bet · GS01SFU2 · 2004-11-23 00:00:00 — Ettminskat antal asylsökande och det förhållandet attmyndigheterna tillförs ökade resurser ger enligtutskottets mening ökade förutsättningar för dem attminska ärendebalanserna och vistelsetiderna imottagandesystemet. Utskottet noterar också att detav regeringens skrivelse 2003/04:53 (s. 19) framgåratt mottagandet av ensamkommande barn liksommottagandet av barn i familj är en prioriteradfråga.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf237 yrkande 4, 2003/04:Sf5 yrkande 9, Sf208yrkande 1, Sf378 yrkande 3, Sf265 yrkande 8, Sf291yrkande 1, 2003/04:Sf396 yrkande 7, 2003/04:Sf314yrkandena 1-3, Sf375 yrkande 2 och Sf300 yrkande 1.LänderkunskapUtskottet har tidigare (se bet. 2002/03:SfU8 s. 71)pekat på vikten av att handläggare ochbeslutsfattare hos har stor kunskap om de länder somde asylsökande kommer ifrån. Det kan gälla detpolitiska läget, etniska konflikter, rättssystemet,tillämpning av lagstiftning m.m. Som redan nämntsfick i uppdrag attutveckla arbetet inom ett antal områden. arbetssättet vid asylutredningar, utredningarav barns asylskäl och länderinformation. Kommitténför översyn av utlänningslagstiftningen har i sittbetänkande Utlänningslagstiftningen i ettdomstolsperspektiv (SOU 2004:74 s. 309-310)redovisat det inom pågåendeförändringsarbetet. En rad arbetsgrupper har enligtkommittén lämnat förslag till förbättringar, varaven har föreslagit bl.a. att relevant landmaterial sålångt möjligt skall kommuniceras med sökanden vidasylutredningen och att yttrande från sökanden medbiträde skall inhämtas . Dessutom föreslåsatt särskilda landanalytiker skall finnastillgängliga som stöd för beslutsfattare. Därtillanges i regeringens skrivelse 2003/04:53 Resultatoch kostnader i asylprocessen (s. 24) attMigrationsverket tagit fram ett generelltutbildningsprogram för de anställda, det s.k.Migrationsprogrammet. Programmet avser bl.a.samtals- och intervjuteknik, utbildning i mänskligarättigheter och utlänningslagen samt gällandepraxis. Återvändande och verkställighet är andradelar i Migrationsprogrammet. Vidare har särskildautbildningsinsatser gjorts för att förbättraasylutredningarna avseende ensamkommande barn.Mot bakgrund av det nu redovisadeförändringsarbetet anser utskottet att det förnärvarande inte finns någon anledning för riksdagenatt ta något initiativ i frågan. Därmed avstyrkerutskottet motionerna Sf207, 2003/04:Sf211, Sf278yrkande 4 och 2003/04:Sf357 yrkande 18.I den mån motion Sf361 yrkandena 3 och 4 inte ärtillgodosedd med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena ifråga.Tolk m.m.Av regeringens skrivelse 2003/04:53 (s. 23) framgåratt har inlett ett försöksprojektför att vidareutveckla språkanalyser. Syftet är attpå ett tidigt stadium i asylprocessen få enindikation på från vilket land en asylsökande utanidentitetshandlingar kommer. Vidare pågår inomverket en försöksverksamhet med tolkning genomvideokonferens. Flera av verkets anläggningar liggerpå platser där tillgången till auktoriserade tolkarär begränsad. För att inte förlängahandläggningstiderna genomförs på försökvideokonferenser där tolken kan befinna sig på enannan ort än där utredningen görs. I det ovan nämndautredningsbetänkandet Tolkförmedling (SOU 2004:15)anges att det är stor brist påauktoriserade tolkar. Av de 5 000 tolkar som äraktiva är 825 auktoriserade av Kammarkollegiet.Kammarkollegiet har möjlighet att auktorisera tolkari 34 språk, medan det talas ett drygthundratal språk inom vilka tolkning förekommer.Utredningen har föreslagit bl.a. att regeringen gören översyn av kontakttolkutbildningen inomfolkbildningen. Betänkandet har remissbehandlats ochbereds inom Regeringskansliet.Slutligen har den ovan nämnda arbetsgruppen inomMigrationsverket även föreslagit att de tolkar somanlitas skall ha genomgått en särskildasyltolkningskurs och att fysisk tolknärvaro skalleftersträvas.Utskottet kan med hänsyn bl.a. till det pågåendeförändringsarbetet inte se att bör vidtanågon åtgärd i denna fråga. Motionerna 2003/04:Sf403yrkande 12 och 13 och 2003/04:Sf357 yrkande 20avstyrks därför.Kvinnor i asylprocessenMigrationsverket har enligt vad som redovisas iskrivelsen 2003/04:53 (s. 24) på uppdrag avregeringen utarbetat riktlinjer för hur kvinnorsasylskäl bättre skall kunna uppmärksammas iasylprocessen. I riktlinjerna lyfts bl.a. fram attde ärenden som rör kvinnors särskilda skyddsbehovmånga gånger är känsliga och förutsätter fullgodkompetens hos såväl utredare och tolk som offentligtbiträde. Flera olika insatser, främst i form avutbildningar och föreläsningar, har enligtskrivelsen gjorts för att höja kompetensen hoshandläggarna. Utskottet noterar att i riktlinjernabetonas bl.a. värdet av samverkan mellan Asyl ochMottagning, vikten av val av utredare, tolk ochoffentligt biträde samt frågor om sekretess ochseparat utredning. Vidare framhålls attsekretessaspekterna är en de viktigaste frågornaunder asylutredningen och att kvinnan ingående börinformeras och försäkras om att de uppgifter honlämnar inte kommer någon utomstående till del.Särskilt viktigt kan det enligt riktlinjerna varaför kvinnan att förvissa sig om att uppgifterna inteförs vidare till mannen eller familjen i övrigt. Detframgår också att kvinnan alltid bör höras separatoch helt skilt från mannen och den övriga familjenoch att det kan var lämpligt attkvinnan kallas helt separat för utredning och då viden tidpunkt skild från familjen i övrigt.I motion Sf278 påpekas att Migrationsverketsutredare inte alltid följer de av verket utfärdaderiktlinjerna. Enligt utskottets mening är detta enfråga som måste hanteras av . Motbakgrund av vad som anförts anser utskottet attanledning saknas för att ta någotinitiativ i dessa frågor. Motionerna Sf278 yrkandena2, 3, 5 och 7 samt Sf361 yrkande 5 avstyrks.FörvarMigrationsverket har sedan den 1 oktober 1997ansvaret för de utlänningar som tas i förvar enligtutlänningslagen och för de lokaler där deförvarstagna skall vistas. Förutsättningarna för atthålla en asylsökande i förvar regleras i 6 kap.utlänningslagen. Ett barn kan under starktbegränsade förutsättningar tas i förvar och får inteskiljas från sin vårdnadshavare genom att denneeller barnet tas i förvar. Är det tillräckligt attbarnet ställs under uppsikt får förvar intetillgripas.Ett beslut om förvar fattas av den myndighet somhandlägger ärendet, och beslutet kan överklagas tillallmän förvaltningsdomstol. Beslutet omprövas inomvissa tidsfrister, och varje ny prövning av ettbeslut om förvar skall föregås av en förhandling.Utskottet har erfarit att regeringen avser attutreda frågan om en särskild tidsgräns förförvarstagande. Något särskilt tillkännagivande frånriksdagen är därför inte påkallat. Därmed avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:Sf403 yrkande 20, Sf265yrkande 4, Sf266 yrkande 24, 2003/04:Sf257 yrkande23, 2003/04:Sf20 och 2003/04:Sf357 yrkande 19.ÖvrigtVad gäller kravet att man skall kunna ansöka om asyläven i norra har upplyst omatt det finns en transitenhet i där asyl kansökas. Utskottet avstyrker därmed motion Sf277yrkande 20.Övriga motionsyrkanden, 2003/04:Sf403 yrkande 14och Sf265 yrkande 1, avstyrks med hänsyn till detinom pågående förändringsarbetet,varav en del har redovisats ovan.Barn i asylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör som sin mening ge regeringentill känna att det bör slås fast attdet i första hand är kommunerna som underbeaktande av finansieringsprincipen haransvaret för mottagandet av ensamkommandeflyktingbarn och att regeringen utan dröjsmålbör återkomma med ett förslag med dennainriktning. Därmed bifaller ettantal motionsyrkanden.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden om bl.a.barns rätt att höras, barns asylskäl liksomom apatiska barn. Jämför reservationerna 20(kd, c), 21 (s), 22 (fp, kd, c), 23 (kd), 24(c) 25 (mp), 26 (fp), 27 (c), 28 (fp, kd), 29(c), 30 (mp) och 31 (kd).MotionerUtredning av barns asylskälI motion Sf208 av () begärs i yrkande2 ett tillkännagivande om att barns egna asylskälskall efterfrågas och undersökas avMigrationsverket. I samma motion yrkande 3 begärsett tillkännagivande om att det av Migrationsverketsbeslut som gäller barn skall framgå hur barns egnaasylskäl har eftersökts och vilka bedömningar somgjorts av dessa. I yrkande 5 begärs etttillkännagivande om att skall hasärskilt utbildad personal för att utreda och bedömabarns asylskäl.I motion Sf319 av m.fl. (fp) begärs iyrkande 4 ett tillkännagivande om att barn skallhöras om sina asylskäl.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande2 ett tillkännagivande om att asylsökande barn harrätt att höras. Motionärerna anser att myndigheternasom huvudregel skall höra varje barn om dessasylskäl. Om det är olämpligt eller barnet inte villbli hört skall detta respekteras och redovisas iärendet. I de fall barnet inte hörs personligenskall myndigheten noga höra barnets vårdnadshavareom barnets asylskäl. Liknande yrkanden finns imotionerna 2003/04:Sf8 yrkande 5 av m.fl.(kd), 2003/04:Sf403 yrkande 24 av m.fl.(kd) och 2003/04:Sf271 yrkande 4 av ().Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 7 ett tillkännagivande om att barns rätt attkomma till tals i asylutredningarna skallgaranteras.I motion 2003/04:Sf266 av ()begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om barnensegna asylskäl. Huvudregeln bör vara attMigrationsverket hör varje barn om barnets egnaasylskäl.I motion 2003/04:Sf323 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om att barns egnaasylskäl skall beaktas och särskilda barnhandläggareutbildas samt att frågan om barn till illegalainvandrare bör få rätt till hälso- och sjukvård böruppmärksammas.I motion 2003/04:Sf351 av ()begärs ett tillkännagivande om att måste bättre beakta barnetsegna asylskäl.Ensamkommande barnI motion Sf208 av () begärs i yrkande6 ett tillkännagivande om mottagandet avensamkommande barn. Motionären anser att statenskall träffa överenskommelse med ett mindre antalvärdkommuner om boende för de ensamkommande barnenoch att och inte Migrationsverketskall ha ansvar för deras boende.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf277yrkande 8 ett tillkännagivande om att regeringenomgående bör lägga fram en proposition baserad påutredningsbetänkandet God man för ensamkommandeflyktingbarn (SOU 2003:51) på bord.Erik m.fl. (fp) begär i motion So398yrkande 8 att regeringen omgående tar initiativ lagändring och inleder en dialog med kommunernaom att ansvaret för mottagande av ensamkommande barnförs över från till kommunerna.Migrationsverkets dubbla roller, både utredande ochomhändertagande, riskerar att omöjliggöra godarelationer mellan personal och barn.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Sf8yrkande 8 förslag till ändring av mottagandet avensamkommande flyktingbarn. börenligt motionärerna ha det entydiga ansvaret för deensamkommande barnen redan vid ankomsten, medanMigrationsverket endast bör ha ansvar för att utredabarnens asylskäl. I samma motion yrkande 9 begärsförslag till inrättande av en särskild företrädareför ensamkommande barn, som bör utses inom 24 timmarefter det att barnet anlänt. I yrkande 10 begärs etttillkännagivande om familjehemsplacering avensamkommande flyktingbarn.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 6 ett tillkännagivande om att regeringensnarast bör återkomma till med förslag somförbättrar de ensamkommande barnens situation.Förslaget om god man för ensamkommande barn somfinns i kommittébetänkande SOU 2003:51 bör snarastgenomföras.I motion Sf315 av och () begärs i yrkandena 1 och 2tillkännagivanden om att placera ensammaflyktingbarn i familjehem och att myndigheternaskall ta ett större ansvar för försvunnaflyktingbarn. och de socialamyndigheterna måste enligt motionärerna ta ettstörre ansvar för att leta rätt på försvunnaflyktingbarn.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 13 ett tillkännagivande om attensamkommande barn endast skall intervjuas avpersonal med barnkompetens.I motion Sf300 av () begärs iyrkande 2 ett tillkännagivande om rätten till godman inom ett rimligt tidsintervall.I motion Sf276 av m.fl. (m, kd, fp,c, v) begärs ett tillkännagivande om skyndsamlagändring angående ansvaret för mottagande ochomhändertagande av ensamkommande barn. Kommunernabör enligt motionärerna ta över ansvaret förmottagandet, dvs. boende och omhändertagande.Apatiska barn m.m.Erik m.fl. (fp) begär i motion So398yrkande 7 ett tillkännagivande om förändringar iflyktingpolitiken samt övriga åtgärder med anledningav barn med uppgivenhetssymtom. Motionärerna anseratt handläggningstiderna måste minska radikalt,tillämpas och Utlänningsnämndenläggas ned.I motion Sf319 av m.fl. (fp) begärs iyrkande 3 ett tillkännagivande om särskilda åtgärderför att hjälpa bl.a. apatiska asylbarn.I motion So597 av () begärs iyrkande 3 ett tillkännagivande om behovet av attklargöra ansvarsområdet mellan socialtjänst ochMigrationsverket. Kommunerna och äroeniga om ersättning till kommuner för insatser förasylsökande barn med tydliga psykiska och somatiskaproblem som leder till utredning och insatser äveninom . I samma motion yrkande 4 begärsett tillkännagivande om behovet av att se överstatsbidragssystemet så att barn och föräldrar kanplaceras tillsammans om behov föreligger.Statsbidrag till kommunerna utges enligtmotionärerna om barn placeras ensamma men inte ombarn och föräldrar placeras tillsammans.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 3 ett tillkännagivande om att snabbåtgärdermåste vidtas för att undvika fenomenet med apatiskaasylsökande barn samt attuppehållstillstånd av humanitära skäl bör ges åt deapatiska barn som finns i dagsläget.I motion Sf291 av och () begärs i yrkande 2 etttillkännagivande om att läkare som vårdar apatiskaasylsökande barn fortlöpande bör skicka lägesrapportom barnets hälsotillstånd till Migrationsverket.Övrigt om barnLars m.fl. (fp) begär i motion Sf277yrkande 6 ett tillkännagivande om att se överbestämmelserna om barnets bästa så attbarnkonventionen uppfylls fullt ut även vad gällerasylsökande barn. Hänsynen till barns bästa måsteenligt motionärerna som regel gå före samhälletsintresse av att reglera invandringen.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande1 ett tillkännagivande om att barnets bästa skallsättas främst i utlänningsärenden. Allt annatstrider enligt motionärerna mot barnkonventionen.I motion 2003/04:Sf271 av ochGunilla Tjernberg (kd) begärs i yrkande 3 etttillkännagivande om att det av utlänningslagen skallframgå att barn bör höras av en personmed särskild kompetens för uppgiften och attförhöret sker i en barnanpassad miljö. I sammamotion yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om attforskning i flyktingrätt med fokusering påbarnfrågor initieras för att öka rättssäkerheten förbarn som ansöker om asyl.Birgitta m.fl. (c) begär i motion2003/04:Sf396 yrkande 8 ett tillkännagivande om attbarnperspektivet måste få ett tydligare fokus iasylutredningarna.I motion 2003/04:Sf299 av och (c) begärs att regeringen återkommer meden samlad rapport om asylsökande barns situation iSverige. Ökade utredningsmöjligheter och bättremetoder måste skapas för att klarlägga barnetsidentitet och för att barn skall kunna återknytabanden till sina föräldrar. Barns egna asylskälmåste beaktas och nya rutiner skapas för att barnetsbehov av psykisk och medicinsk hjälp skall kunnaklarläggas.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 12 ett tillkännagivande omytterligare åtgärder för att göra asylprocessen merbarnvänlig. Den är enligt motionärerna inte anpassadtill barnens behov och det är därför risk att de farilla.I motion Sf316 av () begärs etttillkännagivande om att större uppmärksamhet börägnas åt barn på flykt.I motion 2003/04:Sf266 av ()begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om attasylutredningar bör ske i en barnanpassad miljö.Utskottets ställningstagandeUtredning av barns asylskälI 11 kap. utlänningslagen finns särskildabestämmelser som syftar till att ta till vara barnsintressen i ärenden om uppehållstillstånd. Enligt11 kap. 1 a § skall det, om det inte är olämpligt,vid bedömningen av frågor om tillstånd enligtutlänningslagen klarläggas vad barnet har att anförai ärendet och det skall tas den hänsyn till barnetsuppgifter som barnets ålder och mognad motiverar. s.k. portalparagrafen, 1 kap. 1 § andra stycketutlänningslagen, anges att det i fall som rör ettbarn skall särskilt beaktas vad hänsynen tillbarnets hälsa och utveckling samt barnets bästa iövrigt kräver.Som redan nämnts anges i regeringens skrivelse2003/04:53 att mottagandet av ensamkommande barnliksom mottagandet av barn i familj är enprioriterad fråga. I syfte att ytterligareuppmärksamma barnen bemyndigades migrationsministernunder att tillkalla ett råd förmigrations- och asylpolitiska barnfrågor. Rådetskall vara ett organ för samråd och informations-utbyte om barnfrågor, och dess ordförande ärmigrationsministern. Som ett led i att stärkahänsynen till barns bästa har Migrationsverketutbildat och rekryterat särskilda barnhandläggare.Enligt budgetpropositionen (s. 48) harMigrationsverket fortsatt arbetet med att förbättrakvaliteten i ärenden som rör barn. Grundläggandeutbildning i är enintegrerad del i verkets utbildningsprogram.Handläggare utbildas i samtalsmetodik med inriktningmot utredning med barn. Som redan nämnts harMigrationsverket fått i uppdragatt utveckla arbetet inom ett antal områden, t.ex.vad gäller arbetssättet vid asylutredningar ochutredningar av barns asylskäl. I uppdraget angesockså att den utbildning i barnfrågor som pågickunder 2003 skall fortsätta så att särskildbarnkompetens sedan skall finnas på samtliga enhetersom utreder asylärenden som omfattar barn.Migrationsverket skall också vidta åtgärder för attsäkerställa att barn kommer till tals och att derassituation redovisas i ärendena.Enligt utskottet är det inte bara viktigt att barnfår komma till tals utan också att barns asylskälefterfrågas. Eftersom barnen kommer hit somasylsökande är det självklart att deras asylskälskall utredas. Det är också viktigt att barnärendenprioriteras och handläggs av särskilt utbildadpersonal. har vidtagit en radåtgärder för att säkra att barnets bästa beaktas iärendena. Bland annat har regeringen inrättat ettbarnråd och särskilda barnhandläggare utbildats. Motbakgrund härav anser utskottet att det inte finnsskäl för att nu ta något initiativ ifrågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf208yrkande 2, 3 och 5, Sf319 yrkande 4, Sf335 yrkande2, 2003/04:Sf8 yrkande 5, 2003/04:Sf403 yrkande 24,2003/04:Sf271 yrkande 4, Sf265 yrkande 7,2003/04:Sf266 yrkande 1, 2003/04:Sf323 och2003/04:Sf351.Även motionerna Sf277 yrkande 6, Sf335 yrkande 1,Sf271 yrkandena 3 och 6, 2003/04:Sf396 yrkande 8,2003/04:Sf299, 2003/04:Sf357 yrkande 12, Sf316 och2003/04:Sf266 yrkande 2 avstyrks med det anförda.I övrigt kan utskottet konstatera att Kommitténför översyn av utlänningslagstiftningen i betänkandeSOU 2004:74 (s. 17) har föreslagit att bestämmelsenom humanitära skäl för uppehållstillståndkompletteras med en egen bestämmelse som röruppehållstillstånd av humanitära skäl för barn.Genom att införa en egen bestämmelse för humanitäraskäl i barnärenden avser kommittén att tydligaresynliggöra de intentioner som ligger bakomutlänningslagens portalparagraf om hänsynen tillbarnets hälsa och utveckling samt barnets bästa iövrigt. Dessutom är bestämmelsen avsedd att markeraatt barnets individuella skäl för uppehållstillståndmåste prövas särskilt och inte som en del avföräldrarnas ärende. Enligt budgetpropositionen (s.43) har regeringen för avsikt att under 2005förelägga en proposition baserad påkommitténs förslag.Ensamkommande barnSom redan nämnts sökte 561 ensamkommande barn asyl iSverige 2003. Av regeringens skrivelse 2003/04:53(s. 20 f.) framgår bl.a. att från en låg nivå imitten av med under 200 barn harantalet ensamkommande barn ökat. Deensamkommande barnen är främst pojkar i åldern 15-17år. Omkring en tredjedel är flickor.I juni 2002 redovisade ochSocialstyrelsen i en rapport förslag till förbättratmottagande av de ensamkommande barnen. Medutgångspunkt i rapporten har flera förbättringar avmottagandet genomförts. Vissa av förslagen kräverenligt vad som anges i skrivelsen lagändringar ochen arbetsgrupp inom ansvarar förden fortsatta beredningen med syftet att förbättramottagandet för de ensamkommande barnen. behovet av boende, omvårdnad och skydd samtfördelningen av ansvaret mellan stat och kommun.Under hösten 2003 beslöt att genom etttillkännagivande ge regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag som innebär attMigrationsverket endast skall ha ansvar för attutreda de ensamkommande barnens asylskäl, att barnenskall få en särskild företrädare , attsocialtjänsten både skall ha ansvaret för att ge deensamkommande barnen boende och stöd redan vidankomsten och på ett tidigt stadium ta ställningtill om barnet skall ges en familjehemsplaceringsamt slutligen att skall gesmöjlighet att sluta avtal med ett antal kommuner ommottagande av ensamkommande barn (bet. 2003/04:SfU2,rskr. 2003/04:85 och 86).Enligt vad som anges i budgetpropositionen (s. 44)fortsätter arbetet med att förbättra mottagandet avensamkommande barn liksom beredningsarbetet inomRegeringskansliet. Bland annat anges att regeringeni avser lämna en proposition tillriksdagen om god man för ensamkommande barn.Utskottet har vidare erfarit att endepartementspromemoria med vissa förslag rörande deensamkommande barnen kan komma att färdigställassenare under hösten 2004.Ensamkommande barn tillhör kanske de mestoskyddade i det svenska samhället och många av demhar svåra erfarenheter bakom sig. Underasylutredningstiden bor ca hälften av barnen ochungdomarna i familjehem, vanligen hos släktingar.Den andra hälften bor på Migrationsverketsanläggningar för ensamkommande barn. Gentemot dessabarn har dubbla roller - både enutredande och en omhändertagande roll - som riskeraratt omöjliggöra förtroendefulla och stödjanderelationer mellan personal och barn. Det harförekommit allvarliga suicidförsök bland deensamkommande barnen liksom att barn försvinner.Mot bakgrund av att de ensamkommande barnen bör harätt till samma skydd och omvårdnad som andra barn iSverige anser utskottet att det bör slåsfast att det i första hand är kommunerna som haransvaret för mottagandet, dvs. boendet ochomhändertagandet, av denna grupp barn underbeaktande av finansieringsprincipen. Det mestgynnsamma för barnen är enligt utskottet att de tasemot av den förvaltning som har som sitt uppdrag attta hand om barn som far illa. Utskottet konstateraratt regeringen ännu inte, trots riksdagenstillkännagivande , lämnat något förslagom att kommunernas socialtjänst skall ha ansvaretför att ge de ensamkommande barnen boende och stödredan vid ankomsten. Inte heller har regeringenförklarat sin avsikt att vid en viss senare tidpunktlägga fram ett förslag i frågan. Utskottet, sombeklagar detta, anser att det är synnerligenangeläget att frågan får sin snara lösning.Regeringen bör därför utan dröjsmål återkomma tillriksdagen med ett förslag med den nu angivnainriktningen. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna Sf208 yrkande 6, So398 yrkande8, 2003/04:Sf8 yrkande 8 och Sf276.Utskottet förutsätter att kommunerna i möjligastemån placerar de ensamkommande barnen i familjehem.Om en sådan placering kommer till stånd tordekommunerna mycket snabbt få vetskap om ett barn harförsvunnit och kan därmed vidta nödvändiga åtgärder.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2003/04:Sf8 yrkande 10 och Sf315 yrkande 1.När det gäller frågan om god man för ensamkommandebarn konstaterar utskottet att regeringen redan ijanuari 2005 avser förelägga enproposition med förslag om god man för ensamkommandebarn. Med hänsyn härtill finns det enligt utskottetsmening inte skäl för att ta någotinitiativ i denna fråga.