bet · GR01KU24 · 2004-05-04 00:00:00 — Enligtmotionärerna har staten valt den teknik som ärekonomiskt och tekniskt underlägsen, eftersom det ärden enda tekniken som på grund av sitt begränsadeutrymme ger det offentliga kontroll över det somvidaresänds. Motionärerna framhåller att regeringenssatsning på marknätet för digital TV har blivitytterligt kostsam. Vidare finns det anledning attbefara att låsningen vid marknätet tvingar inalltfler konsumenter, och därmed en större del avmedierna, i den distributionsform som har lägstkapacitet och sämst utrymme för interaktivitet.Motionärerna anför att det faktum att det markbundnanätet är sämre, mer begränsat och dyrare än andradigitala alternativ också innebär att regeringenssatsning på marknätet leder till att man motverkarde krav som måste ställas på mediepolitiken,nämligen att verka för största möjliga utrymme föryttrandefrihet och informationsfrihet. På samma gångleder det begränsade utrymmet i marknätet till attfördelningen av frekvenser blir en politiskmaktutövning. Därutöver framhåller motionärerna attdigital TV i marknätet riskerar att låsa bredafrekvensområden som annars kan användas till mobilaInternettjänster. Motionärerna anför vidare att detdigitala marknätet har varit behäftat med betydandeekonomiska kostnader och problem. En orsak är enligtmotionärerna att de markbundna sändningarna äravsevärt dyrare än andra digitaladistributionsformer. Motionärerna påpekar att myckettalar för att SVT i en kostnadsbedömning börprioritera de betydligt billigare sändningarna viasatellit och kabel framför det dyrbara marknätet.Enligt motionärerna bör frågan om det digitalamarknätet grundas på marknadsmässiga övervägandenbland aktörerna på marknaden. Staten skall hålla sigteknikneutral och inte försöka styra vare sigteknikutveckling eller konkurrens inom medieområdet.Därutöver yrkas i motionen att beslutaratt upphäva beslutet om att de analogamarksändningarna skall upphöra ienlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 2).Enligt motionärerna måste en släckning vara ettresultat av konsumenternas önskemål och intresse förde fördelar en ny teknik erbjuder. En släckning kandärför inte bli aktuell förrän det övervägandeflertalet konsumenter har gått över till annandistribution än de marksända analoga sändningarna.Motionärerna anser att regeringen bör sätta uppandra villkor för en släckning. Villkoren börpräglas av en hänsyn till TV-publiken och ta siktepå att den digitala tekniken har utvecklats så långtatt övergången från analog teknik skall kunna skeutan att stora grupper ställs utanför denprogramverksamhet som de betalar för.I motion K28 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition om digitalaTV-sändningar (yrkande 1). oroas överatt regeringen låst sig vid vissa tekniskalösningar, som dessutom kostar onödigt stora summoroch därmed urholkar kvaliteten i dagens sändningar iSVT. Motionärerna framhåller att satellit- ellerInternetdistribuerade TV-kanaler har samma täckningsom marksänd TV. Att regeringen vill ha marksänddigital TV beror enligt motionärerna på attregeringen vill kontrollera TV genom lagstiftning.Folkpartiet anser att det behövs en ny sammanhållenlagstiftning för elektroniska medier som tillåterstörre frihet. Digitaliseringen av TV är inte enfråga för staten utan för konsumenter ochproducenter av TV. oroar sig också föratt pengarna till public service späs ut på flersändningstimmar i fler kanaler i stället förkoncentreras till ett unikt kvalitetsinnehåll.Därutöver yrkas i motionen att gerregeringen till känna vad i motionen anförs om attbeslutet om nedsläckning av det analoga TV-nätetmåste omprövas (yrkande 2). Enligt motionärerna ärdet vare sig nödvändigt, önskvärt eller realistisktatt stänga av de analoga sändningarna år 2008.Marknaden kan själv bestämma hur teknikskiftet börgenomföras. Motionärerna anför att om tvånget förSVT att nå alla hushåll via marknätet upphörde ochersattes med ett teknikneutralt åliggande att nåhushållen, skulle företaget kunna välja enkombination av olika distributionstekniker somsammantaget skulle bli billigare. Med ett sådantteknikneutralt regelverk som förordar ärdet inte självklart att det är ekonomisktförsvarbart vare sig för SVT eller hushållen attsläcka det analoga marknätet under överskådlig tid.Från allmänna motionstiden 2003I motion K439 av () yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförs om priskonkurrensen på det fasta digitala TV-nätet. Motionären anför att ett konsumentproblem sombehöver uppmärksammas är när ett företag börjarerbjuda tilläggstjänster men kräver attkonsumenten måste ha ett visst TV-abonnemang innanhan kan ta del av andra tjänster. Enligt motionärenär det viktigt för den enskilda konsumenten attsjälv kunna välja vilka tjänster han eller hon villha tillgång till. Operatörerna kan kontrolleraprisbilden och servicen gentemot konsumenten utanatt konsumenten har möjlighet att påverka ellerjämföra likvärdiga alternativ.I motion K444 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförs om övergången från analog till digital TV(yrkande 14). Motionärerna anför härvid i huvudsaksamma argument som under yrkande 1 ovan i motionK29.Därutöver yrkas i motionen att gerregeringen till känna vad i motionen anförs omtidpunkt för släckning av det analoga marknätet(yrkande 15). Härvid anförs i huvudsak sammaargument som under yrkande 2 ovan i motion K29.I motionen yrkas också att gerregeringen till känna vad i motionen anförs omstatens roll vid teknikskiften inom medierna(yrkande 16). Motionärerna anser att staten skallförhålla sig teknikneutral och inte försöka styravare sig teknikutveckling eller konkurrens inommedieområdet.I motion Kr326 av m.fl. (c) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att alla som kan se analogaTV-sändningar skall garanteras TV-mottagning viadigitala marksändningar eller undantagsvis viasatellit (yrkande 27). Motionärerna anför att det ärviktigt att alla som kan se analoga sändningargaranteras tillgång till TV-mottagning antingen viadigitala marksändningar eller undantagsvis viasatellit.Vidare yrkas i motionen att gerregeringen till känna vad som anförs om en utbyggnadav det digitala TV-nätet (yrkande 28). Motionärernavill öka möjligheterna för en decentralisering genomfler lokala och regionala TV-kanaler. Alla börenligt motionärerna få tillgång till det viktigastesvenska och nordiska utbudet. Motionärerna anför attdet blir möjligt om man satsar på en utbyggnad avett digitalt nät i mark.Därutöver yrkas i motionen att gerregeringen till känna vad som i motionen anförs omatt kommissionen som skall se över direktiven omdigitala TV-sändningar även bör se över krypteringsamt konsumentekonomiska konsekvenser av detdigitala teknikskiftet (yrkande 29). Centerpartietefterlyser en utredning som ser över marknaden. Vemskall betala tillbehören - är det konsumenterna,distributörerna, staten eller någon annan aktör?Motionärerna frågar sig vilka aktörer som behöversamverka för att få detta att hända till 2008.Vidare anser de att börtitta närmare på huruvida sändningarna skall sändasokrypterade eller krypterade.I motion Kr359 av m.fl. (fp) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om att vilken digitaliseringstekniksom skall användas skall avgöras av marknaden(yrkande 5). Motionärerna välkomnar den digitalatekniken och framhåller att den som vill gå övertill digital-TV kan göra det via kabeleller satellit. Enligt motionärerna borde SVT istället få i uppdrag att nå hushållen med den tekniksom bolaget självt anser mest lämplig. Det skulleinnebära en kombination av satellit, marknät ochkabel i både analog och digital form. Sammantagetskulle det enligt motionärerna bli billigare förbåde hushållen, SVT och staten.Därutöver yrkas att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs om att ett statligtoperatörsföretag inte självständigt skall få väljaut vilka programföretag som skall ingå i ettsändarnät (yrkande 6). Motionärerna påpekar attregeringen i avvaktan på att utredningen om ettstatligt operatörsföretag har slutfört sitt arbeteskall meddela vilka som får tillstånd att sända idet digitala marknätet. Enligt motionärerna verkarvissa kommersiella företag komma att erbjudas någotav en gräddfil. De kommer att kunna sända ut sinaprogram till hela svenska folket. I stället förintäkter genom att tittarna betalar avgifter kommerintäkterna genom reklam som blir mycket lukrativ,eftersom en stor del av befolkningen nås.Motionärerna anför att detta kommer att innebära attett statligt sändningstillstånd blir en mycket storkonkurrensfördel jämfört med situationen för deprogramföretag som ställs utanför av regeringen.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anser att public service-företagenskall ha en stark ställning i när radio- ochTV-publiken har tillgång till ett omfattande utbudav programkanaler med skiftande kvalitet och attalla i skall ha tillgång till publicservice-företagens programutbud. TV-publiken skallsåledes - oavsett bostadsort - kunna erbjudas ettmångsidigt programutbud av hög kvalitet, präglatbl.a. av det demokratiska statsskickets grundidéeroch av krav på opartiskhet och saklighet. Ettförverkligande av regeringens förslag är enligtutskottets synsätt en stor fördel för TV-publiken ihela landet. Därmed kommer praktiskt taget helabefolkningen att kunna välja mellan olikadistributionsalternativ för att ta emot TV-sändningarna från SVT och UR. Kulturutskottetkonstaterar att såväl demokratiska som kultur- ochmediepolitiska skäl talar för en full utbyggnad avdet digitala markbundna TV-nätet. Regeringsförslagetligger också i linje med de av fastställdamålen för mediepolitiken (prop. 2000/01:1 utg.omr.17 s. 98, bet. 2000/01:KrU1 s. 96 f., rskr.2000/01:59).Vidare framhåller kulturutskottet att det avpropositionen framgår att de ekonomiskaförutsättningarna för att bygga ut det markbundnadigitala TV-nätet har ändrats väsentligt sedanriksdagen vid 2002/behandladefrågan. Utbyggnaden från till 99,8 %hushållstäckning kan åstadkommas genom enmodifiering av den befintliga analogasändarutrustningen till en kostnad som är väsentligtlägre än den skulle vara om samma täckningsområdeskulle förses med ny digital sändarutrustning. Avpropositionen framgår att det är denna tekniskalösning som regeringen förordar. Kulturutskottetvälkomnar detta nya förslag till teknisk lösning sominnebär en betydligt lägre kostnad för en nära nogfull utbyggnad av marknätet.Kulturutskottet påpekar att utvecklingen avdistributionskontot som finansierar SVT:s och UR:sTV-distribution något berörs i propositionen.Utskottet bedömer att den redovisning som lämnats omförutsättningen för att underskottet på kontot skallvara utjämnat vid utgången av är realistisk.Därutöver anför utskottet att det i motion K28(fp) hävdas att digitalsatsningen urholkar SVT. mån motionärerna avser satsningen på dendigitala sändningstekniken vill utskottet påminna omatt distributionskontot inrättades med tanke på attkostnaderna för distributionen skulle hållas heltåtskilda från SVT:s och UR:s övrigamedelstilldelning, som främst avserprogramverksamheten.Kulturutskottet anför att det i propositionennämns några av de olägenheter som skulle kunnauppstå för konsumenterna om de digitalamarksändningarna skulle byggas ut i mindreomfattning än vad som föreslås i propositionen, dvs.till lägre täckningsgrad än av befolkningen.I propositionen anges att det inte är möjligt att taemot satellitsändningar överallt. En annan olägenhetär att satellitsända TV-program är krypterade,varför alla - även den som endast vill seavgiftsfria TV-program - måste ha ett programkort,vilket medför extra kostnader. Enligt vadkulturutskottet har inhämtat måste de TV-hushåll somendast önskar se SVT:s och UR:s programkanalererlägga en depositionsavgift till någon avprogramkortsleverantörerna ellerViasat för att få tillgång till programkortet. Dettakan för konsumenten te sig krångligt. uppfattning är det emellertid enfördel att de allra flesta TV-konsumenter kommer attha alternativa möjligheter att ta emot SVT:s ochUR:s program även i fortsättningen.Sannolikt kommer enligt utskottet även vissaproblem att visa sig för TV-konsumenterna vidövergången från analog till digital marksänd TV. Detär kulturutskottets förhoppning att den kommissionsom regeringen har tillsatt för attförbereda systemövergången på ett effektivt sättkommer att kunna minimera problemen. Utskottet harnoterat att kommissionens uppdrag är att utifrån ettkonsumentperspektiv bl.a. planera hur omställningenskall genomföras, följa utbyggnaden av digitalasändningar, följa utvecklingen på digital-TV-marknaden och samordna informationen tillallmänheten om omställningen.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet förslaget i propositionen. Utskottetavstyrker förslagen i motionerna K28 (fp) yrkande 1och K29 (m) yrkande 1 om avslag på propositionen.Likaledes avstyrker utskottet förslagen om attupphäva eller ompröva tidigare beslut omatt de analoga marksändningarna skall ha upphört den1 , vilka framförts i motionerna K28(fp) yrkande 2 och K29 (m) yrkande 2.Slutligen bör enligt utskottet nämnas attutskottet vid flera riksmöten har behandlat motionerom de svårigheter som finns i vissa delar av landetatt ta emot regionala nyheter från den egna regionen(senast i bet. 2002/03:KrU6 s. 18). Utskottet harmed tillfredsställelse noterat att det avtal somSVT, UR och har ingått innebär atttäckningen för regionala sändningar i det digitalanätet kommer att justeras så att hushållen ifortsättningen kommer att kunna se "rätt" regionaltprogram (se prop. s. 10).Utskottets ställningstagandeSom framgått ovan godkände underföregående regeringens förslag om att denmarksända televisionen skall övergå till digitalteknik. Regeringen har återkommit till riksdagenmed förslag beträffande de digitalamarksändningarnas räckvidd. Härvid villkonstitutionsutskottet i likhet med regeringenframhålla att det vid skiftet från analog tilldigital sändningsteknik bör eftersträvas att såmånga hushåll som möjligt kan använda denmottagningsteknik som är billigast och minstkomplicerad för konsumenterna och att hushållendrabbas av så små olägenheter som möjligt vid självaövergången.Regeringens nu aktuella förslag avser utbyggnadenav de digitala marksändningarna beträffande SVT:soch UR:s TV-program. anser att ettförverkligande av regeringens förslag är en storfördel för TV-publiken i hela landet. Därmed kommerpraktiskt taget hela befolkningen att kunna väljamellan olika distributionsalternativ för att ta emotTV-sändningarna från SVT och UR. Kulturutskottetframhåller att såväl demokratiska som kultur- ochmediepolitiska skäl talar för en full utbyggnad avdet digitala markbundna instämmer i detta.När det gäller hur full befolkningstäckning skalluppnås för public service-televisionen delarkonstitutionsutskottet regeringens bedömning attenbart satellitmottagning är en sämre lösning förkonsumenterna än mottagning från marksändare.Kulturutskottet har härvid anfört att det är enfördel att de allra flesta TV-konsumenter kommer attha alternativa möjligheter att ta emot SVT:s ochUR:s program även i fortsättningen. I denna delframhåller regeringen en teknisk lösning förutbyggnaden som enligt regeringen innebär att mankan nå samma befolkningstäckning som för de analogamarksändningarna för en bråkdel avinvesteringskostnaden för att bygga nytt. Dennatekniska lösning innebär att befintliga sändarekonverteras från analog till digital sändning ivissa områden, varför övergången där kommer att skeutan parallellsändning. Förutsättningen är enligtregeringen att hushåll utan parallellsändning fårsärskild service och information inför övergången.Utskottet delar härvid regeringens uppfattning attkonsumenternas möjlighet att få tillgång till publicservice-televisionens sändningar på det mestfördelaktiga sättet väger tyngre än en möjlighet attfrigöra frekvenser för andra användningsområden.Kulturutskottet välkomnar detta nya förslag tillteknisk lösning som innebär en betydligt lägrekostnad för en nära nog full utbyggnad av marknätet.Kulturutskottet bedömer vidare att den redovisningsom lämnats i propositionen om förutsättningen föratt underskottet på distributionskontot, somfinansierar SVT:s och UR:s TV-distribution, skallvara utjämnat vid utgången av är realistisk.Vad gäller vad som anförs i motion K28 om attdigitalsatsningen urholkar SVT, framhållerkulturutskottet att distributionskontot inrättadesmed tanke på att kostnaderna för distributionenskulle hållas åtskilda från SVT:s och UR:s övrigamedelstilldelning, som främst avserprogramverksamheten.Mot bakgrund av vad som anförts tillstyrkerkonstitutionsutskottet, i likhet medkulturutskottet, regeringens förslag att de digitalamarksändningarna av SVT:s och UR:s TV-program gessamma räckvidd som dessa företags analogasändningar. Därmed kommer av befolkningenatt kunna ta emot programmen med utomhusantenn isina permanenta bostäder. I enlighet härmedavstyrker utskottet motionerna K28 yrkande 1, K29yrkande 1, K444 yrkandena 14 och 16 samt Kr359yrkande 5. Vidare synes vad som anförs i motionKr326 yrkandena 27 och 28 vara i huvudsaktillgodosedda, varför motionen avslås i berördadelar.Av redovisningen ovan framgår att underföregående beslutade att de analogamarksändningarna av TV skall ha upphört den1 . Enligt utskottets mening finns inteskäl att nu ompröva detta beslut. Motionerna K28yrkande 2, K29 yrkande 2 och K444 yrkande 15avstyrks därmed.Regeringen har , som framgått ovan,beslutat om en kommission som skall förberedaövergången från analoga till digitala marksändningarsamt samordna den informationsverksamhet som behövs.Vid fullgörandet av uppgiften skall kommissionen iförsta hand ta hänsyn till konsumenternas önskemåloch behov. Utskottet finner att vad som efterfrågasi motionerna K439 och Kr326 yrkande 29 väsentligenryms inom kommissionens uppdrag och avstyrker därförmotionerna.I motion Kr359 yrkande 6 tas frågan om ettstatligt operatörsföretag och om tillståndsgivningupp. Av redovisningen ovan framgår att Radio- ochTV-lagsutredningen har avlämnat ettdelbetänkande med bl.a. förslag om ett friståendeoperatörsföretag och tillståndsgivning genommyndighet. I avvaktan på beredningen av utredningensförslag kommer gällande ordning med tillstånd avregeringen att gälla. Utskottet, som inte villföregripa beredningen av utredningens förslag,avstyrker den nämna motionen i berörd del.Utskottets överväganden om övriga frågorGrundläggande principer och formerför programföretags verksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner som rörgrundläggande principer och former förprogramföretags verksamhet samt teknikneutralmedielagstiftning. Jämför reservationerna 3och 4.MotionernaI motion K271 av m.fl. yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförs om sändningsrätter för radio och TV (yrkande10). Motionärerna framhåller att yttrandefrihet ochrätten till fri åsiktsbildning utgör omistligahörnstenar i ett demokratiskt samhälle. IEuropakonventionen kommer detta synsätt till uttryckgenom artikel 10, vilken stadgar att rätten attt.ex. sända radio eller TV är en civil rättighet,samt genom artikel 6 enligt vilken en sådanrättighet inte får begränsas utan rättslig prövning.Enligt motionärerna framstår mot bakgrund av dettaden svenska medieregleringen, som bl.a. innebär attstaten har monopol på fördelningen avsändningsrätter för markbunden radio och TV utanmöjlighet för den enskilde till rättslig prövning,som oförenlig med konventionen. Motionärerna anseratt det är angeläget att stärka den enskildesrättighetsskydd så att det stämmer bättre överensmed konventionens.I motion K444 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförs om från staten oberoende medier (yrkande 1).Vidare yrkas att ger regeringen till kännavad i motionen anförs om tryck-, yttrande-respektive etableringsfrihet (yrkande 4). Därutöveryrkas ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom formerna för fördelning av sändningstillstånd(yrkande 6).Motionärerna framhåller att yttrandefriheten ochtryckfriheten är centrala värden i fria ochdemokratiska samhällen. Tankefrihet ochinformationsfrihet är fundamentala för bevarandet avett fritt och öppet samhälle. Enligt motionärerna ärav grundläggande vikt i detta sammanhang att medierär fria från statlig styrning. Fria medier är enförutsättning för att t.ex. informations- ochpressfriheten skall kunna fungera som uttrycksmedelför människors tankar och samhällsengagemang och somkontroll av den offentliga maktutövningen.Motionärerna anser att i ett fritt och demokratisktsamhälle skall det råda frihet att ge ut ochdistribuera medieprodukter samt att fritt prövaderas ekonomiska bärkraft. Politiskt grundatgodtycke och den offentliga maktens uppfattningarfår inte avgöra förutsättningarna för mediernasutveckling och växtkraft. Vidare anför motionärernaatt en huvuduppgift för statens åtaganden påmedieområdet måste vara att säkerställa enetableringsfrihet för nya kanaler ytan att samtidigtreglera deras programverksamhet. Där utrymmet ärbegränsat skall koncessioner fördelas på motsvarandesätt som gjordes enligt den privata lokalradionsursprungliga regelverk, dvs. genom ettauktionsförfarande.I motion Kr359 av m.fl. (fp) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om vikten av en fri konkurrens påTV-marknaden (yrkande 3). Motionärerna anför att detär utomordentligt viktigt att massmedieföretag stårfria från beroende till regeringen och att den friakonkurrensen skall värnas. ärmotståndare till att politiska beslut skall fattasom innehållet i det digitala marknätet. Regeringensdigital-TV-politik är därför djupt oroande.Därutöver yrkas i motionen att begär attregeringen låter göra en översyn av den samlademedielagstiftningen i syfte att uppnåteknikneutralitet enligt vad i motionen anförs(yrkande 10). Motionärerna anser att ett nyckelord iutvecklingen är teknikkonvergens, dvs. att alltflermedier utnyttjar alltmer lika teknik. Det är därförviktigt med ett helhetsgrepp på det mediala utbudetutan hänsyn till vilken teknik som används för attdistribuera innehållet. Lagstiftning och politikmåste enligt motionärerna bli mer teknikneutrala.Det behöver göras en bred översyn av denmedielagstiftning som finnsi dag, innefattande kulturpolitiska mål ochstödformer, i syfte att uppnå en störreteknikneutralitet.BakgrundTidigare riksdagsbehandlingI betänkande 2002/03:KU25 Massmediefrågor lämnadekonstitutionsutskottet en utförlig redovisning avgällande grundlagsregler på detyttrandefrihetsrättsliga området och av radio- ochTV-lagens (1996:844) bestämmelser omsändningstillstånd m.m. (s. 9-11). Vidare redogjordeutskottet för förarbetsuttalanden vid radio- och TV-lagens tillkomst.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotionsyrkanden med ett liknande innehåll som de nuaktuella. Vid /02 anförde utskottet isitt ställningstagande att utskottet, som ansåg attsvensk lagstiftning på området motsvararEuropakonventionens krav, inte fann skäl att frångåsina tidigare bedömningar när det gäller statensagerande rörande medier och grundläggande principeroch former för programföretags verksamhet (bet.2001/02:KU33 s. 17). Motionerna avstyrktes därför iberörda delar.Vid samma tillfälle behandlade utskottet också ettmotionsyrkande om teknikneutralt regelverk för TV-sändning. Utskottet avstyrkte motionen medhänvisning till sin bedömning från riksmötetdessförinnan, då utskottet inte sett någon anledningatt föregripa det pågående arbetet medkonvergensfrågorna inom EU och behandlingen avMediegrundlagsutredningens förslag (bet.2000/01:KU18).Även under föregående behandladeutskottet motioner som rörde grundläggande principeroch former för programföretags verksamhet ochvidhöll då sin tidigare bedömning (bet. 2002/03:KU25s. 12).Under våren 2001 tog ställning tillsändningstillstånd och tillståndsvillkor för denradio- och TV-verksamhet i allmänhetens tjänst somskall bedrivas av , och t.o.m. den31 (prop. 2000/01:94, bet.2000/01:KrU8, rskr.