragsgilla. Det är däremot inte ombyggnadsåtgärder. Envidgning av avdragsrätten till att omfatta såväl underhåll som vissaändringsarbeten är därför en åtgärd som skulle stimulera upprustningenav det äldre bostadsbeståndet. Vi har också i budgetavsatt för att ge utrymme för ensådan vidgad avdragsrätt.Vad jag nu med anslutning till partimotion 2004/05:Bo235yrkande 3 anfört om åtgärder för att lösa problemen med det s.k.underhållsberget bör tillkännage för regeringen som sin mening.22. En ny bostadsfinansiering, punkt 17 (m)av de (), () och Carl-ErikSkårman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo301yrkande 6 och 2004/05:Bo310 yrkande 16 och avslår motionerna 2004/05:Bo240yrkandena 2 och 5, 2004/05:Bo268, 2004/05:Bo306 yrkandena 8 och 10,2004/05:Bo310 yrkandena 28 och 29 samt 2004/05:Bo312.StällningstagandeSverige är ett av de länder som har de högsta boendekostnaderna medhänsyn tagen till den disponibla inkomsten. ligger Sverigelägst bland jämförbara länder när det gäller nivån på nybyggande avbostäder. Den främsta orsaken till detta är extremt höga skatteroch avgifter på byggande och boende och en genomreglerad bostadsmarknad.Från regeringshåll hävdas att subventions- och hyresregleringspolitikenpå bostadsområdet är till för att utsatta grupper i samhället skallsäkerställas ett billigt boende med god kvalitet. Sanningen är att detunder främst byggts bostäder som bara kan efterfrågasav hushåll med goda inkomster. Den fördelningspolitiska konsekvensen avdagens bostadspolitik blir att ekonomiskt utsatta hushåll, genom högbeskattning av inkomst och boende, får subventionera hushåll med godainkomster. Det finns bostadssociala problem som måste lösas, men detbör ske inom ramen för gängse socialpolitik och inte genom ett statligtbostadsfinansieringssystem.Vi står för en bostadspolitik där inriktningen är att normalisera ochavreglera bostadsmarknaden så att stöd och bidrag inte behövs. Då kansamtliga subventioner och andra särlösningar, som ställer till flerproblem än de löser, avskaffas. Vi anser också att huvuddelen avregleringarna på bygg- och bostadsmarknaden kan avskaffas och att skattereglernai största möjliga mån måste ansluta till de regler som gäller för övrigainvesteringar. Inriktningen på bostadspolitiken måste vara att särlösningarskall undvikas, vad gäller både statens intäkts- och utgiftssida. Detmest långsiktigt hållbara finansieringssystemet är det där staten hållerfingrarna borta och låter kreditmarknaden utveckla olika finansieringslösningar.All erfarenhet visar att finansieringen inte är något problem på deområden där det finns efterfrågan, oavsett om det gäller investeringari privatbostäder i beståndet eller nybyggnadsinvesteringar i lokalfastigheter.Med denna inriktning anser vi att det är möjligt att avveckla såväldagens räntebidragssystem som den flora av tidsbegränsade stöd som kommittill användning . Det gäller givetvis i första hand detinvesteringsbidrag och den s.k. investeringsstimulans som för närvarandeges till hyresbostäder. Som framgår av Moderata samlingspartietsbudgetförslag finns det också ett antal andra riktade bidrag som kanavvecklas.Avvecklingen av räntebidragen och andra former av statlig bostadsfinansieringkompenseras genom sänkt fastighetsskatt och andra förslag inom skatteområdetsom lagts fram i motioner från Moderata samlingspartiet. En framgångsrikomläggning till nya former för en bostadsfinansiering utan statliginblandning förutsätter också att våra förslag om en avreglering avbostadsmarknaden och förändrade villkor för hyresmarknaden vinner riksdagensgehör. Dessa förslag kommer dock att behandlas av bostadsutskottet vidett senare tillfälle.Vad vi ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sinmening. Det innebär bifall till motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande 6 samttill förslaget i motion 2004/05:Bo310 (fp) om att avvecklainvesteringsstimulansen för hyresbostäder. I den mån övriga motionsförslag intekan anses vara tillgodosedda med det anförda avstyrks de.23. En ny bostadsfinansiering, punkt 17 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo310yrkandena 16, 28 och 29 samt avslår motionerna 2004/05:Bo240 yrkandena2 och 5, 2004/05:Bo268, 2004/05:Bo301 yrkande 6, 2004/05:Bo306 yrkandena8 och 10 samt 2004/05:Bo312.StällningstagandeSverige behöver ett ökat bostadsbyggande och en ökad satsning på förnyelseoch underhåll av bostadsbeståndet. För att detta skall kunna åstadkommasbehövs en omläggning av bostadspolitiken inom ett flertal områden. Dethandlar bl.a. om åtgärder för ökad byggkonkurrens, reformerad hyressättningoch rättvisa skatter. En central förutsättning för att investeringarnainom bygg- och bostadssektorn skall kunna öka är också att långsiktigthållbara och förutsägbara villkor gäller för bostadsfinansieringen. Såär definitivt inte fallet . har en radkortsiktiga bidragsformer kommit och gått. kompletterasräntebidragssystemet med flera tidsbegränsade stöd med detaljerade ochstyrande villkor. Det gäller bl.a. de investeringsbidrag och de s.k.investeringsstimulanser som riktas till vissa typer av hyresbostäder ivissa delar av landet. Resultatet blir ett bostadsbyggande som anpassasefter regelverken och inte efter behov och efterfrågan.Vi anser att de kortsiktiga och styrande bidragen bör avvecklas och attett arbete i stället bör påbörjas med att utforma långsiktigt hållbarafinansieringsförutsättningar för bostadssektorn. Som framhålls iFolkpartiets partimotion är det i detta sammanhang angeläget att utredastatens roll i ett nytt system för finansiering av byggande och boende.Även har i motioner framfört behovet av en omläggning avbostadsfinansieringen i olika avseenden. Räntebidragssystemets framtidbör givetvis innefattas i ett sådant uppdrag. Utredningen bör ta sinutgångspunkt i det hittillsvarande finansieringssystemets effekter ochanalysera olika alternativ till en finansiering anpassad efter marknadensvillkor. Olika internationella erfarenheter bör kunna utnyttjas i dennaanalys. Särskilt bör erfarenheter hämtas från länder som tillämpar olikaformer av lånesystem som bidrar till en större överblick över denkalkylerade ränterisken genom långsiktiga lån.Vad vi nu anfört med bifall till motion 2004/05:Bo310 (fp) yrkandena 16,28 och 29 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Detinnebär också att flera andra motionsförslag som behandlas i dettaavsnitt till stor del får anses bli tillgodosedda. I övrigt avstyrks debehandlade motionerna.24. En ny bostadsfinansiering, punkt 17 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo306yrkandena 8 och 10 samt avslår motionerna 2004/05:Bo240 yrkandena 2 och5, 2004/05:Bo268, 2004/05:Bo301 yrkande 6, 2004/05:Bo310 yrkandena 16,28 och 29 samt 2004/05:Bo312.StällningstagandeSverige har det lägsta bostadsbyggandet i OECD-området och de näst högstaboendekostnaderna i EU. Boendet har gått frånatt vara ett välfärdsområde som subventionerats kraftigt till att i dagvara en inkomstkälla för staten. Bostadspolitiken under den socialdemokratiskaregeringsperioden har byggts upp kring ett antal mer eller mindretillfälliga bidragssystem med en hög grad av detaljstyrning ochsvåröverskådliga ansökningsprocesser. Följden har bl.a. blivit ett otillräckligtbyggande av bostäder och ett eftersatt underhåll i delar av bostadsbeståndet.Det bygg- och bostadssektorn framför allt efterfrågar är långsiktigthållbara spelregler och en avveckling av statens försök att styrabostadsbyggandets inriktning. Stabila villkor för byggandet skapas framförallt genom tre åtgärder. Det behövs en förenklad planprocess, en förändradhyreslagstiftning med friare hyressättning i nyproduktion och att statenger ekonomiska förutsättningar för byggande som inte är villkorat.När det gäller de ekonomiska villkoren bör en första åtgärd vara attavveckla de nuvarande tillfälliga stöden. Investeringsbidraget tillmindre hyresrätter bör avvecklas helt, och den s.k. investeringsstimulansenbör ersättas med ett system med en mer generellt utformad skattereduktionmotsvarande en halverad byggmoms. Avsikten är emellertid att så snartsom möjligt genomföra en direkt sänkning av byggmomsen. Vidare bör enavveckling av räntebidragssystemet inledas.Det nuvarande systemet för räntebidrag innebär i princip att ett "evigt"bidrag utgår till de bostäder som en gång erhållit räntestöd. Dettaleder även till att statens utgifter för räntebidragen kommeratt öka i takt med att nya bidragsberättigade bostäder tillkommer genomny- eller ombyggnad. Ett räntebidragssystem med denna uppbyggnad tersig alltmer orimligt. Den ursprungliga avsikten med systemet var istället att det skulle leda fram till en avveckling av de generellastatliga bostadssubventionerna. Jag anser att det nu är dags att fattaett beslut om att inleda en sådan avveckling. Det bör emellertidunderstrykas att denna avveckling bör ske som den statligafastighetsskatten avvecklas och åtgärder för en reducerad byggmoms vidtas.En avveckling av räntebidragssystemet bör inledas genom att inga beslutom nya räntebidrag beviljas. Regeringen bör fatta beslut om en ändringi räntebidragsförordningen i enlighet med detta och återkomma tillriksdagen med förslag om hur en avveckling i övrigt kan genomföras.Vad jag ovan anfört med anledning av motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkandena8 och 10 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Detinnebär att även andra förslag om en avveckling av de tillfälligainvesteringsstöden blir tillgodosedda. I övrigt avstyrks de motioner sombehandlas i detta avsnitt.25. En ny bostadsfinansiering, punkt 17 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo240yrkandena 2 och 5 samt avslår motionerna 2004/05:Bo268, 2004/05:Bo301yrkande 6, 2004/05:Bo306 yrkandena 8 och 10, 2004/05:Bo310 yrkandena 16,28 och 29 samt 2004/05:Bo312.StällningstagandeDet grundläggande nyproduktionsstödet i form av räntebidrag har successivtkommit att urholkas. Denna utveckling inleddes i början av 1990-taletdå det s.k. Danellsystemet infördes. Detta system har inneburit delsatt bidragsandelen minskat till dagens nivå som ligger på avräntekostnaden, dels att hänsyn inte tagits till de ökadeproduktionskostnaderna.Bidragsunderlaget för en normal lägenhet ligger således fortfarande påungefär samma nivå som när de ursprungliga schablonbeloppen förproduktionskostnaden fastställdes . Följden har blivitatt räntebidragen är otillräckliga för att rimliga boendekostnaderskall kunna erbjudas i nyproducerade hyreslägenheter. Av detta skäl hardet varit nödvändigt att komplettera räntebidragssystemet med tvåtidsbegränsade stöd, ett investeringsbidrag för hyresrätter och enmomsersättande skattekreditering, som båda gäller t.o.m. utgången av år2006.Även för ombyggnad har Danellsystemet inneburit att räntebidragens värdekraftigt har urholkats. Dessutom gäller omfattande begränsningar förvilka renoveringsåtgärder som berättigar till stöd. haderäntebidragen ett värde som motsvarade av investeringen i sambandmed en ombyggnad. I dagens system är motsvarande värde endast omkring7 %.Större delen av det fastighetsbestånd som har ett renoveringsbehovär byggt och en stor del tillhör allmännyttansbestånd. För att de boende inte skall drabbas av stora hyresökningarnär den nödvändiga ombyggnationen genomförs finns det behov av ettförstärkt statligt stöd. Detta behov framstår som särskilt angeläget medtanke på att en förhållandevis stor andel av de boende i det aktuellafastighetsbeståndet utgörs av ensamstående kvinnor med barn och av storainvandrarfamiljer.Det finns således starka skäl att se över och förstärka stödet bådetill nyproduktionen av hyresrätter och till en nödvändig ombyggnad idelar av bostadsbeståndet. Vi anser att man bör pröva möjligheten attersätta såväl räntebidragen som de tillfälliga stöden med ett nyttenhetligt investeringsstöd. Stödet bör utformas med sikte på att rimligaboendekostnader skall kunna uppnås med ett tak för högsta hyresnivå.Det innebär bl.a. att ett krav bör ställas på att hyran skall varaförhandlad i förväg. Vidare bör stödet villkoras med tydliga krav på enmiljöanpassning av de nyproducerade fastigheterna och de vidtagnaombyggnadsåtgärderna.Det som vi anfört om inriktningen på de överväganden som för närvarandepågår inom om den statliga bostadsfinansieringen börriksdagen som sin mening tillkännage för regeringen. Detta innebär ettbifall till motion 2004/05:Bo240 (v) yrkandena 2 och 5 samt ett avslagpå övriga motionsyrkanden som behandlats i detta avsnitt.26. Bostadsfinansiering för hushåll med låga inkomster, punkt 18 -motiveringen (m)av de (), () och Carl-ErikSkårman (m).StällningstagandeVi instämmer i de allmänna utgångspunkterna för motion 2004/05:Bo249(kd), dvs. att ägandet av en bostad bör underlättas även för hushållmed lägre inkomster. Vi anser att en strävan bör vara att alla hushållfritt skall kunna välja upplåtelseform för sitt boende. För många kanhyresboendet vara ett attraktivt och bra alternativ. För andra är detsjälvklart att man vill äga sin bostad oavsett om den ligger i ett småhuseller ett flerfamiljshus. Som konstateras i motionen är en egen ägdbostad det i grunden billigaste boendealternativet. Förklaringen ärsjälvklart att man med eget arbete kan svara för fastighetsförvaltningoch underhållsarbete.Moderata samlingspartiet har lagt fram en rad förslag med inriktningenatt skapa neutralitet mellan upplåtelseformerna och underlätta för allahushåll att välja sitt eget boende. Det handlar både om åtgärder inombostadspolitiken, t.ex. att införa ägarbostäder och avveckla bidrag medsnedvridande effekter, och om mer allmänt inriktade åtgärder. Särskiltbör här nämnas de skattesänkningar vi föreslår, och som kommer attinnebära ökade möjligheter även för hushåll med begränsade inkomster attsjälva råda över sin ekonomi.Vi är mot denna bakgrund inte beredda att de stödja de förslag som läggsfram i den aktuella motionen.27. Bostadsfinansiering för hushåll med låga inkomster, punkt 18 (kd)avRagnwi Marcelind (kd).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo249yrkandena 1-6.StällningstagandeI fanns under den första hälften av det förra århundradetstatliga egnahemslån vars syfte var att även hushåll med låga inkomsterskulle kunna skaffa ett egnahem. System med motsvarande inriktning finnsfortfarande i många länder. Även i flera av våra nordiska grannländerhar utgångspunkten i bostadspolitiken varit att det skall vara möjligtatt äga sin egen bostad. I har däremot socialdemokratin sedanmitten av gjort en stark koppling mellan en social bostadspolitikoch en satsning på hyresbostäder.Hyresboende är givetvis ett bra alternativ för olika typer av hushålloch i olika skeden av livet. Vi anser emellertid att det vid sidan avhyresboendet finns mycket goda skäl att med särskilda åtgärder ocksåunderlätta för hushåll med lägre inkomster att äga sin bostad. Detgrundläggande motivet är att eget ägande i allmänhet leder till billigarefastighetsförvaltning. Det ger också möjlighet att genom egna arbetsinsatsersänka boendekostnaderna. För många hushåll, särskilt barnfamiljer, ärockså boende i ett eget hus förstahandsalternativet, om bara ekonomintillåter det. En större bostadsyta och en mer ändamålsenlig bostadsutformningför barnfamiljer gör också att det egna hemmet ger förbättrade möjlighetertill en utökad familj.Vi kan emellertid konstatera att många hushåll saknar ekonomiskamöjligheter att äga sin bostad, trots att det i många fall skulle ledatill ett långsiktigt billigare boende. Den utmaning som bostadspolitikenmåste ta sig an är därför att minska den betydande tröskeleffekt somkravet på egen kontantinsats innebär. Många familjers svårigheter attbygga upp en egen insats behöver bemötas med åtgärder som dels gör detenklare att spara pengar till en insats, dels minskar kraven på enalltför stor egen insats.I motion 2004/05:Bo249 (kd) föreslås att ett antal åtgärder utreds meddet gemensamma syftet att förbättra möjligheterna för bostadsägande förhushåll med låga inkomster. De åtgärder som behöver utredas kan kortfattatbeskrivas i följande punkter:Öronmärkt bosparande: Denna typ av sparande, som ofta är förknippat medskattelättnader, används i många länder och bidrar till att hushåll haren kontantinsats när det blir aktuellt med bostadsköp. Vid utformningenav ett svenskt system bör det övervägas om systemet bör begränsas ivissa avseenden, exempelvis inriktas på förstagångsköpare och på hushållmed begränsad inkomst. Det kan också behövas vissa regler om användningenav sparkapitalet.Hyrköp vid nybyggnation: En översyn behöver göras av möjligheten attstärka säljarens och köparens trygghet vad gäller erbjudanden elleråtaganden om framtida förvärv av fast egendom. Det bör bl.a. prövas omett system med hyrköp kan utvecklas. Hyrköp innebär att man hyr ett husmen har en option på ett framtida köp till ett fastställt pris.Statliga garantier för bolåntagare: hushåll med låga inkomsterhar svårt att få ett lån till bostadsköpet trots att man har en ordnadekonomi som borde kunna ge utrymme för ränteutgifterna och övrigaboendekostnader.