bet · GR01MJU11 · 2004-02-19 00:00:00 — Som exempel härpå nämner att EU:skrav på minskad svavelhalt i bensin och diesel (KOM(2001)241 slutlig)medför att vissa raffinaderiers tillverkning av vätgas kommer att öka medmer omfattande koldioxidutsläpp som följd. Enligt utredningen bör dennatyp av anläggningar vara behöriga att efter förnyat tillstånd och ansökanfå gratis tilldelning för de icke utbytbara råvarurelaterade utsläppenfrån den föreslagna bufferten. Utskottet anser mot bakgrund av det ovananförda att regeringens vidare analys av frågan och då särskilt dess avsiktatt studera övriga medlemsstaters villkor för nya deltagare och densamordning som kan komma att ske av kommissionen innan den nationellafördelningsplanerna lämnas till , bör avvaktasinnan uttalar sig. Utskottet avstyrker därför motion MJ31 (kd)yrkande 7. Med det anförda avstyrker utskottet jämväl motion MJ29 (s)yrkande 2.Organisatoriska frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens bedömning av hur systemet skalladministreras och avstyrker två yrkanden (fp, kd) om att inte inrätta någonny myndighet samt ett yrkande (m) med synpunkter på registerhållningen.Jämför reservationerna 11 (m) och 12 (fp, kd).PropositionenRegeringen bedömer att genomförandet av handelsdirektivets regelverk förmed sig en rad myndighetsuppgifter. Under den inledande fasen bör deuppgifter som gäller tillstånd, fördelning, övervakning, kontroll ochinformation utföras av befintliga myndigheter, framför allt länsstyrelserna,och . Länsstyrelserna bör ansvaraför att meddela tillstånd att släppa ut växthusgaser. Naturvårdsverketbör utses som tillsynsmyndighet och ansvara för besluten om fördelning avutsläppsrätter, för att verksamhetsutövarnas utsläpp övervakas ochrapporteras och för att rapporterna kontrolleras samt att sanktionsavgifterbeslutas för de verksamhetsutövare som inte överlämnar tillräckligt mångautsläppsrätter till staten. Därtill bör tillsammans medEnergimyndigheten ansvara för information till verksamhetsutövare ochallmänhet m.fl. om handelssystemet. bör ansvara förregistret för utsläppsrätter. Ett fristående råd bör inrättas underNaturvårdsverket, med representanter från , Energimyndighetenoch , för att bereda ansökningar om fördelning av utsläppsrätter.Rådet bör även till lämna förslag till beslut om fördelning.Om slutliga beslut avviker från rådets förslag börbeslutet åtföljas av en särskild motivering till den gjorda avvikelsen.Regeringen avser att vidare bereda frågan om inrättandet av en ny myndighetför övergripande administration av fördelning och uppföljning.MotionernaI motion MJ30 (fp) yrkande 4 anför motionärerna att regeringen inte börinrätta någon ny myndighet för administrationen av utsläppsrätter, särskiltsom myndighetsuppgifterna kan bli helt annorlunda inför kommande perioder.Samma uppfattning kommer till uttryck i motion MJ31 (kd) yrkande 11.Enligt motion MJ27 (m) yrkande 3 om registerhållning anser motionärernaatt det för att systemet med handel med utsläppsrätter skall fungera ärviktigt att ett korrekt och smidigt register förs över rätterna. Även omtilldelningen sker på nationell nivå är det enligt motionärerna intesjälvklart att själva registerhållnigen måste ske i . Motionärernaanser att huvudsaken bör vara att den fyller sin funktion och att svensklagstiftning om offentlighet och sekretess tillämpas.Utskottets ställningstagandeHandel med utsläppsrätter är en helt ny typ av styrmedel. Handelssystemetkommer att ha stor betydelse för möjlighet att uppfyllainternationella åtaganden liksom för de deltagande företagens ekonomi ochkonkurrenskraft. Hänsyn skall tas till regional balans, sysselsättning ochekonomisk tillväxt. Som regeringen påpekar kommer genomförandet, denlöpande administrationen och utvecklingen av handelssystemet att krävabetydande resurser, som det finns kopplingar till aktivitetersom myndigheter ansvarar för. Utskottet konstaterar attutredningen anser att handelssystemets betydelse och omfattning gör att enny myndighet bör skapas för att samordna uppgifterna. Utskottet instämmerdock i regeringens bedömning att frågan om behovet av en ny särskildmyndighet bör beredas vidare. I det sammanhanget är det viktigt att noggrannaöverväganden görs om resurs- och kostnadseffektivitet, m.m. Detta arbetebör inte föregripas genom ett uttalande från sida. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna MJ30 (fp) yrkande 4 och MJ31 (kd)yrkande 11.Enligt bilaga III till handelsdirektivet skall medlemsstaten bygga uppoch administrera ett nationellt register för utsläppsrätter. Det kommeratt vara möjligt för medlemsstaterna att samordna sina register medvarandra eller . Regeringen pekar i propositionen utEnergimyndigheten som ansvarig myndighet för registret som skall omfatta bådeutsläppsrätter inom EU:s handelssystem och Kyotoprotokollets olikautsläppskrediter. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i frågan.Mot bakgrund härav avstyrker utskottet motion MJ27 (m) yrkande 3.Sveriges klimatmål och Relationen mellan olika styrmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens bedömning att en övergripande analysoch samordning av skilda styrmedel bör göras och avstyrker ett yrkande(m) om att avskaffa klimatmål samt tre yrkanden (m, kd, c) medolika synpunkter på specifika styrmedel. Jämför reservationerna 13 (m)och 14 (m).PropositionenRegeringen anser att en övergripande analys och samordning av skildastyrmedel bör göras inom ramen för arbetet med kontrollstation isyfte att åstadkomma en effektiv miljöstyrning inom klimatområdet somöverensstämmer med klimatmål och inom ramen för reformeringen avdet svenska energiskattesystemet i syfte att förbättra miljöstyrningenoch effektivisera energianvändningen inom näringslivet. Ett viktigt inslagi det fortsatta arbetet är en samordning mellan regelsystem,energibeskattningen och alternativa styrmedel som handel med elcertifikatoch utsläppsrätter samt långsiktiga avtal. Sammantaget bör dessa styrmedelbidra till en miljöstyrning som är förenlig med klimatmål ochövriga samhällsmål. Biobränslenas konkurrenskraft bör särskilt beaktas.Industrins internationella konkurrenskraft bör beaktas genom att de samladeeffekterna av utsläppshandel, energiskatter och övriga styrmedel hålls påen acceptabel nivå.MotionernaI motion MJ27 (m) yrkande 4 framförs åsikten att införandet av etthandelssystem med utsläppsrätter inom EU gör nationella utsläppsmålirrelevant. Motionärerna anser att om ett företag vill öka sin produktionoch skaffar sig utsläppsrätter för detta bör inte nationella begränsningsreglerlägga hinder härför om handelssystemet skall ha någon mening. Motionärernaanser dessutom att ett införande av handelssystemet innebär att övrigastyrmedel blir obehövliga särskilt när energiskattesystemet reformerats.Ett styrmedel som föreslås upphöra är elcertifikatssystemet (yrkande 5).Enligt motion MJ32 (c) yrkande 4 bör regeringen verka för att handelssystemetmed utsläppsrätter skall kunna ersätta koldioxidskatten, särskiltnär även andra sektorer inkluderas i systemet samt när tilldelningen avutsläppsrätter inte sker gratis. I motion MJ31 (kd) yrkande 12 efterlysermotionärerna en analys av relationen mellan olika styrmedel i klimatpolitiken.Ett eventuellt avvecklande av koldioxidskatten måste enligt motionärernaledsagas av motsvarade åtgärder för att trygga biobränslenas konkurrenskraft.En sådan avveckling får enligt motionärerna inte leda till att dekoldioxidneutrala bränslenas konkurrenskraft gentemot fossila bränslenförsämras. Motionärerna avstår i avvaktan på resultatet av den övergripandeanalys som skall ske i samband med kontrollstationen 2004 från att föreslåatt koldioxidskatten avskaffas.Utskottets ställningstagandeRiksdagen antog en svensk klimatstrategi (prop. 2001/02:55,bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Enligt beslutet innebär detnationella miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan att halten, räknadsom koldioxidekvivalenter, av de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokolletoch FN:s klimatpanels (IPCC) definitioner tillsammans skall stabiliseraspå en halt lägre än 550 ppm i atmosfären. bör utsläppen för Sverigesammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare,för att därefter minska ytterligare. Enligt beslutet skall de svenskautsläppen av växthusgaser som ett medelvärde för varaminst lägre än utsläppen . Utsläppsvärdena skall normalårskorrigerasför att säkerställa jämförbarhet mellan åren med avseende på variation itemperatur och nederbörd. Enligt det klimatpolitiska beslutet skall detnationella målet uppnås utan kompensation för upptag i sänkor och utananvändning av flexibla mekanismer. Vid en kontrollstation avserregeringen att överväga ett mål som innefattar de flexibla mekanismerna.Utskottet finner inte några skäl till att nu ompröva de mål förklimatpolitiken som antagit. Med det anförda avstyrker utskottetmotion MJ27 (m) yrkande 4.De svenska anläggningar som kommer att omfattas av systemet för handelmed utsläppsrätter som skall införas från står enligtpropositionen för cirka en tredjedel av koldioxidutsläpp. Föratt skall kunna nå det mål som anges klimatpolitiskabeslut behöver naturligtvis åtgärder vidtas såväl i den handlande sektornsom i de icke-handlande sektorerna. Det är därför enligt utskottets meningviktigt att det görs en samlad bedömning av vad som är rimliga åtagandeni den handlande respektive de icke-handlande sektorerna. FlexMex2-utredningenframhåller i sina delbetänkanden (SOU 2003:60 s. 275 f. och SOU 2003:120s. 160 f.) att det vid sidan av utredningens arbete finns ett antal andraåtgärder, förslag och pågående utredningar som är av stor betydelse förde företag och anläggningar som omfattas av handelsdirektivet, varförhandeln med utsläppsrätter inte kan ses isolerad från de övriga styrmedelsom har stor inverkan på företagen i den handlande sektorn. Utredningenframhåller därför vikten av en överordnad konsekvensanalys och koordineringav hanteringen av olika befintliga och föreslagna styrmedel. Utredningenmenar också att en sådan överordnad konsekvensanalys och koordinering ärnödvändig för att en helhetsbedömning t.ex. mellan den handlande och denicke-handlande sektorns ansvar för att nå klimatmålen skall kunna görasoch föreslår därför att regeringen utreder förutsättningarna och formernaför hur en sådan nödvändig samordning skall kunna komma till stånd. Motbakgrund av det anförda konstaterar utskottet att regeringen i propositionenanför att flera av de skilda styrmedel som är relevanta på energiområdet- tillståndsförfarande, skatteinstrumentet, elcertifikat,långsiktiga avtal och handelssystemet - är relevanta för utsläppen avkoldioxid och för möjligheter att nå det svenska klimatmåletrespektive det svenska åtagandet i relation till Kyotoprotokollet. Utskottetförutsätter att mycket av det analysarbete som behöver utföras kommer attske i samband med utvärderingen av klimatpolitiken vid kontrollstationernaåren 2004 och 2008 (se prop. 2001/02:55). Regeringen framhåller därvidmöjligheten att föreslå ytterligare åtgärder eller vid behov föreslå enomprövning av målet om utsläppstrenden skulle visa sig vara mindre gynnsamän vad som förutses eller att de åtgärder som vidtas inte ger väntad effekt.Vid kontrollstationerna skall en översyn också göras av konsekvensernaför andra samhällsmål, såsom sysselsättning, svensk industri och desskonkurrenskraft samt energiförsörjning. Utskottet konstaterar att regeringensärskilt skall följa konsekvenserna för svensk basindustri samt görajämförelser även med andra länder avseende utveckling och åtgärder. Regeringenpåpekar också att bl.a. , ochEnergimyndigheten arbetar med att ta fram underlag till kontrollstationenför . Konsekvenser av dagens styrmedel i relation till det nationellamålet analyseras således inom ramen för det arbetet.När det gäller frågan om bl.a. koldioxidskatten vill utskottet framhållaatt regeringen enligt budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1,vol. 1) avser att bedriva arbetet med en fortsatt reformering avenergiskattesystemet skyndsamt. Målet är att ett nytt regelverk skall kunnaträda i kraft . I detta arbete ingår en fortsatt beredningav förslag och en anpassning till EG:senergiskattedirektiv. I sitt delbetänkande SOU 2003:120 (s. 137 f.) anförFlexMex2-utredningen att den inte är beredd att ta ställning till om deanläggningar som omfattas av det begränsade europeiska handelssystemetskall befrias från koldioxidskatten. Som underlag för den fortsattadiskussionen redovisar emellertid utredningen ett antal exempel på hur etteventuellt borttagande av koldioxidskatten skulle kunna finansieras. Somframgår av utredningen kan en mer djupgående konsekvensanalys behöva görasav dessa alternativ och kombinationer av dem. Därvid är det väsentligtatt remissinstansernas synpunkter på de presenterade alternativen ocksåanalyseras.Enligt utskottets mening bör det arbete som pågår inom området förklimatpolitiska styrmedel inte föregripas genom att nu vidtar någraåtgärder med anledning av motionerna MJ27 (m) yrkande 5, MJ31 (kd) yrkande12 och MJ32 (c) yrkande 4. Utskottet avstyrker därför också dessa motioner.Kvalitetssäkring av statistikenUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens överväganden och avstyrker tvåmotionsyrkanden (kd, c) med synpunkter på arbetets inriktning såsom till syftettillgodosedda. Jämför reservation 15 (m, kd, c).PropositionenRegeringen anser att arbetet med att kvalitetssäkra statistiken börutvecklas vidare.MotionernaI motion MJ31 (kd) yrkande 13 anser motionärerna att regeringens bedömningatt arbetet med att kvalitetssäkra statistiken bör utvecklas vidare ärväl försiktig. Ett fördjupat samarbete mellan de statistikansvarigamyndigheterna skulle kunna förbättra statistiken hävdas det. Därutöverunderlättar ett nära och förtroendefullt samarbete med branschorganisationerstatistikinsamlandet. Uppfattningen får medhåll i motion MJ32 (c) yrkande5 i vilken framhålls att SCB måste förbättra sin miljöstatistik för attmöjliggöra ett fungerande handelssystem i framtiden.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar i likhet med regeringen att FlexMex2-utredningenhar visat på betydande brister i det statistiska underlaget när det gällerutsläppens storlek i olika anläggningar och sektorer inom den handlandesektorn. Utredningen konstaterar att osäkerheterna beror på såväl tillfälligasom systematiska fel, där metodval och kvalitetssäkringsrutiner förberäkning av utsläppen är avgörande för beräkningen av deras storlek. Baseratpå det arbete som skett inom ramen för utredningen har man bedömt att dentotala osäkerheten uppgår till plus minus för för den handlandesektorn och att denna osäkerhet är av samma storlek för perioden 1990-2001.För industridelen i den handlande sektorn bedöms osäkerheten vara plusminus . Orsaker till detta är enligt utredningen osäkerheter vidframtagning av data och överlämnande av data från företag, osäkerheter iemissionsfaktorer samt osäkerheter i metodik vid framtagning av svenskenergistatistik. Utskottet anser i likhet med regeringen att det äroacceptabelt med en felmarginal av denna storlek. En så stor osäkerhet fårbetydelse för handelssystemet och den nationella fördelningsplanen ochkan också påverka trovärdigheten för det svenska nationella klimatarbetet.Utskottet välkomnar därför regeringens uppfattning att detkvalitetssäkringsarbete som påbörjats inom ramen dels för utredningen,dels för arbetet med det nationella systemet måste utvecklas vidare ochutvidgas till att omfatta andra sektorer som medverkar till klimatpåverkandeutsläpp. Utskottet anser i likhet med regeringen dessutom att samarbetet vidframtagandet av prognoser för växthusgasutsläpp bör utvecklas ochförstärkas mellan i första hand den för klimatmålet ansvariga myndighetenNaturvårdsverket samt och Konjunkturinstitutet.Myndigheterna skall enligt regeringen identifiera behovet avutvecklingsinsatser vad avser metodik för projektioner. Om myndigheternabedömer att det finns ett sådant behov skall de upprätta en plan förvidareutveckling av metodik. Regeringen uttalar i propositionen avsiktenatt vid behov av ytterligare kvalitetssäkring av statistik och projektioneruppdra åt berörda myndigheter att genomföra ett sådant arbete. Det anfördainnebär enligt utskottets mening att syftet med motionerna MJ31 (kd)yrkande 13 och MJ32 (c) yrkande 5 i allt väsentligt är tillgodosett.Utskottet avstyrker dem därför.Handelssystemet och åtagande enligt KyotoprotokolletUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens inställning i frågan om avräkning av fördeladeutsläppsrätter i förhållande till åtagande enligt Kyotoprotokolletoch avstyrker ett motionsyrkande (kd) med synpunkter på sambandet medhänvisning till det pågående arbetet.PropositionenFördelningen av utsläppsrätter bör enligt regeringen vara förenlig medSveriges åtagande och vårt ansvar för EU:s gemensamma åtagande enligtKyotoprotokollet. Fördelningen bör i tillämpliga delar vara i överensstämmelsemed den nationella klimatpolitiska strategin. Priset på utsläppsrätteroch därmed de faktiska utsläppen från den handlande sektorn i Sverigebestäms av den totala tillgången och efterfrågan inom EU och endast iringa mån av den i fördelade mängden utsläppsrätter. I sambandmed kontrollstationen 2004 bör ett beslut fattas om huruvida och i såfall på vilket sätt en avräkning av utsläpp och fördelning av utsläppsrätterför den handlande sektorn mot nationella klimatmål bör ske.MotionenI motion MJ31 (kd) yrkande 14 hävdar motionärerna i likhet med regeringenatt det är den fördelade mängden utsläppsrätter som skall avräknas motklimatmålet. När det gäller de två andra flexibla mekanismerna, mekanismenför gemensamt genomförande (JI) och mekanismen för ren utveckling (CDM)anser motionärerna dock att avräkningen mot det svenska klimatmålet börske analogt med de villkor som gäller för att tillgodoräkna dessa mekanismerenligt Kyotoprotokollet.Utskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen avser regeringen att i samband med denkommande kontrollstationen återkomma till frågan hur en avräkningav fördelade utsläppsrätter mot klimatmål bör utformas samt huren avvägning mellan den handlande sektorns ochandra sektorers utsläppsutrymme kan göras. Utskottet anser därför attriksdagen inte bör vidta några åtgärder med anledning av motion MJ31 (kd)yrkande 14.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. En svensk plan för fördelning av utsläppsrätter, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inflytande över planen för fördelningenav utsläppsrätter. Därmed bifaller proposition 2003/04:31 ochmotion 2003/04:MJ32 yrkande 3 och avslår motionerna 2003/04:MJ370 yrkande10 och 2003/04:N342 yrkande 16.StällningstagandePropositionens enda konkreta förslag är att regeringen skall bemyndigasatt utarbeta och till EU överlämna en nationell plan för fördelningen. Iövrigt innehåller propositionen endast bedömningar. Jag anser detanmärkningsvärt att inte ges mer insyn och beslutanderätt vidutformningen av den nationella planen. Propositionen har dessutom presenteratsså sent att riksdagsbehandlingen kommer att vara klar först fyra veckorföre tidpunkten för överlämnandet av planen. Detta innebär i praktikenatt inte kommer att ges tillfälle att påverka den nationellafördelningsplanen . Detta bör ges regeringen till känna.2. Antalet fördelade utsläppsrätter, punkt 2 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om den tilldelade mängden utsläppsrätter. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ27 yrkande 1 och avslår motionerna2003/04:MJ30 yrkande 2, 2003/04:MJ31 yrkande 1, 2003/04:MJ401 yrkande 4i denna del och 2003/04:MJ472 yrkande 4.StällningstagandeFlexMex2-utredningen kom fram till att den volym utsläppsrätter som skallfördelas är drygt koldioxid . Regeringen föreslåren tilldelning som i värsta fall är av denna volym. Med enbrist på utsläppsrätter kommer svenska anläggningar i handelssystemet iett sämre läge än konkurrenterna i EU. Vi anser att antalet utsläppsrätterskall uppgå till ca och ytterligare 2-4 miljonerton till nya anläggningar, kapacitetsökningar och expansion avbefintliga anläggningar. Det finns inga skäl att ge det svenska näringsliveten hårdare behandling än dess konkurrenter i . Svensk industri stårsig mycket väl internationellt när det gäller koldioxideffektivitet mycketpå grund av att man arbetat länge och medvetet med miljöfrågor ochenergieffektivitet. Därför borde tilldelningen anpassas till att mycket gjorts.Priset är så mycket högre för reduktion i redan duktiga företag framförreduktion i företag som har mycket kvar att göra. Det är själva grundidénmed handelssystemet som regeringen i sitt förslag, till antal utsläppsrätter,har missat. Detta bör ges regeringen till känna.3. Antalet fördelade utsläppsrätter, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tilldelning av utsläppsrätter. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:MJ30 yrkande 2 och 2003/04:MJ472 yrkande 4och avslår motionerna 2003/04:MJ27 yrkande 1, 2003/04:MJ31 yrkande 1 och2003/04:MJ401 yrkande 4 i denna del.StällningstagandeHandelssystemet kommer inte att omfatta utsläppen i transportsektorn ochhushållssektorn. Detta innebär att endast cirka en tredjedel avkoldioxidutsläppen och cirka en sjättedel av alla klimatpåverkande utsläppkommer att omfattas av handelssystemet. Detta kommer att medföra flerasvåra gränsdragningsproblem mellan sektorerna. För att skallkunna ta ställning till hur många utsläppsrätter som skall delas ut, måsteregeringen först presentera ett förslag som visar vilka utsläpp man bedömervara rimliga i alla sektorer inom ramen för det övergripande klimatmålet omatt minska utsläppen . Vi anser således att regeringen böråterkomma till med förslag om hur en rimlig fördelning avutsläppsbegränsningarna mellan transportsektorn, hushållssektorn och denhandlande sektorn bör göras. Detta bör ges regeringen till känna.4. Antalet fördelade utsläppsrätter, punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om den tilldelade mängden utsläppsrätter. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ31 yrkande 1 och avslår motionerna2003/04:MJ27 yrkande 1, 2003/04:MJ30 yrkande 2, 2003/04:MJ401 yrkande 4i denna del och 2003/04:MJ472 yrkande 4.StällningstagandeFlexMex2-utredningen anser att osäkerheten i uppskattningarna av de totalautsläppen av alla växthusgaser för alla samhällssektorer under perioden1990-2001 ligger omkring plus minus . Osäkerheten i uppskattningarnaav koldioxid från den handlande sektorn är lika stor. Regeringen bör tahänsyn till detta vid utformandet av den slutliga fördelningen avutsläppsrätter. Jag anser att den statistiska osäkerheten inte skall räknasin i den totala andelen utsläppsrätter. Om andra länder gör likadantmissgynnas eftersom osäkerheten ur ett internationellt perspektivär liten. Regeringen bör verka för en samsyn härom inom EU. Detta bör gesregeringen till känna.5. Utsläpp från torv, punkt 3 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utsläpp från torveldning.