bet · GR01SFU11 · 2004-04-22 00:00:00 — Åtgärder för att klarlägga asylsökandes identitet SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensproposition /04:50 Åtgärder för att klarläggaasylsökandes identitet, m.m. jämte sex motioner somväckts med anledning av propositionen, tvåmotionsyrkanden väckta med anledning av skrivelse2003/04:37 Migration och asylpolitik samt någramotionsyrkanden väckta under allmänna motionstiden2002 och 2003.I propositionen föreslås att det i utlänningslageninförs bestämmelser om att det i beslut om avvisningeller utvisning skall anges till vilket land ellervilka länder verkställighet av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut skall genomföras och att det ärtill detta land eller dessa länder somverkställighet skall ske. En utlänning som skallavvisas eller utvisas får dock alltid sändas tillett land som han eller hon visar att mottagande kanske i.Dag- och bostadsersättning enligt lagen ommottagande av asylsökande m.fl. föreslås kunnasättas ned helt eller delvis för en utlänning somfyllt om han eller hon försvårar utredningen iärendet om uppehållstillstånd genom att intemedverka till att klarlägga sin identitet.Möjligheten att sätta ned dagersättning för enensamstående person som fyllt 16 men inte 18 årskall tas bort.Propositionen behandlar vidare genomförandet isvensk rätt av rådets direktiv om komplettering avbestämmelserna i artikel 26 i konventionen omtillämpning av , det s.k.transportörsansvarsdirektivet.I propositionen föreslås att transportörersskyldighet att kontrollera att utlänningar inneharpass och andra tillståndshandlingar som krävs föratt resa in i landet regleras. Genom dennagrundläggande kontroll skall transportörerna kunnaupptäcka avsaknad av handlingar eller uppenbartfalska eller förfalskade handlingar. Vidare reglerastransportörens skyldighet att kontrollera attutlänningar har medel för sin hemresa.I propositionen föreslås även att transportörersom inte uppfyller sin kontrollskyldighet skallbetala en särskild avgift. Den särskilda avgiftenskall för varje utlänning bestämmas till högst46 . Avgift skall tas ut sedan ett beslut omavvisning på grund av att utlänningen saknar passeller de tillstånd som krävs för inresa vunnit lagakraft eller verkställts även om det inte vunnit lagakraft. Utgångspunkten är således att omuppehållstillstånd beviljas skall någon avgift intetas ut. Transportörer skall inte behöva betalaavgift om de visar att de har haft skälig anledningatt anta att en utlänning hade rätt att resa in iSverige, eller om det framstår som uppenbartoskäligt att ta ut avgiften.Slutligen föreslås att transportörer skall varaskyldiga att svara för kostnader för utlänningensuppehälle i de fall där en utlänning vägrats inresaoch omedelbar vidaretransport inte är möjlig.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli2004.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.I betänkandet föreslår utskottet att medanledning av ett motionsyrkande tillkännager attregeringen bör genomföra en förnyadöversyn av transportörsansvaret. Regeringen bördärefter återkomma till med en redovisningoch analys, varvid även möjligheterna att inom EU pånytt behandla frågan om transportörsansvaret börbelysas.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden.I ärendet finns fem reservationer och ett särskiltyttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. VerkställighetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i utlänningslagen (1989:529) såvitt avser4 kap. 12 och 12 a §§ samt 8 kap. 5 §. Därmedbifaller proposition 2003/04:50 i dennadel och avslår motion 2003/04:Sf29 yrkandena 1och 2.Reservation 1 (v, mp)2. Möjligheter att sätta ned dag- ochbostadsersättningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande m.fl. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:50 i denna del och avslårmotionerna 2003/04:Sf5 yrkande 12, 2003/04:Sf6yrkande 1, 2003/04:Sf28 i denna del, 2003/04:Sf29yrkandena 5 och 6, 2003/04:Sf31 yrkandena 2 och 3samt 2003/04:Sf33 yrkande 3.Reservation 2 (kd, v, mp)Reservation 3 (fp, c)3. Ersättning efter motprestationRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf30yrkande 1 och 2003/04:Sf32 yrkande 4.Reservation 4 (m, fp, c)4. TransportörsansvarRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i utlänningslagen (1989:529) till den deldet inte omfattas av punkt 1. Riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vadutskottet anfört om en analys rörandetransportörsansvaret. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:50 i denna del och bifallerdelvis motion 2003/04:Sf32 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2002/03:Sf239 yrkande 3, 2002/03:Sf256yrkande 15, 2002/03:Sf334 yrkande 4,2002/03:Sf367 yrkande 28, 2003/04:Sf28 i dennadel, 2003/04:Sf29 yrkandena 3, 4 och 7,2003/04:Sf30 yrkande 2, 2003/04:Sf31 yrkande 1,2003/04:Sf32 yrkandena 2 och 3, 2003/04:Sf33yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sf249 yrkande 16,2003/04:Sf257 yrkande 7, 2003/04:Sf357 yrkande 27och 2003/04:Sf403 yrkande 4.Reservation 5 (fp, kd, v, c, mp)den 22 april 2004På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TomasEneroth (s), (), (), BoKönberg (fp), (), (), (), (),(), (), BirgittaCarlsson (c), (),(), (), MonaJönsson (mp) och ().BakgrundRegeringen tillkallade en särskild utredaremed uppdrag att utreda vissa frågor beträffandeverkställighet av beslut om avvisning ellerutvisning, särskilt när det gäller ärenden därutlänningens identitet är oklar. Utredningen, somantog namnet Utredningen om översyn av regler ochpraxis vid verkställighet av avvisnings- ochutvisningsbeslut, överlämnade i mars 2003betänkandet Verkställighet vid oklar identitet m.m.(SOU 2003:25). I betänkandet föreslogs vissaändringar i utlänningslagen och lagen om mottagandeav asylsökande m.fl. för att bl.a. underlättamyndigheternas möjligheter att kunna bedriva etteffektivt verkställighetsarbete och för att kommatill rätta med de problem som uppstår i utredningeni ärenden om uppehållstillstånd i de fallutlänningen inte medverkar till att klarlägga sinidentitet när denna är oklar.Europeiska unionens ministerråd antog den 28 juni2001 direktivet 2001/51/EG om komplettering avbestämmelserna i artikel 26 i konventionen omtillämpning av av den 14 juni 1985.Medlemsstaterna skulle senast den 11 februari 2003ha satt i kraft de bestämmelser i lagar och andraförfattningar som är nödvändiga för att följadirektivet. upprättadeen arbetsgrupp i endepartementspromemoria med förslag till hurdirektivet kan genomföras i svensk rätt (Ds 2001:74Transportörsansvaret i utlänningslagen). Idepartementspromemorian föreslogs ändringar iutlänningslagen.2003/04SfU11Utskottets övervägandenVerkställighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill ändringar i utlänningslagen vad avserdels att i beslut skall anges till vilketland utlänningen skall avvisas eller utvisasoch att vid särskilda skäl får mer än ettland anges, dels att verkställighet kan skegenom att personen sänds till det land ellertill något av de länder som anges i beslutetoch dels att en person kan sändas till ettland som personen kommer att tas emot i ochsjälv vill åka till. bör därmedavslå motionsyrkanden om till vilket land enavvisning eller utvisning skall kunna ske ochom schablonmässig bedömning av säkraursprungsländer.Jämför reservation 1 (v, mp).Gällande bestämmelserEnligt huvudregeln i 8 kap. 5 § utlänningslagen(1989:529), UtlL, gäller att avvisning ellerutvisning av en utlänning skall ske till hemlandeteller, om möjligt, till det land från vilketpersonen kom till . En förutsättning för attverkställighet skall kunna ske är att det inteföreligger några hinder härför enligt 8 kap. 1-4 §§UtlL.Enligt 8 kap. 5 § andra stycket UtlL fårutlänningen sändas till något annat land omverkställighet inte kan ske enligt huvudregeln ellerdet finns andra särskilda skäl. Paragrafen gäller itillämpliga delar även lagen (1991:572) om särskildutlänningskontroll.Av 4 kap. 12 § första stycket UtlL framgår attredan när en fråga om avvisning eller utvisningprövas skall hänsyn tas till om utlänningen på grundav bestämmelserna i 8 kap. 1-4 §§ UtlL inte kansändas till ett visst land eller om det annars finnssärskilda hinder mot att avgörandet verkställs. Ibeslut av regeringen, ellerMigrationsverket skall ges de anvisningar i fråga omverkställigheten som denna prövning kan föranleda.Av 8 kap. 11 § första stycket UtlL framgår att ettbeslut om avvisning eller utvisning skallverkställas av skall dock verkställa enpolismyndighets beslut om avvisning, domstols domeller beslut om utvisning på grund av brott enligt4 kap. 7 § UtlL, eller beslut om avvisning ellerutvisning i ärenden där frågor om rikets säkerheteller allmän säkerhet prövats, om regeringen ellerUtlänningsnämnden bestämmer det (8 kap. 11 § andrastycket UtlL). verkställer även ettavvisnings- eller utvisningsbeslut i de fallMigrationsverket enligt 8 kap. 17 § UtlL har lämnatöver ärendet till polismyndigheten förverkställighet. Sådant överlämnande får ske om densom skall avvisas eller utvisas håller sig undan ochinte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan,eller om det kan antas att tvång kommer att behövasför att genomföra verkställigheten.PropositionenI propositionen föreslås att regeringen,eller i beslut omavvisning eller utvisning skall ange det land tillvilket utlänningen skall avvisas eller utvisas. Omdet finns särskilda skäl får mer än ett land anges ibeslutet. Vidare föreslås att ett beslut omavvisning eller utvisning som meddelats avregeringen, eller Migrationsverketskall verkställas genom att utlänningen sänds tilldet land eller till något av de länder som anges ibeslutet.I propositionen anges att den verkställandemyndigheten aldrig bör kunna fatta beslut omverkställighet till ett annat land än vad som angesi beslutet om avvisning eller utvisning eftersom detskulle kunna leda till ett beslut om verkställighettill ett land gentemot vilket en utlänningseventuella skyddsbehov inte har prövats. Vidareskall det i beslutet om avvisning eller utvisninginte regelmässigt anges mer än ett land.Myndigheterna kan dock behöva ta ställning tillvilket land eller vilka länder ett beslut skallverkställas till om personen endast kan knytas region i ett eller flera länder. Regeringen,eller skall geanvisningar i fråga om verkställigheten i vissafall, exempelvis vid avvisning av ensamkommande barneller andra underåriga personer. kansärskilda anvisningar krävas beträffandeverkställighet till viss provins eller region i detland som anvisats i beslutet.När det gäller en polismyndighets beslut omavvisning eller en domstols dom eller beslut omutvisning skall, liksom , verkställighet skegenom att utlänningen sänds till sitt hemland eller,om möjligt, till det land från vilket han eller honkom till . Om verkställighet ändå inte kangenomföras till något av dessa länder fårutlänningen i stället sändas till ett land som haneller hon har anknytning till. Ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut får alltid verkställas till ettland som utlänningen visar att mottagande kan ske i.Det bör enligt propositionen kunna vara möjligt attverkställa till ett annat land än hemlandet omutlänningen exempelvis har dubbla medborgarskap, haruppehållstillstånd i ett annat land, är gift mednågon från ett annat land eller har annanfamiljeanknytning till ett land och mottagandeskulle kunna ske där.Förslagen beräknas inte medföra några störreekonomiska eller andra konsekvenser.Ändringarna i utlänningslagen föreslås träda ikraft den 1 juli 2004.MotionI motion 2003/04:Sf29 av m.fl. (mp)yrkandena 1 och 2 motsätter sig motionärernaförslaget om att en person skall få sändas till ettland som han eller hon har anknytning till i de fallverkställighet av polismyndighets beslut omavvisning eller domstols dom eller beslut omutvisning inte kan verkställas till hemlandet ellertill det land från vilket utlänningen kom tillSverige. Motionärerna varnar också för att enschablonmässig bedömning av säkra ursprungsländeroch tredje länder medför att EU-länderna lämpar överansvaret för flyktingmottagandet till fattigareländer. I motionen begärs tillkännagivanden omdetta.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att regeringens förslaginnebär att det inte skall vara möjligt för denverkställande myndigheten att besluta omverkställighet till ett annat land än som angetts iavvisnings- eller utvisningsbeslutet. De problem somtidigare förekommit i samband med att nya uppgifterom utlänningens identitet kommer fram underverkställighetsstadiet torde sålunda undanröjasgenom förslagen. Utskottet anser att denverkställande myndigheten aldrig skall kunna fattaett beslut om verkställighet till ett land gentemotvilket en persons eventuella skyddsbehov inte harprövats. Ett avvisnings- eller utvisningsbeslutskall dock alltid kunna verkställas till ett landsom utlänningen visar att mottagande kan ske i ochsom han eller hon vill åka till. Vidare delarutskottet regeringens bedömning att det bör finnasen möjlighet att i vissa fall ange fler än ett land.När det gäller domstols dom, beslut om utvisningpå grund av brott eller polismyndighets beslut omomedelbar verkställighet delar utskottet regeringensbedömning att verkställigheten skulle bli alltförsnävt begränsad om den inte kan genomföras till ettland som personen har anknytning till.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag och avstyrker motion 2003/04:Sf29 yrkandena1 och 2.Möjligheter att sätta ned dag- ochbostadsersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill ändringar i utlänningslagen vad avserdels införande av en möjlighet att sätta neddagersättning och bostadsersättning förutlänningar som försvårar utredningen iärenden om uppehållstillstånd genom att intemedverka till att klarlägga sin identitet,dels borttagande av möjligheten att sätta neddagersättning för en ensamstående personmellan 16 och . bör därmedavslå motionsyrkanden om avslag påpropositionen, om medverkan i utredningen ochom ersättning efter prestation.Jämför reservationerna 2 (kd, v, mp), 3 (fp,c) och 4 (m, fp, c).Gällande bestämmelserMigrationsverket har enligt lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl. (LMA) etthuvudansvar för mottagandet. Verket skall ordnalämpligt boende i anläggningar för dem som inte kanordna boendet på egen hand och lämna dagersättningoch särskild ersättning till dem som är registreradei verkets mottagandesystem och som inte genom egetarbete eller med egna tillgångar kan tillgodose sinförsörjning.Av 19 § LMA framgår att grunderna för beräkning avbl.a. dag- och bostadsersättning läggs fast avregeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.Den som har rätt till bistånd enligt LMA har interätt till försörjningsstöd enligt 4 kap. 1 §socialtjänstlagen.I förordningen (1994:361) om mottagande avasylsökande m.fl. (FMA) anges storleken på dag- ochbostadsersättningen (6 §) och vad ersättningen avseratt täcka.Enligt 18 § LMA finns rätt till särskilt bistånd(särskilt bidrag) som enligt 7 § FMA lämnas förkostnader som uppstår på grund av särskilda behovoch avser kostnader som är nödvändiga för en drägliglivsföring, t.ex. kostnader för vinterkläder,glasögon, kosttillskott, handikapputrustning ochspädbarnsutrustning.Av 10 § LMA framgår att dagersättningen kan sättasned för den som fyllt och som utan giltigtskäl vägrar att delta i den organiseradeverksamheten eller som genom att hålla sig undanförsvårar utredningen i ärendet omuppehållstillstånd. Nedsättningen får dock inte avseden del som är avsedd att täcka utgifter för egenmathållning. Nedsättning kan även göras förensamstående person som fyllt 16 men inte 18 år.Även efter det att nedsättning av dagersättningskett kan bostadsersättning och dagersättning sättasned helt om plats på en förläggning erbjuds och omfri kost ingår i den erbjudna inkvarteringen.Bestämmelserna om nedsättning av bostadsersättningoch dagersättning tillämpas också i de fall enutlänning utan giltigt skäl vägrar att medverka tillåtgärd som är nödvändig för att ett beslut omavvisning eller utvisning skall kunna verkställas.Den som håller sig undan så att ett beslut omavvisning eller utvisning inte kan verkställas harenligt 12 § LMA inte rätt till bistånd enligt LMAöver- huvudtaget.Genèvekonventionen förutsätter att den asylsökandemedverkar till att så långt som möjligt klarlägga omhan eller hon uppfyller kriterierna förflyktingstatus. Av om förfarandetoch kriterierna vid fastställandet av flyktingarsrättsliga ställning (punkt 195) framgår att densökande bör bistå utredningen så att alla fakta iärendet fullständigt klarläggs. Den sökande bördessutom anstränga sig att underbygga sina uppgiftergenom att lägga fram all tillgänglig bevisning och,i förekommande fall, ge tillfredsställandeförklaringar till varför bevis saknas. Den sökandebör lämna all relevant information om sig själv samtredogöra för sina tidigare upplevelser så detaljeratatt man i utredningen kan fastställa alla väsentligafakta. Skyldigheten att säkerställa att allarelevanta fakta kommer fram och att värdera demligger både på den sökande och på utredaren.EG-direktivet (2003/9/EG) om miniminormer förmottagande av asylsökande (mottagandedirektivet) ärtillämpligt på asylsökande. För utlänningar som harbeviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skyddgäller direktiv /55/EG om miniminormer för attge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning avfördrivna personer och om åtgärder för att främja enbalans mellan medlemsstaternas insatser för att taemot dessa personer och bära följderna av detta(massflyktsdirektivet).De minimivillkor som en asylsökande har rätt tillenligt mottagandedirektivet rör bosättning ochrörelsefrihet, hälso- och sjukvård, underårigasskolgång och utbildning, sysselsättning ochyrkesutbildning m.m. Medlemsstaterna skalltillhandahålla materiella mottagningsvillkor för attgarantera en levnadsstandard som täcker deasylsökandes behov i fråga om hälsa och uppehälle.Medlemsstaterna får ange att det endast gäller desökande som inte har tillräckliga medel för attsjälva garantera en levnadsstandard som täcker dessabehov och att om de sökande har tillräckliga medelskall de bidra till kostnaderna för hälsa ochuppehälle. Förmånerna i mottagandet kan helt ellerdelvis dras in bl.a. om en asylsökande underlåteratt uppfylla sin anmälningsplikt eller att följauppmaningar att tillhandahålla information samt omsökanden inte kommer till en personlig intervjuangående asylförfarandet somfastställs i nationell lagstiftning. Medlemsstaternafår vidare vägra förmåner i de fall där enasylsökande inte kan visa att asylansökan lämnadesin så snart det var praktiskt möjligt efterankomsten till medlemsstaten. Beslut om indragningm.m. skall grundas på den berörda personenssärskilda situation med beaktande avproportionalitetsprincipen. Vid genomförandet avvissa bestämmelser skall beaktas den speciellasituationen för utsatta personer, t.ex. underårigaeller underåriga utan medföljande vuxen.Utredningen om mottagandevillkor för asylsökande hari betänkande EG-rätten och mottagande av asylsökande(SOU 2003:89), lämnat förslag som rör genomförandeti av mottagandedirektivet. Beträffandeindragning av förmåner anges att under förutsättningatt den som blir föremål för hel nedsättning avdagersättning och/eller bostadsersättning kan fåsina behov av hälsa och uppehälle täckta på annatsätt är det förenligt med direktivet.PropositionenI propositionen föreslås att det i LMA införs enmöjlighet att sätta ned dagersättning ochbostadsersättning för utlänningar som försvårarutredningen i ärenden om uppehållstillstånd genomatt inte medverka till att klarlägga sin identitet.Vidare föreslås att möjligheten att sätta neddagersättning för en ensamstående person mellan 16och skall tas bort.I propositionen anges att identiteten är en avflera viktiga delar i underlaget att bedömapersonens skyddsskäl, exempelvis när det gäller iförhållande till vilket land eventuella skyddsskälskall prövas. Avsaknaden av handlingar försvåraravsevärt utredningen i ärendet och utgör en starktbidragande orsak till att handläggningstiden blironödigt lång. Det drabbar såväl dem som har verkligaskyddsskäl och som får vänta än nödvändigt påatt få sin sak prövad som dem som inte bedöms haskyddsskäl och som slutligen får ettavvisningsbeslut. En oklar identitet kan påverkaindividen även på bl.a. vid ansökan omsvenskt medborgarskap och vid återkallande avbeviljat uppehållstillstånd.Det betonas i propositionen att utlänningar intealltid råder över orsakerna till svårigheterna medatt klarlägga sin identitet. Förhållandena ihemlandet kan t.ex. vara sådana att personen intehar några möjligheter att få fram dokument somstyrker identiteten. I dessa fall bör ersättningenaldrig kunna sättas ned. Vid en systematisk brist påmedverkan, t.ex. genom att personen inte medverkartill åtgärder eller förtiger omständigheteravgörande för att identiteten klarläggs, torde docki allmänhet utredningen i ärendet omuppehållstillstånd anses försvåras så att ennedsättning bör kunna komma i fråga, likaså om detär uppenbart att vederbörande inte talar sanning omdet förhållandet att han eller hon saknar pass ellerannan identitetshandling. De föreslagna åtgärdernaavser således asylsökande som själva valt att intemedverka. Förslaget ger enligt propositionen etttydligt incitament till att medverka. Det framhållsockså att förutsätter att denasylsökande medverkar till att så långt som möjligtklarlägga om han eller hon uppfyller kriterierna förflyktingstatus.Förslaget innebär att möjligheterna att beviljasärskilt bidrag inte påverkas och att den del avdagersättningen som rör barn inte skall reduceras.Den sammanlagda disponibla ersättningen för enbarnfamilj kan emellertid bli lägre än för andrabarnfamiljer. Utifrån barnets perspektiv är det dockenligt propositionen särskilt viktigt atthandläggningstiden inte blir onödigt långvarig ochatt det är den vuxnes ansvar att inte försvårautredningen.Av propositionen framgår att antalet asylsökande iSverige har ökat . Under år 2002sökte ca 33 000 personer asyl i , vilket ären ökning jämfört med . Vidaresaknade av de asylsökandepasshandlingar, jämfört med då andelen var34 %. Allt färre personer söker asyl vid gränsernaoch andelen personer som sökte asyl efter inresa iSverige uppgick till 93 %.När det gäller ekonomiska konsekvenser anges ipropositionen att förslagen sammantaget leder tillminskade årliga kostnader. Regeringen görbedömningen att förslaget om nedsättning av dag- ochbostadsersättning på kort sikt bör leda till attutbetalningarna av denna ersättning minskarbetydligt och att den ökade administrationen förMigrationsverket påverkar verket marginellt.Förslagen bedöms inte heller nämnvärt påverkaförvaltningsdomstolarnas resursbehov till följd avöverklagade ersättningsbeslut. Regeringen avser dockatt noga följa utvecklingen hos berörda domstolaroch myndigheter samt effekterna av förslagen för attvid behov återkomma med nödvändiga åtgärder.Bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli2004. De nya bestämmelserna om nedsättning av dag-och bostadsersättning bör dock tillämpas i fråga omsådan bristande medverkan att klarlägga sinidentitet som ägt rum först sedan lagen trätt ikraft.MotionerI motion 2003/04:Sf5 av Per m.fl. (m)yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om attidentitetshandlingar inte får vara ett orubbligtkrav för asyl. I motionen anges att den som flyrfrån förföljelse och förtryck kan ha svårt att fåmed sig relevanta handlingar.I motion 2003/04:Sf32 av Per m.fl. (m)yrkande 4 begärs att regeringen ytterligare utrederMigrationsverkets förslag som bygger på attersättning till asylsökande utöver miniminivå skallvara behovsprövad och utgå endast efter vissprestation. Motionärerna anser att det är viktigtatt mot-tagningssystemet motverkar passivitet ochbidragsberoende. Den motprestation som kan krävaskan exempelvis bestå av deltagande i utbildningeller arbetspraktik.I motion 2003/04:Sf6 av m.fl. (fp)yrkande 1 anges att många personer som verkligen harbehov av skydd saknar erforderliga dokument ochidentitetshandlingar och att vissa länder inteutfärdar dessa dokument.