bet · GR01NU9 · 2004-02-17 00:00:00 — Inte minst utbyggnaden av kommunikationssystemen har möjliggjortarbetspendling och annat utbyte över ett allt större geografiskt område.När det gäller bör nämnas att strategiskt viktigaprojekt för tillväxten, bl.a. bygget av i , skalltidigareläggas enligt en överenskommelse mellan Socialdemokraterna,. I en rapport från den tidigarenämnda om en växande landsbygd beskrivsutvecklingen mot regionförstoring och även problemen med denna. Bland annatredovisas att det inte är lätt att skapa dessa större regioner i ett såglest land som och att det tar att uppnå ett merkoncentrerat bosättningsmönster. Regionförstoring ger människor möjligheteratt bo kvar som storskalighetens fördelar tas till vara. I olikastudier har slutsatsen varit - bl.a. rörande - att flergrupper borde pendla över större avstånd. Enligt docent dock den kraftiga betoningen på ekonomisk hållbarhet ifrågasättas.Det var i första hand de högutbildade männen som drog nytta av denförstorade lokala arbetsmarknaden. Frågor som ställs i rapporten gäller bl.a. hur stor en region lämpligen skall vara och hur de lokala socialanätverken påverkas i det regionförstorade samhället med pendlare.Catharina () har i en interpellation (ip. 2003/04:34)frågat statsrådet om vilka åtgärder statsrådet avsåg attvidta för att bristen på infrastruktur inte skall motverka möjlighetentill tillväxt i . Bland annat anförde statsrådet attefterfrågan på infrastrukturåtgärder alltid överstiger tillgången på medel,både på nationell och regional nivå. Vid granskningen av förslag tilllångsiktsplaner måste enligt statsrådet speciella länsintressen beaktasoch förutsättningarna för både lokal och regional tillväxt underlättas.Samtidigt måste blicken höjas och resurserna satsas på bästa sätt för attSverige i sin helhet skall utvecklas.Rigmor () har i en interpellation (ip. 2003/04:72) till statsrådetLars-Erik frågat om vilka åtgärder statsrådet avsåg att vidta föratt utjämna situationen för kommunerna i när det gälldebostäder, kommunikationer och arbetsplatser. Enligt statsrådet försökerregeringen på olika sätt att främja samverkan, vilket även skullekunna omfatta bostadsförsörjningen. finns det ett etableratsamarbete mellan länsstyrelserna med koppling till . Projektetsövergripande syfte är att ta fram ett kunskapsunderlag om regionenslångsiktiga utvecklingsmöjligheter. Statsrådet höll med interpellanten omatt det är nödvändigt att bredda bostads- och arbetsmarknadsfrågorna föratt klara tillväxten och få en balanserad utveckling i landet. För dettakrävs det infrastrukturinvesteringar. Tillväxten i - men ocksåtillväxten i , och - har betydelse för hela Sverige.Jörgen () ställde en fråga (fr. 2003/04:453)till finansminister angående vilka åtgärder finansministernavsåg att vidta för att medverka till att göra till en fungerandeoch integrerad bostads- och arbetsmarknad. Enligt finansministern avsågregeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra enöversyn av reglerna om avdrag för ökade levnadsomkostnader vid dubbelbosättning. I detta uppdrag skall ingå att lämna förslag till förändringari avdragsmöjligheterna, vilket kan leda till en ökad rörlighet påarbetsmarknaden och i övrigt förstärka den regionala utvecklingspolitiken.I det svenska ordförandeprogrammet för det nordiska regionalpolitiskasamarbetet avseende betonades vikten av att ytterligare utvecklaarbetet med att öka kunskaperna om städernas roll för den regionalautvecklingen, särskilt i det nordiska perspektivet. Ett förslag till närmareutredning om städernas betydelse ur ett europeiskt och ett nordisktperspektiv har behandlats, bl.a. vid ett möte med denordiska regionalministrarna. Nordregio (ett centrum för forskning m.m.,inrättat av ) har därefter fått i uppdrag att närmareföreslå hur en sådan utredning bör genomföras.Utskottets ställningstagandeTillväxten i är beroende av alla regioners samlade utveckling ochav att alla regioners särskilda möjligheter tas till vara. Storstadsregionernahar på samma sätt som andra regioner sina specifika förutsättningar förutveckling. Det är på den lokala och regionala nivån som behoven kanidentifieras och förutsättningar för utveckling skapas. Statens viktigasteroll är att skapa goda förutsättningar för en sådan process. Utskottetvill sammanfattningsvis erinra om sitt tidigare framförda synsätt atttillväxt och goda levnadsvillkor med trygghet, jämlikhet och jämställdhetinte ingår i ett s.k. nollsummespel, där en uppgång för en region motsvarasav en nedgång för en annan region. En tillväxtregion kan tvärtom förväntas"spilla över" utvecklingsmöjligheter till närliggande regioner.Den samlade avstämning och utvärdering som har gjorts av den hittillsvarandestorstadspolitiken i regeringens skrivelse om lokalt utvecklingsarbete istorstäderna behandlas nu av socialförsäkringsutskottet. Den ovan nämndainitierade utredningen om utvärdering av lokala utvecklingsavtal innebäratt framsteg kan göras när det gäller att omvandla gjorda erfarenhetertill kunskap i ett nationellt perspektiv. Utskottet noterar att ettjämställdhetsperspektiv skall anläggas i utredningen. Det kan också förutsättasatt tillväxt-aspekterna kommer att beröras i utredningen.Samtidigt bör det noteras att tillväxtarbetet inom ramen för storstadspolitikengäller hela storstadsregionerna och inte bara för de stadsdelar somomfattas av lokala utvecklingsavtal. Liksom tidigare anser utskottet attförhållandet och erfarenhetsutbytet mellan den regionala utvecklingspolitikenoch storstadspolitiken är av stort intresse.När det gäller regionförstoring har det visat sig att större regioner medmer differentierad näringsstruktur har större förmåga att mötakonjunkturnedgångar än mindre regioner som är beroende av ett fåtal branscher.Såväl arbetsgivare som arbetstagare kan ha fördelar av en regionförstoring.Förutsättningarna för att åstadkomma regionförstoring varierar dock iolika delar av landet beroende på avstånd, befolkningsstorlek ochkommunikationssystem. Vidare kan det - som ovan redovisats - finnas vissafrågetecken inom området för social hållbarhet, bl.a. jämställdhet, omarbetspendlingen blir allt längre och ökar i volym.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna i aktuella delar.ÖstersjöfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till den pågående utvecklingen och tillbehovet av att invänta kommande beredningsarbete avslå motionsyrkanden omÖstersjöfrågor.MotionernaI motion 2003/04:N260 (s) framförs uppfattningen att utgörett av mest spännande områden med i centrum. Ett särskiltÖstersjöcentrum kan enligt motionärerna stärka tillväxten både i Sverigeoch i . Från geografisk och historisk synpunkt är detnaturligt att placera ett Östersjöcentrum på Gotland.Argumenten för en etablering av ett särskilt Östersjöcentrum är mycketstarka och av stor betydelse för enligt vad som sägs i motion2003/04:N396 (s). Vid lokaliseringsbeslut om ett sådant centrum böruppmärksammas att och har unika fördelar, bl.a. närdet gäller hamn.I motion 2003/04:N317 (m) hävdas att utvecklingen inom EU kommer attmedföra ökad handel inom . Enligt motionären är enlokalisering mitt i , dvs. på , det bästa och mest naturligavalet, med hänsyn till såväl den svenska historien som näringspolitiskaoch regionalpolitiska synpunkter.I motion 2003/04:N410 (fp) framhålls att med sitt läge bådemitt i och mitt i har goda möjligheter att bli detnav som en framgångsrik Östersjöutveckling behöver.Kalmar län bör bli centrum för ett Östersjösamarbete, anförs det i motion2003/04:N332 (kd). Verksamheten vid i börbyggas ut till ett med internationell prägel.Vissa kompletterande uppgifterI regeringsförklaringen anförde statsminister att de nya tillväxtmöjligheterna i skall tas tillvara. För att stärka svenskt näringslivs position och möjligheter attbedriva handel i regionen kommer ett särskilt Östersjöcentrum att etableras.Vidare informerade statsministern om att den svenska handelsrepresentationenskall byggas ut och förstärkas i hela regionen. En offensiv satsning påstöd och rådgivning till företag med intresse och potential för handelmed skall göras enligt statsministern.På en fråga (fr. 2003/04:58) från de () svaradenäringsminister att det är angeläget attsatsningen på ökad handel och fler affärer mellan svenska företag ochföretag i EU:s nya medlemsstater intensifieras. En del i denna satsningär etablerandet av ett särskilt Östersjöcentrum. Dess utformning ochuppgifter bereds enligt näringsministern inom . Han ansågdärför att det är för tidigt att ta ställning till centrumets lokalisering.Den funktion som skall inrättas måste kunna bedriva sitt arbete i mycketnära samspel med de aktörer som redan är engagerade i näringslivsfrämjandeverksamhet i Östersjöregionen.Frågan om ett särskilt Östersjöcentrum bereds alltså inom Regeringskansliet.Ambassadör har genom beslut i () fått i uppdrag att genomföraen utredning som skall resultera i förslag avseende utformning och hanteringav framtida insatser för näringslivsutveckling i . Enredovisning av uppdraget skall ske i en skriftlig rapport senast den 1mars 2004.Nutek rapporterar att tillväxtpotential har uppmärksammatsi de tidigare regionala tillväxtavtalen. Regeringen beslöt därför att 105miljoner kronor från Östersjömiljard 2 skall användas för att stimuleranäringslivsutvecklingen i med syfte att öka det svenskanäringslivets aktivitet i regionen. Målsättningen är att främja svensktillväxt och öka handelsutbytet mellan länder och regioner runt Östersjön.Inom programmet Näringslivsutveckling i 2000-2003 harNutek uppdragits att fördela resurserna på tillväxtfrämjande projektutifrån regionernas tillväxtavtal. Projekten skall ingå i något av följandetemaområden och bör helst omfatta fler än ett län: miljöteknik ochmiljödriven tillväxt, hälso- och sjukvård, turism, livsmedel, kunskap ochkompetens, IT och affärs- och marknadsutveckling.Näringslivsutveckling i avser samarbetsprojekt mellansvenska aktörer och länderna , , , samt attantal ryska regioner. Projekten får inte vara av biståndskaraktär.Målsättningen är att insatserna skall stimulera tillväxt och sysselsättningi . Projektens inriktning är av karaktären förstudier, kontaktmässor,mentorskap och nätverksaktiviteter. Vid slutet av hade 76projektansökningar bifallits (inga nya ansökningar kommer att behandlas).Projektaktiviteterna skall vara avslutade senast i mars 2005.I detta sammanhang kan redovisas att verksamheten kring Östersjömiljard2 på regeringens uppdrag har granskats av Statskontoret, som i början avår 2004 har presenterat rapporten 2 - mer än företagsfrämjande(2004:3). Statskontoret drar bl.a. slutsatsen att programmet i någon månbidragit till att stödja det svenska näringslivet i Östersjöregionen.Vidare anser Statskontoret att programmet hade vunnit i både tids- ochkostnadseffektivitet om hade styrt mer aktivti stället för att främst koncentrera arbetet till de administrativafunktionerna.Agenda 21 för , Baltic 21, är ett långsiktigt mellanstatligtsamarbete i med syfte att nå en hållbar utveckling.Arbetet omfattar , , , , , ,, , , nordvästra del och Sverigesamt EU. Verksamheten är uppdelad i nio sektorer, vilka betraktas somavgörande för den ekonomiska och miljömässiga utvecklingen i regionen.Sektorerna omfattar näringsliv, jordbruk, energi, fiske, skog, turism,transporter, utbildning och fysisk planering. Baltic 21 Näringsliv är ensatsning för att stimulera svenskt näringsliv att bidra till att uppnå enhållbar utveckling i samarbete med övrigt näringsliv i Östersjöregionen.I har gett i uppdrag att leda arbetetinom Baltic 21 Näringsliv. Medel från Östersjömiljard 2 kan ges somfinansiellt stöd till projekten men utgår inte automatiskt.Inom gemenskapsinitiativet Interreg IIIB inom EG:s strukturfonder2000-2006 har 49 Östersjöanknutna projekt beviljats, varav 47har svenskt deltagande. Projekten berör samarbete mellan kommuner ochregioner i olika länder på ett stort antal områden som exempelvis transport-och kommunikationssystem, turism, miljöfrågor, stadsplanering,livsmedelsförsörjning, skogsindustri, kulturarv, ekosystem, högteknologi ochindustriell utveckling.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det av stort värde att Östersjöregionenfår en hållbar utveckling. En sådan utveckling innebär att politiken skallbidra till att nuvarande och kommande generationer kan erbjudas sundaekonomiska, sociala och ekologiska förhållanden. Hållbar tillväxt ärtillväxt som bidrar till hållbar utveckling. i Östersjöregionenär naturligtvis ett stort steg i detta sammanhang.Som framgår ovan har långsiktiga och stora satsningar gjorts eller inlettsi fråga om utveckling. kommer att redovisasförslag om utformning och hantering av framtida insatser förnäringslivsutvecklingi . Med hänsyn till potential serutskottet positivt på att ett Östersjöcentrum eller motsvarande etableras.Till skillnad från uppfattningen i vissa motionsyrkanden vill emellertidutskottet invänta en sedvanlig beredning av frågorna innan ställning kantas till uppgifter och lokalisering av ett Östersjöcentrum.Därmed avstyrker utskottet här aktuella motionsyrkanden.Utvecklingen i län och regionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner som är inriktade på utvecklingen i specifikalandsdelar. Statliga åtgärder som begärs för olika delar av landet börprövas inom ramen för den generella politik som beslutas av riksdag ochregering.Motionerna och vissa kompletterande uppgifterDe motioner som berör åtgärder i särskilda län eller regioner har förtecknatsi bilaga 2, tillika med vissa kompletterande uppgifter och hänvisningartill ytterligare information om de frågor som tas upp i respektive motion.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill peka på att den regionala utvecklingspolitiken enligt degällande målen skall inriktas på att uppnå en hållbar regional utvecklingi alla delar av landet. Målet för den politik som förs är väl fungerandeoch hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alladelar av landet. Utskottet konstaterar att de regionalpolitiska problemeninte kan lösas enbart genom de åtgärder som vidtas inom utgiftsområde 19Regional utveckling. Insatser krävs inom många olika politikområden, såsomexempelvis arbetsmarknads-, närings-, utbildnings- och kommunikationsområdena.Riksdagen beslutade i enlighet med förslagen ipropositionen om en politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop.2001/02:4, bet. 2002/03:NU4). Ett genomförande av de förslag som dåbeslutades kommer att få återverkningar för bygder och regioner i helalandet.Utskottets principiella uppfattning är att åtgärder och insatser som begärsför olika delar av landet skall prövas inom ramen för de möjligheter somav riksdag och regering anförtros de regionala organen samt i förekommandefall , , m.fl. Även EG:s strukturfondsstödbör nämnas i detta sammanhang.Beträffande vissa yrkanden hänvisas endast till det riksdagsutskott somhar behandlat eller kommer att behandla likartade frågor som den aktuellamotionsfrågan.Mot denna bakgrund avstår utskottet från att i detta sammanhang göra enmer detaljerad bedömning av de här aktuella motionsyrkandena, vilka meddet sagda avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Vissa bakgrundsfrågor, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 1. Därmed bifaller motion 2003/04:N328yrkande 30 och avslår motionerna 2003/04:N225 yrkande 1, 2003/04:N237 och2003/04:N383.StällningstagandeInledningsvis vill jag understryka att goda allmänna villkor för företagandeär en grundläggande förutsättning för att svenska företag skall kunnaupprätthålla en internationell konkurrenskraft. Inga åtgärder inom denregionala utvecklingspolitiken kan kompensera ett bristfälligt lokaltnäringsklimat. Framför allt de små företagens förutsättningar är eftersatta.En kraftfull tillväxtpolitik kräver ett antal olika åtgärder. I dettasammanhang vill jag föra fram klusterbildning som en strategi för attuppnå god tillväxt också på en relativt liten arbetsmarknad. Välfungerandekluster kan erbjuda gemensam uppbyggnad och spridning av kunskaper inomproduktionsfältet. Att utveckla kluster handlar om att stödja ett system,vilket omfattar kärnproducenterna, deras underleverantörer och andraaktörer. Det är inte fråga om en administrativ process, och perspektivetfår inte inskränkas av administrativa indelningar. I linje med vad somföreslås i motion 2003/04: N328 (c) anser jag att klusterutveckling börstödjas. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i denna del. Regionala tillväxtprogram, punkt 2 (m, fp, kd, c)av Per (), (), (), Anne-MariePålsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ474yrkande 1 och 2003/04:N345 yrkande 2.StällningstagandeNär det gäller de regionala tillväxtprogrammen anser vi liksom tidigareatt större vikt måste läggas vid det lokala perspektivet. Det avgörandeär att konkreta åtgärder i syfte att uppnå hållbar utveckling i regionernadiskuteras lokalt. Enligt vår uppfattning utvecklas mångfald och kreativitetbättre inom ramen för lokala initiativ; t.ex. står kommunen och de kommunaltansvariga närmare problemen än länsstyrelserna och staten.Inför starten av de nya tillväxtprogrammen anser vi i likhet med uppfattningeni motion 2003/04:N345 (kd) att näringslivet och särskilt de små företagenmåste bli mer delaktiga i programmens genomförande. De små företagen ärnämligen mycket viktiga aktörer för att uppnå den önskade utvecklingen.Det förefaller dock som om aktiva företagare känner sig främmande införkulturen och arbetsformerna kring tillväxtprogrammen.Vidare måste - såsom föreslås i motion 2003/04:MJ474 (c) - miljöperspektivetbeaktas i tillväxtprogrammens olika delar redan från start. För atttillväxtarbetet skall styra mot en hållbar samhällsutveckling krävs attäven den sociala dimensionen, bl.a. jämställdhetsperspektivet, integrerasfrån början.Vad som här har anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Därmed tillstyrks motionerna 2003/04:MJ474 (c) och 2003/04:N345(kd) i berörda delar.3. Kapitalförsörjning, punkt 3 (m, fp, kd, c)av Per (), (), (), Anne-MariePålsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2003/04:N218,2003/04:N305, 2003/04:N328 yrkande 11 och 2003/04:N330 yrkande 1 ochavslår motionerna 2003/04:N283, 2003/04:N386, 2003/04:N400 och 2003/04:N414yrkande 7.StällningstagandeVi vill betona att frågan om kapitalförsörjningen är av central betydelseinom den regionala utvecklingspolitiken - liksom inom näringspolitiken istort. En effektivt fungerande kapitalmarknad är en grundförutsättningför skapandet av nya företag och för tillväxt i befintliga företag.Enligt vår uppfattning är kapitalförsörjningen ett särskilt stort problemi glesbygden, där låga fastighetsvärden innebär en brist på realsäkerhetför t.ex. en företagare som har behov av att låna pengar till en investering.Trots att problemen har varit uppenbara har regeringeninte vidtagit åtgärder förrän i ett alldeles för sent skede. måstekraftansträngningar göras för att förbättra tillgången på riskvilligtkapital, även till företagande med samverkan mellan privat/ideell ochoffentlig sektor.Kreditgarantiföreningar, som är en ganska ny företeelse i , kanenligt vår mening ha en viktig funktion. Verksamheten har emellertid intefått något större genomslag . Ett snabbare och mer bestämt statligtstöd skulle ha kunnat medföra en påskyndad utveckling. Med hänsyn tillangelägenheten av att frågorna om riskkapitalförsörjningen på landsbygdenverkligen blir lösta, bör samtliga aspekter av kreditgarantiverksamhetenbelysas i enlighet med vad som anförs i motionerna 2003/04:N330 (kd) och2003/04:N218 (kd).Regeringens senfärdighet har också drabbat utvecklingen av statligakreditgarantier i glesbygd. Redan den regionalpolitiska utredningen (SOU2000: 87) hade uppmärksammat kapitalförsörjningsproblemen och bristernai fråga om kreditgarantier. Sedan utredningen redovisade sina förslag harförutsättningarna för företagen att få lån ytterligare försämrats.Utrednings- och beredningsarbetet angående kreditgarantier måste nu påskyndasså att får ett förslag att behandla. I likhet meduppfattningen i motionerna 2003/04:N305 (c) och 2003/04:328 (c) anser viatt detta bör ges regeringen till känna.4. Återförande av vattenkraftsmedel, punkt 4 (kd, v, c, mp)av (), (), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 4. Därmed bifaller delvis motionerna2003/04:N206, 2003/04:N220, 2003/04:N245, 2003/04:N264, 2003/04:N270,2003/04:N315, 2003/04:N328 yrkande 27, 2003/04:N335 yrkande 6 och 2003/04:N336yrkande 3.StällningstagandeFlera regioner som har vattenkraft av betydelse inom sina gränser sviktari dag under ekonomiska problem, ofta i samband med utflyttning av företagoch personer. För att stoppa och vända denna utveckling behöverdessa regioner särskilda insatser för att kunna utvecklas utifrån sinaegna förutsättningar. Bland annat råder det brist på riskkapital.Såsom framgår av här behandlade motioner är det hög tid attvattenkraftskommunernafår en rimlig ersättning för de ingrepp och den exploatering som utbyggnadeninneburit. I har i bred enighet slagit fast att vattenkraftenär en nationell resurs med stark lokal tillhörighet. Denna grundsyn harlett till levande bygder och framtidstro i många landsbygds- och fjällkommuneri vårt västra grannland. Enligt vår mening bör en utredning få i uppdragatt skapa en modell för återförande av medel som genereras av vattenkraftentill regional och lokal nivå. Regeringen bör därefter återkomma tillriksdagen i frågan.Samtidigt som vi är positivt inställda till en mer flexibel användning avbygdemedlen kan detta inte tas till intäkt för att underlåta att utredaen modell för återförande av vattenkraftsmedel enligt ovan.Med ett beslut i i enlighet med detta ställningstagande tillgodosesi väsentlig mån förslagen i motionerna 2003/04:N220 (kd), 2003/04:270(kd), 2003/04:N264 (v), 2003/04:N206 (c), 2003/04:N245 (c, fp, kd, v, mp),2003/04:N315 (c), 2003/04:328 (c), 2003/04:N336 (c) och 2003/04:N335(mp).5. Landsbygds- och skärgårdsfrågor, punkt 5 (m, fp, kd, c)av Per (), (), (), Anne-MariePålsson (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2003/04:N329yrkande 28 och avslår motionerna 2003/04:N249 yrkande 3, 2003/04:N289yrkande 2, 2003/04:N336 yrkande 6, 2003/04:N338 yrkande 4 och 2003/04:N356.StällningstagandeI likhet med uppfattningen i motion 2003/04:N329 (c) anser vi att Sverigestillväxt är direkt beroende av potentialen i regionerna. Bidraget tilltillväxten sker genom att företagen i hela blir mer lönsamma ochatt fler människor går från arbetslöshet till sysselsättning. Politikenmåste utformas i enlighet med de olika regionernas förutsättningar.