bet · GR01SKU23 · 2004-03-30 00:00:00 — Allmänna motioner om mervärdesskatt SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmännamotionstiden om mervärdesskattefrågor. Motionärerna tar upp frågor somrör mervärdesskatten på vissa särskilt angivna varor och tjänster därmotionärerna begär att skatten skall sänkas eller slopas. Exempel på sådanavaror och tjänster är danstillställningar, serveringstjänster, skidliftar,körkortsutbildning, glasögon och friskvård. Andra särskilda frågor somtas upp är bl.a. de ideella föreningarnas framtida skattesituation, momspå bostadsbyggande, moms på elektronisk handel, enskilda näringsidkaresregistreringsnummer för mervärdesskatt och gränsdragningen mellan vad somenligt mervärdesskattelagens mening är att anse som personbil vad som börbetraktas som lastbil.Utskottet föreslår inte något uttalande eller annan åtgärd av riksdagenmed anledning av motionerna utan samtliga avstyrks. I flera fall hänvisarutskottet till pågående arbete i utredning eller inom Regeringskansliet.I andra fall hänvisas till att förslagen inte är förenliga med EG:slagstiftning på området.I betänkandet finns 7 reservationer och 4 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Vissa varu- och tjänsteomsättningarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi304 yrkande 39, 2003/04:Sk207,2003/04:Sk218, 2003/04:Sk223, 2003/04:Sk225, 2003/04:Sk226, 2003/04:Sk238,2003/04:Sk240, 2003/04:Sk274 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sk318, 2003/04:Sk329,2003/04:Sk332 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sk368, 2003/04:Sk384, 2003/04:Sk395,2003/04:Sk408 och 2003/04:Sk435.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. Global e-handelRiksdagen avslår motion 2003/04:L351 yrkande 4.3. Rättvisemärkta varorRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk380.Reservation 3 (mp)4. KörkortsutbildningRiksdagen avslår motion 2003/04:T469 yrkande 1.5. FöretagsbilarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk202 och 2003/04:Sk277 yrkandena 1och 2.Reservation 4 (m)6. Byggmoms, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi306 yrkande 29, 2003/04:Sk224,2003/04:Sk259, 2003/04:Bo226 yrkande 5, 2003/04:Bo263 yrkande 31 och2003/04:Bo297 yrkandena 12 och 13.Reservation 5 (kd)Reservation 6 (c)7. Allmännyttiga ideella föreningarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk203, 2003/04:Sk222, 2003/04:Sk244,2003/04:Sk246, 2003/04:Sk253, 2003/04:Sk262, 2003/04:Sk280 yrkande 2,2003/04:Sk295, 2003/04:Sk336 yrkande 2, 2003/04:Sk356, 2003/04:Sk370,2003/04:Sk372, 2003/04:Sk379, 2003/04:Sk406, 2003/04:Sk413, 2003/04:Sk436,2003/04:Sk437, 2003/04:Kr285 yrkande 8, 2003/04:Kr326 yrkande 17 och2003/04:Kr329 yrkande 8.Reservation 7 (m, fp, kd, c)8. Skattefri verksamhet som bedrivs kommunalt eller av ideellföreningRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr282 yrkandena 14 och 17.9. Stöld och rånRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk279.10. Ersättningar till gode män och förvaltareRiksdagen avslår motion 2003/04:L201.11. Registreringsnummer för mervärdesskattRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk442.Stockholm den 30 mars 2004På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), Per (), (), Per-OlofSvensson (s), (), (), (),(), (), (), CatharinaBråkenhielm (s), (), (), LarsGustafsson (kd), Per () och ().Redogörelse för ärendetI det följande behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden om olikamervärdesskattefrågor som väckts . Motionsyrkandenaåterges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga.Utskottets övervägandenVissa varu- och tjänsteomsättningarUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredningsarbete avslår olikamotionsyrkanden om sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper avvaror och tjänster.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (kd) samt särskilt yttrande 1 (c).Gällande bestämmelser, m.m.I tillämpas följande skattesatser för mervärdesskatten:- = normalskattesats- = livsmedelhotellrums- och campinguthyrningtransport iskidliftkonstnärsförsäljning av egna konstverkimport av konstverk, samlarföremål ochantikviteter- = dagstidningar, tidskrifter och böckerentré till konserter, biograf-,teater-, opera- och balettföreställningardjurparkerpersontransportervissbiblioteksverksamhetviss museiverksamhetupphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verkrätt till ljud- och bildupptagningidrottsområdetSedan skattereformen 1990/91 är i princip alla varor och tjänsterskattepliktiga. Undantagna från skatteplikt är bl.a. köp och hyra av fastighet,sjukvård, tandvård och social omsorg, utbildning i offentlig regi, bank-och försäkringstjänster samt viss kulturverksamhet.Mervärdesskatten (momsen) utgör en stor inkomstkälla för staten. För år2004 förväntas intäkterna uppgå till . (Inkomsten förden statliga inkomstskatten förväntas uppgå till ca 35 miljarder ochinkomsterna av bolagsskatten till ca 56 miljarder). Av den totala basenför mervärdesskatten beskattas med normalskattesatsen, 18procent med den reducerade skattesatsen och med den reduceradeskattesatsen på 6 %.Momsens andel av konsumtionsskatterna har legat på ca 70procent.Reducerade skattesatserEG-kommissionen har sett över de reducerade skattesatserna ochnollskattesatsernapå momsområdet. Ett förslag till förändringar lämnades , KOM(2003) 397. Syftet med förändringarna är att åstadkomma förenkling,rationalisering och likformighet. anges de möjliga områdena för lågmomsi bilaga H till sjätte mervärdesskattedirektivet men även på vissa andraställen i direktivet. Därutöver finns vissa särordningar för en del avmedlemsländerna vilka har sin grund i respektive lands anslutningsakt.Förslaget innebär att alla varor och tjänster som får omfattas av lågmomseller nollmoms samlas i den lista som finns i bilaga H. Det innebär attde särregler som vissa länder har rörande lågmoms eller nollmoms inomområden som inte finns på listan kommer att upphävas. För del ärdet nollskattesatsen för framställning av vissa medlemsblad och andratidskrifter till bl.a. ideella föreningar som berörs. De nya områden somföreslås bli omfattade av möjligheten till lågmoms är bl.a. byggande,renovering, underhåll och uthyrning av bostäder, restaurangtjänster, vårdi hemmet och fjärrvärme.Förslaget innebär också att de möjligheter till generellt lägre skattesatsersom en del länder har för vissa geografiska områden begränsas.Den svenska inställningen är att listan över varor och tjänster som kanomfattas av reducerad moms bör vara så begränsad som möjligt eftersomdifferentierade skattesatser skapar konkurrens- och avgränsningsproblemoch är svåra att tillämpa i praktiken.Frågan om reducerade skattesatser har varit uppe på samtliga Ekofinmötenunder utan att länderna kunnat enas om vilka nyaområden för lågmoms som skall omfattas av listan. Vid Ekofinmötet den20 januari enades man om att förlänga giltighetstiden för direktiv1999/85/EG till utgången av . Detta innebär att de nio medlemsländersom deltar i försöket har möjlighet att ta ut lägremoms på vissa tjänster, t.ex. småreparationer, fönsterputsning, städningoch hårvård.Att differentierade skattesatser skapar konkurrens- och avgränsningsproblemoch är svåra att tillämpa i praktiken har också uppmärksammats av riksdagen.Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02:SkU18, rskr.199) har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppdrag att göra enöversyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna ochundantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet (dir. 2002:141). Iuppdraget ingår att kartlägga de avgränsningsproblem som finns med nuvaranderegler. Översynen skall syfta till en begränsning av avgränsningsproblemen.I uppdraget skall även ingå att analysera skattesatsernas struktur utifrånrättsliga, administrativa, ekonomiska, fördelningspolitiska ochstatsfinansiella aspekter. Mervärdesskattens påverkan på konkurrenssituationenmellan och inom olika branscher skall belysas.Uppdraget skall bedrivas i två etapper varav den första delen av uppdragetskall redovisas och den andra delen senast den 1februari 2005.Gällande bestämmelser för vissa varu- och tjänsteomsättningarLivsmedel, serveringstjänster, catering m.m.Livsmedel som konsumenten köper och tar med sig hem beskattas med 12 %medan mat som serveras på restaurang eller annat serveringsställe beskattaspå normal nivå, dvs. var mervärdesskatten på serveringlika med mervärdesskatten på mat men fr.o.m. höjdesden till den allmänna nivån. Skälet var att EG-reglerna inte medgav enlägre skattesats på serveringstjänster (se prop. 1994/95:57 s. 124, bet.1994/95:SkU7 s. 80-81).Under åren 1990 och 1991 var skattesatsen för livsmedel . År 1992sänktes skatten till . Därefter höjdes den till för att sedanåterigen sänkas till nuvarande procentnivå (). Några differentieradeskattesatser för olika livsmedel har däremot inte förekommit.En reducerad mervärdesskattesats, , tillämpas på rumsuthyrning ihotellrörelse eller liknande verksamhet och camping.FriskvårdDen sjukvård som är undantagen från skatteplikt omfattar dels institutionellsjukvård, dels sjukvård utanför den institutionella vården. För skattefrihetenligt mervärdesskattelagen (ML) krävs att sjukvården tillhandahålls pådet sätt som anges i lagen och omfattar åtgärder för att medicinsktförebygga, utreda och behandla sjukdomar, kroppsfel och skador samt vårdvid förlossningar, om åtgärderna avser vård vid sjukhus eller annaninrättning som drivs av det allmänna eller enskild verksamhet vid inrättningför sluten vård. Även medicinskt betingad fotvård räknas som sjukvård.Vården skall tillhandahållas vid vissa inrättningar eller av någon medsärskild legitimation att utöva sjukvårdsyrke.Till sjukvård räknas även vård som i övrigt tillhandahålls av någon medsärskild legitimation att utöva yrke inom sjukvården. RSV S 1996:7 innehållerrekommendationer om undantag för skatteplikt för sjukvård, tandvård ochsocial omstorg.Hälsohem som bedriver friskvård är momspliktiga. För sådana hem gällerlagen (1966:742) om hotell- och pensionatsrörelse. Även skönhetsvård ochallmän rekreation är momspliktig verksamhet liksom rekreationsanläggningmed friskvård på programmet. Massage av olika slag som ges som muskelavslappningoch för att öka välbefinnandet är inte sjukvård, oavsett om behandlingenges av någon som har särskild legitimation. För att behandlingen skallomfattas av skattefriheten måste den falla in under definitionen avsjukvård.Transport i skidliftMervärdesskatt på transport i skidliftar tas ut . Mervärdesskattpå personbefordran tas ut fr.o.m. . Motivettill sänkt momssats på personbefordran var att mildra effekterna förkollektivtrafiken av en genomförd höjning av dieselskatten.Nöjesparker, danstillställningar m.m.Skattesatsen för nöjesparker och kommersiell dans är . EG-direktivettillåter reducerad skattesats på bl.a. nöjesparker men har inteutnyttjat denna möjlighet till differentiering. nämns däremot inteuttryckligen i den förteckning (bil. H) i det berörda direktivet övervaror och tjänster som får lågbeskattas.På entréavgiften till museer och vid tillträde till konserter, djurparker,cirkus-, biograf-, teater-, opera- samt balettföreställningar ellerliknande tas moms ut med 6 %.Glasögon, motortcykel-, cykel-, och mopedhjälmarEnligt ML är synundersökning utförd av legitimerad glasögonoptiker attanse som sjukvård och därmed momsfri. Försäljning av glasögon, kontaktlinseroch andra synhjälpmedel är dock momspliktiga. Enligt sjättemervärdesskattedirektivet får reducerade skattesatser tillämpas i fråga ommedicinskutrustning, hjälpmedel och andra apparater som normalt är avsedda attlindra eller behandla invaliditet, för den handikappades uteslutandepersonliga bruk. Dit torde inte glasögon höra. Inte heller hör motorcykel-,cykel- och mopedhjälmar till sådana varor som enligt direktivet kanmomsbefrias eller omfattas av reducerad skattesats.MotionernaI ett flertal motioner föreslås att nya grupper av varor och tjänsterskall beskattas med reducerad skattesats eller att gränsdragningarna inomlågbeskattade områden ses över.I motionerna Sk218 av och (), Sk223 avLars-Ivar (), Sk238 av och (),Sk240 av () och Sk274 yrkande 2 av () begärs tillkännagivanden om att beskatta restaurangtjänsterpå samma låga nivå som mat som köps i livsmedelsbutik. I sistnämnda motion(yrkande 1) begärs även att de små turistföretagens skatteförhållandenskall ses över.I motion Sk384 av och () framställs yrkandeom att bör ta ställning till de särskilda problemsom nuvarande momsregler innebär för s.k. cateringföretag som levererarmat.Catherine () begär i motion Sk408 att möjligheterna till attinföra differentierad matmoms utifrån kriteriet nyttig mat skall undersökasoch övervägas. Som exempel anges högre moms på socker och fettrika produkterän på frukt och grönsaker.Motionärerna bakom motion Fi304 yrkande 39 av m.fl. (kd)anser att utredningen om översyn av reglerna om reducerade mervärdesskattesatserm.m. (skattesatsutredningen) bör ges i uppdrag att särskilt granskamomsreglerna för friskvård och motion i syfte att uppnå konkurrensneutralitetmellan olika subjekt som tillhandahåller sådana tjänster samt utredamöjligheten att låta alla former av friskvård och motion omfattas av denlägsta mervärdesskattesatsen.I motionerna Sk225 av m.fl. (c), Sk332 yrkande 2 av ChatrinePålsson m.fl. (kd) och Sk395 av och () begärs tillkännagivanden om sänkt moms på transport i skidliftar. Iförstnämnda motion anförs att utförsåkning på skidor bör jämställas medövrig idrottsverksamhet; därför bör skattesatsen på skidliftar sänkastill . Enligt motionären bakom motion Sk395 bör momsen på skidliftarjämställas med personbefordran. () begär i motion Sk318en översyn av mervärdesbeskattning av skidliftar. I motion Sk332 yrkande1 av m.fl. (kd) begärs även ett tillkännagivande om viktenav att bevara möjligheten till differentierade momssatser eftersom defyller en viktig funktion bl.a. när det gäller att stimulera vissa branscher.I motion Sk207 av () förordas en enhetlig momsskattesatsför hela kulturområdet. Motionären kritiserar bl.a. det förhållandet attdanstillställningar beskattas , medan en reducerad skattesats på6 % tas ut för inträde till bl.a. konserter och balett-, teater- ochoperaföreställningar. Även i motion Sk226 av () begärssänkt moms på sällskapsdans. () begär i motion Sk435 enöversyn av momsreglerna när det gäller produktionsbolags försäljning avteater- och musikföreställningar samt andra jämförbara produkter.I motion Sk329 av () begärs sänkt moms på glasögon ochkontaktlinser. Slutligen begärs i motion Sk368 av ()en utredning av möjligheten att momsbefria cykel-, moped- och motorcykelhjälmar.Utskottets ställningstagandeBehandlingen av i stort sett liknande motioner resulterade för två årsedan i att , på förslag av ett enigt skatteutskott, riktade etttillkännagivande till regeringen om att se över tillämpningsområdet förde reducerade skattesatserna m.m. Den utredare som regeringen tillsattemed anledning av begäran avser att presentera förstadelen av sitt uppdrag. Utskottet ser ingen anledning för attrikta ett nytt tillkännagivande till regeringen i denna fråga eller attföregripa utredningens arbete genom uttalanden i den riktning sommotionärerna önskar eller nu föreslå reducerade skattesatser för nya grupperav varor och tjänster. Inte heller är utskottet berett att föreslå andraskattefavörer för hela branscher, som t.ex. turistnäringen. Med det anfördaavstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner och motionsyrkanden.Global e-handelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om nollskattesats på elektronisk handel.Jämför särskilt yttrande 2 (fp).Internationellt samarbeteBasen för samarbetet inom utgör den överenskommelse som träffadesvid ett möte i . Där slog man fast vissa allmänna principervilka skall vara vägledande för arbetet. I dessa finns krav på neutralitetoch likabehandling, som innebär att man i praktiken avvisar att e-handelnskall utgöra en skattefri zon. Vidare skall e-handeln i största möjligamån behandlas med hjälp av existerande regelsystem. Staternas skattesuveränitetskall beaktas, som en rättvis fördelning av skattebasen skalleftersträvas. Reglerna skall utformas så att såväl dubbelbeskattning somicke-beskattning undviks.Beträffande konsumtionsbeskattningen framhålls bl.a. att skattesystemenbör utformas så att beskattning av e-handel sker i det land där konsumtionenäger rum (destinationslandsprincipen). Här avviker från EU:s ståndpunktbeträffande EU-intern handel, men överensstämmer med EU:s principer förhandel med länder utanför EU.EG:s mervärdesskatteregler bygger på principen att alla omsättningaromfattas av skatteplikt. De omsättningar av varor och tjänster som skallundantas från beskattning eller får beskattas med en lägre skattesatsräknas, som sagts, upp särskilt i en bilaga till sjättemervärdesskattedirektivet (77/388/EEG). Elektronisk handel tillhör inte deområden som får beskattas med en reducerad skattesats.Digitala tjänster från tredje landFörslagen i proposition 2002/03:77 om nya mervärdesskatteregler förelektronisk handel m.m. som antogs av var föranleddaav de beslut som fattade om ändringar i sjättemervärdesskattedirektivet och i förordningen om administrativt samarbeteinom mervärdesskatteområdet. De nya reglerna finns i rådets direktiv2002/38/EG och i förordningen (EG) 792/2002.I propositionen (som bygger på direktivet) klargörs att t.ex. webbplatser,programvara, bilder, databaser, film och musik som tillhandahålls påelektronisk väg skall anses som tillhandahållanden av tjänster. Detklargörs också att omsättningen av sådana elektroniska tjänster från ettland utanför EG till skall beskattas i . Omvänt skall enomsättning från till ett land utanför EG inte beskattas i Sverige.En förenklad ordning införs för redovisning och betalning av skatt förelektroniskt levererade tjänster i de fall de levereras från ett landutanför EG till privatpersoner i . Näringsidkare från tredje landfår välja att redovisa mervärdesskatten avseende all försäljning tillkonsumenter inom EG i ett valfritt . Omsättning av elektroniskatjänster från ett land utanför EG eller från ett annat till ettföretag i skall beskattas i . Om näringsidkaren från tredjeland valt att registrera sig i ett annat medlemsland än skall denstaten vidarebefordra deklarationsupplysningar och betalning av momsentill tillstyrkte propositionen och avstyrkte en motion somgick ut på att e-handel med digitala produkter inte borde beskattas hårdareän försäljning av motsvarande fysisk produkt (bet. 2002/03:SkU13).Digitala tjänster från EU-landNär det gäller digitalt levererade tjänster där mottagaren laddar nedprodukten i sin dator (t.ex. film, musik, spel, böcker, tidningar, musik,dataprogram) betraktas de som tjänsteomsättningar och inte varuförsäljningar.Inom EG:s mervärdesskatteområde skall i sådana fall reglerna om moms vidomsättning av tjänster tillämpas. Detta innebär bl.a. att om köparen ären privatperson i ett (t.ex. ) och säljaren också finns iett skall säljaren ta ut moms enligt sitt hemlands momssystem,dvs. enligt ursprungslandsprincipen.SkattebasutredningenSkattesatsen för e-handel har uppmärksammats av somi betänkandet Våra skatter? (SOU 2002:47) uttalat att den svenskanormalskattesatsen innebär en nackdel för svenska e-handelsföretag ikonkurrensenmed andra EU-företag med lägre hemlandsmoms och föreslår att medkraft skall verka för att en specialskattenivå för e-handel och liknandetjänster tillåts inom EU.Handel med varor (fysiskt gods) via InternetVid handel med varor (fysiskt gods) över Internet, som utgör den tillomfånget största andelen av e-handeln och som till sin innebörd egentligeninte skiljer sig från postorderhandel, sker beskattningen normalt iköparens hemland (destinationslandet). Ett företag i ett annat EU-land kandock sälja till konsumenter i för utanatt ta ut svensk moms.Om en privatperson beställer en vara från ett land utanför EU räknas detsom privatimport och tull och andra avgifter måste betalas. Tullsatsenför varan finns angiven i EG:s tulltaxa och är olika beroende på vilkenvara som beställs och vilket land varan beställs ifrån. När varan kommertill tar Posten ut tullavgiften och svensk moms på varorna.MotionenI motion L351 yrkande 4 av m.fl. (fp) föreslås etttillkännagivande till regeringen om att verka för att det inom EU införsen nollskattesats på elektronisk handel. Denna skattesats skall gällatill dess en rejäl genomgång gjorts av momsreglerna för icke-elektroniskavaror och tjänster och kommit överens om en gemensam syn påbeskattningen av e-handeln.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av den ovan lämnade redovisningen konstaterar utskottet attde frågor om e-handel och internationella och nationella konkurrensproblemsom tas upp i motionen redan uppmärksammats både av den svenska regeringenoch inom EU. Vidare har den konkurrensnackdel för EU-företagen som påtalasi motionen när det gäller moms på elektronisk handel med tjänster mellanländer utanför EG och länder inom EG rättats till (prop. 2002/03:77,bet. Utskottet anser inte att det finns skäl att överväga attinföra en nollskattesats på elektronisk handel. Tvärtom talar kraven påneutralitet och likabehandling mot en sådan åtgärd. Med det anfördaavstyrker utskottet motion L351 yrkande 4.Rättvisemärkta varorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att utreda möjligheten att sänka momsen pårättvisemärkta varor.Jämför reservation 3 (mp).MotionenI motion Sk380 av och () begärs en utredningav möjligheten att sänka momsen på rättvisemärkta livsmedel m.m.BakgrundSå kallade rättvisemärkta varor beskattas med normalskattesatsen om varornainte tillhör de varugrupper som omfattas av de reducerade skattesatserna12 respektive 6 %.Några särbestämmelser om miljömärkta eller rättvisemärkta produkter finnsinte i mervärdesskattelagen och inte heller i EG-direktivet om mervärdesskatt.Sådana varor beskattas således enligt generella regler.I rapporten på ekologiska livsmedel (Ds 2002:51) slåsfast att den s.k. likabehandlingsprincipen i EG-rätten innebär att Sverigeinte kan införa olika momssatser för miljömärkta (ekologiska) livsmedeloch andra livsmedel. En ensidig svensk differentiering bedöms inte kunnautformas så att den blir EG-konform. Den ekonomiska analysen visar attmervärdesskatten inte är det mest lämpliga miljöpolitiska styrmedlet, bl.a. med hänsyn till instrumentets trubbighet och osäkra kostnadseffektivitet,och till att en differentiering till förmån för ekologiska livsmedel kansägas gå emot den allmänt accepterade principen att förorenaren skallbetala.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare ställt sig avvisande till förslag om en differentieradskattesats till förmån för miljömärkta livsmedel eftersom det skulleinnebära olika skatt på varor som är av samma slag men tillverkade på olikasätt. En sådan ordning skulle enligt utskottets mening bli svår attadministrera och än svårare att kontrollera bl.a. mot bakgrund avgränsdragningsproblemen. Utskottet har inte någon annan uppfattning när detgäller s.k. rättvisemärkta livsmedel. Med hänsyn härtill och då frågan ommöjligheten och lämpligheten i att sänka mervärdesskatten på miljömärktalivsmedel har varit föremål för en utredning vars slutsatser ävenkan tillämpas på rättvisemärkta livsmedel avstyrker utskottetmotionen.KörkortsutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om slopad mervärdesskatt på körkortsutbildning.BakgrundSkatteplikt på bl.a. körkortsutbildningar infördes i samband med attutbildningsområdet generellt på grund av EG-rättens krav infogades i detskattepliktiga området (prop. 1996/97:10, bet. 1996/97:SkU6).