bet · GS01KU3 · 2004-10-28 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas styrelses framställningangående kommittéväsendet (framst. 2003/04:RRS6) jämte en motion somväckts med anledning av regeringens skrivelse Kommittéberättelse 2004(skr. 2003/04:103) och en motion från allmänna motionstiden 2004.Utskottet, som förutsätter att regeringen kommer att ge riksdageninformation om resultatet av det pågående arbetet i medatt förbättra kvaliteten i kommittéväsendet, avstyrker framställningenoch motionerna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutKommittéväsendetRiksdagen avslår framställning 2003/04:RRS6 och motionerna 2003/04:K16och 2004/05:K309 yrkande 7.Stockholm den 28 oktober 2004På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), MatsEinarsson (v), (), (m), (), (), (), (),(), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningEnligt 12 kap. 7 § regeringsformen har somuppgift bl.a. att lämna de förslag och redogörelser till somriksrevisorernas granskningsrapporter ger anledning till. Riksrevisionenhar i rapporten inom kommittéväsendet (RiR2004:2) redovisaten granskning av det statliga kommittéväsendet. styrelsehar beslutat att slutsatserna av granskningen skulle överlämnas tillriksdagen i form av en framställning.BakgrundI avslutade revisorer en egeninitierad granskningav kommittéväsendet. En uppföljande granskning inleddes ochhar fullföljts av . I den granskning som avslutades 1997framhöll revisorerna vikten av att de beslutsunderlag som överlämnastill fyller högt ställda krav på relevans, mångsidighet,analytisk skärpa och tydlighet. Höga krav måste ställas på utredningsväsendet.Revisorerna konstaterade att förutsättningarna för kommittéernas arbetehade förändrats. Revisorerna ansåg att kommittéväsendets roll bordeutvecklas. Andelen enmansutredningar hade ökat medan andelen parlamentariskakommittéer hade minskat, vilket innebar att många utredningsförslagsaknade en bred politisk förankring och att regeringens kontroll överkommittéerna ökat. Svårigheterna att förena tidspress och kvalitetskravi kommittéernas arbete var ett av de tydligaste problemen som revisorernauppmärksammade granskning.När det gäller kommittéernas arbetsvillkor och arbetsformer konstateradesen konflikt mellan kommittéernas utredningstid och de gällandekvalitetskraven. Kommittéernas tidsramar hade krympt väsentligt samtidigtsom kraven på kommittéernas arbete, bl.a. generella krav på olika slagav konsekvensanalyser, hade ökat . Revisorerna lämnadeolika förslag till lösning på problemen. Utredningstiden borde kunnaräknas netto, dvs. den tid som förflyter innan personal är på platsborde inte räknas in. Det generella kravet på konsekvensanalyser bordeförtydligas och direktiven borde diskuteras med den tilltänktautredningsledningen och anpassas till den tid som stod till buds. Utredningarnaskompetens borde bli bredare och sekretariaten i normalfallen bestå avmer än en person. En pool av ekonomiskt kunniga utredare skulle t.ex.kunna lösa frågan om tillgång på ekonomisk kompetens. Det fanns vidareenligt rapporten brister i det administrativa stödet tillkommittéernas arbete.Revisorerna framhöll att valet av remissinstanser inte borde görasslentrianmässigt och att varje betänkande borde remissbehandlas medtillräcklig tid för yttranden. En omsorgsfull remissammanställning bordegöras.Riksdagens revisorers granskning behandlades ikonstitutionsutskottetsbetänkande /98:KU31. Utskottet ansåg att de problemområden revisorernaidentifierat och revisorernas resonemang kring kommittéväsendets rollborde ligga till grund för en redovisning från regeringens sida. Utskottettillstyrkte vidare revisorernas förslag när det gäller kommittéernasarbetsvillkor och arbetsformer. Dessutom tillstyrktes revisorernasförslag till tillkännagivande när det gällde behovet av att regeringenskulle återkomma till med en beskrivning av hur man organiseratoch utvecklat remisshanteringen. En redovisning begärdes också när detgällde kommittéernas sammansättningar i fråga om bättre balans mellanmanliga och kvinnliga ordföranden och sakkunniga.Regeringen lämnade i Kommittéberättelserna och 2000 redovisningarav pågående och planerade insatser för att skapa bättre arbetsförutsättningarför kommittéväsendet. Det gällde förändringar i departementsorganisationen,en ny kommittéförordning, en ny serviceorganisation med bl.a. en nyspråkexperttjänst, riktlinjer i propositionshandboken, en ny kommittéhandbok,behovet av förstudier, tydliga och precisa direktiv, fortlöpandeutvärdering, förberedande av svenska ställningstaganden inom EU, flerkvinnliga ordföranden m.m.Utskottets övervägandenKommittéväsendetUtskottets förslag i korthetUtskottet som förutsätter att regeringen kommeratt redovisa för resultatet av pågående arbete och deöverväganden som gjorts med anledning av bl.a. rapportavstyrker styrelses framställning och två motionsyrkanden(båda fp) om tillkännagivande till regeringen i frågan.Riksrevisionens styrelses framställningRiksrevisionens styrelse föreslår i framställning 2003/04:RRS6 etttillkännagivande till regeringen om att den skall återkomma till riksdagenmed en redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning avRiksrevisionens granskning av kommittéväsendet. Styrelsen understrykerbetydelsen av ett väl fungerande utredningsväsende. Med hänvisning tillrapportens uppgifter om omfattande brister i kommittéernas ekonomiskaanalyser liksom i redovisningen av förslagens kostnader och finansieringpekar styrelsen på att väl genomförda ekonomiska analyser ökar möjligheternaför att besluten på statsmaktsnivå blir ändamålsenliga och resursbesparande.Styrelsen understryker behovet av mer precisa utredningsdirektiv ochbättre anpassade utredningstider. Styrelsen understryker också betydelsenav remissbehandling.Riksrevisionens rapportSyftet med granskningen var att kartlägga och bedöma förändringarna ikommittéväsendet granskning, de åtgärder som regeringenvidtagit till följd av granskning samt effekterna av genomfördaåtgärder med anledning av granskning. Granskningen bygger bl.a. på ett slumpmässigt urval av åtta kommittéer bakom 2002 årsslutbetänkanden.I fråga om förändringar i kommittéernas ledning konstaterar har andelen särskilda utredare minskatnågot. Trenden när det gäller en minskande andel parlamentariska kommittéerhar fortsatt. De parlamentariska kommittéerna svarade för endryg tiondel av det totala antalet kommittéer att jämföra med en femtedel1996 och en tredjedel 1991. har antalet interpellationeroch frågor nära nog fördubblas.Kartläggningen visar att för omkring en tredjedel av utredningarna bakom2002 års slutbetänkanden tillsattes utredningen som regeringenfattade beslut om direktiv. För fyra femtedelar av kommittéerna gälleratt utredningsledning tillsatts - - men inågra fall har det tagit att tillsätta utredningsledningen.Enligt rapporten har de genomsnittliga utredningstiderna åter ökat något,från till . Av de64 kommittéerna bakom slutbetänkanden lämnades 37 betänkandenmer än en halv månad efter den ursprungligen givna tiden, vanligen 3månader . Av de 12 kommittéer som slutredovisade hade 8kommittéer fått tilläggsdirektiv om förlängd tid.Det administrativa stödet har enligt rapporten förbättrats genominrättandet 1998 av Kommittéservice med syfte att ge komplett administrativtstöd till kommittéerna. En språkexpert har knutits till Kommittéservice.Fyra gånger genomförs en tvådagars kommittéutbildning ochdessutom genomförs kortseminarier om konsekvensanalyser. En interdepartementalarbetsgrupp planeras enligt rapporten för det fortsatta arbetet med attutveckla kvaliteten i utredningsarbetet. Kommittéernas ledningar ochsekreterare är överlag nöjda med det administrativa stödet.I 1997 års granskning framhölls att kommittéväsendet kunde användas förtvärsektoriella frågor samt frågor som behövde utredas för att förberedasvenska ställningstaganden i EU-arbete. Flera instanser och utvärderingarhar enligt rapporten fört fram liknande uppfattningar men kommittéväsendetanvänds fortfarande inte för att utreda dessa frågor.Enligt rapporten är vidare utredningsuppdraget och utredningstidensvårförenliga. Möjligheten att diskutera direktiven med utredningsledningeninnan regeringen fattar beslut om direktiven fördes fram i 1997 årsgranskning. En sådan dialog har förts med hälften av de åtta intervjuadeutredningsledningarna. Det kan enligt rapporten vara värdefullt attpröva en dialog också med kommittésekreterarna, men då behövs en annanordningsföljd för rekrytering av sekreterare och beslut om kommittédirektiv.Enligt rapporten behöver kommittéernas uppdrag preciseras bättre idirektiven. Om besluten om direktiv delades upp i etapper kan den inledandeetappen utgöras av en förstudie. Utredningsledningen och sekretariatetkan då bli delaktiga i uppläggningen av det fortsatta arbetet.Rapporten hänvisar till att flera utvärderingar har kritiserat att kravenpå ekonomiska analyser inte efterlevs. Kommittéservice anordnarhalvdagsseminarier med utbildning i olika slag av konsekvensanalyser sedanvåren 2001. Till följd av bristande efterfrågan hade ännu inget seminariumgenomförts om ekonomiska analyser. I rapporten föreslås att de generellakraven på ekonomiska analyser i kommittéförordningen och Kommittéhandbokenkompletteras med krav som anpassats till de enskilda utredningsuppdragen.I dessa uppdrag bör kraven på ekonomiska analyser konkretiseras ochintegreras med uppdragets ämnesmässiga delar. Olika möjligheter tillstöd och stimulans till kommittéerna för att dessa skall leva upp tillde krav på ekonomiska analyser som ställs i det enskilda fallet börenligt rapporten övervägas och utvecklas. Såväl krav som stödåtgärderbör fortlöpande följas upp. Tillgången till lämplig kompetens för attuppfylla kraven på ekonomiska analyser kan fastställas i anslutningtill en dialog om direktiven med dem som åtar sig kommittéuppdraget.Utredningsuppdraget bör enligt rapporten inte betraktas som slutförtinnan de specifika kraven på ekonomiska analyser har genomförts.MotionernaTobias m.fl. (fp) yrkar i motionerna 2003/04:K16 och 2004/05:K309(yrkande 7) att begär att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till konkret strategi rörande hur kvaliteten i det svenskautredningsväsendet kan stärkas och rörande hur kravet på god parlamentariskoch medborgerlig förankring kan stärkas. Motionärerna pekar på att tvågranskningar visade att mindre än hälften av de 20 betänkandensom granskades bedömdes hålla tillräckligt hög kvalitet. I en rapportgenomförd inom uttrycktes oro över utredningarnasbristande kontakt med forskningen. I av fallen förekom ingaforskarkontakter alls. Trots att det nu gått Riksdagensrevisorer 1997 pekade på en rad brister kvarstår flera av bristerna.Motionärerna framhåller vikten av att folkvalda politiker av demokratiskälfår komma in i en beslutsprocess . Det inger enligtmotionärerna oro att allt färre utredningar är parlamentariskt sammansatta.Vidare gäller enligt motionärerna att den massiva socialdemokratiskadominansen bland kommittéordförandena riskerar att öka den politiskastyrningen och vinklandet av viktiga utredningsresultat. Viktigasamhällsfrågor riskerar att inte få den allsidiga belysning och genomträngandeobjektiva prövning som de förtjänar.Åtgärder med anledning av iakttagelserEnligt 47 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen årligenredovisa för vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledningav iakttagelser.I oktober 2003 tillsattes en arbetsgrupp med representanter frånRegeringskansliet och några erfarna utredare. Gruppen har till uppgift atttill utgången av arbeta vidare med vissa frågor kringkommittéväsendet. Rapporten i utredningsarbetet som upprättats påuppdrag av Kommittéservice är en av utgångspunkterna för arbetet liksomRiksrevisionens . Arbetsgruppenutvärderar erfarenheterna av (Ds 2000:1) och ser ävenöver gällande riktlinjer om Hur kommittédirektiv utformas (SB PM 1994:3,reviderad ). I det sammanhanget prövar arbetsgruppen möjlighetenatt utarbeta fastare rutiner vid tillsättning av utredare, sekreterareoch andra grupper som ingår i utredningsväsendet. Arbetsgruppen övervägerockså hur ett metodstöd ska kunna utvecklas och hur kontakter mellanforskarvärlden och kommittéväsendet ska kunna etableras.Enligt budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1) fortsätterutvecklingsarbetet i fråga om kommittéväsendet. 2005 (prop. 2004/05:1, volym 1 utgiftsområde 1) redovisar regeringenatt tillsatt den särskilda arbetsgruppenmed uppgift att se över vissa frågor med anknytning till kommittéarbetet.Riksrevisionens rapport inom kommittéväsendet har överlämnatstill arbetsgruppen för att ingå i det fortsatta arbetet.Utskottets ställningstagandeInom pågår ett utvecklingsarbete i fråga omkommittéväsendet. inom kommittéväsendetutgör en del i underlaget för detta arbete som bedrivs i en arbetsgrupp.Utskottet förutsätter att regeringen kommer attredovisa utförligt för resultatet av arbetsgruppens arbeteoch de överväganden som gjorts med anledning av bl.a. Riksrevisionensrapport. Utskottet räknar med att kunna använda en sådanredovisning som ett värdefullt underlag i den granskning som enligt 12kap. 1 § regeringsformen ankommer på utskottet. Något tillkännagivandetill regeringen med anledning av styrelses framställningär därmed inte nödvändigt och syftet bakom motionerna 2003/04:K16 och2004/05:K309 yrkande 7 (båda fp) kan anses tillgodosett. Framställningenoch motionsyrkandena avstyrks följaktligen.BilagaFörteckning över behandlade förslagFramställning 2003/04:RRS6Framställning 2003/04:RRS6 styrelses framställningangående kommittéväsendet:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anförtom att regeringen skall återkomma till med en redovisning avde åtgärder som vidtagits med anledning av granskningen.Motion med anledning av skrivelse 2003/04:103 Kommittéberättelse20042003/04:K16 av m.fl. (fp)begär att regeringen återkommer till med förslagtill konkret strategi rörande hur kvaliteten i det svenska utredningsväsendetkan stärkas och hur kravet på god parlamentarisk och medborgerligförankring kan säkras.Motion från allmänna motionstiden /05:K309 av m.fl. (fp):7. begär att regeringen lägger fram förslag till en samladstrategi för hur kvalitetsbristerna i kommittéväsendet skall åtgärdas.