bet · GR01UBU9 · 2004-03-11 00:00:00 — Skolan skall ha skyldighetatt erbjuda alternativ undervisning för de eleversom flyttas från sin skola (yrkande 11). Detframhålls i motionen att mobbaren måste få stöd föratt kunna komma ur sitt destruktiva beteende ochgaranteras bra undervisning, även om han eller honflyttas från sin skola.Liknande synpunkter förs fram i Folkpartietsmotion /04:So504 yrkande 4. Elever som mobbaroch trakasserar andra elever skall kunna avstängaseller flyttas från skolor i syfte att upprätthållaundervisningens kvalitet och skydda drabbade elever.Självfallet, anför motionärerna, skall även deelever som mobbar erbjudas kvalificerad hjälp. Dettafår dock ske på ett sätt som tillgodoser de drabbadeelevernas rättmätiga krav på en trygg skolmiljö.Också i motion 2003/04:Ub441yrkande 10 efterfrågar möjligheten att förflyttamobbande elever och splittra grupper av mobbare.Syftet är att ge både den elev som mobbar och densom är mobbad en nystart. En omplacering kan ledatill att den mobbande eleven får en möjlighet attändra sitt beteende. Dock, understryks det imotionen, måste varje omplacering ses som ennödåtgärd när alla andra insatser misslyckats.Enligt motion 2003/04:Ub343 (kd) är omplacering avmobbare inte i första hand en disciplinåtgärd.Motionären ser det som en humanitär åtgärd för attta till vara det drabbade barnets mänskligarättigheter.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Som utskottet redovisat i det föregående föreslårSkollagskommittén i sitt betänkande Skollag förkvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) attbestämmelser införs i skollagen som ger rektor ochlärare möjlighet att i akuta situationer vidta olikatillfälliga åtgärder för att tillförsäkra allaelever en trygg skolmiljö och studiero och för attkomma till rätta med elever som uppträder störandeeller hotfullt. Det kan gälla att flytta en elevtill en annan elevgrupp, göra omgrupperingar avelever eller att göra en annan disposition av enelevs lektionstid eller skoldag.I kommitténs förslag till kap. 7 om grundskolanhar intagits en bestämmelse om att kommunen undervissa omständigheter får frångå vårdnadshavaresönskemål om skolenhet för sitt barn, om "det finnsandra särskilda skäl" (12 §). Sådana skäl kan varaatt en elev allvarligt stör sina kamraters studieroeller utsätter sina kamrater och lärare för mobbningoch trakasserier, övergrepp eller annan fara. Enflyttning av en elev mot dennes vilja till en annanskolenhet skall enligt kommittén inte ses som enbestraffning. Det rör sig om en åtgärd som ärnödvändig för att ge andra elever de förhållanden dehar rätt att kräva i skolan. Att tvångsvis flytta enelev från den skola där han eller hon går är eningripande åtgärd. Enligt kommittén är det angelägetatt framhålla att tvångsvis flyttning av en elevtill en annan skolenhet - därför att denne misskötersig - bara får tillgripas, när andra insatser harprövats. Beslut om flyttning skall kunna överklagas.Utskottet anser att förslag ihuvudsak tillgodoser syftet bakom motionerna.Regeringens beredning av ärendet bör avvaktas.Självmordsprevention i skolornasantimobbningsplanerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om att WHO:sstödmaterial för självmordsprevention skallinföras i skolornas antimobbningsprogram m.m.Utskottet åberopar ett regeringsuppdrag att föraut WHO:s riktlinjer om självmordsförebyggandearbete i skolan samt regeringsuppdrag tillSocialstyrelsen.Jämför reservation 26 (1 kd, 1 v).MotionerI motion 2003/04:Ub370 (m, fp, kd, v, c, mp) begärsett riksdagsuttalande om att WHO:s stödmaterial försjälvmordsprevention skall införas i skolornasantimobbningsprogram (yrkande 1). I motionenunderstryks också behovet av att införa "Preventionav psykisk ohälsa och självmordsförebyggande åtgär-der" som ett högskoleämne (yrkande 2). Motionärernahänvisar till studier utförda vid Nationellt centrumför suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa(NASP). Dessa studier visar dels att beredskapen isvenska skolor är låg vad gäller att upptäcka ochhjälpa elever i allvarlig psykisk och social nöd,dels ett tydligt samband mellan mobbning undergrundskoleåren och självmordsförsök undergymnasieåren. NASP har utarbetatsjälvmordspreventiva program. Suicidrisken ochsuicidala handlingar har tydligt minskat i skolorsom genomfört programmet Mentalt förebyggandehälsovård, konstaterar motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill betona att skolan utöver att förmedlakunskaper också skall ge eleverna förutsättningarför en god fysisk och psykisk hälsa. All personal iskolan har ett ansvar för att delta i arbetet medatt skapa en skola för hälsa, lärande och trygghet.Det gäller att skapa stödjande miljöer för barn ochunga samt att träna bl.a. skolpersonal ikonflikthantering och i att uppmärksamma signalerfrån de elever som riskerar att fara illa.Inom myndigheten () finns Nationellt centrum försuicidforskning och prevention av psykisk ohälsa(NASP) med uppdrag att förebygga självmord ochsjälvmordsförsök. Centrumet bedriver forskning ochutbildning av vissa yrkeskategorier som kan finnasnära självmordsbenägna människor, t.ex. anställdainom psykiatrin, skolan, polisen, präster m.fl.Riksdagen beslutade ge regeringentill känna att ()riktlinjer för självmordsprevention i skolor skulleomsättas till svenska förhållanden (skr.1999/2000:137, bet. 2000/01:SoU7, rskr.2000/01:135). IPM har av regeringen fått uppdragetatt föra ut WHO:s riktlinjer omsjälvmordsförebyggande arbete i skolan.Stödmaterialet Att förebygga självmord ochsjälvmordsförsök hos skolelever (2003)innehåller vägledning om hur man kan identifieraungdomar som är deprimerade och som riskerar attbegå självmord och ger förslag på hur skolan kanstötta dessa ungdomar genom att stärka derassjälvförtroende, tillåta känslouttryck samtförebygga mobbning och våld.I juni 2003 gav regeringen iuppdrag att kartlägga omfattningen och karaktären avden problematik som innebär att flickor skadar sigsjälva avsiktligt. En första delrapport, Flickor somskadar sig själva, lämnades . I dennaframhåller som anmärkningsvärt än hälften av flickorna i undersökningen uppgesha varit utsatta för allvarliga kränkningar.På regeringens uppdrag arbetar Socialstyrelsenäven med att utveckla mätinstrument att användas inationella undersökningar för att få mer kunskap ombarns och ungdomars psykiska hälsa. Arbetet skallåterrapporteras i oktober 2004.Utskottet förutsätter att pågående arbete pånationell nivå kommer att innebära en ökadfokusering lokalt i kommuner och skolor påbetydelsen av att uppmärksamma barns och ungaspsykiska hälsa och vikten av självmordsprevention.För att eleverna skall kunna få det stöd de behöverär det väsentligt att skolan har tillgång tillpersonal med tillräcklig utbildning och kompetens påområdet.Med det anförda avstyrker utskottet motion2003/04:Ub370.Skolans arbete mot våldsbrottUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominförande av skyldighet för skolan att anmälavåldsbrott, om handlingsprogram mot våld ochbrott och om information om våldetskonsekvenser.Jämför reservationerna 27 (m, fp), 28 (kd),29 (m) och 30 (kd).MotionerModerata samlingspartiet understryker i motion2003/04:Ub368 yrkande 10 att våldsbrott som begås iskolan skall anmälas av skolan.Också betonar, i motion 2003/04:Ub418,att kommuner skall åläggas att polisanmäla eleversom utövar våld eller allvarligt kränker andra(yrkande 8). Regeringen bör återkomma med förslagtill sådan ändring av skollagen. Rutiner förpolisanmälningar skall finnas i kommunernasskolplaner. anser vidare att lärareskall vara skyldiga att rapportera våld ochkränkande behandling till rektorn (yrkande 9). Iskollagen måste förtydligas att det är rektor somhar ansvar för att vidta åtgärder, och att dettaansvar åtföljs av nödvändiga befogenheter för rektoratt ingripa.Enligt i motion 2003/04:Ub441yrkande 7 bör skollagen tydligare regleraansvarsförhållanden vid mobbning. Det skall klartframgå av lagen att skolpersonalen är skyldig attförhindra mobbning samt att anmäla till rektor om enelev utsätts för mobbning eller våld i skolan. Brotti form av kränkande behandling eller våld skallbeivras. Det skall vara skolledarens skyldighet attgöra anmälan till de sociala myndigheterna och, närså är påkallat, till polismyndigheten när alla andraåtgärder prövats utan framgång.I motion 2003/04:Ju292 yrkandena 8 och 9 tarModerata samlingspartiet upp frågan om skolans rolli det brottsförebyggande arbetet. Enligt motionenmärks ofta tecken på att ett barn befinner sig iriskzonen för ett kriminellt beteendemönster redan ide tidiga skolåren. vill ha ett tydligthandlingsprogram mot våld och brott bland ungdomar,vilket skall inkludera en åtgärdstrappa i skolan. Iförsta hand anmäls överträdelser till rektor, somkontaktar vårdnadshavare. Vid fortsatt brottsligtbeteende ordnas en elevvårdskonferens medobligatorisk närvaro av . Fungerarinte heller detta bör rektor ges möjlighet att vidtaåtgärder, där den unga eleven bl.a. kan få görapraktik i syfte att lära sig ansvarskänsla ochlagarbete.Moderaterna efterfrågar också skärpta krav iskolförordningarna på åtgärder för eleverstillrättaförande, enligt motion 2003/04:Ju394yrkande 4. Det anges närmare i motionen att närungdomar gör sig skyldiga till upprepade förseelsereller en allvarligare gärning som skulle ha varitstraffbar om han eller hon varit måstedet finnas konkreta åtgärder att ta till. Särskiltviktigt är att föräldrar kontaktas.Kristdemokraterna begär i motion 2003/04:Ub441yrkande 13 att information skall ges om våldetskonsekvenser. Motionärerna anser att mer kunskapbehövs om hur exempelvis våldsamma dataspel ochfilmer påverkar barn.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att våld i skolan är heltoacceptabelt. Det är en självklar rätt för elevernaatt få känna lugn och studiero. Trygghet är enalldeles nödvändig förutsättning förkunskapsinhämtande.Enligt utskottets mening skall brott som begås iskolan utredas av rättsväsendet och behandlas påsamma sätt som brott som begås i det omgivandesamhället. Att införa en särskild skyldighet förskolan att alltid polisanmäla allt våld i skolan ärdäremot inte rimligt, eftersom det inte finns någongenerell skyldighet att anmäla brott. Det måstekunna lämnas till rektors bedömning att avgöra vilkaåtgärder som krävs i det enskilda fallet. Utskottetvill dock framhålla att allvarlig brottslighet iskolan skall anmälas till polisen. Skolan skall intevara en frizon för beteenden som är kriminaliseradei övriga samhället.Skolan har, i likhet med andra myndigheter varsverksamhet berör barn, en skyldighet enligtsocialtjänstlagen (2001:453) att vid misstanke attett barn far illa anmäla till socialnämnden attbarnet kan behöva nämndens skydd. I syfte attförtydliga skolans ansvar på detta område infördesden en hänvisning i skollagen(1985:1100) till socialtjänstlagens bestämmelser.Samtidigt infördes en skyldighet för skolan att ifrågor som rör barn som far illa eller riskerar attfara illa samverka med samhällsorgan, organisationeroch andra som berörs (1 kap. 2 a §).Utskottet anser att det är viktigt att ansvar taslokalt för att utveckla olika former av samverkanmellan skola, socialtjänst och polis, framför allt ibrottsförebyggande syfte.För att stödja sådant arbete har Myndigheten förskolutveckling i den tidigare nämnda publikationenOlikas lika värde (dec. 2003) redovisat exempel påolika former av samverkan och givit handfasta rådför skolans personal i akuta situationer.Stödmaterialet tar även upp gällande lagar ochförordningar samt frågor kring polisanmälningar ochanmälningar till socialtjänsten.Arbete pågår också på det nationella planet föratt få samverkan att fungera lokalt ute på skolorna.Regeringen gav iuppdrag att tillsammans med ochMyndigheten för skolutveckling ta fram enövergripande strategi för samverkan på olikasamhällsnivåer när det gäller barn som far illaeller riskerar att fara illa. Det anges att samrådbör ske med ochBrottsoffermyndigheten. Uppdraget skall redovisassenast den 15 oktober 2004.Utskottet har i föregående avsnitt redogjort förSkollagskommitténs förslag till disciplinärabestämmelser.I sammanhanget bör nämnas att har gett ut enlärarhandledning, du & jag, rätt & fel, för hur mankan arbeta i skolan kring frågor om brott och straffoch principerna för det svenska rättsväsendet.Materialet, som i första hand vänder sig till eleveri årskurserna 6-9, är utformat så att det anknytertill elevernas skolarbete och vardag. En viktig delhandlar om att sätta in insatser mot våld, hot ochkränkning.När det gäller att minska riskerna för skadligmediepåverkan på barn och unga har Rådet motskadliga våldsskildringar, det s.k.Våldsskildringsrådet, viktiga uppgifter. Rådet, sominrättades 1990, har genom tilläggsdirektiv den 5juni 2003 fått ett reviderat uppdrag med hänsyn tillmediesektorns förändring (dir. 2003:75). Uppdragetomfattar såväl traditionella som nya elektroniskarörliga bildmedier, exempelvis film, tv, video, dvd,datorspel, tv-spel och Internet. Rådet skall ägnavåldsskildringar och pornografi särskilduppmärksamhet. Det skall ha ett tydligtgenusperspektiv på sitt arbete.Bland annat skall vara expertpå medieutvecklingen och dess konsekvenser för barnoch unga samt genom kontinuerlig och tydliginformation sprida fakta och ge vägledning omskadlig mediepåverkan. I årliga rapporter skallrådet redovisa resultatet av sitt arbete samtstrategier för det fortsatta arbetet.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motionerna 2003/04:Ub368yrkande 10, 2003/04:Ub418 yrkandena 8 och 9,2003/04:Ub441 yrkandena 7 och 13, 2003/04:Ju292yrkandena 8 och 9 samt 2003/04:Ju394 yrkande 4.Tillsyn över arbetet mot kränkandebehandlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden itillsynsfrågor m.m. Utskottet hänvisar bl.a.till kvalitetsgranskning genomutbildningsinspektion och till förslag frånSkollagskommittén (SOU 2002:121).Jämför reservationerna 31 (fp), 32 (kd), 33(mp), 34 (fp) och 35 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet efterfrågar i motion 2003/04:Ub418yrkande 6 en skärpt statlig tillsyn över arbetet motkränkande behandling. Motionärerna anmärker attantalet anmälningar till om kränkandebehandling har ökat stadigt under de senaste åren.De anser att verket också på eget initiativ bordeundersöka hur kommuner och fristående skolor sköterarbetet mot mobbning. Dock klarar verket inte avtillsynen av skolorna, hävdar motionärerna.Tillsynen borde därför läggas över på en nationellskolinspektion, som är fristående från Skolverket.Enligt motion 2003/04:Ub441yrkande 3 bör få i uppdrag att utövatillsyn över skolors värdegrundsarbete och arbetemot mobbning. Verket bör ansvara för atthandlingsplaner mot mobbning finns och tillämpassamt att det finns en kontinuerlig kontakt mellanskolor för utbyte av erfarenheter.I motion 2003/04:Ub271 yrkande 18 villMiljöpartiet att får i uppdrag att göraen översyn av skolornas handlingsplaner avseendetrakasserier, mobbning och diskriminering.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Skolverkets uppgifter har i och med inrättandet avMyndigheten för skolutveckling den 1 mars 2003renodlats till att avse utbildningsinspektion ochtillsyn (förordning 2002:1160). En huvuduppgift fördet nya från nämnda datum är att genomutbildningsinspektion återkommande granskakvaliteten i skolväsendet och ha tillsyn överkommunala och fristående skolor.Kvalitetsgranskningen omfattar även skolornas arbetemed värdegrunden.Som utskottet nämnt i det föregående harSkolverket tagit fram förslag tillkvalitetsindikatorer att användas i kommuners ochskolors kvalitetsredovisningar. att i kvalitetsredovisningarna under ettindikatorområde Normer och värden skall anges ivilken utsträckning elever utsätts för kränkningar iskolan. Ärendet bereds nu inom Regeringskanslietjämte frågan om att ge föreskriftsrättnär det gäller kvalitetsredovisningars innehåll.Motionsyrkanden om inrättande av en nationellskolinspektion eller ett nationelltkvalitetsinstitut har avstyrkts avutskottet, senast i betänkandet 2003/04:UbU4.Utskottet vidhåller sin uppfattning att denmyndighetsstruktur som infördes ärändamålsenlig.Enligt i motion 2003/04:Ub418 yrkande 4skall kunna vidta sanktioner mot kommunersom saknar antimobbningsplaner eller som inte vidtartillräckliga åtgärder mot mobbning.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Skollagskommittén har i sitt betänkande Skollagför kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)föreslagit att en ny bestämmelse införs i 18 kap.Tillsyn m.m. (4 §). föreslås få möjlighetatt förelägga skolhuvudmannen att fullgöra sinaåligganden, för att komma till rätta medmissförhållanden som kan leda till påtagliganegativa effekter för utbildningen eller föreleverna. I föreläggandet får vite utsättas. Ettföreläggande skall innehålla uppgift om de åtgärdersom anser nödvändiga för attmissförhållandena skall avhjälpas. Skolverketsbeslut skall kunna överklagas (förslaget 20 kap. 1 §3).Utskottet anser att beredningen inomRegeringskansliet av förslag böravvaktas.Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub392yrkande 24 en utvärdering varje läsår av det lokalaarbetet mot mobbning i respektive skola. Det ärenligt motionärerna ett sätt att komma vidare ochhitta nya arbetsmetoder mot mobbning.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.I stödmaterialet Olikas lika värde - om arbetetmot mobbning och kränkande behandling (dec. 2003)lyfter Myndigheten för skolutveckling fram metoderför kommuner och skolor att kvalitetssäkra ochförbättra sitt arbete mot kränkande behandling. Därsägs att kontinuerligt återkommandeenkätundersökningar är ett bra sätt att kartläggahur det ser ut i skolan. För att veta om det man effekt måste man dokumentera, följa upp ochutvärdera skolans situation och arbetssätt.Kommuns skadeståndsansvar vidmobbning eller annan kränkandebehandlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om enöversyn av kommunens skadeståndsansvar vidmobbning eller annan kränkande behandling ochom särskild företrädare i sådanaskadeståndsmål. Utskottet hänvisar till attutredning i frågan nu pågår.Jämför reservationerna 36 (fp, c, mp), 37 (m)och 38 (mp).MotionerFlera motioner tar upp frågan om kommunsskadeståndsansvar vid mobbning eller annan kränkandebehandling.Folkpartiet begär i motion 2003/04:Ub418 yrkande 5en rättslig översyn för att underlätta för eleveratt få skadestånd av kommuner som visatunderlåtenhet i arbetet mot mobbning. I motionenanmärks att det verkar som om en skärpt lagstiftningbehövs för att en domstol skall kunna fälla enkommun som inte har vidtagit tillräckliga åtgärdermot mobbning. Om kommuner kunde dömas tillskadestånd, skulle det enligt motionärerna bidratill att mobbningen togs på större allvar.I motion 2003/04:Ub392 yrkande 25 betonarCenterpartiet att skolhuvudmannen har ett stortansvar för att komma till rätta med mobbning.Motionärerna vill att det skall stå helt klart atten skolhuvudman som inte tar itu med mobbningen aven elev skall bli tvungen att ersätta elevenekonomiskt.Enligt i motion 2003/04:Ub271 yrkande23 skall mobbade elever kunna utkräva skadeståndfrån kommuner och andra skolhuvudmän om huvudmanneninte gjort tillräckligt för att förhindramobbningen. En rätt för elev att juridiskt ställaskolhuvudmannen till svars måste införas iskollagen. I lagen måste då också förtydligas vilkakrav samhället ställer på skolans arbete för attförebygga, upptäcka och stoppa mobbning.En ny bestämmelse om strikt ansvar för kommunenvid mobbningsskada föreslås i en flerpartimotion,2003/04:Ub323 (fp, kd, c, mp), i syfte att mobbadebarn skall kunna få ekonomisk upprättelse närkommunen inte lyckats stoppa mobbningen. Ett sådantmer långtgående ansvar för kommunen borde enligtmotionen kunna innebära en ökad fokusering påmobbningsproblemet och ökade medel till förebyggandearbete.I motion 2003/04:Ub221 (m) yrkande 1 förordas atten bestämmelse införs i skollagen som ger en elevrätt att juridiskt ställa skolan till svars, närskolan genom underlåtelse eller aktiva handlingarkränkt elevens rättigheter. Motionärerna framhålleratt det i lagen eller i dess förarbeten måsteförtydligas vilka krav samhället ställer på skolansarbete för att förebygga, upptäcka och stoppamobbning. Om alla skolor åläggs att arbeta efterforskningsbaserade åtgärdsprogram görs det klartvilken nivå en skola måste hålla i arbetet motmobbning, understryker motionärerna.Miljöpartiet begär i motion 2003/04:Ub271 yrkande 24en utredning om särskild företrädare för elever iskadeståndsmål mot skola och kommun. I motionenpåpekas att elever är omyndiga under merparten avsin skoltid. Därmed är frågan om talan skall väckasi domstol eller inte beroende av föräldrarnasekonomiska situation.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.Enligt direktiven till (dir. 2003:114) skall utredaren i sitt förslag tillregler som främjar lika rättigheter och motverkardiskriminering och annan kränkande behandling inomskolväsendet m.m. eftersträva en harmonisering avtermer och begrepp med övrig lagstiftning motdiskriminering och annan kränkande behandling.Frågor om diskrimineringsbegreppets innebörd,bevisning i mål om diskriminering och annankränkande behandling samt skadestånd skall behandlasmed utgångspunkt i vad som gäller enligt bl.a. lagenom likabehandling av studenter i högskolan.Enligt denna lag skall den som åsidosätterdiskrimineringsförbuden betala skadestånd till dendiskriminerade. (JämO),Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO),Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning (HomO) och () hartillsyn över lagens efterlevnad och får även sompart föra talan i mål om skadestånd enligt lagen.I övervägs nu enligtuppgift hur tillsynen m.m. i fall av mobbning ellerannan kränkande behandling skall utövas.Som tidigare nämnts kommer ett delbetänkande medlagförslag att redovisas senast den 30 april 2004.Diskriminering i läromedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omdiskriminering i läromedel med hänvisningtill uttalande om att läromedel avses ingå iden förstärkta kvalitetsgranskningen frånstatens sida.Jämför reservationerna 39 (c) och 40 (mp).MotionerFrågor om diskriminering i läromedel behandlas iflera motioner.I motionerna 2003/04:Ub428 (mp, fp, v, c) yrkande8 och 2003/04:Ub437 (s) yrkande 8 åberopas engranskning som RFSL Ungdom (försexuellt likaberättigande) gjort av läromedlen pågrundskole- och gymnasienivå. Denna visar ett detfortfarande trycks och marknadsförs böcker somvarnar ungdomar för homosexuella. Motionärernaframhåller att kränkande eller djupt fördomsfullaläromedel ytterst bör räknas som en form avtrakasserier och behandlas som ett diskriminerings-och arbetsmiljöproblem.Tillsynen av utbildningsverksamheten från bl.a.Skolverket bör enligt i motion2003/04:L350 yrkande 10 också innefatta förekomstenav fördomsfulla läromedel. Dessa skall inte bidratill att förstärka negativa attityder till homo-,bi- och transsexualitet.Också i motion 2003/04:So568 yrkande17 hänvisas till att undersökti vilken utsträckning biologiböcker som används iundervisningen är heteronormativa. Motionärernapåpekar att resultatet är nedslående. De anser attregeringen på lämpligt sätt bör följa upp attändringar görs i skolböcker eller attdiskriminerande material byts ut.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Den statliga granskningen av läromedel upphörde1991, då () ladesned i och med decentraliseringen av skolväsendet.Det är skolhuvudmannen som skall se till attundervisningen står i överensstämmelse med skolansstyrdokument. Skolornas frihet att välja innebärinte att valda läromedel får bryta mot gällandelagar och föreskrifter om skolans uppdrag.