bet · GS01MJU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma med ytterligare slutsatserom miljökvalitetsmål och delmål i samband med regeringens redovisningtill av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Storslagen fjällmiljöMiljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö innebär att fjällen skall haen hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärdensamt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas medhänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas.Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar.Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta arbetetför att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skadorpå mark och vegetation, minskning av bullret i fjällen från motordrivnafordon och luftfartyg, skydd av områden med representativa höga natur-och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter.Enligt finns ännu inga uppgifter om miljötillståndeti fjällen. Det finns därför behov av kunskapsuppbyggnad beträffandevegetation, vattenlevande organismer, förekomst av buller, kulturmiljöer,främmande arter och hotade arter i fjällmiljön. Stora områden i fjällenär redan skyddade som naturreservat eller nationalpark. Däremot ärskyddet av miljön under vattenytan begränsat, liksom kunskapen om varrepresentativa höga kulturvärden finns. Miljöersättningen inom Miljö-och landsbygdsprogrammet (LBU) för att bevara värdefulla natur- ochkulturmiljöer i renskötselområdet har höjts för att öka möjligheternaatt bidra till att uppfylla delmålet.Inverkan av anläggningar och bebyggelse på mark och vegetation behöverbedömas. Det regionala miljö- och hushållningsprogrammet för fjällensom skall upprättas av länsstyrelserna gemensamt liksom samebyarnasmiljöplaner är enligt rådet väsentliga hjälpmedel för att lösa frågornaom markanvändning i fjällen. Enligt är det av väsentligbetydelse att upprätthålla en tillfredsställande miljöövervakning avskador på mark och vegetation samt att renskötseln har tillräckligt braunderlag för att kunna tillgodogöra sig betestillgången utan att skadanaturen.Ett fåtal terrängskotrar i fjällänen beräknas uppfylla högt ställdabullerkrav. Om delmålet för buller från terrängskotrar skall nås måstede befintliga skotrarna bytas ut mot sådana som uppfyller bullerkraven.Enligt rådet behövs starka styrmedel för att påverka utvecklingen, t.ex. ekonomiska styrmedel för att stimulera övergång till tystare fordon.Naturvårdsverkets förslag om ett frivilligt miljöklassystem för snöskotrarbereds i . Även ochNaturvårdsverkets förslag till ändringar i lagstiftningen vad avserflygverksamheten i fjällområdet bereds i Regeringskansliet.Syftet med förslaget är att minska bullret i känsliga fjällområden.Behovet av åtgärdsprogram för hotade arter och habitat är enligtMiljömålsrådet mer omfattande än vad tidigare uppskattningar har visat.För fjällandskapet finns det två pågående åtgärdsprogram för hotadearter som avser fjällräv och järv. Även programmen för varg, björn ochlo har stark anknytning till fjällen. Dessutom förbereds åtgärdsprogramför jaktfalk, kungsörn och naturligt fisktomma sjöar. Enligt rådet behövstroligen program även för flora, rikkärr och fiskstammar, i första handröding. redovisar att främst fritidsfisket utgör ett hotmot fjällens fisksamhällen. Vattnen i fjällområdet är i många områdennegativt påverkade genom vattenregleringar för kraftproduktion. Ioutbyggda vatten bör fisket regleras så att beståndens naturliga art- ochstorlekssammansättning bibehålls. I utbyggda vatten bör nya och effektivareformer för beståndsvård och beståndsrestaurering utvecklas varvid ävenutsättning av fisk bör kunna ske. utsättningar av s.k.fisknäringsdjur har inneburit en spridning av främmande organismer. Effekternaav dessa utsättningar bör klargöras både geografiskt och ekosystemmässigtoch en åtgärdsplan för detta problem tas fram.Regeringen avser att återkomma med slutsatser om miljökvalitetsmål ochdelmål i samband med regeringens redovisning till under år2005 av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.God bebyggd miljöMiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär att städer, tätorter ochannan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samtmedverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärdenskall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skalllokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att enlångsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas.Tio delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetetför att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag,kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, uttag av naturgrus,mängden deponerat avfall, avfallsdeponier, energianvändning m.m. ibyggnader, inomhusmiljön samt återvinning av matavfall m.m.För att målet skall kunna nås behövs mer resurser eller omprioriteringarpå lokal och regional nivå. Kommunerna är de viktigaste aktörerna föratt delmålet om planeringsunderlag skall uppnås. Regeringen bedömer attdelmålet kan nås med stöd, råd och vägledning från berörda centralamyndigheter.Det finns inte någon samlad kunskap om den kulturhistorisktvärdefulla bebyggelsen i . De flesta kommuner har dock någon formav kunskapsunderlag för att identifiera värdefulla bebyggelsemiljöeroch byggnader. Arbetet med att bygga upp denna kunskap fortsätter attutvecklas och är en förutsättning för att uppnå delmålet.Eftersom många kommuner saknar handlingsprogram för åtgärder som syftartill att minska bullerstörningar från det kommunala vägnätet och trafikenökar blir det enligt rådets bedömning svårt att nå delmålet om buller.Trots att trafikbuller är ett stort problem, särskilt i större tätorter,görs allt oftare avsteg från riktvärdena för buller när nya bostäderbyggs.Beträffande delmålet om uttag av naturgrus anser regeringen att kunskapenom hur stora volymer som återanvänds respektive kan återanvändas måsteförbättras. Man måste också ta ställning till vilka material som ärmöjliga att återanvända i ett långsiktigt hållbart samhälle. Regeringengör samma bedömning som i fråga om att det skall varamöjligt att nå målet om uttag på högst naturgrus per år.Hela delmålet om deponerat avfall blir svårt att nå inom tidsramen enligtregeringens bedömning. Det finns samtidiga trender som missgynnarrespektive gynnar delmålet. För att minska deponeringen har flera kraftfullastyrmedel införts, men dessa påverkar enligt rådet inte den totalamängden genererat avfall i någon högre grad. Regeringen bedömer dock attdelmålet skall kunna uppnås i tid.Åtgärder för en effektivare energianvändning redovisas närmare underutgiftsområde 21 Energi.Regeringen anser, mot bakgrund av att det saknas uppgifter om hur detstår till i olika avseenden i byggnadsbeståndet, att det är svårt attbedöma om delmålet för inomhusmiljön kan uppnås. I delmålet ingår förnärvarande tre krav om ventilation och radonhalter. Avsikten är attutöka delmålet med ytterligare aspekter av betydelse för inomhusmiljöutifrån det underlag som föreslår samt denefterföljande remissbehandlingen.Underlag tyder på att återvinningen av matavfall kommer att fortsättaöka i hög grad, åtminstone fram . Mot den bakgrunden bedömerregeringen att förutsättningarna för att nå delmålet om återvinning avmatavfall från hushåll m.m. inte är orealistiska, även om det krävsfortsatt utveckling och utbyggnad i hög takt.Regeringen avser att återkomma med slutsatser om miljökvalitetsmål ochdelmål i samband med regeringens redovisning till under år2005 av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Revisionens iakttagelserRiksrevisionen har inte haft några invändningar mot årsredovisningarnaför , , Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut, för miljö,areella näringar och samhällsbyggande samt Kärnavfallsfondens styrelse.För granskning av årsredovisningarna för ochKemikalieinspektionen har däremot lämnat invändningar enligtföljande.Riksrevisionen har granskat årsredovisning och harinvänt mot att har överskridit bemyndiganderamarna föranslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden (budgetåret2004) med , anslaget 34:5 Miljöforskning (budgetåret2005) med och anslaget 34:14 Stöd till klimatinvesteringar() med . bedömerårsredovisningen i övrigt vara i allt väsentligt rättvisande. Under år2004 kommer att ta fram rutinbeskrivningar för uppföljningoch bevakning av samtliga i regleringsbrevet upptagna villkor ochbemyndiganden. Vidare kommer att säkerställa att depersoner vars verksamhet är berörd av villkor eller bemyndiganden erhållererforderlig kompetensutveckling. Regeringen avser att följa upp attåtgärderna vidtas genom en nära dialog med Naturvårdsverket.Riksrevisionen har granskat Kemikalieinspektionens årsredovisning ochhar invänt mot att Kemikalieinspektionen inte har gjort en nedskrivningav förbättringsutgift på annans fastighet. En korrekt nedskrivning hadeinneburit att Kemikalieinspektionen överskridit sin anslagskredit med480 . Orsaken till överskridandet av anslaget är svårigheten atthantera de intäkter och kostnader för riskbedömning av bekämpningsmedelsom uppkommer genom de uppdrag som ges av EU. Kemikalieinspektionenkommer att förbättra styrningen av medel och resurser för dessa uppdrag.Regeringen avser följa upp att åtgärderna vidtas genom en nära dialogmed Kemikalieinspektionen.Regeringen har i Årsredovisning 2002 redovisat sin bedömningav resultatet från granskning av miljö,rapport miljö - bidrag till internationellgranskning (RRV 2001:35). Åtgärder som syftar till att förbättramiljösituationen i vidtas kontinuerligt och har fortsatt högprioritet.MotionernaFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvis att10 anslås till en hållbarhetskommission, som skall utredavilka systemfel som lägger hinder för ett hållbart samhälle och föreslååtgärder. Kommissionen bör ha medel till egna utredningar. Det förstauppdraget bör vara att ge förslag till hur splittringen i dagens nationellahavsmiljöarbete kan överbryggas. Därefter bör hindren för en hållbarutveckling inom kommunikationssektorn studeras. vill i sammamotionsyrkande också avsätta till ett särskiltÖstersjökonto. Kontot skall inledningsvis användas för att förstärka deneftersatta räddningsberedskapen. En övervaknings- och ledningscentralför bör snabbt upprättas. Vidare bör ochSjöfartsverkets arbete med att knyta samman olika rapporteringssystemfå högsta prioritet och ges resurser för att tas i drift när arbetethar avslutats.För att minska försurningen av sjöar, vattendrag och mark krävsutsläppsminskningar från bl.a. transport- och energisektorerna. Den marksom redan är drabbad av försurning måste återställas genom omfattandekalkningsinsatser. För detta ändamål vill i motion2004/05:MJ498 (kd) inrätta ett nytt anslag för skogsmarkskalkning somuppgår till (yrkande 48 delvis). börhela den samlade kalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamt anslag,eftersom en strategi med sammanslagen sjö- och skogskalkning kan kommaatt minska resursbehovet totalt sett.Centerpartiet föreslår i motion 2004/05:MJ526 (c) att beslutaratt uppta ett nytt anslag för forskning och utveckling av förnybaradrivmedel (yrkande 1). Anslaget bör uppgå till (yrkande 2 delvis). För att frigöra budgetmedel minskas de föreslagnaanslagen för samtliga verk och myndigheter inom utgiftsområdet med 3 %.Kemikalieinspektionen bör dock få oförändrat anslag eftersom arbetetkring kräver resurser.I motion 2004/05:MJ201 (c) begärs ett stöd till SvenskGlasåtervinning. Staten bör täcka de ökade kostnaderna för glasinsamlingsom privalinförseln orsakar. Enligt motionären har den ökade privatinförselnorsakat en ekonomisk kris för glasinsamlingen i . Om ingentinggörs riskerar insamlingen att begränsas, med starkt negativ påverkan påmiljön och högre kostnader för bl.a. den svenska sophanteringen somföljd. Problemet kan lösas bl.a. genom att förpackningsansvaretharmoniseras med grannländer, vilket kommer att ta tid. Under tidenbör staten täcka de ökade kostnaderna.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför är ett föregångsland i omställningen tillett ekologiskt hållbart samhälle. Genom en aktiv och pådrivandemiljöpolitik skall aktivt bidra till en ekonomiskt, socialt ochmiljömässigt hållbar utveckling, såväl nationellt som inom EU och globalt.Arbetet med att till nästa generation nå de 15 miljökvalitetsmål somriksdagen har antagit utgör grunden för den nationella miljöpolitiken.Miljömålsarbetet med dess systematik, delmål, tydligt vägledandeåtgärdsstrategier och regelbundna utvärderingar skapar stabilitet ochlångsiktighet som det stimulerar till en pådrivande förnyelseav miljöpolitiken. Målet är ett ekologiskt hållbart Sverige.Som framgår av propositionen avser regeringen att i den fördjupadeutvärderingen av arbetet med att nå miljökvalitetsmålen, som skall lämnastill , återkomma med förslag till hur medel och målbör korrigeras för att målen skall nås. I det sammanhanget kommerregeringen att vidareutveckla och tydliggöra de tre åtgärdsstrategiernai miljömålsarbetet. Dessa är strategin för effektiv energianvändningoch transporter, strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp samtstrategin för hushållning av mark och vatten och en god bebyggd miljö.Vid samma tillfälle avser regeringen att föreslå ett sextondemiljökvalitetsmål för biologisk mångfald. kommer således att inomen nära framtid få tillfälle att ta ställning till regeringens förslagom miljökvalitetsmålen och deras delmål i samband med den kommandepropositionen.När det gäller förslaget i motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvisom att anslå medel till en hållbarhetskommission vill utskottet erinraom att har avstyrkt motionsyrkanden om att tillsättaen sådan kommission, bl.a. med hänvisning till det pågående arbetet iRegeringskansliet med att genomföra den svenska strategin för hållbarutveckling (bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41). Strategin kommerfortlöpande att följas upp, och regeringen avser att presentera resultatetav nästa revidering under år 2006.När det gäller motion 2004/05:MJ201 (c) om ökade kostnader för glasinsamlingtill följd av privatinförseln har utskottet tidigare anfört attutvecklingen av den privata importen noga bör följas och vid behov åtgärdas(bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13). Utskottet välkomnade regeringensaviserade uppdrag till att efter samråd med Naturvårdsverketfölja utvecklingen av privatimporten av dryckesförpackningar samt attvid behov lämna förslag till åtgärder för att komma till rätta med deproblem som kan uppkomma. Vidare framhölls regeringens avsikt att seöver motsvarande situation för glasflaskor. Därutöver anförde utskottetbl.a. att det erfarit att kostnaderna är stora för berörda företag närdet gäller hanteringen av dryckesförpackningar som inte omfattas av detsvenska pantsystemet som en följd av import. Utskottet förutsatte därvidatt regeringen skyndsamt vidtar de åtgärder som erfordras för attförtroendet för retursystemet som helhet inte skall skadas. Enligt utskottetsmening är det av stor vikt att regeringen löser frågan så att interetursystemet försämras, vilket skulle innebära sämre service tillkonsumenterna.Riksdagen har fastställt ramen för utgiftsområde20 Allmän miljö- och naturvård till 3 för (bet.2004/05:FiU1, rskr. 2004/04:47). Utskottet har inget att erinra motinriktningen av regeringens politik. Mot den bakgrunden och med hänsyntill den av antagna ramen för utgiftsområdet avstyrks motionerna2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvis, 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 48delvis, 2004/05:MJ526 (c) yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:MJ201 (c).Utskottet har heller inget att erinra mot regeringens redovisning avgenomförda insatser och resultatbedömning.34:1 NaturvårdsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning underanslaget och avstyrker motionsyrkanden (fp, c) om annan medelstilldelning.PropositionenAnslaget disponeras för förvaltningskostnader, inräknatverkets kostnader för att administrera den verksamhet som finansierasvia sakanslagen.Naturvårdsverket är central förvaltningsmyndighet på miljöområdet ochskall vara pådrivande och samlande i miljöarbetet. Verkets arbete skallsyfta till att främja en hållbar utveckling med utgångspunkt i denekologiska dimensionen. De av fastställda miljökvalitetsmålenoch strategierna för att uppnå dessa skall vara vägledande i arbetet.Regeringens bedömning är att uppfyller de mål somställts och att arbetet med miljökvalitetsmålen fortskrider i positivriktning.Regeringen avser att överföra arbetsuppgifter när det gäller emissionerav avgaser från bilar samt avgaser och buller från arbetsmaskiner ocharbetsredskap från till . Med anledning avöverföringen av verksamheten föreslår regeringen att 1 100 000 kröverförs till utgiftsområde 22 anslag 36:2 Väghållningoch statsbidrag.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:1Naturvårdsverket för år 2005.MotionernaFolkpartiet anför i motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvis attFiskeriverket bör delas i en näringsdel som inkluderas i en nyinrättadmyndighet, Verket för landsbygden och de areella näringarna (), ochen del som berör havsmiljön och inkluderas i . Därmedökas anslag med i förhållande tillregeringens förslag. Detta belopp omfattar även en riktad ökning på 5miljoner kronor till havsmiljöforskning för . Enligt Centerpartietsmotion 2004/05:MJ526 (c) bör anslag minskas med 10miljoner kronor jämfört med regeringens förslag, till förmån för detnya anslaget för forskning och utveckling av förnybara drivmedel (yrkande2 delvis).Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför har förutsättningarna för attutöva sin roll förändrats . Regeringen har därförför avsikt att genomföra en fördjupad prövning av Naturvårdsverketsverksamhet. Prövningen skall bl.a. avse behov av förändringar vad gällermål och inriktning samt prioriteringar i myndighetens verksamhet.Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gäller medelstilldelningunder anslaget och avstyrker motionerna 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41delvis och 2004/05:MJ526 (c) yrkande 2 delvis. Den av fastställdaramen för utgiftsområdet medger i övrigt inte någon ytterligareförstärkning av anslaget.I sammanhanget vill utskottet erinra om att verksförordningen (1995:1322)ger regeringen rätt att utfärda föreskrifter för myndigheter underregeringens verksamhetsområde. Det ankommer alltså på regeringen att iinstruktioner ange de uppgifter som den anser lämpligen bör ankomma påmyndigheterna.34:2 Miljöövervakning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning. Utskottettillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen,miljöövervakning, bidrag till vissa ideella organisationer, bidragtill projektet vid International WaterInstitute () samt för Aktiebolaget med miljökrav vid offentlig upphandling. Till och med år 2004disponeras anslaget för bilavgasverksamhet. Regeringen föreslår attmedel för denna verksamhet överförs till fr.o.m. år 2005.Medlen till uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen samtmiljöövervakning fördelas av vid . Rådetfattar beslut om den nationella miljöövervakningens inriktning samtfördelar medel till viss regional miljöövervakning. En del av anslagetanvänds också för internationellt miljöövervakningsarbete och arbetemed internationell rapportering till följd av EG-direktiv och andrainternationella åtaganden.För att skapa goda förutsättningar för planering, upphandling ochgenomförande av miljöövervakningen föreslår regeringen att den bemyndigasatt ingå ekonomiska förpliktelser, som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst ,högst och högst underår 2008.Från och med den 1 januari 2005 överförs verksamheten för hållbarhetskontrollerför bilar från till . Regeringen föreslårdärför att överförs till utgiftsområde22 anslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag för att finansierahållbarhetskontroller.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:2Miljöövervakning m.m. för år 2005.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför har miljöövervakningen en betydelsefull roll närdet gäller att ta fram kunskap om miljön som kan användas som underlagför att driva miljöarbetet framåt. En ändamålsenlig övervakning är ocksåen förutsättning för effektiv uppföljning av miljökvalitetsmålen.Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att miljöövervakningenbör ges fortsatt hög prioritet. Utskottet tillstyrker därmed regeringensförslag till medelstilldelning och förslaget till bemyndigande.34:3 Åtgärder för biologisk mångfaldUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandenom minskad medelstilldelning i förhållande till regeringens förslag (m,kd, c) och om prioriteringar inom anslaget (c, mp). Vidare avstyrksett antal yrkanden om naturvård och skogsskydd (s, kd, c, mp). Utskottettillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för insatser för bevarande och restaurering avvärdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald med särskild inriktningpå frågor om områdesskydd, artbevarande, naturvårds- och fastighetsförvaltning,viltförvaltning samt kalkning av sjöar och vattendrag enligtbidragsbestämmelserna som regleras i förordningen (1982:840) om statsbidragtill kalkning av sjöar och vattendrag. Anslaget används för ersättningarenligt 31 kap. (1998:808) såvitt avser Naturvårdsverketsansvarsområde, kostnader för förvärv för statens räkning av värdefullanaturområden för biologisk mångfald och friluftsliv, statsbidrag tillkommuner och kommunala stiftelser för skydd och förvaltning av värdefullanaturområden, kostnader för artbevarandeåtgärder och förvaltning avskyddade områden, kostnader för utredning, förhandling och värdering isamband med säkerställande av från naturvårdssynpunkt värdefullanaturområden samt kostnader för arbete med EG:s ramdirektiv för vatten.Regeringen föreslår att den bemyndigas att ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärv av eller intrångsersättning i frånnaturvårdssynpunkt värdefulla naturområden som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter om högst under år 2006.Genomförandet av EG:s ramdirektiv för vatten kommer att bidra tillarbetet med att bevara den biologiska mångfalden och uppnå miljökvalitetsmålen.Berörda myndigheters kostnader för arbetet med genomförandet avramdirektivet beräknas uppgå till fr.o.m. år2005.Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 34:3Åtgärder för biologisk mångfald för år 2005.MotionernaModeraterna anför i motion 2004/05:MJ474 (m) yrkande 2 delvis attanslaget bör minskas med i förhållande till regeringensförslag. Motionärerna är kritiska dels till omfattningen av de statligamarkinköpen, dels till omfattningen av de stora markavsättningar somgörs där ägandet inte övergår till staten. Avsättningarnas påverkan påt.ex. virkesförsörjningen bör analyseras. Vidare riktas kritik motmodellen för markskötsel, som innebär att den tidigare markägaren skallsköta den nuvarande ägarens mark. I stället borde avtal om skötsel slutasdirekt med nuvarande ägare. De anvisade medlen bör enligt motionärernaomfördelas så att skötseln blir bättre än . I motion 2004/05:MJ498(kd) yrkande 48 delvis föreslår att anslaget minskasmed jämfört med regeringens förslag. Länsstyrelsernahar inte hunnit bilda naturreservat i den taktsom områden köpts eller intrångsersättning avtalats. Motionärernaföreslår därför en långsammare takt i avsättningen av mark och ett ökatinslag av naturvårdsavtal för att bevara nyckelbiotoper i skogsmark.Vidare måste naturvårdsåtgärderna stämmas av mot konsekvenserna förskogsbrukets produktionsmål. anser i motion 2004/05:MJ526(c) yrkande 2 delvis att anslaget bör minskas med 150 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna bör medlenför inköp av skogsmark minskas. En annan modell för bevarande av skyddsvärdskogsmark förordas, t.ex. naturvårdsavtal.