bet · GS01TU1 · 2004-11-18 00:00:00 — En effektiviseringoch besparing bör ske genom att hela produktionupphandlas.Övriga områdenAnslaget för ersättning för fritidsbåtsändamål är, menar vi,egentligen en restpost i verksamhet med enendast begränsad koppling till fritidsbåtar. Det bör därför förnästa budgetår minskas med jämfört medregeringens förslag. kostnader bör generelltkunna minskas genom fortsatt rationalisering och enförändrad organisation, inte minst inomsjöräddningsverksamheten. Vi anser vidare att statens enga-gemang i () böravvecklas.Staten har lämnat ersättning till Posten förupprätthållande av grundläggande kassaservice i hela landet.För nästa år föreslår regeringen . Postenhar dock ombildats till ett aktiebolag och verkar därmedunder andra förutsättningar . Medlemskapet i EUbegränsar vidare kraftigt statens möjlighet att lämna statligabidrag till olika självständiga företag, däribland Posten AB.Enligt vår mening är krav att tillhandahållakassaservice rimligt, men det är långt ifrån givet vare sig attdet är som ska tillhandahålla tjänsten eller hurkassatjänsten skall utformas. Det finns enligt vår meningmöjlighet att utforma olika lösningar beroende på lokaliseringoch efterfrågan. Möjligheten att tillhandahålla begränsadkassatjänst också på mindre orter finns även hos andraaktörer än . Ett grundläggande krav måste därförvara att kraven på kassaservice definieras till omfång ochinnehåll, att korrekta anbudshandlingar upprättas och attupphandling av tjänsten sker med iakttagande av de reglersom gäller för offentlig upphandling enligt svensk lag ochgemenskapsrätten. Vi avvisar mot denna bakgrundregeringens anslag på för ersättning tillPosten AB för rikstäckande betalningsservice.Enligt vår uppfattning bör statligt företagsstöd inte lämnastill svenska rederier. Vi föreslår därför en minskning av anslaget iförhållande till regeringens budgetproposition med 1,4miljoner kronor.Vi ifrågasätter vidare huruvida den nybildade myndighetenJärnvägsstyrelsen behöver ett så stort anslag mot bakgrund avstorleken på tidigare anslag för den tidigareJärnvägsinspektionen. Därför anser vi att myndigheten börkunna med mindre i anslag.6. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22Kommunikationer, punkt 16 (fp)7.av () och ().Folkpartiet liberalernas budgetförslag för syftar tillatt förändra de ekonomiska förutsättningarna så att en högrestabil tillväxt uppnås och att den dryga miljon människor somstår utanför arbetsmarknaden får en möjlighet att komma inoch bidra med en egen arbetsinsats. För att åstadkomma dettaär det nödvändigt att fler arbetar och att statsskulden minskar.Ett viktigt verktyg för att uppnå detta är sänkta skatter påarbete och företagande. Våra utgiftsökningar avser främstbistånd, rättssäkerhet, utbildning, vård och omsorg samtförbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för dettabl.a. genom åtgärder mot ohälsan och en reformeradarbetsmarknadspolitik.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 22 haremellertid avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessensförsta steg. Då liberalernas budgetförslag är enhelhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen påanslag inom utgiftsområde 22. I det följande redovisas isammanfattning innehållet i vårt budgetförslag förutgiftsområde 22 Kommunikationer.Vägar och järnvägar har eftersattsvad avser såväl underhåll som utbyggnad av ny infrastruktur.Underhåll och utbyggnad av infrastruktur är en förutsättningför ökad tillväxt, förbättrad miljö och ökad trafiksäkerhet.Regeringens blockering inför alternativafinansieringslösningar leder till färre investeringar i närdessa borde vara betydligt fler. Den totalainvesteringsvolymen för blir därmedavsevärt lägre än den annars skulle ha kunnat bli. Det innebärockså att flera investeringar för att bygga bort flaskhalsar ivåra tillväxtregioner, samt den bärighetshöjande tjälsäkringeni skogslänen, inte kommer till stånd , och att andra viktigainvesteringar trängs undan ur planerna för den nu påbörjadetolvårsperioden. liberalerna förordar alternativafinansieringsformer som skulle kunna medge ytterligare 6miljarder kronor till väginvesteringar . För2005-2007 föreslås mer i anslag till vä-gar.7. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22Kommunikationer, punkt 16 (kd)av ().BakgrundKristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartierföreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte på attlångsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genomstrukturella reformer för minskad ohälsa, förbättradlönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete ochsparande. Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning attvälfärden tryggas för alla.En majoritet i finansutskottet - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartiser och miljöpartiser - hargenom förslag till ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annaninriktning av politiken i det första rambeslut omstatsbudgeten. Därför redovisar vi i detta yttrande - i ställetför en reservation - den del av vår politik som rörutgiftsområde 22 Kommunikationer och som vi skulle hayrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit i denförsta beslutsomgången.UtgångspunkterKristdemokraternas syn på kommunikationer har tvåutgångspunkter - utvecklat välstånd och miljöhänsyn. Brakommunikationer är en förutsättning för att vårt land skallkunna utveckla välståndet och öka sysselsättningen ochtillväxten. För ett land som har transporterna särskiltstor betydelse. Transporterna belastar dock miljön och därförmåste ytterligare insatser göras för att minska de skadligautsläppen. Den långsiktiga hållbarheten förutsätter att de mestmiljövänliga alternativen utvecklas. ochsjöfartens ställning behöver stärkas som fossilabränslen successivt fasas ut ur framför allt vägtrafiken.Kristdemokraterna anser att investeringarna skalltidigareläggas och effektiviseras genom att projekt genomförsi partnerskap med den privata sektorn (PPP). Regeringen harsom en eftergift till helt förbigått dennamöjlighet.Åtgärder i trafikens infrastrukturFör har beslutat om enplaneringsram för byggande och underhåll av vägar ochjärnvägar som innebär ökade anslag jämfört med inledningenav . Planer är dock inte detsamma somförverkligade projekt. För kommunikationer är detenligt vår mening avgörande att den senaste planperiodenssuccessiva anslagsneddragningar inte upprepas.Kristdemokraterna har ställt sig bakom ökningen av dentotala planeringsramen, men bedömer att en oproportionerligtstor del av dessa resurser kommer att användas till storajärnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler. Enstörre del av resurserna behöver satsas på vägarna. Med denföreslagna resursfördelningen kommer inte ens attkunna börja minska den eftersläpning i vägunderhållet som uppgår till ca 17 miljarder kronor.Kristdemokraterna föreslår därför en ökad satsning på detförfallande svenska vägnätet. För underhåll och investeringari vägar avsätterKristdemokraterna mer i anslag än vadregeringen föreslagit. Av detta reserveras 800 miljonerkronor till ett förbättrat vägunderhåll. För budgetåret 2005innebär detta att anslaget till väghållning och statsbidrag höjsmed . anser vidare attanslagsposten för drift och byggande av enskilda vägar böröka , vilket innebär en medelshöjning med 66miljoner kronor till sammanlagt för år2005.Därutöver föreslås att ett program läggs fast förinvesteringar med alternativ finansiering. Det skulle innebäraatt en rad angelägna väg- och järnvägsbyggen kan startasnabbare. I synnerhet bör de effektiviseringsvinster som finnsi projekt som drivs i partnerskap mellan det offentliga ochprivata (PPP) utnyttjas.När det gäller järnvägsområdet förordas en effektivarejärnvägssatsning. För räknarKristdemokraterna därmed med att anslaget för banhållningoch sektorsuppgifter på järnvägsområdet kan reduceras med300 miljoner kronor.För att utveckla sjöfarten genom en förbättrad infrastrukturanser att statliga anslagsmedel bör avsättas för annarsavgiftsbetalda investeringar i farleder. och2007 anser att böravsättas i ett nytt anslag för detta ändamål. För flyget är denmest angelägna statliga åtgärden att tryggaflygplatskapaciteten i Stockholmsregionen.Effektivisering av myndigheter och IT-infrastrukturKristdemokraterna har noggrant prövat möjligheterna attgenom en effektivisering av verksamheten spara påadministrationsanslagen. Enligt vår bedömning är det möjligt att uppnå en besparing med sam-manlagt inom utgiftsområde 22Kommunikationer. Minskningen bör fördelas på anslagen tillBanverket, Rikstrafiken, , samtpå anslagen för VTI och informationsteknik.8. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22Kommunikationer, punkt 16 (c)av ().BakgrundI finns en majoritet - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - förförslagen i budgetpropositionen för omekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster avseende i denstatliga budgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stödgällande beräkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslaget om preliminära utgiftstak för åren 2005 och 2006.Centerpartiets budgetalternativ - med förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - skall ses som enhelhet, där inte någon eller några delar kan brytas ut ochbehandlas isolerat från de andra. vill ha ettsamhälle där fokus finns på det friska och inte på det sjuka.Att av den arbetsföra befolkningen är iarbetsmarknadsåtgärder, öppen arbetslöshet, sjukskrivningeller förtidspension, är inte tillfredsställande. Alla dessamänniskor är en resurs. Varje individ kan, med en annan syn,ges möjlighet att bidra med vad han eller hon kan prestera.För att uppnå en positiv förändring fordras ett annattänkande, där individen ges självkänsla ochsjälvbestämmande och där samhället ser till människan iförsta hand och inte till systemet som , ett samhälle sombyggs underifrån och där individen och lokalsamhället ärgrunden. inleder en förändringsprocess bl agenom att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare.Den globala tillväxten, energiförsörjningen och dendärmed sammanhängande miljöproblematiken väcker storafrågor om framtiden. Den långsiktiga lösningen för en hållbarenergiförsörjning är ett samhälle som använder förnybararesurser. vill genom sitt budgetalternativbeträda vägen som leder in i kretsloppssamhället. Näringslivoch företagande är grunden för ett blomstrande samhälle. EttSverige där företagande är minst lika naturligt somanställning måste vara ett framtidsmål.I allt från skolan till myndigheter måste vikten avföretagande och företagsamhet uppmuntras. Allt dettatillsammans med en tydlig bild av ett framtida hållbart ochgrönt samhälle är bärande delar i den resa in somCenterpartiets budgetmotion anslår.UtgångspunkterCenterpartiets vision om framtidens transportsystem byggerpå att transportsystemet skall bidra till att skapa godaförutsättningar för utveckling i hela landet. Transportsystemetskall medverka till tillväxt och företagande som detinte får omöjliggöra kommande generationers möjlighet tillatt förverkliga sina livsprojekt. Trafikens negativamiljöpåverkan måste hanteras på ett grundläggande ochomfattande sätt. Vi måste ställa om till ett grönttransportsystem. vill se ett väl utvecklattransportsystem med säkra, miljövänliga och tillgängligatransporter där det övergripande målet skall vara attsäkerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigthållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv ihela landet.Centerpartiet leder debatten i att forma ett och ettEuropa som byggs underifrån. Detta gäller ocksåtransportsystemet eftersom detta system har stor påverkan påregionernas utveckling. Det är därför rimligt att planeringenav trafiksystemen i större utsträckning sker i samverkan medden regionala nivån, som staten har ett ansvar förhelheten, för att fastställa mål och avsätta resurser.Centerpartiet anser att en belysning av infrastrukturen med ettunderifrånperspektiv är viktigt av demokratiska skäl.Med dåliga kommunikationer uteblir investeringar ochnyetableringar. Det är en förödande utveckling om privatasatsningar och företagande går om intet på grund av ettbristfälligt transportsystem, där drifts- och underhållsåtgärderär eftersatta. har vi en situation som innebär just detta.Därutöver finns ett flertal s.k. flaskhalsar inom både väg ochjärnväg, med sträckor som är i akut behov av upprustningeller nybyggnationer.I vår vision ingår åtgärder på alla olika trafikområden: väg,järnväg, sjöfart och luftfart. Några av de viktigaste innehållerkonkurrens på likvärdiga villkor mellan olika operatörer påvåra järnvägsspår, ett enklare kollektivt resande med godtillgänglighet även i glesbygd, ett ökat utnyttjande avkombitrafik för godstransporter, ökad satsning pånyinvesteringar och på drift och underhåll av väg och järnvägoch en ökad anpassning till ett internationellt transportnät.Centerpartiet anser att goda kommunikationsmöjligheter,både reella och digitala, är en grundförutsättning för attmänniskor och företag skall kunna verka i hela landet. Utanen god infrastruktur förlamas utvecklingsmöjligheterna ilandets regioner. Risken är uppenbar att investeringar ochnyetableringar uteblir i områden med dåligakommunikationer. För att människor och företag skall vågainvestera i alla delar av landet krävs att de vet att in-frastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som långsikt. En väl utvecklad infrastruktur, reell och digital, är därfören förutsättning för tillväxt, ökad sysselsättning ochbibehållen välfärd.Väg och järnvägDåliga vägar kostar människor och företag storasummor. Fordon körs sönder, gods kommer inte fram ,vägar stängs av och trafiksäkerheten försämras. Det behövsmer medel till drift och underhåll, bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion men också resurser till byggande av vägar ochjärnvägar för att få bort flaskhalsar och skapa en säkrare ochmer funktionell infrastruktur. anser attväghållningsanslaget för bör räknas upp med 250miljoner kronor för att skall kunna börja ta igendet eftersläpande underhållet som beräknas till sammanlagt17 miljarder kronor.För att kunna genomföra önskvärda samhällsekonomisktriktiga och strategiskt viktiga investeringar föreslårCenterpartiet en ny modell för alternativ finansiering. Ettsärskilt infrastrukturbolag bör ges till uppgift att finansierasådana investeringar med normala avskrivningstider ochannuitetsbetalning via statsbudgeten över . Pådetta sätt skulle offensiva och tillväxtfrämjande projekt kunnasjösättas, en satsning vi anser befogad och lämplig attanvända under rådande finansiella omständigheter. Därmedkan också ökade resurser frigöras för att förbättra underhållet.Erfarenheter av s.k. PPP-modeller (private publicpartnership) finns från bl.a. och . I ärArlandabanan ett exempel på en PPP-lösning. Vi menar attdet nu är hög tid att ta ett helhetsgrepp på detta område ochintroducera ett infrastrukturbolag med enda uppgift attfinansiera stora och angelägna projekt inom ramen för deprioriteringar som görs av och . Därmedskulle angelägna projekt som exempelvis E 20 genom VästraGötaland, E 4 längs , E 22 i sydöstra i kunna genomföras.Genom att använda ur anslaget förBanhållning och sektorsuppgifter samt 250 miljoner kronorgenom särskilt tillskjutna medel kan ränte- ochamorteringskostnader täckas. På detta sätt skulle offensivaoch tillväxtfrämjande projekt kunna sjösättas, en satsning vianser är starkt befogad och lämplig att använda underrådande finansiella omständigheter. Det förutsätter givetvisnoggranna uppföljningar av varje enskilt projekt för att intespräcka kalkylerna. I budgetmotion räknar vikonsekvent med avskrivningstid och en kalkylräntamotsvarande den tioåriga statsobligationsräntan. För att interiskera att överdriva de positiva effekterna använder vi oss avdessa, försiktiga, antaganden. De infrastruktursatsningar vigör belastar utgiftsområde 22 efter annuitetsprincipen.Enligt vår uppfattning bör vidare såväl somBanverket kunna effektivisera sin administration ytterligare.Mot den bakgrunden bör verkens administrationsanslagräknas ned för nästa budgetår med 65 miljoner kronorrespektive 35 miljoner kronor.KollektivtrafikMinskade statsbidrag i kombination med att staten samtidigtkraftigt har höjt diesel- och fordonsskatterna samt attkostnaderna för upphandling av trafiken ökar dramatiskt är påväg att leda till en drastisk neddragning av kollektivtrafiken.De ekonomiskt ansträngda kommunerna och landstingen haringa möjligheter att satsa de nödvändiga resurser som krävsnär staten drar sig tillbaka. I många län har Länstrafikenredan tvingats dra ned på sin verksamhet; turtätheten minskaroch en del linjer läggs ned helt. Denna utveckling måste för-hindras. avsätter därför tillstöd för kollektivtrafiken i glesbygd.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2004/05:1 Utgiftsområde 22 KommunikationerRegeringen () föreslår ibudgetpropositionen (prop. 2004/05:1 utg. omr. 22)1. att godkänner att regeringen får beslutaom en låneram i om högst för för investering i närtid, E 6Svinesundsförbindelsen m.m.2. att godkänner att regeringen får beslutaom en låneram i om högst 400 000 000kr till prioriterade vägprojekt enligt beslut omtilläggsbudget i samband med ekonomiskavårproposition.3. att bemyndigar regeringen att förramanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 49 efter2005.4. att godkänner att regeringen får beslutaom en låneram i om högst för för investeringar ieldriftsanläggningar m.m.5. att godkänner att regeringen får beslutaom en låneram i om högst till prioriterade järnvägsprojekt enligt riksdagensbeslut om tilläggsbudget i samband med 2004 årsekonomiska vårproposition.6. att godkänner att regeringen får beslutaom en låneram i om högst till för fortsatt utbyggnad avBotniabanan.7. att bemyndigar regeringen att förramanslaget 36:4 : Banhållning ochsektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst22 efter 2005.8. att bemyndigar regeringen att förBotniabanan ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2005.9. att godkänner de ekonomiska målen för Statensjärnvägar och bemyndigar regeringen att geStatens järnvägar finansiella befogenheter i enlighet medvad regeringen förordar.10. att godkänner de ekonomiska målen förSjöfartsverket och föreslagen prisrestriktion ochbemyndigar regeringen att fastställa utdelning ochskattemotsvarighet för i enlighet med vadregeringen förordar.11. att bemyndigar regeringen att geSjöfartsverket finansiella befogenheter i enlighet med vadregeringen förordar.12. att godkänner förslaget till investeringsplan förSjöfartsverket för perioden 2005-2007.13. att godkänner att högst avinflytande farledsavgifter får lämnas i bidrag tillHandelsflottans kultur- och fritidsråd.14. att godkänner de ekonomiska målen förLuftfartsverket och föreslagen prisrestriktion ochbemyndigar regeringen att fastställa utdelning ochskattemotsvarighet för i enlighet med vadregeringen förordar.15. att bemyndigar regeringen att geLuftfartsverket finansiella befogenheter i enlighet med vadregeringen förordar.16. att godkänner förslaget till investeringsplan förLuftfartsverket för perioden 2005-2007.17. att godkänner att avgifter får tas ut förLuftfartsstyrelsens verksamhet och att intäkterna från dessaavgifter får disponeras för att täcka kostnaderna förverksamheten.18. att bemyndigar regeringen att förramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst 2 förperioden 2006-2010.19. att godkänner att målet för politikområde IT,elektronisk kommunikation och post är att alla skall hatillgång till en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigthållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster.20. att bemyndigar regeringen att förramanslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster tillfunktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst under 2006-2009.21. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 22Kommunikationer i enlighet med uppställningen underavsnitt 1.Motioner från allmänna motionstiden /05:T203 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att ge berörda myndigheter i uppdrag attplanera för en utbyggd spårförbindelse mellan ochMalmö.2004/05:T204 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om grävandet av i /05:T206 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om förbättring av infrastrukturen i Blekinge.2004/05:T209 av och ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om utbyggnad av riksväg 40.2. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om att utbyggnaden kan finansierasenligt PPP-modellen.2004/05:T210 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om utbyggnad av riksväg 27.2004/05:T211 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att pröva alternativ finansiering vidvägbyggnation på några lämpliga utbyggnads- ochombyggnadsobjekt i Sverige.2004/05:T219 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om järnvägens betydelse för ochdärmed behovet av satsningar på järnvägsnätet.2004/05:T220 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av mera pengar till Dalarnasvägar.2004/05:T225 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bygga klart E 6 genom tillår 2007.2004/05:T227 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att det är angeläget att , dvs.del av väg 858 sträckan Siggberg i socken-Östervåla iHeby kommun, rustas upp.2004/05:T229 av de ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om Södertörnsleden.2004/05:T231 av och ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en upprustning av och enuppgradering av vägen till Europaväg.2004/05:T233 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om cykelleder på Öland.2004/05:T234 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att höja anslagen till drift och underhållav vägnätet för väg 767 mellan Hjulsjö och Nora.2004/05:T242 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om klassning av som TEN-väg.2004/05:T255 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om att en tidtabell för byggandet av enfast förbindelse mellan och börupprättas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om att bör ges i uppdrag attleda arbetet med att få till stånd en fast förbindelse mellanHelsingborg och Helsingör.2004/05:T257 av och Bengt-AndersJohansson (m):tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om utbyggnad av riksväg 40.2004/05:T260 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om utbyggnad av väg 73.2.