bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — Vinnovakonstaterar att då opinionen av forskarvärlden ärför ett lärarundantag kan en förändring som innebäratt man tar bort undantaget få negativa effekter påmöjligheterna att kommersialiseraforskningsresultat. föreslår dock enmodifiering av den aktuella bestämmelsen som bl.a.innebär att forskaren ges en anmälningsrätt förvissa uppfinningar och i gengäld erbjuds sekretessoch en rätt att bli erkänd som upphovsman/uppfinnareav högskolan.I nyssnämnda motion förordas även utökademöjligheter för universitet och högskolor att bildaholdingbolag som ett medel för att ökakommersialiseringen av forskningsresultat. Iregeringens proposition (2001/02:2) om FoU ochsamverkan i innovationssystemet redovisas att någrauniversitet och högskolor har fått möjligheten attinrätta holdingbolag. Holdingbolagen har i sin turbildat dotterbolag som hanterar exempelvispatentfrågor. Dessa verksamheter har varit ettviktigt instrument i processen att omsättaforskningsresultat i industriella tillämpningar.Regeringen föreslog att holdingbolagens verksamhetskulle kunna utvidgas så att det skall vara möjligtatt bilda och inneha dotterbolag som förmedlaruppdragsutbildning åt statliga universitet ochhögskolor. Regeringen föreslog vidare att flerlärosäten skall få möjlighet att bilda holdingbolag.Av budgetpropositionen för kan utläsas attholdingbolag med syfte att stärka och förbättraforskningens kontakter med näringslivet finnsvid en majoritet av de stora universiteten ochhögskolorna. bemyndigaderegeringen , att bilda holdingbolag.Regeringen konstaterade vidare att holdingbolagenutgör viktiga delar i de innovationsstrukturer somfinns kring lärosätena men attutvecklingsmöjligheterna vid den aktuella tidpunktenvar begränsade bl.a. till följd av bristen påriskkapital i samband med kommersialiseringen avforskningsresultat. Regeringen meddelade även attden har för avsikt att behandla frågor om hurinnovationskraften kring och inom universitet ochhögskolor skall stärkas i den kommandeforskningspolitiska propositionen. Inriktningen äratt säkerställa att de kunskaper forskningen gerkommer det omgivande samhället till del i form avfler innovationer, ökat företagande och nyaarbetstillfällen. I budgetpropositionen för år 2004framhöll regeringen också att det stöd somholdingbolagen kan ge till kommersialisering avforskningsresultat måste, mot bakgrund av rådandeekonomiska förutsättningar, utvecklas genom ökadsamverkan mellan befintliga bolag, deras huvudmänoch lärosäten utan holdingbolag. Vidare ansågregeringen att även de befintliga holdingbolagen kanstärkas och professionaliseras genom envidareutvecklad samverkan.Enligt uppgift från finnsytterligare ansökningar om att få inrättaholdingbolag. Regeringen har emellertid inte avsattnödvändiga startkapital för ändamålet och har sedanår 2002 inte bemyndigat några ytterligare lärosätenatt inrätta holdingbolag. Berörda lärosäten har intehaft någon möjlighet att själva svara förfinansieringen. Det framhålls frånUtbildningsdepartementet att kravet på ettfullständigt statligt ägande av holdingbolagen kanförsvåra möjligheterna till extern finansiering.I februari 2004 publicerade en rapport omSveriges ekonomi. I rapporten lyftes bl.a.betydelsen av kommersialiseringen avforskningsresultat fram som ett nyckelområde förtillväxten. I rapporten föreslås tvåtillvägagångssätt för att uppnå detta. Det är delsatt äganderätten till uppfinningar delas mellanforskare och universitet och högskolor, dels att detutvecklas stödstrukturer med expertis för att mereffektivt kommersialisera forskningsresultat. Blandannat mot bakgrund av vad som framkom i aviserade utbildningsminister på den 5 februari2004 att det skall tillsättas en utredning meduppgift att pröva två frågor. Det gäller dels fråganom införandet av en informationsplikt omkommersialiseringsbara forskningsresultat, delsfrågan om en eventuell förändring avlärarundantaget. Enligt utbildningsministern skulleen informationsplikt ge universitet och högskolor dekunskaper om utvecklingsbara forskningsresultat sombehövs för att effektivt kunna arbeta medkommersialisering. En förändring av lärarundantagetskulle kunna innebära att ansvaret för och ägandetav forskningens resultat delas mellan forskare ochuniversitet.Här bör också erinras om att högskolan genom sins.k. tredje uppgift, att samverka med det omgivandesamhället och informera om sin verksamhet, harbidragit till att entreprenörskap har vuxit fram vidlandets universitet och högskolor.Avslutningsvis kan nämnas att utskottet har låtitriksdagens utredningstjänst göra en förstudie av hurforskningsstöd från statliga myndigheter och andraaktörer med statlig anknytning fördelar sig påföretag av olika storlek. Önskemålet var föranlettav att det i olika sammanhang har framförts farhågorför att små och medelstora företag missgynnas iförhållande till stora företag när det gällerforskningsstöd. Företrädare för utredningstjänstenhar vid ett utskottssammanträde i november 2003redovisat vad som framkommit i förstudien.Förstudien kommer att ligga till grund för beslut omhuruvida utskottet skall gå vidare med en meromfattande uppföljning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tagit ställningtill motionsyrkanden om betydelsen av att satsningargörs på forskning och utveckling, inte minst i småoch medelstora företag. Vidare har det återkommandeförts fram krav på att de kunskapsframsteg som görsinom exempelvis den akademiska världen lättare skallkomma små och medelstora företag till del.Utskottet instämmer i uppfattningen om betydelsenav FoU-satsningar liksom om att det är viktigt attäven små och medelstora företag kan tillgodogöra sigutfallet av dessa satsningar. anserutskottet att statens insatser på området har deninriktning som efterfrågas i motionerna. Det finnsen uttalad strävan efter att stimulera FoU-arbeteoch att förbättra kommersialiseringen avforskningsresultat. Detta framgår bl.a. i det arbetesom pågår med att ta fram en innovationsstrategi ochi de underlag som har presenterat om vad somkrävs för att öka graden av kommersialisering.Högskolorna har också genom den s.k. tredjeuppgiften en viktig roll att spela i det härsammanhanget. Vidare har, som tidigare nämnts,utbildningsminister meddelat att hanavser att tillsätta en utredning med uppgift attpröva dels frågan om en förändring av det s.k.lärarundantaget, dels frågan om införande av eninformationsplikt för kommersialiserbaraforskningsresultat.Utskottet kan ha förståelse för de resonemang somförs i motion 2003/04: N294 (v) om att utökahögskolornas ägande av industriforskningsinstituten.Utskottet förutsätter dock att frågor av detta slagkommer att övervägas i den kommandeforskningspolitiska propositionen. När det gällerindustriforskningsinstitutens forskningsinriktningoch lokalisering vill utskottet erinra om att detpågår ett intensivt arbete med att omstruktureradessa institut. En prioritet i det arbetet är attskapa ett slagkraftigt institut med inriktning motverkstads- och materialteknik i likhet med vad somförordas i motion 2003/04: N323 (kd, m, v, c).Motionen kan i det avseendet således anses varatillgodosedd. Beträffandeindustriforskningsinstitutens lokalisering uppreparutskottet sin bedömning , dvs. attden pågående omstruktureringen av instituten intekommer att resultera i en ökad geografiskkoncentration. Det uppdrag som innebär attindustriforskningsinstituten skall samverka medföretag över hela landet och inrikta sina insatsermot tillämpad forskning talar för en fortsattgeografisk spridning. Detta faktum har ocksåverifierats av representanter från Ireco Holding ABoch i samband med deras besök i utskottetden 17 februari 2004.Utskottet anser sig inte ha tillräcklig grund föratt ta ställning för eller emot en särskildgeografisk lokalisering av ett eller fleraindustriforskningsinstitut, som bl.a. efterfrågas imotion 2003/04:N323 (kd, m, v, c). Avvägningar avdet slaget måste, enligt utskottets uppfattning,bl.a. vila på närmare kännedom om såväl de berördaforskningsinstitutens som de olika lärosätenasspecialkompetenser.Beträffande frågan om en samhällsekonomisktdefinierad återbetalning av medlen hosteknikbrostiftelserna, som tas upp i motion2003/04:N325 (kd), har utskottet ingen annanuppfattning än den som redovisades när liknandeyrkanden behandlades . Regeringen harnyligen fått ta del av en utvärdering avteknikbrostiftelsernas verksamhet. Utvärderingenkommer att vara en del av underlaget för regeringensställningstagande till stiftelsernas fortsattaverksamhet. Utskottet anser att det är en fulltrimlig ordning att detta ställningstagande avvaktasinnan det finns anledning för att agera ifrågan.Med det anförda avstyrks samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.Social ekonomiUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till vidtagna åtgärder,pågående beredningsarbete och en aviseradutredning av folkrörelsepolitiken börriksdagen avslå motionsyrkanden om socialekonomi. Jämför reservationerna 9 (m, fp), 10(kd, c) och 11 (mp).MotionernaI de delvis likalydande motionerna 2003/04:N321 (s),2003/04:N361 (s) och 2003/04:N352 (c, fp, kd, v, mp)framhålls att lokala kooperativa utvecklingscentrum(LKU) spelar en unik roll som den sociala ekonominsföretagsutvecklare i skärningen mellan människorsbehov och lösningar. Vidare refererasbudgetpropositionen för där regeringenkonstaterar att LKU gör insatser av arbetsmarknads-och regionalpolitisk karaktär utan att dessainsatser följs av statlig finansiering. Sådanfinansiering är, enligt motionärerna, sannolikt enförutsättning för en långsiktig och hållbar relationmellan staten och LKU-systemet. Motionärerna noterarockså att regeringen i budgetpropositionen för år2004 annonserar ett sänkt anslag ochframåt. Enligt motionärerna krävs det en långsiktigstatlig finansieringslösning av stödet tillkooperativ utveckling , som utövernäringspolitiken även inbegriperarbetsmarknadspolitiken och den regionalautvecklingspolitiken. I flerpartimotionen begärs enutredning av ett sådant stöd medan det i de tvåandra motionerna begärs uttalanden om behovet av ettsådant stöd. Även i den kristdemokratiskapartimotionen 2003/04:N412 framförs en begäran omatt regeringen bör utreda hur lokala kooperativautvecklingscentrum långsiktigt kan bli en del avnärings-, arbetsmarknads- och regionalpolitiken.Möjligheterna att öka tillväxten och välfärden isamhället behöver stärkas genom att det utvecklasnya entreprenörskapsformer som exempelviskooperativa företag, anförs det i motion2003/04:N360 (s). Motionärerna konstaterar attstressforskning visar att maktlöshet i arbetslivetär en allvarlig ohälsofaktor. De sociala företagenblir fler inom äldreomsorgen, hälsovården, påhandikappområdet, inom skolan och flera andrasektorer. Forskning om kooperativt företagande ikooperativ visar, enligt motionärerna, på betydandehälso- och tillväxtvinster. Därför är det viktigtatt forskning och kunskapsspridning kring detdemokratiska entreprenörskapet främjas. Motionärernamenar att forskningen är splittrad mellan enmängd olika vetenskapliga discipliner och mellanolika universitet och högskolor. Det viktiga utbytetmellan det akademiska samhället och den praktiskaverkligheten behöver också stärkas, anförs det imotionen. Enligt motionärerna behöver det genomförasen inventering av kunskaper och kunskapsbehov,åtgärder för att täppa till kunskapsluckor behövervidtas och stor vikt läggas vid högskolans tredjeuppgift.I motion 2003/04:N398 (s) framhålls att densociala ekonomin spelar en viktig roll för att byggaupp socialt kapital. Motionärerna menar att detfinns många exempel på hur företag inom den socialaekonomin skapar nya innovativa lösningar utan högtteknikinnehåll genom att utgå från otillfredsställdabehov eller brister i marknadens sätt att fungera.Fler företag är också starkt forskningsorienterade.Motionärerna anser att sociala innovationer stärkerdet sociala kapitalet och därmed landetskonkurrenskraft och tillväxt. När det gäller attbygga upp det sociala kapitalet måstefinansieringsmöjligheterna emellertid vara mycketflexibla, anförs det i motionen. Enligt motionärernahandlar det om delaktighet för individen, samverkanmellan olika samhällsintressen och innovativalösningar som är överförbara i större skala.Det finns ett behov av att etablera en bild avbegreppet social ekonomi, för att visa att socialekonomi är ett alternativ till vanlig privatverksamhet, anförs det i motion 2003/04:N408 (s).Verksamheter och organisationer med social ekonomisom inriktning skall, enligt motionärerna, kunna fåstörre utrymme inom den högre utbildningen. Enligtmotionärerna är det angeläget att sprida kunskap omvad den sociala ekonomin är. Detta kan ske genomutbildning av medlemmar i föreningar, kooperativ,stiftelser och lokala utvecklingsgrupper liksom avpolitiker och tjänstemän inom offentlig förvaltning.Även elever i grundskola, gymnasium och högskola börinformeras, anförs det i motionen.Vänsterpartiet tar i sin partimotion 2003/04:So569upp frågan om s.k. sociala kooperativ. inom den psykiatriska vården och har, enligtmotionärerna, där inneburit ett nytänkande som haruppvisat fina resultat. Ett problem är dock, enligtvad som anförs i motionen, att det finns lagar sombegränsar möjligheten att inrätta eller stödjasociala kooperativ. Motionärerna nämner bl.a. lagenom offentlig upphandling och konkurrenslagen. Enöversyn av dessa lagar bör, enligt motionärerna,genomföras i syfte att säkerställa att de intehindrar bildandet av sociala kooperativ.Motionärerna anser även att det skall skapasmöjligheter att starta och driva sociala kooperativ.I motion 2003/04:N216 (c) begärs etttillkännagivande om lokal utveckling och socialekonomi som drivkraft för hållbar utveckling.Motionärerna anser att den sociala ekonomin, dvs.människors vilja att göra saker i det lokala utanenbart personlig , är en kraft som måste tastill vara. Regeringen bör i arbetet med de regionalatillväxtprogrammen tillse att den sociala ekonominsaktörer får möjligheter att delta på rimligavillkor, anförs det i motionen. Ettutvecklingsarbete bör startas för att ta frammätbara indikatorer på den sociala ekonomins bidragtill hållbar tillväxt.Den sociala ekonomin bygger på människors viljaatt arbeta för gemensamma mål och ses allt oftaresom ett alternativ till det privata och detoffentliga, hävdas det i motion 2003/04:N414 (mp).När civilsamhällets engagemang tas till varautvecklas samhällen, byar, stadsdelar och kvarter,anförs det vidare. Motionärerna anser också att densociala ekonomin kan bidra med nya arbetstillfällen,speciellt för grupper som är svaga påarbetsmarknaden samt öka samhällets service, bl.a.genom kreativa lösningar inom vård och omsorg.Satsningar på den sociala ekonomin kan, enligtmotionärerna, komma att få avsevärd betydelse för enhållbar ekonomisk tillväxt, inte minst förlandsbygden.Vissa kompletterande uppgifterNär utskottet behandlade yrkanden omsocial ekonomi (bet. 2002/03:NU7) konstaterades attutskottet harframhållit sin positiva inställning till deverksamheter som omfattas av begreppet socialekonomi. Utskottet noterade också att denna positivasyn tycks delas av regeringen och förutsatte attregeringen säkerställer att medborgare, verksamheteroch beslutsfattare informeras om den socialaekonomins innebörd och förtjänster. Samtligamotioner avstyrktes i berörda delar. I enmotivreservation (m, fp) betonades vikten avlikvärdiga förhållanden för allt företagande och attverksamheter inom den sociala ekonomin inte skallsärbehandlas i förhållande till annat företagande. annan reservation (kd, c) underströks bl.a.vikten av att företag inom den sociala ekonomin gesmöjligheter att verka inom områden där denoffentliga sektorn dominerar. Vidare efterfrågadesen redovisning från den arbetsgrupp inomRegeringskansliet som arbetar med frågor om denideella sektorn.Den sociala ekonomin är en del avfolkrörelsepolitiken. Staten stöder information ochrådgivning om den kooperativa företagsformen genommedel som i huvudsak fördelas till 25 lokalakooperativa utvecklingscentrum (LKU) vid vilka ettfemtiotal kooperativa rådgivare verkar. LKUsamverkar i För-eningen för Kooperativ iSverige. Föreningen hanterar gemensamma frågor,såsom kompetensutveckling och kontakter medmyndigheter och andra nationella aktörer.Under år 2003 uppgick stödet till LKU till 29miljoner kronor. fördeladestill LKU och har använts tillkompetensutveckling av kooperativa rådgivare, tillnydanande utvecklingsprojekt, såsom kooperativäldreomsorg, social redovisning, lokal finansieringoch seminarier inom området. svarar sedan år1999 för att handlägga det statliga bidraget tillkooperativ utveckling och även förfrågor rörande företagande inom den socialaekonomin. Av Nuteks hemsida framgår att det årligenstartas ca 500 nya kooperativa företag. Flertalet avdessa har sitt ursprung i offentlig sektor och harockså sin huvudsakliga finansiering därifrån. LKUhar medverkat till tillkomsten av ett stort antalnya företag främst inom branscher såsomföretagsservice, sociala tjänster, detaljhandel ochsjukvård.Under år 2003 har utvärderat effekterna avstatsbidraget till kooperativ utveckling (R2003:16). En studie av LKU:s verksamhet visar attkostnaderna för tillkomsten av nya arbetstillfällenoch företag har ökat till år 2001.Detta förklaras av att LKU inte enbart ägnar sig åtatt stödja bildandet av nya kooperativ utan även åtinsatser av arbetsmarknads- och regionalpolitiskkaraktär, i anslutning till den kooperativarådgivningen. I rapporten presenterar ocksåförslag till framtida organisation och finansieringav LKU. Förslagen innebär bl.a. att LKU får ettnäringspolitiskt, ett regionalpolitiskt och ettarbetsmarknadspolitiskt uppdrag. Medel avsätts frånrespektive område och ansvaret delas mellan tremyndigheter. skall enligt förslaget dock ha ensamordnande roll och svara för kompetensutvecklingav LKU:s personal. Kraven på medfinansieringföreslås variera mellan de olika uppdragen.I sammanhanget kan också nämnas att under år2003 har beslutat att genomföra en omorganisation avsin verksamhet som bl.a. innebär attverksamhetsprogrammet "kooperativt företagande"kommer att avvecklas . Avsikten med dennya organisationen är bl.a. att de olikaverksamheterna inom Nuteks område skall fungeraeffektivt för alla individer och företag oavsettderas ålder, kön, etnisk bakgrund, val av bransch,företagets juridiska form eller geografiskabelägenhet.Sedan år 2001 har en interdepartementalarbetsgrupp bl.a. arbetat med samordning avfolkrörelsepolitiken. Enligt vad som sägs ibudgetpropositionen för har gruppenkonstaterat att det föreligger behov av att se överdet aktuella politikområdet och de olika insatsersom bl.a. riktas mot den sociala ekonomin.Regeringen har därför för avsikt att låta utreda denstatliga folkrörelsepolitiken . Enligtuppgift från utarbetas förnärvarande direktiv för översynen.I februari 2002 tillsattes en utredning meduppgift att utreda frågor om ett nytt slag avaktiebolag för icke vinstutdelande verksamhet (dir.2002:30). Bakgrunden till utredningen var bl.a. enönskan om förbättrade möjligheter att ta till varaenskilda initiativ utan att vissa typer avverksamheter överlämnas till kommersiella intressen.Som exempel nämndes driften av sjukhus, äldreboendeoch skolor. I direktiven anförs att det på godagrunder kan hävdas att överskottet av sådanverksamhet bör stanna kvar i företaget och användasför att utveckla verksamheten i stället för attdelas ut till ägarna. avlämnadeutredningen betänkandet Aktiebolag med begränsadvinstutdelning (SOU 2003:98). I betänkandet föreslåstvå modeller av aktiebolag medvinstutdelningsbegränsning som är lämpliga förverksamheter inom bl.a. områdena skola, vård ochomsorg. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Utskottets ställningstagandeNäringsutskottet har uttalat sigpositivt om den sociala ekonomins förtjänster. Deolika verksamheter som samlas under begreppet socialekonomi bygger på att människors engagemang i enfråga tas till vara på ett sätt som i första handgagnar samhällsekonomin. De företagsekonomiskavinstintressena får stå tillbaka för värden somexempelvis ökad delaktighet, ökat ansvar ochförbättrad samverkan mellan olika aktörer. Dessavärden stärker, i likhet med vad som anförs i motion2003/04:N398 (s), bl.a. det sociala kapitalet tillnytta för samhället som helhet.Enligt utskottets uppfattning visar de statligainsatserna inom området social ekonomi påstatsmakternas positiva syn på dessa verksamheter.Satsningar på Lokala utvecklingscentrum (LKU) harexempelvis bidragit till att skapa godaförutsättningar för kooperativt företagande ochhjälpt till att sprida kunskap om vad begreppetsocial ekonomi omfattar. Utskottet förutsätter attstatens framtida förhållande till LKU kommer attövervägas i den översyn av folkrörelsepolitiken sominleds under innevarande år. Några särskildauttalanden från om detta, som begärs iflera motioner, kan enligt utskottets uppfattninginte anses vara nödvändiga.De farhågor som nämns i motion 2003/04:N408 (s) omatt många saknar närmare kännedom om begreppetsocial ekonomi, anser utskottet vara någotbesvärande. Möjligen är det just det samlandebegreppet social ekonomi som saknar förankring ifolkflertalet. Utskottet håller det för sannoliktatt många av de verksamheter som innefattas avbegreppet är välkända för gemene man. Det handlarexempelvis om ideella och ekonomiska föreningar samtkooperativ. Utskottet utgår dessutom från att deinformations- och kunskapsproblem som lyfts fram inyssnämnda motion blir föremål för överväganden inomramen för den aviserade översynen avfolkrörelsepolitiken.I motion 2003/04:So569 (v) efterfrågas en översynav lagar som förhindrar tillkomsten av s.k. socialakooperativ. Utskottet vill här hänvisa till deförslag som lagts fram av den utredning som har hafti uppgift att utreda frågor om ett nytt slag avaktiebolag för icke vinstutdelande verksamhet.Regeringens ställningstagande till dessa förslagbör, enligt utskottets uppfattning, avvaktas innandet kan anses nödvändigt att initiera ytterligareutredningar med inriktning mot att underlättatillkomsten av sociala kooperativ. Det kan ävenförväntas att de problem som nämns i motionen kommeratt beaktas inom ramen för översynen avfolkrörelsepolitiken.Med det anförda avstyrks samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.TurismUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om turismmed hänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete, bl.a. inom ramen förFramtidsprogrammet och utredningen omturistfrämjandets organisation. Jämförreservationerna 12 (m, fp, kd, c) och 13 (v).MotionernaFlera kommuner och landsting har införtupphandlingsregler om pornografifria hotell ochkonferensanläggningar, framhålls det i motion2003/04:N222 (s). Det är, enligt motionärerna,angeläget att även skriver in en sådanklausul i sina upphandlingsregler. Motionärernaanser också att samtal mellan stat, kommuner,näringsliv och den fackliga rörelsen kan vara ettsätt att skapa ett gemensamt intresse för att slopatillgången till pornografi på hotell ochkonferensanläggningar.I motion 2003/04:N366 (s) begärs etttillkännagivande om turistpolitikens inriktning.Motionärerna framhåller vikten av att se på de olika marknadsförutsättningar som finns iolika delar av landet. I motionen beskrivs något avdet utbud av reseprodukter som i erbjudsturister från närliggande länder. En rejäl satsningpå kortresande från utländska närmarknader är,enligt motionärerna, ett sätt för att ökasina exportinkomster.Inför satsningarna på tillväxt är det viktigt attde tjänsteintensiva servicebranschernauppmärksammas, anförs det i motion 2003/04:N373 (s).För att prioritera tillväxt och ökad sysselsättningbör regeringen föreslå att besluta om attförbättra villkoren för turistbranschen.Motionärerna anser att det behövs en långsiktigstrategi för svensk turistindustri, både när detgäller marknadsföring och för att förbättravillkoren för de företag som skapar mängder avarbetstillfällen i en bransch med lågavinstmarginaler.