bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — 1997/98:241) uttalade utskottet att den framtida politikenmåste utgå från konsumenternas efterfrågan och ge dem bättre möjligheteratt påverka inriktningen och storleken på produktionen av livsmedel ochandra jordbruksvaror. är det angeläget att förutsättningar skapasför jordbruksföretagen att agera på en konkurrensutsatt marknad. Därmedkan jordbrukspolitiken övergå från att i huvudsak ha varit producentstyrdtill att främst styras av konsumenternas efterfrågan. De livsmedel somerbjuds konsumenterna skall dessutom vara säkra från hälsosynpunkt. Detär företagens uppgift att ansvara för att inte några livsmedel som kanskada människors hälsa släpps ut på marknaden. Samhället bör dock genomlagstiftning formulera vissa grundkrav avseende livsmedlens kvalitet.Vidare bör marknadsmässiga och från konsumentsynpunkt skäliga priser ingåsom ett mål för jordbrukspolitiken. Priserna på jordbruksprodukter ochlivsmedel skall i första hand bestämmas av utbud och efterfrågan påmarknaden.Av regleringsbrevet för framgår att har att, isamverkan med och , fortlöpandefölja och utvärdera miljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitikeni linje med regeringens beslut ().Uppdraget skall genomföras i linje med det förslag som presenterats avmyndigheterna (2003:20). Resultatet av arbetetskall löpande rapporteras till regeringen.Nuvarande nationella mål för konsumentpolitiken fastställdes av riksdagenhösten 2001 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU2, rskr. Riksdagensbeslut innebär att de nationella målen för konsumentpolitiken skall varaatt konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas(inflytandemålet), att hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttjasina ekonomiska och andra resurser effektivt (hushållningsmålet), attkonsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas (säkerhetsmålet), attsådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling(miljömålet) samt att konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning,information och utbildning (kunskapsmålet). Miljömålet 1995 (prop. 1994/95:140, bet. LU32, rskr. 2001 årsriksdagsbeslut innebar inga förändringar vad gäller miljömålets formulering.Lagutskottet uttalade (bet. 2002/03:LU14) att bakom införandetav miljömålet låg en strävan att starkare betona sambandet mellan konsumtionoch miljö. Det ansågs vara en viktig konsumentpolitisk uppgift att försökauppnå sådana konsumtionsmönster som belastar miljön så lite som möjligt.Vidare betonades vikten av att påverka även produktionen i denna riktning.Riksdagen beslutade (bet. 2002/03:LU14) tre delmål för miljömåletinom konsumentpolitiken, nämligen att det skall vara prisvärt och enkeltatt agera på ett för miljön positivt sätt (delmål 1), att det skall finnasmånga konkreta exempel på positiva miljöeffekter av ett ändrat beteende(delmål 2) och att miljömärkningen och den etiska märkningen skall ha spridning (delmål 3). De nya delmålen syftar enligt lagutskottetsbedömning till att bidra till att det övergripande miljömålet förkonsumentpolitiken uppnås och anger inriktningen av verksamheten t.o.m. år2005. Delmålen är generella för politikområdet, men tar framför allt siktepå arbete och dess roll som sektorsansvarigmyndighet.Regeringen har regleringsbrev uppdragit åt Livsmedelsverketatt vidta åtgärder för att stärka tillsyn och kontroll när det gällermärkning av livsmedel. En redovisning av gjorda insatser skall göras tillregeringen i samband med årsredovisningen.Utskottet har uttalat (bet. 2003/04:MJU3) att avsikten med miljömärkningär att den skall utgöra en garanti för konsumenten att produkten harproducerats i enlighet med de kriterier som gäller för den aktuellamiljömärkningen. hållning är att miljömärkning skall vara frivilligoch marknadsdriven, dvs. inte ett ansvar för staten. Detta lägger ettstort ansvar på konsumenterna, men även på ideella organisationer, attsjälva bedöma vad miljömärkningen står för. Utskottet ser det därförpositivt att olika medier uppmärksammar sådan miljömärkning som inte svararmot de kriterier som svenska konsumenter förutsätter ingår imiljömärkningssystemen.Enligt vad utskottet har erfarit pågår inom kommissionen arbete med attfastställa riktlinjer för hur de olika miljömärkningssystemen skall kunnajämföras.Anslaget Bidrag till miljömärkning av produkter (40:6) är ett bidrag ställttill som av regeringen har fått i uppdrag att utveckla,informera om och marknadsföra miljömärkningskriterier för konsumentvaror.Medlen utbetalas via Kammarkollegiet (jfr bet. 2003/04:NU1). Näringsutskottetvälkomnade regeringens förslag om en ökning av det berörda anslaget med1,, avsett för den nämnda verksamheten. Som redovisatskommer att följa utfallet av den berörda verksamhetenoch en årlig utvärdering kommer att ske.Något behov av ett uttalande av i frågan kan utskottet därmedinte se. Det anförda torde i allt väsentligt tillgodose syftet med motion2002/03:MJ263 (v) yrkandena 4 och 5. Motionsyrkandena bör lämnas utanvidare åtgärd.Vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2002/03:111 Landsbygdspolitik- resultatredovisning (bet. 2003/04:MJU2 s. 84) refererade utskottet attanslagssparandet på anslagen 44:1 och 44:2 uppgår till 751 181 000 krrespektive vid ingången av . Vid några tillfällenhar regeringen fattat beslut om indragning av delar av anslagssparandetför anslagen 44:1 och 44:2. En stor del av det ingående anslagssparandetår 2000 härstammar från programperioden . Anslagssparandetfrån har sin bakgrund i att inte fulltut behövde utnyttja de anvisade anslagen. För övrigt är storleken påanslagssparandet ett resultat av svårigheterna att för ett givet årprognostisera utfallet av insatser som bygger på fleråriga åtaganden. Regeringenanför i skrivelsen att eftersom budgeten för respektive åtgärd i miljö-och landsbygdsprogrammet kan skilja sig åt mellan olika år speglar utfalletåren nödvändigtvis inte förväntat utfall under resten avprogramperioden. Det finns emellertid vissa skillnader mellan utfallet åren2000-2002 och den i programmet ursprungligen planerade fördelningen avmedel mellan åtgärder . Detta beror främst på att vissaåtgärder har haft en högre anslutning än förväntat medananslutningen till andra åtgärder varit lägre än förväntat. Utskottetkonstaterar att anslutningen till åtgärderna i programmet överlag har varithög. Detta innebär också att de ekonomiska ramarna för programmet förväntasutnyttjas fullt ut.Vid riksdagsbehandlingen av statsbudgeten för anfördes (bet.2003/04:MJU2 s. 57) att under anslaget (44:1 och 44:2) har anvisats medelför de av tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytningtill jordbruket samt för det nationella stödet till jordbruket i norraSverige. Regeringens avsikt är att följa de planer som finns för programmeni syfte att nå de mål som formulerats. Anslaget för minskas med14 jämfört med det i budgetpropositionen för år 2003beräknade anslaget för att medverka till ett lägre utgiftstryck påstatsbudgeten . Minskningen av anslaget kommer att innebära lägreutgifter för åtgärder inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet underår 2004.När det gäller den ram för de EG-finansierade stöden och deras utnyttjandesom tas upp i motionerna 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 5 och 2003/04:MJ399(kd) yrkande 6 vill utskottet hänvisa till tidigare uttalanden om detsjälvklara i att framförhandlade stöd skall utnyttjas (se bl.a. bet.2001/02:MJU15 och 1998/99:MJU7). Motionerna bör med det anförda lämnasutan vidare åtgärd.Som utskottet har redovisat kommer (bet.2003/04:MJU2 s. 20) att utgöra den centrala myndigheten avseende djurskyddenligt djurskyddslagen. Detta innebär också att myndigheten till den delentar över uppgifter. Djurskyddet är enligt regeringenprioriterat, och en väl fungerande tillsyn har därvid en särskilt högprioritet. Regeringen arbetar kontinuerligt med att se över djurskyddslagen(1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) för att anpassa reglernaefter djurens behov i så stor utsträckning som möjligt och regeringenavser att återkomma i frågan då det gäller t.ex. samverkan. Vidareanfördes att har förbättrat stödet till den lokalatillsynen. Det finns dock fortfarande utrymme för att göra en del förbättringarbåde på central och lokal nivå när det gäller livsmedelstillsynen. Det äroroande att inspektionsfrekvensen sjunker både i den kommunala tillsynenoch i egen tillsyn. Frekvensen har sjunkit under enföljd av år. Det återstår ännu åtgärder för att garantera en effektiv ochlikvärdig livsmedelstillsyn i hela landet. När det gäller den lokalatillsynen är problemet bl.a. bristande resurser.I den tidigare nämnda departementspromemorian (Ds 2004:11) Förbättraddjurskydds- och livsmedelstillsyn lämnas förslag som syftar till att inomramen för nuvarande tillsynsorganisation stärka den lokala livsmedels-och djurskyddstillsynen. Vidare övervägs, som tidigare redovisats,kommunernas ansvar för statlig tillsynsverksamhet i Utredningen om en tydligareoch effektivare statlig tillsyn, Ju 2000:06. Förslaget innebär attLivsmedelsverkets och den nya ansvar för att leda ochsamordna tillsynen tydliggörs och stärks. I myndigheternas centralatillsynsuppgifter ingår att med bindande föreskrifter styra hur den operativatillsynen skall bedrivas och att med rådgivning och utbildningsinsatserstödja samt följa upp länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn. För attytterligare förbättra förutsättningarna för en effektiv tillsyninförs bestämmelser som underlättar en samverkan kommuner emellan. Vidareställs krav på att kommunerna skall upprätta tillsynsplaner och att detskall inrättas samrådsgrupper med uppgift att följa tillsynen inom länet.Uppdagas brister i den kommunala tillsynen skall eller,när det gäller djurskyddstillsynen , kunna förelägga enkommun att rätta till bristerna. Föreligger särskilda skäl får föreläggandetförenas med vite. Om en kommun grovt eller har åsidosattsina tillsynsskyldigheter skall regeringen, på ansökan av Livsmedelsverketalternativt en länsstyrelse, kunna besluta att tillsynen över en vissverksamhet som kommunen annars har, skall flyttas över till ,respektive . När det gäller livsmedelstillsynen skallkommunerna vidare ges möjlighet att använda den årliga tillsynsavgiften föratt finansiera även andra kostnader för tillsynsverksamheten än sådanasom avser provtagning och undersökning. Förslaget bereds nu i har i en framställning till 2003/04:RRS1angående djurskyddstillsynen anfört att det med anledning av vad somframkommit i samband med granskningen enligt styrelsens uppfattning kanfinnas skäl att regeringen överväger om det behövs förändringar i regleringenav hur det lokala djurskyddsarbetet finansieras. Förutom finansiellaaspekter bör vid en sådan prövning även beaktas vikten av att djurhållarei olika delar av landet behandlas på ett så långt möjligt likvärdigt sätt.Det kan exempelvis inte anses rimligt att det som i en kommun är heltgratis kostar djurhållaren i en annan kommun . En självklarutgångspunkt är enligt styrelsen att avgifterna inte får överskrida dekommunala självkostnaderna för tillsynen. Regeringen bör på lämpligt sättåterrapportera till om resultatet av sin prövning. Riksrevisionensstyrelses framställning bereds av utskottet i annat sammanhang.Utskottet föreslår att Motion 2002/03:MJ432 (kd) yrkande 10 i avvaktan pådet arbete som pågår lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller frågan om en social dimension i lantbruket vill utskottethänvisa till syftet med insatsområdet för en ekonomiskt och socialt hållbarutveckling på landsbygden inom miljö- och landsbygdsprogrammet för Sverigeåren 2000-2006. Inriktningen på programmet är att främja utvecklingen avalternativa möjligheter för hela landsbygdens ekonomiska och socialautveckling som en motvikt till att sysselsättningen i jord- och skogsbruketunder har minskat kraftigt. Kvinnors förutsättningar och kompetensskall i högre utsträckning än tidigare tas till vara. Jordbruket skallfortsätta att bidra till regional utjämning av sysselsättning och välfärd.Förslagen som lämnas i motionen är av det slaget att de inte bör bliföremål för något riksdagsuttalande. Med det anförda bör motion 2002/03:MJ487(c) yrkande 32 lämnas utan vidare åtgärd.Vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2002/03:111 (bet.2003/04:MJU2 s. 108) framhölls betydelsen av en näring som ger arbetsmöjligheteråt både kvinnor och män, något som är viktigt att uppmärksamma vidutformningen och tillämpningen av åtgärderna inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet.Det finns goda exempel på hur kvinnor omsatt sina kunskaper och erfarenheteri framgångsrik företagsamhet inom jordbruk och småskalig livsmedelsproduktion,inte minst i glesbygder. De kvinnliga nätverk och arbetsgrupper som vuxitfram , inte minst inom ramen för gemenskapsinitiativetLeader-plus, arbetar med annorlunda och intressanta metoder ilandsbygdsutvecklingen. Åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet skallbidra till att ytterligare stödja en sådan utveckling. Åtgärderna måsteäven samverka med åtgärder som ingår i program som medfinansieras frånstrukturfonderna. Utskottet föreslår att motion 2003/04:MJ431 (fp) yrkande21 lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte tillgodosetts med vad somanförts.TrädgårdsnäringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om resurshushållande trädgårdsodling (kd),fritidsodlingens betydelse (s), ett nationellt centrum för trädgårdsodling(v), tillgången på bra växter för fritidsodling (s) och stöd tillfritidsodling (s). Jämför reservation 27 (kd).MotionernaInom ramen för landsbygdsprogrammen bör enligt motion 2002/03:Sk347 (kd)yrkande 4 inkluderas dels ett konventionellt stöd för resurshållandeträdgårdsodling, dels ett nationellt stöd för ekologisk växthusodling.Enligt motion 2002/03:MJ469 (s) yrkande 2 bör regeringen även i övrigtuppmärksamma fritidsodlingens betydelse och behov av stöd i likhet medandra folkrörelser. Intresset för fritidsodling har påtagligt ökat undersenare år, vilket framgår av tidningsartiklar, bokutgivning, trädgårdsmässoretc.Ett nationellt centrum för trädgårdsodling, Wij trädgårdar i kommun,bör skapas enligt motion 2002/03:MJ401 (v). Sedan ett par år tillbakapågår ett trädgårdsprojekt i , en mindre kommun i län.Platsen för projektet är Wij säteri, en liten herrgårdsanläggning i direktanslutning till kommunens tätort. Här finns goda förutsättningar för odlingoch hortikulturell utveckling, där "det vilda" i områdets ytterkanter viavattendrag, och herrgårdsparken till slut når de vackra byggnaderna.I fråga om åtgärder för att säkra tillgången på bra växter för fritidsodlingenanförs i motion 2002/03:MJ471 (s) att fritidsodlingen är viktig bl.a. urett folkhälsoperspektiv, liksom även offentliga planteringar. Det ärangeläget att de investeringar som såväl den enskilde som det allmänna görför en grön miljö inte görs förgäves. För att säkerställa tillgången påett härdigt växtmaterial är det angeläget både med stöd till forskningoch växtförädling för bra växtmaterial och uppdrag till berörda myndigheter,främst och , att medverka till bättrekonsumentinformation.I motion 2003/04:MJ338 (s) framhålls behovet av att skapa ökad klarhet omstödet till fritidsodlingen . Dagens situation kan synasoproblematisk, eftersom fritidsodlingen är så vanligt förekommande trotsatt samhällets stöd till dess organisationer minskat.Utskottets ställningstagandeSom har redovisats (bet. 2003/04:MJU2) konstateras i regeringensskrivelse (2002/03:111) Landsbygdsutveckling - resultatredovisning attanslutningen till åtgärderna i miljö- och landsbygdsprogrammet överlaghar varit hög och att detta innebär att de ekonomiska ramarna för programmetförväntas utnyttjas fullt ut. Utskottet har även redovisat att ändringari programmet behandlas i samband med halvtidsutvärderingen av programmet(SOU 2003:105). Utskottet har inhämtat att arbetet med att ta fram ettnytt miljö- och landsbygdsprogram påbörjas under år 2004.Utskottet har behandlat (bet. 2003/04:MJU2 s. 99) frågan omstöd till ekologisk växthusodling. Utskottet har inhämtat att inom ramenför kompetensutvecklingsåtgärden i miljö- och landsbygdsprogrammet lämnasstöd för att anordna olika kompetensutvecklingsinsatser (rådgivning, kurser,m.m.). Projektet riktar sig både mot konventionella och ekologiska odlare.Motion 2002/03:Sk347 (kd) yrkande 4 avstyrks i avvaktan på resultatet avdet arbete som pågår.Utskottet instämmer fullt ut i de synpunkter som framförs i motionerna2002/03:MJ401 (v), 2002/03:MJ469 (s) yrkande 2, 2002/03:MJ471 (s) och2003/04:MJ338 (s) om fritidsodlingens betydelse och behovet av åtgärderför att säkra tillgången på bra växter för fritidsodlingen. När det gällerfritidsodlingens betydelse och behov av stöd i likhet med andra folkrörelseruttalade regeringen förslag till statsbudet (prop. 2003/04:1,utg.omr. 17 s. 118, bet. 2003/04:KrU1) att folkrörelsepolitiken ärinriktad på att dels stimulera och stödja människors organisering i föreningaroch liknande sammanslutningar, dels bidra till goda förutsättningar fördessa föreningar att verka och bedriva verksamhet. Inom folkrörelsepolitikenhanteras generella frågor som rör alla typer av folkrörelser och ideellaföreningar, såsom den statliga bidragsgivningen till föreningslivet. Frågorsom rör den ideella sektorn och dess olika verksamheter behandlas inom istort sett samtliga politikområden. I syfte att samordna regeringensfolkrörelsepolitik tillsattes en interdepartementalarbetsgrupp. Arbetsgruppen har kunnat konstatera att det föreligger behovav att se över folkrörelsepolitiken och de olika insatser som görs riktademot föreningslivet och den sociala ekonomin. Regeringen har därför föravsikt att låta se över den statliga folkrörelsepolitiken.Som utskottet redovisade (bet. 2001/02:MJU17) har företrädareför trädgårdsnäringen gjort framställningar tillregeringen om inrättandet av kollektiva fonder finansierade avträdgårdsnäringen.Av den anledningen avsattes för under anslaget 44:3Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket för enträdgårdsnäringsfond (prop. 2000/01:1, utg.omr. 23, bet. 2000/01:MJU2).Regeringen uttalade därvid att en bidragsnivå om per årbör eftersträvas. Enligt vad utskottet inhämtat är det övergripande måletatt avsatta medel skall användas för forsknings- och utvecklingsverksamhetinom trädgårdsnäringen i syfte att främja en uthållig utveckling. Syftetär också att trädgårdsnäringen genom kollektiva insatser, bättrekunskapsunderlag och individuell kompetenshöjning skall stimuleras till attrationellt och strukturellt stärka sin position på marknaden. Särskildvikt skall läggas vid att uppmuntra kvalitetsproduktion ochproduktdiversifiering.En successivt ökad ekologisk uthållighet skall främjas genom specifikaforskningsinsatser för att utveckla miljöledningssystem och integreradeproduktionsmetoder. Stödet skall även kunna användas till kollektivainsatser för att nå en ökad nationell och internationell marknadskännedomliksom för kollektiva utvecklingsåtgärder med syfte att sektorn kontinuerligtskall kunna möta förändrade handelsmönster och upphandlingsstrukturer.Avsikten är att Stiftelsen lantbruksforskning i samarbete med näringenskall använda bidraget för att inom trädgårdsnäringen stödja projekt somavser forskning och utveckling, tillhandahållande av tekniskt stöd,produktion och saluföring av kvalitetsprodukter eller försäljningsfrämjandeåtgärder och reklam.Utskottet redovisade vid behandlingen av statsbudet (bet.2002/03:MJU2) under anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel ochbekämpningsmedel m.m. att beslut fattats om att skalltillföras Stiftelsen lantbruksforskning för forsknings- ochutvecklingsverksamhetinom trädgårdsnäringen samt att godkänt denna nationelltfinansierade åtgärd.I regleringsbrevet för för anges att nämndenskall bidra till att växtodlingen i landet har tillgång till sådanaväxtsorter som ger möjligheter för en växtodling som är anpassad tillodlingsförutsättningarna i landet och till behovet av en uthållig växtodling.Nämnden skall också rapportera vilka kriterier som nämnden väger in isin bedömning vad avser godkännande av växtsorter för intagning i sortlistansamt utfallet av prövade ärenden.Fritidsodlingens , som är ett samarbetsorgan för trettonolika fritidsodlingsorganisationer med ca 70 000 medlemmar, har uppvaktatutskottet och anfört följande. Det finns 2,5 miljoner trädgårdar omfattandeca 300 000 ha i . Trädgårdarna har stor betydelse för folkhälsan.Här odlas stora kvantiteter frukt, bär och grönsaker. Trädgårdsarbeteinnebär för många människor - i olika åldrar - regelbunden motion i egentakt. Trädgårdar ger stimulans. Fritidsodlarna svarar samtidigtför en stor del av arvet av gamla kulturväxter. Fritidsodlingen hör intehemma i någon av de många andra kategorierna av folkrörelser ellerfritidssysselsättningar, utan måste ses som en egen kategori. Det innebäratt fritidsodlingen inte får del av de stöd som utgår till andra folkrörelser,utan i stället erhåller riksorganisationen ett bidrag om för rådgivning och information till egna medlemmar ochtill allmänheten. Denna verksamhet är av stor omfattning och har storbetydelse för att bl.a. främja ekologisk trädgårdsodling. Organisationenhar svårt att påverka inriktningen av den forskning som bedrivs vidSveriges och de som finansieras av Formas.När det gäller frågan om medel till forskning om grönytesektorn ochfritidsodlingen uttalade utskottet (bet. 1992/93:JoU20) att mycketav den forskning som bedrivs vid även kommerfritidsodlarna till del, men med hänsyn till odlingens speciella behov ärdet enligt utskottets mening av stor vikt att de informationskanaler somfinns mellan forskning och praktik kan bibehållas och utvecklas. Utskottetansåg det vara ett samhällsintresse att de berörda organisationernaerhåller en väsentlig del av de föreslagna medlen och att det skapasförutsättningar för en fortsatt informations- och rådgivningsverksamhet inomhemträdgårdsområdet. Detta uttalande upprepades av utskottet hösten 2000och 2002 (bet. 2000/01:MJU7 och bet. 2002/03:MJU2 s. 65).Utskottet har inhämtat att på den s.k. Trädgårdsförsöksstationen i ,bedrevs försöksverksamhet och demonstrationerriktade till fritidsodlare. Stationens verksamhet var mycket uppskattadmen fick knappa resurser och lades ner 2001. 2003 anlades och invigdes ens.k. kunskapsträdgård på , , . IUltuna kunskapsträdgård kan man ta del av kunskaper och verksamheter somfinns inom SLU. Trädgården avses vara en fysisk mötesplats för information,kunskapsspridning och undervisning. Budskapet riktar sig till studentersåväl som till skolelever och en bred allmänhet som vill stifta bekantskapmed SLU.Utskottet vill framhålla fritidsodlingens stora betydelse och behovet avåtgärder för att säkra tillgången på bra växter för fritidsodlingen.Utskottet anser med hänsyn till trädgårdsodlingens speciella behov att detär av stor vikt att de informationskanaler som finns mellan forskning ochpraktik kan bibehållas och utvecklas. Det är enligt utskottets uppfattningett samhällsintresse att de berörda organisationerna erhåller en väsentligdel av de föreslagna medlen och förutsätter att det skapas förutsättningarför en informations- och rådgivningsverksamhet inom hemträdgårdsområdet.Utskottet vill erinra om att Movium - sekretariatet för den yttre miljön,Fritidsodlingens och Stiftelsen erhåller sammanlagt ca 11 miljoner kronorper år för dessa ändamål. Medlen beviljas numera av Formas ()och (). Mot bakgrund av det anförda finnerutskottet ingen anledning att föreslå något riksdagsuttalande med anledningav motionerna. Motionerna 2002/03:MJ401 (v), 2002/03:MJ469 (s) yrkande 2,2002/03:MJ471 (s) och 2003/04:MJ338 (s) bör lämnas utan vidare åtgärd.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1.