bet · GR01BOU6 · 2004-02-19 00:00:00 — behandlar i detta betänkande motioner från allmännamotionstiden som tar upp byggfrågor i vid bemärkelse och som reglerasgenom bl.a. (PBL) och lagen om tekniska egenskapskravpå byggnadsverk m.m. (BVL). Utskottet kommer i ettbetänkande om planfrågor att ta ställning till andra motionsförslag medinriktning på plan- och bygglagen.De motionsförslag som tas upp i detta betänkande avser frågor om ansvareti byggandet, vissa villkor för bygglov, miljöanpassat byggande, säkerheteni byggnader, byggande i trä och tillgängligheten i boendemiljön. Vidarebehandlas förslag som gäller bostadsanpassningsbidragen.Bostadsutskottet avstyrker samtliga förslag i de behandlade motionerna.Däremot uttrycker utskottet i flera fall en samsyn med motionärerna i desakfrågor som tas upp. Utskottets ställningstaganden sker till stor delmot bakgrund av pågående överväganden inom eller pågåendeutredningar. Det gäller i första hand arbetet med översyn av plan- ochbygglagstiftningen av en parlamentariskt sammansatt kommitté ()samt den översyn som gäller byggregler.Till betänkandet har fogats 18 reservationer och 5 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ansvarsfrågor i byggandetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A371 yrkande 7 och 2003/04:Bo241yrkandena 1-3.Reservation 1 (kd, c)Reservation 2 (mp)2. HästgårdarRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo203.3. Samrådsplikt inför markarbetenRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo258 yrkande 15.Reservation 3 (m, kd, c)4. Byggande i miljöer med lokal särprägelRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo258 yrkande 16.Reservation 4 (m, c)5. Skydd för kulturbyggnaderRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo276.6. Nationellt handlingsprogram för boende och hälsaRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo263 yrkande 23.Reservation 5 (c, mp)7. Det sunda husetRiksdagen avslår motion 2003/04:A371 yrkande 6.Reservation 6 (kd, c)8. Regler för ventilationssystemRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ474 yrkande 12.Reservation 7 (c)9. Direktverkande elvärmeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ401 yrkande 13 i denna del och2003/04:MJ474 yrkande 11.Reservation 8 (v, c, mp)Reservation 9 (m) - motiv10. Krav på energihushållning i byggnaderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ401 yrkande 13 i denna del,2003/04:N324 yrkande 10, 2003/04:Bo243 och 2003/04:Bo269.Reservation 10 (fp, kd, c)Reservation 11 (mp)11. Barnsäkerhet i bostäderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo215 och 2003/04:Bo297 yrkande 29.Reservation 12 (kd, v, c, mp)12. Elsäkerhet för barn i offentliga lokalerRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo274.13. BrandvarnareRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo266.14. SprinkleranläggningarRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo238.Reservation 13 (v)15. Byggande i träRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ409 yrkande 13, 2003/04:Bo250 och2003/04:Bo263 yrkande 7.Reservation 14 (kd, c)16. Krav på tillgänglighetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So504 yrkande 26, 2003/04:So642yrkande 3 och 2003/04:Bo261 yrkande 3.Reservation 15 (fp, kd, c)17. Behovet av hissarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo211 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Bo223och 2003/04:Bo235 yrkande 6.Reservation 16 (v)Reservation 17 (c)18. Översyn av villkoren för bostadsanpassningsbidragRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo263 yrkande 24.19. Bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsligaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So344 yrkande 6, 2003/04:Bo256 yrkande4 och 2003/04:Bo296 yrkande 1.Reservation 18 (kd, v, c, mp)den 19 februari 2004På bostadsutskottets vägnarGöran HägglundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), OweHellberg (v), (), (), de (), (), (), (), MariaÖberg (s), (), (), (),(), (), (), StenLundström (v) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas motioner års allmänna motionstidi frågor om bl.a. bygglov, tillsyn och kontroll, olika egenskapskrav påbyggnader samt bidrag till bostadsanpassning. I fråga ombostadsanpassningsbidragenhar bostadsutskottet som ett led i sitt uppföljningsarbete under hösten2003 låtit göra en genomgång av utvecklingoch problem i samband med bidragsanvändningen under senare år.BakgrundVid nybyggnad och ändring av byggnadsverk regleras utformningen av byggnadoch tomt genom plan- och byggnadslagstiftningen. De centrala lagarna idetta sammanhang är (1987:10) - PBL - samt lagen(1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. - BVL. De tekniskaegenskapskraven förtydligas i förordningen (1994:1215) om egenskapskravpå byggnadsverk m.m. - BVF. I byggregler - BBR - finns föreskrifteroch allmänna råd till bl.a. PBL, BVL och BVF. BBR gäller vid uppförandeav nya byggnader och tillbyggnader. För andra ändringar än tillbyggnadergäller enbart bestämmelserna i , BVL och BVF.Utskottets övervägandenInledningDe byggfrågor i vid bemärkelse som behandlas i detta betänkande avserfrågor som regleras genom bl.a. (PBL) och lagen omtekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. (BVL). kommersenare i vår i ett betänkande om planfrågor att ta ställning till andramotionsförslag med inriktning på . För båda betänkandenagäller att utskottets ställningstagande sker mot bakgrund av att en översynav plan- och bygglagstiftningen pågår ().Bostadsutskottet har i tidigare sammanhang framfört synpunkter på frågorsom bör vara aktuella att ta upp i denna översyn.Ansvarsfrågor i byggandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om ansvarsfrågor i byggandet. Jämförreservationerna 1 (kd, c) och 2 (mp).Två motioner års allmänna motionstid tar upp frågor omansvarsförhållandena i byggprocessen.I motion 2003/04:Bo241 (mp) diskuteras bl.a. de problem med delat ansvarsom kan bli följden av olika entreprenadformer. Motionärerna menar attden nuvarande regleringen av ansvarsförhållandena för byggprojekt ledertill att de miljömässiga frågorna inte beaktas tillräckligt. En utredningbör därför tillsättas för att klarlägga om byggsektorn klarar sitt frivilligaproducentansvar (yrkande 1) och överväga frågor om lagstiftning om utökatansvar (yrkande 2). I utredningen bör också övervägas möjligheten attutse en helhetsansvarig aktör vid en byggnation (yrkande 3).I partimotion 2003/04:A371 (kd) om jämställdhet tas även upp olika problemi innemiljön. Motionärerna framhåller behovet av olika åtgärder för enbättre innemiljö och en tydligare reglering av ansvarsförhållandena. Imotionens yrkande 7 föreslås mot denna bakgrund att börbelysa ansvarsfrågorna i syfte att förtydliga producentansvaret.En parlamentariskt sammansatt kommitté () med uppdrag att seöver plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till de lagändringarsom behövs påbörjade sitt arbete . Kommittén skall enligt sinadirektiv (dir. 2002:97) bl.a. lämna förslag till en samordning mellanbestämmelserna i , m.fl. lagar samt behandlafrågor om regional samverkan, översiktlig planering, detaljplaner m.m.,kvalitet och hållbarhet i byggande och förvaltning. Även kopplingen mellanplan- och bygglagen (PBL) och lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk,m.m. (BVL) liksom beslutsprocessen inklusive instansordningen samtsanktionssystemet omfattas av uppdraget. Ett slutbetänkande skall lämnassenast den 31 december 2004.Bostadsutskottet har framhållit behovet attse över olika frågor som i vid bemärkelse avser ansvarsförhållandena ibyggprocessen och för den färdiga byggnaden. Utskottet har också kunnatkonstatera att omfattar dessa frågor. Regleringenav det ansvar som byggherren åläggs enligt den nuvarande byggnadslagstiftningenär således en av de frågor som särskilt skall övervägas. Kommittén skallenligt sina direktiv bl.a. analysera den förändrade byggherrerollen ochöverväga om systemet för tillsyn och kontroll är ändamålsenligt. I denplan för utredningsarbetet som kommittén upprättat specificeras dessafrågor ytterligare, bl.a. avseende de kopplingar som görs i motionen tillinomhusmiljön och användningen av olika byggprodukter.Utskottet vill även erinra om att frågor om ansvar för byggprocessen ochbyggnader också tas upp i flera andra utredningar. Byggkommissionenredovisade således i sitt betänkande (SOU 2002:115) vissa förslag om bl.a.byggfel och ansvaret för dem. En beredning av förslagen pågår för närvarandei . Frågorna om producentansvarets innebörd har ocksåett starkt samband med frågor som rör omfattningen av det försäkringsskyddsom krävs för de olika parterna i ett byggprojekt. Dessa frågor omfattasav (dir. 2002:93). Utredningenskall allsidigt belysa frågor om byggnadsdeklarationer, byggnadsregisteroch byggfelsförsäkringar. Uppdraget skall redovisas till regeringen senastden 1 mars 2004.Som framgår av redovisningen är ansvarsfrågorna i byggandet redan föremålför överväganden framför allt inom ramen för arbete menäven i andra sammanhang. Dessa överväganden torde även omfatta defrågeställningar som tas upp i de aktuella motionerna. En begäran från riksdagenom att en ny utredning skall tillsättas på området eller om tilläggsdirektivför är därför inte motiverad . Resultatet av detpågående arbetet bör inväntas. Motionerna 2003/04:Bo241 (mp) och 2003/04:A371(kd) yrkande 7 avstyrks således.Vissa frågor om bygglov m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omhästgårdar,samrådsplikt inför markarbeten, jämför reservation 3 (m, kd, c) samtsärskilt yttrande 1 (fp),byggande i miljöer med lokal särprägel, jämför reservation 4 (m, c),skydd för kulturbyggnader.HästgårdarI motion 2003/04:Bo203 (s) föreslås att en översyn genomförs av PBL medsyfte att underlätta samlokalisering av s.k. hästgårdar och bostadsbebyggelse.Motionären hävdar att nuvarande lagstiftning inte medger en sådansamlokalisering.Det finns inget förbud i mot att förlägga bostäder i närheten avhästgårdar eller vice versa. Däremot kan lagens krav på att planläggningoch lokalisering av bebyggelse skall ske med beaktande av behovet avhälsosamma och hygieniska boendeförhållanden göra att en nära samlokaliseringinte tillåts. har i samarbete med bl.a. utarbetatrekommendationer om riktvärden för skyddsavstånd mellan djurhållning ochbebyggelse. Riktvärdet för nyetablering av bostäder i närheten av befintlighästhållningsverksamhet är satt främst med hänsyn till risken för spridningav hästallergen, som bedöms vara starkt allergiframkallande.I de planärenden med samlokalisering av hästgårdar och bebyggelse som haröverprövats har hänsyn tagits till hur stark koppling som förelegat mellanhästhållningen och bostäderna. När avsikten har varit att kombinera boendeoch hästhållning har det ansetts föreligga större utrymme för undantagfrån tillämpningen av skyddsavstånd.Utskottet har avslagit motioner med liknandeinriktning som den nu aktuella med hänvisning till de ovan redovisadeförhållandena. Vad som anförs i motion 2003/04:Bo203 (s) ger inte utskottetanledning att förorda någon särskild översyn av lagstiftningen i detaktuella avseendet. Motionen avstyrks.Samrådsplikt inför markarbetenGatuarbeten och andra ingrepp som medför trafikavstängningar leder oftatill att affärer och andra småföretag drabbas i form av minskade intäkterm.m. Enligt motion 2003/04:Bo258 (m) yrkande 15 bör det därför införas enskyldighet för kommuner och andra utförare att i samband med bl.a.gatuarbeten informera och samråda med näringsidkare och andra som berörs avingreppen.Förslag motsvarande det nu aktuella har behandlats och avstyrkts avutskottet vid ett flertal tillfällen, (bet. 2002/03:BoU5),med följande motivering.Arbeten som medför att gator, torg och andra sådana platser grävs uppgäller i stor utsträckning reparationer av olika ledningsnät, utbyte elleromläggningar av ledningar och liknande. I dessa fall föreligger normaltinga krav enligt lag på att information skall ha lämnats till eller attsamråd skall ha skett med nyttjanderättshavarna på de fastigheter sompåverkas av arbetena, t.ex. näringsidkare. Gatuarbeten och andra åtgärderav detta slag utförs inte bara av kommunen utan också av ledningsägandebolag, och de närmare förutsättningarna för när och hur arbetena skallutföras kan vara reglerade i avtal mellan kommunen och bolaget.Med hänvisning till tidigare ställningstaganden vill utskottet framhållavärdet av att ett informations- och samrådsförfarande kommer till stånd.Särskilt gäller detta om arbetena beräknas dra ut eller på annatsätt är mer omfattande. Ett sådant förfarande har fördelar för samtligainblandade, något som bör vara skäl nog för kommunerna att agera på dettasätt. Det torde också i praktiken vara det vanliga att kommunerna informeraroch bereder möjligheter till samråd. Trots de värden som ligger i att såsker anser utskottet att det skulle föra för långt att införa ett generelltkrav på kommunerna i dessa avseenden. Enligt utskottets mening bör såledesden i motionerna väckta frågan inte få sin lösning genom lagstiftning.Utskottet vidhåller sin uppfattning i den aktuella frågan. Det bör emellertidpåpekas att enligt sina direktiv är oförhindrad att ta uppäven andra delar av plan- och bygglagstiftningen än dem som är särskiltutpekade i direktiven. Det får därför förutsättas att frågor av särskildvikt för någon eller några av intressenterna i byggprocessen kan uppmärksammasgenom det omfattande kontaktnät som upprättats som stöd för kommitténsarbete.Motion 2003/04:Bo258 (m) yrkande 15 avstyrks med hänvisning till detanförda.Byggande i miljöer med lokal särprägelMotion 2003/04:Bo258 (m) tar även upp frågan om byggande i miljöer medlokal särprägel. Det finns enligt motionärerna många byar som har ensärprägel som innebär att näringsverksamhet, ofta jordbruk och annansmåföretagsamhet, blandas med bostäder. I de fall pågående näringsverksamhetbehöver utvecklas på dessa orter har det i flera fall inneburit problem.En naturlig utveckling har stoppats eller försenats därför att närboendehar besvärat sig över olika typer av utbyggnader inom ramen för pågåendemarkanvändning. Mot denna bakgrund bör det enligt motionens yrkande 16utredas om det behövs ett klargörande av nuvarande lagstiftning så attfortsatt diversifierad verksamhet med såväl näringsverksamhet som boendekan fortgå i dessa miljöer.Även denna fråga har bostadsutskottet behandlat vid ett flertal tidigaretillfällen. Utskottet har härvid uttalat att de frågor som aktualiserasi motionerna utgör exempel på avvägningar mellan olika intressen som detankommer på kommunerna att göra t.ex. vid detaljplaneläggning. Liknandeavvägningar kan bli aktuella vid bygglovsprövning. Utskottet vidhållermot denna bakgrund att det framstår som mindre lämpligt att lösa de imotionen aktualiserade frågorna genom ytterligare preciseringar ilagstiftningen. Motion 2003/04:Bo258 (m) yrkande 16 avstyrks sålunda.Skydd för kulturbyggnaderSkyddet för känsliga kulturbyggnader med stöd av PBL är enligt motion2003/04:Bo276 (s) otillräckligt. Motionärerna anser att bl.a.omvandlingen av butikerna på i i utgörexempel på en oönskad utveckling. Även innanför ringmuren är enligtmotionärerna exempel på en miljö som måste skyddas. I motionen föreslåsmot denna bakgrund att en översyn genomförs av PBL vad gällertillsynsförfarandetgenom bygglov och bygganmälan.Bestämmelser till skydd för vår kulturmiljö och kulturhistoriskt värdefullbebyggelse finns i första hand i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.Även PBL innehåller bestämmelser till skydd för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Bland annat föreskrivs i 3 kap. 10 § PBL att ändringar av enbyggnad skall utföras varsamt så att byggnadens karaktärsdrag beaktas ochdess byggnadstekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga ochkonstnärliga värden tas till vara. I 3 kap. 12 § anges att byggnader somär särskilt värdefulla från bl.a. historisk eller kulturhistorisk synpunktinte får förvanskas. Det finns också möjlighet för kommunen att i detaljplanoch områdesbestämmelser meddela särskilda bestämmelser med exempelvispreciserade krav eller förhöjd bygglovsplikt i fråga om kulturhistorisktvärdefull bebyggelse (5 kap. 7 och 16 §§ och 8 kap. 6 § PBL).Behovet av att bevara och skydda värdefulla kulurmiljöer och byggnader avkulturhistorisk betydelse bör givetvis tillmätas stor vikt. Det skydd somkulturminneslagstiftningen kan erbjuda exempelvis genom byggnadsminnesförklaringkan knappast användas för alla byggnadsmiljöer med bevarandeintressen.Som motionärerna konstaterar har tillämpningen av olika bestämmelser iPBL därför en stor betydelse för bevarande av många värdefullabebyggelsemiljöer.Det gäller såväl efterlevnaden av de regler som är direkt inriktade påkulturhistoriska värden som tillämpningen av övriga regler avseende bl.a.tillsyn och kontroll vid byggande. arbete med frågor omreglerna för byggprocessen och systemet för tillsyn och kontroll kan därförfå stor betydelse för möjligheterna att skydda kulturbyggnader. Kommitténskall också enligt sina direktiv överväga behovet av samordning mellanPBL och den lagstiftning som reglerar skyddet av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse.De frågor som diskuteras i motionen har emellertid en mer central roll iKulturbebyggelseutredningens arbete som skall vara avslutat i september2004. Utredningen skall enligt sina direktiv (dir. 2002:96) lämna förslagom regler som innebär förbättrat skydd för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Utredaren skall bl.a. överväga om det är lämpligt med ettsystem som innebär att möjligheten att besluta om anmälningsplikt utvidgastill att avse också byggnader som är kulturhistoriskt värdefulla, men sominte uppfyller kriterierna för att kunna förklaras för byggnadsminne.Även andra alternativ och åtgärder till skydd för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse skall övervägas och redovisas. skall också samråda i dessa frågor.Bostadsutskottet kan således konstatera att de frågor om skydd förkulturbyggnader som tagits upp i motion 2003/04:Bo276 (s) redan är föremålför överväganden. Resultaten av de pågående utredningarna, som är attvänta under innevarande år, bör avvaktas. Motionen avstyrks av detta skäl.Miljöanpassat byggandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omnationellt handlingsprogram för boende och hälsa, jämför reservation 5 (c,mp),det sunda huset, jämför reservation 6 (kd, c) samt särskilt yttrande 2(fp),regler för ventilationssystem, jämför reservation 7 (c),direktverkande elvärme, jämför reservationerna 8 (v, c, mp) och 9 (m),krav på energihushållning i byggnader, jämför reservationerna 10 (fp, kd,c) och 11 (mp).Nationellt handlingsprogram för boende och hälsaOrsakerna till en omfattande ohälsa står enligt motion 2003/04:Bo263 (c)delvis att finna i boendemiljön. Motionärerna menar att dessa frågor måsteges större uppmärksamhet. Som ett steg i detta arbete föreslås i motionensyrkande 23 att en nationell handlingsplan om boende och hälsa utarbetasmed syfte att analysera nuläget samt utforma förslag till förbättringar.Frågor om boende och hälsa i vid bemärkelse har varitaktuella i bostadsutskottets arbete. Frågornas betydelse har också avspeglatsig i ett flertal utredningar, omfattande forskningsinsatser och olikainsatser för att sprida kunskap om innemiljöns betydelse för hälsan ochom hur en bättre innemiljö kan uppnås både vid nybyggnad och genom åtgärderi det befintliga bostadsbeståndet. Detta arbete måste drivas vidare bådesom riktade insatser mot särskilda problemområden, exempelvis radonproblemet,och som motionärerna förordar, genom insatser där olika åtgärder för enbättre boendemiljö kan samordnas. När utskottet föregående år (bet.2003/04:BoU5) behandlade motioner med delvis liknande inriktning som den nuaktuella erinrade utskottet om att ett arbete med en sådan inriktning ochbredd redan bedrivs inom ramen för det av rikdagen beslutade miljömålsarbetet.Ett av de fastställda miljökvalitetsmålen avser God bebyggd miljö ochinnebär att den bebyggda miljön skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö.Riksdagen har även beslutat om ett antal delmål inom detta område, bl.a.avseende byggnaders påverkan på hälsan. Delmålen anger inriktning ochtidsperspektiv i det fortsatta konkreta arbetet. Kopplat till miljömålsarbetetär också ett tydligt uppföljningssystem som gör en effektiv mål- ochresultatstyrningsprocess möjlig. Avsikten är att successivt konkretiseraarbetet genom fler delmål och genom att lägga fast vilka åtgärder sombehöver vidtas för att nå de uppsatta målen. Det skulle således kunnahävdas att miljömålsarbetet i sig är att betrakta som ett nationellthandlingsprogram. I arbetet med miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ingårsåledes de komponenter som efterfrågas i motionen, dvs. en analys avnuläget och förslag om åtgärder.I en utvärderingsrapport har redovisat hur arbetetmed miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö fortskrider. bedömningar av nuläget och pågående arbete inom de olika delmålensamt förslag om vilka ytterligare insatser och åtgärder som behövs föratt målen skall kunna uppnås. Regeringen har också utsett ensärskild utredare med uppdrag att föreslå nya delmål till miljökvalitetsmåletGod bebyggd miljö (dir. 2004:16). Delmålen skall gälla fukt, mögel ochbuller i inomhusmiljön i befintliga byggnader, t.ex. i skolor och förskolor.Vidare skall den obligatoriska ventilationskontrollen utvärderas samtförslag lämnas på en organisation som skall analysera byggfel och skador.En första redovisning skall lämnas till regeringen senast den 1 juli2004 och uppdraget skall slutredovisas senast den 1 juni 2005.Det har tagits ett flertal initiativ såväl frånstaten som från byggsektorn i syfte att sprida medvetenheten om behovetav ett miljö- och hälsoanpassat byggande. Bland pågående insatser påområdet kan nämnas den s.k. Bygga-bo-dialogen som har utpekat hälsosaminnemiljö som ett prioriterat område. Bygga-bo-dialogen innebär att företag,kommuner och myndigheter åtar sig att genomföra konkreta åtgärder för enhållbar utveckling och ett mer miljöanpassat byggande. Det skulle emellertidföra alltför långt för utskottet att i detta sammanhang gå in på alla deenskilda frågor som har betydelse för omställningen av bygg- och bostadssektorni denna riktning.Mot den redovisade bakgrunden avstyrker utskottet motion 2003/04:Bo263(c) yrkande 23.Det sunda husetDet sunda huset är benämningen på ett forskningsområde inom Formas(för miljö, areella näringar och samhällsbyggande). Inomramen för detta forskningsområde har stöd givits till ett stort antalforskningsprojekt med inriktning mot miljö- och hälsoperspektiven ibyggnader. I partimotion 2003/04:A371 (kd) anförs att erfarenheterna fråndessa forskningsprojekt måste tas till vara och utvecklas genom fortsattforskning, kvalitetssäkring av bostäder och utbildningen för drift, skötseloch underhåll av fastigheter. I motionens yrkande 6 föreslås riksdagengöra ett tillkännagivande med denna innebörd.De hittillsvarande resultaten inom det aktuella forskningsområdet harredovisats bl.a. i olika rapporter, seminarier och konferenser.Bostadsutskottet har erfarit att det planeras en internationellutvärdering av forskningsområdet och en nordisk konferens medforskningsresultaten som utgångspunkt. Det är emellertid inte en uppgift förriksdagen att ta ställning till formerna för spridning av erfarenheternafrån olika forskningsprogram. När det gäller mer principiella frågor omspridning av forskningsresultaten lämnade i sitt betänkande(SOU 2002:115) vissa förslag om ett mer systematiserat återförande avkunskap från byggforskningen till byggsektorn. Det gäller bl.a. utökadeuppgifter för att bygga upp, koordinera och förmedla kunskapenfrån forskningen. Kommissionens betänkande bereds inomRegeringskansliet. Regeringen har också aviserat sin avsikt att underhösten 2004 eller lägga fram en forskningspolitisk propositionför . Det får förutsättas att mer principiella överväganden ombygg- och bostadsforskningens inriktning och omfattning kan aktualiserasi det sammanhanget.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2003/04:A371(kd)yrkande 6.Regler för ventilationssystemBoverkets regler för ventilation i byggnader behöver enligt Centerpartietspartimotion 2003/04:MJ474 yrkande 12 ses över.