bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — EU-nämndendiskuterade också i det sammanhanget reformen avmarknadsordningarna för bomull, olivolja och tobakoch välkomnade en inriktning mot frikopplade stödäven inom dessa sektorer och att regeringen avsågatt verka för en snabb reform av tobaksstödet. Imars 2004 har gett regeringen stöd föratt acceptera en kompromiss som innebär fullfrikoppling av tobaksstödet. slog fast att skulle deklarera sittprincipiella motstånd mot tobaksstödet genom enröstförklaring till rådets beslut.Den gemensamma fiskeripolitiken behandlas iskrivelsen (avsnitt 38). Bland annat sägs attviktigt för är att tillämpning avförsiktighetsprincipen och ekosystemansatsen skallutgöra grunden för besluten, vilket innebär bl.a.användning av vetenskapligt bestämda biologiskagränsvärden. I detta sammanhang kan nämnas att inför jordbruks- och fiskerådets möte ioktober var enig om att den vetenskapligarådgivningen för fiskeripolitiken behöver förbättrasoch att den bör präglas av ökad öppenhet och ske isamarbete med fiskerinäringen.Miljö (del 9)På miljöområdet har särskiltuppmärksammat strategin för hållbar utveckling somantogs under det svenska ordförandeskapet ochmiljödimensionen i Lissabonstrategin,miljöskadedirektivet och kemikalielagstiftningensamt uppföljningen av Kyotoprotokollet. Beträffandemiljöskadedirektivet anges i skrivelsen att Sverigeagerade aktivt i förhandlingarna för ett störreansvarstagande hos verksamhetsutövarna. EU-nämndenhade inför den politiska överenskommelsen i juniframhållit bl.a. att skulle ställa sådanakrav och att möjligheten till undantag måstebegränsas för att direktivet skall bliverkningsfullt. I har också ingåendediskuterats förhandlingarna om förslaget till ettdirektiv om sammanlänkning av Kyotoprotokolletsflexibla mekanismer. I nämnden har i dettasammanhang framkommit synpunkten att direktivetkunde innebära en risk för att nationella åtagandenom utsläppsminskningar blir svårare att uppfylla.EU:s institutioner m.m. (del 11)I detta avsnitt redogörs bl.a. för institutionernasoch olika organs verksamhet, öppenhet och insyn,personalpolitik i EU:s institutioner samt svenskaspråket och regelförenkling. Vidare redogörs förs.k. överträdelseärenden.När det gäller rådets arbetsformer anges iskrivelsen att rådet inför utvidgningen har beslutatatt införliva en uppförandekod i sin arbetsordning.I skrivelsen sägs att regeringen välkomnar rådetsuppförandekod, men någon beskrivning av vad dennauppförandekod innebär lämnas inte. Nämnas kan attordföranden i EU-udvalg nyligenuppmärksammat ett antal tjänstemän i olikanationella parlament och i på attEU-udvalget diskuterat denna uppförandekod. Särskilthar EU-udvalget uppmärksammat bestämmelsen att ingenfråga skall placeras på rådets dagordning enbart förpresentation från kommissionens eller enmedlemsstats sida, om inte en debatt om nyaväsentliga initiativ planeras. Den danskeutrikesministern har lovat att förbereda ettförklarande papper om konsekvenserna av de nyabestämmelserna, särskilt med hänsyn till denationella parlamentens förhållanden.I sitt yttrande över förra årets skrivelsevälkomnade det ökade samarbetet mellanordförandeskapen liksom införandet av operativa ochstrategiska arbetsprogram. framhöll iyttrandet att sådana arbetsprogram ocksåunderlättar för nationella parlament att följa ochfå inflytande i EU-arbetet. Nämnden framhöll ocksådet angelägna i att regeringen för riksdagenredovisar och samråder om utformningen av sådanaprogram. Vidare redovisade vissasvårigheter förknippade med reformen om de nyarådssammansättningarna. Denna reform har medfört attett stort antal frågor av skiftande slag somsorterar under ett antal olika departement ochstatsråd behandlas på ett och samma rådsmöte.Nämnden framhöll i det sammanhanget att det ärangeläget att det statsråd som svarar för aktuellasakfrågor också närvarar vid nämndens sammanträden.Nämnden kunde dessutom konstatera att rådsreformeninte medfört någon förändring i övrigt avberedningen av rådets möten med t.ex. längretidsfrister för beredningen av frågorna, vilketinneburit svårigheter för nationella parlamentarikeratt hinna sätta sig in i frågorna. Någon förbättringhärvidlag har inte skett under 2003.När det gäller beredningen i av defrågor som skall beslutas av ministerrådet villnämnden framhålla vikten av att relevanta skriftligaunderlag i form av utkast på svenska finnstillgängliga inför sammanträden så attsamrådet kan ske på ett meningsfullt sätt.I avsnittet om tas frågan omförslaget till ledamotsstadga upp. Här kan nämnasatt en majoritet i ställdesig bakom regeringens ståndpunkt att välkomnaEuropaparlamentets kompromissförslag med undantagav den föreslagna arvodesnivån som en enig ,liksom regeringen, ansåg vara alltför hög. Förförslaget till ledamotsstadga fanns inte nödvändigkvalificerad majoritet varför förslaget inte kundeantas vid rådsmötet.Beträffande öppenheten och insynen kan detkonstateras att alltfler handlingar i rådsstrukturenblir tillgängliga inte minst på Internet. Vad gälleröppenhetsartikeln i ministerrådets arbetsordning,anser liksom tidigare att denna börutvidgas till att i princip omfatta inte bara rådetslagstiftande arbete och vissa debatter utan ocksårådets verksamhet i övrigt.Angelägna frågor är också arbetet medregelförbättring och svenska språkets ställning. vill, i likhet med vad som sagts i tidigareyttranden, återigen framhålla att översättning tillsvenska av dokument bör föreligga redan dåministerrådet avses fatta någon form av politisktbeslut i ärendet.EU-nämnden värnar starkt om det svenska språketsställning inom ramen för arbetet i EU, också när detgäller tolkning. Rådet har , när det gällertolkning, inom ramen för stora delar av det egnaarbetet, beslutat om en regim som bör kunnatillfredsställa rimligt ställda krav på kvalitet ochtillgänglighet för samtliga språk. En delrationaliseringar och besparingar har kunnat göras,bl.a. med systemet Request and Pay för tolkning ivissa sammanhang. bibehålls full tolkningpå politisk nivå, vilket är väsentligt fråndemokratisk synpunkt. Även och inom sina områden för det svenska språketsställning. ordförandekonferens fattade islutet av beslut om språkstöd för ledamöteri samband med officiella resor och besök.Huvudprincipen är att ingen ledamot skall behövakänna sig i underläge på grund av språkproblem. Detinnebär att någon form av språkligt stöd, anpassattill behoven i varje enskilt fall, alltid skallfinnas om någon ledamot anger behov av detta. Påinternationell politisk nivå, t.ex. i samband medCOSAC-möten (Conferénce des organes spécialisés dansles affaires communautaires, Konferensen för desärskilda organen för EU-frågor), skall tolkningalltid finnas. En förfrågan från det irländskaordförandeskapet för COSAC om minskad tolkserviceinkom . I sitt svar, där förslaget inteaccepterades, underströk nämndens förra ordförandesärskilt att full tolkningstjänst är nödvändig, bl.a. för att ingen ledamot skall behöva känna sighandikappad på grund av bristande språkförståelse iinternationella sammanhang.I skrivelsen redovisas också s.k.överträdelseärenden och mål av svenskt intresse vidEG-domstolen och EG:s förstainstansrätt under år2003. vill här, liksom i anledning avförra årets skrivelse, framföra att det vore avintresse att som en jämförelse få information omantalet överträdelseärenden och fällande domarbeträffande övriga medlemsländer. Beträffandefällande domar mot (inklusive mål omförhandsavgöranden) skulle det också vara värdefulltmed en redogörelse i skrivelsen för vilkakonsekvenser sådana domar har fått, t.ex. i form avförslag till ändring av nationell lagstiftning.Stockholm den 14 april 2004På vägnarTommy WaidelichFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TommyWaidelich (s), (), (), (), (), HilleviLarsson (s), (), Per (),(), (), LennartHedquist (m), (), AndersKarlsson (s), i (m), SylviaLindgren (s), (), GustavFridolin (mp).