bet · GR01UU13 · 2004-04-29 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2003 - krigsmateriel ochprodukter med dubbla användningsområden SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /04:114 Strategisk exportkontroll 2003- krigsmateriel och produkter med dubblaanvändningsområden samt motionsförslag som väcktsmed anledning av skrivelsen och ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden hösten 2002respektive . Förslagen avser bl.a.regelverket kring kontroll av krigsmaterielexportoch tillämpningen av detta, kontroll av lätta vapensamt internationellt samarbete.Ett flertal motioner behandlas översiktligt medhänvisning till att utskottet i tidigare betänkandenbehandlat förslag av samma eller likartad karaktär.Ett antal av övriga motioner behandlas medhänvisning till pågående utredningsarbete.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs tillhandlingarna. Motionerna avstyrks.Till betänkandet har fogats nio reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. UtredningsarbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U22yrkandena 4-6, 2003/04:U23, 2003/04:U24 yrkandena5-7, 2003/04:U274 yrkandena 3 och 5 samt2003/04:U293.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (v)Reservation 3 (mp)2. Regeltillämpning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:U22 yrkande7, 2003/04:U264 yrkande 2, 2003/04:Sf257 yrkande1 samt 2003/04:N331 yrkande 4.Reservation 4 (v)Reservation 5 (mp)3. Lätta vapenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U280yrkande 5, 2003/04:U320 yrkandena 1 och 2 samt2003/04:U350 yrkande 3.Reservation 6 (mp)4. Europeiska exportkontrollregler ochinternationellt samarbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U22yrkandena 1-3, 2003/04:U24 yrkande 8,2003/04:U256 yrkandena 10 och 11, 2003/04:U274yrkande 4, 2003/04:U319 yrkandena 1 och 2,2003/04:U348 yrkande 31 samt 2003/04:Sf257yrkande 2.Reservation 7 (m)Reservation 8 (kd)Reservation 9 (v)5. KonsekvensanalyserRiksdagen avslår motion 2003/04:U24 yrkandena1-4.6. Regeringens skrivelse 2003/04:114Strategisk exportkontroll 2003 -krigsmateriel och produkter med dubblaanvändningsområdenRiksdagen lägger skrivelsen till handlingarna.Stockholm den 29 april 2004På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), i (m), BerndtEkholm (s), (), (), (), (), AndersSundström (s), (), (), (), (),(), (), AnitaJohansson (s) och ().2003/04UU13Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensskrivelse /04:114 Strategisk exportkontroll 2003- krigsmateriel och produkter med dubblaanvändningsområden samt ett antal motioner somväckts med anledning av skrivelsen och under denallmänna motionstiden respektive 2003.Skrivelsens huvudsakliga innehållSedan 1985 har regeringen genom en årlig skrivelsetill redovisat det gångna åretsaktiviteter på exportkontrollområdet och därigenombidragit med underlag till en bredare diskussion omfrågor relaterade till exportkontroll och icke-spridning.I skrivelsen redogörs för exportkontrollpolitikensinriktning och uppgifter om hur den bedrivits 2003,informationsverksamhet på området, gällanderegelverk och nationell tillämpning samtinternationellt samarbete inom bl.a. EU och FN. Iskrivelsen ingår också en redovisning av åretsinternationella arbete inom områden somantikorruption och immateriella överföringar. Vidareåterfinns i skrivelsen en sammanställning avuppgifter om svensk krigsmaterielexport ochexportkontroll av produkter med dubblaanvändningsområden samt aktuella dokument såsomde svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport ochEU:s uppförandekod för vapenexport.I samband med utarbetandet av skrivelsen har samrådägt rum med bl.a. olika intressegrupper i samhället,vilket lett till att ny information tagits in iskrivelsen för att ytterligare öka öppenheten kringexportkontrollpolitiken. Det gäller t.ex.redovisning av statens utförsel av krigsmateriel,s.k. mellanstatliga transaktioner, information ommateriel utlånad för militär användning liksom enprocentuell uppdelning av exporten i s.k.följdleveranser och nya leveranser avseende vissaländer.UtskottetRegelverket och dess tillämpningUtredningsarbete m.m.SkrivelsenI tillsatte regeringen en särskildutredning med uppgift att utreda förutsättningarnaför den framtida svenska exportkontrollen ochramarna kring den (dir. 2003:80). Utredningen skallvara klar den 15 oktober 2004.Utgångspunkten för utredningsarbetet utgörs av deförutsättningar som gäller för den svenska utrikes-,försvars- och säkerhetspolitiken samt Sverigesinternationella åtaganden på exportkontrollområdet.Utredaren skall kartlägga förändringarna som skett idet internationella samarbetet och utvecklingen inomvapen- och krigsmaterielindustrin. Utifrånkartläggningen skall sedan en granskning göras av deinstrument som används i den svenskaexportkontrollen. Utredaren skall se över gällandeförfattningar och riktlinjer samt lämna förslag omändringar som kan behövas.Utredaren skall särskilt överväga och redovisabl.a. behovet av att· ytterligare reglera olika former förtillhandahållande av krigsmateriel,·· reglera import av krigsmateriel,·· göra en översyn av regeringens riktlinjer,·· reglera aktiviteter under begreppen tjänster,tekniskt bistånd och service påkrigsmaterielområdet samt·· förändra de straffrättsliga bestämmelserna ikrigsmateriellagstiftningen.·Utredaren skall vidare utvärdera hur delegeringen avbesluten till () fungerat och hur samrådet med det tillinspektionen knutna utvecklatssamt lämna förslag till hur det framtida systemetför exportkontroll bör utformas och hurorganisationen bör se ut.MotionerI fyra motioner återfinns förslag omutredningsarbete rörande samstämmighet mellan densvenska politiken för krigsmaterielexport ochpolitiken för global utveckling, mänskligarättigheter, fattigdomsbekämpning ochkonfliktförebyggande arbete.Utredningen om översyn avkrigsmateriellagstiftningen bör enligtVänsterpartiets kommittémotion 2003/04:U22 (v)yrkande 5 genom tilläggsdirektiv få till uppgift attutforma ett regelverk som innebär samstämmighetmellan den svenska politiken för krigsmaterielexportoch politiken för global utveckling. råderallvarlig brist på sådan överensstämmelse. Ettdemokratikriterium bör enligt yrkande 6 ingå i ettnytt regelverk för svensk krigsmaterielexport.Enligt i 2003/04:U23 (kd) kräverSveriges intressen en viss export av vapen, mendenna får inte försvåra eller hindra utveckling ifattiga länder. Detta innebär enligt partiet en svårbalansgång. Man efterlyser därför tilläggsdirektivtill utredningen om översyn avkrigsmateriellagstiftningen med innebörden attexporten utvärderas med hänsyn till möjligheternaatt förverkliga målen för den svenska politiken förglobal utveckling. I tilläggsuppdraget bör ocksåingå en strikt tillämpning av de s.k.människorättskriterierna (MR-kriterierna).Svensk vapenexport hindrar FN:s fattigdomsbekämpningoch går till förtryckarregimer som systematisktkränker de mänskliga rättigheterna, enligt denenskilda motionen 2003/04:U24 (mp) yrkandena 5 och6. I de fall export av krigsmateriel försvårarfattigdomsbekämpningen skall fattigdomsbekämpningenväga tyngre än vapenindustrins vinstintresse, ansermotionärerna. De begär vidare att det utvecklastydliga kriterier för hur mänskliga rättigheterskall vägas in i ställningstaganden om vapenexport.I den enskilda motionen 2003/04:U274 (c) yrkandena 3och 5 begärs en utredning av riktlinjerna för svenskvapenexport och samordning av dessa så att deöverensstämmer med nedrustningssträvandenoch fokus på konfliktförebyggande arbete. Motionärenhänvisar till den nya svenska politiken för globalutveckling och menar att det i riktlinjerna förvapenexport behövs en försiktighetsprincip som gerföreträde för mänskliga rättigheter ochfattigdomsbekämpning om det finns risk förmålkonflikter.I de tre följande motionerna framförs förslag omöversynsarbete beträffande politiskt ansvar samtutformning och tillämpning av regler.Vänsterpartiet hävdar i motion 2003/04:U22 (v)yrkande 4 att exporteratkrigsmateriel till vissa angivna länder som genomsitt deltagande i brutit mot folkrättensamt till ett av länderna också hyrt utradaranläggningar. Detta står enligt partiet imotsättning till vad som anges i skrivelse2003/04:114 s. 10 om att "tillstånd till export intebör ges till en stat som befinner sig i väpnadkonflikt med en annan stat, en stat som är inveckladi internationell konflikt som kan befaras leda tillväpnad konflikt eller en stat som har inre väpnadeoroligheter". anser att ISP genom attinte hänskjuta den principiellt viktiga frågan omuthyrning av radaranläggningarna till regeringen föravgörande har brutit mot en bestämmelse imyndighetens instruktion. Dagens ordning där ISP ochinte ett politiskt organ avgör om ett ärende harsådan principiell vikt att det skall hänskjutas tillregeringen för avgörande är enligt Vänsterpartietotillfredsställande, och utredningen om översyn avkrigsmateriellagstiftningen bör få tilläggsdirektivför att skapa klarhet i fråga om det politiskaansvaret för svensk krigsmaterielexport.I den enskilda motionen 2003/04:U24 (mp) yrkande 7framhåller motionärerna att enligt riksdagsbeslutfår krigsmateriel inte levereras till stater sombefinner sig i väpnad konflikt. Motionärerna pekarpå att trots detta exporterat krigsmaterieltill och fastän dessa länderenligt regeringen startat ett angreppskrig i stridmed internationell lag. Motionärerna, som menar attdetta antingen innebär att riktlinjeråsidosätts eller att man inte mäter alla staterefter samma måttstock, anser att riktlinjerna skallgälla lika för alla stater.Motionärerna i den enskilda motionen 2003/04:U293(s) anser att skrivningarna i lagen, förordningenoch riktlinjerna om krigsmateriel är klara ochtydliga såvitt avser villkor för export men hyserfarhågor för brister i tillämpningen av reglerna.Därför behövs en översyn av politiken för utförselav krigsmateriel.Utskottets övervägandenDen säkerhetspolitiska situationen i och vårtnärområde har genomgått grundläggande förändringarsedan den nu gällande lagen om krigsmaterielförbereddes, beslutades och därefter trädde i kraftden . Utskottet välkomnar mot bl.a.denna bakgrund att regeringen tillsatt en utredningom översyn av krigsmateriellagstiftningen. Avdirektiven framgår att de svenska utrikes-,försvars- och säkerhetspolitiska målsättningarnaskall bibehållas medan översynen skall avse de medelvi förfogar över enligt gällandeexportkontrollagstiftning. Utskottet ser det somvärdefullt att en samlad översyn nu sker och noterarsamtidigt att beslutet om den nya globalautvecklingspolitiken delvis korrigerat de nämndamålsättningarna.Som framgått behandlas i fyra motioner behovet avatt utreda frågor om samstämmighet mellan å enasidan den svenska politiken för krigsmaterielexportoch å andra sidan politiken för global utveckling,mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning ochkonfliktförebyggande arbete.När det gäller frågan om krigsmaterielexporteninom utrikes- och säkerhetspolitiken gjorderiksdagen på förslag av utrikesutskottet i december2003 ett tillkännagivande med innebörden att nämnda utredningen också skall beakta deaspekter som ryms inom en samstämd politik för englobal utveckling (bet. 2003/04:UU3, rskr.2003/04:112).Den aktuella utredningen skall enligt direktivenutreda förutsättningarna för den framtida svenskaexportkontrollen och ramarna kring denna. Iutgångspunkterna för utredningsarbetet poängterasatt den säkerhetspolitiska utvecklingen har medförtatt tyngdpunkten för de europeiska försvarsmakterna,inklusive den svenska, alltmer förskjuts i riktningmot internationell samverkan och krishantering.I betänkande UU3 redovisade utskottet huvudregelnvad gäller riktlinjerna för svenskkrigsmaterielexport som innebär att enhelhetsbedömning skall göras som omfattar flerarelevanta faktorer. I underlaget för dennahelhetsbedömning ingår vid behov en redovisning avden politiska situationen i mottagarlandet, bl.a.styrelseskick men också situationen vad gällerpressfrihet, yttrandefrihet, den politiskaoppositionens ställning och andra faktorer. Desvenska riktlinjerna för krigsmaterielexportframhåller den särskilda vikt som vid bedömningen avvarje utförselärende skall fästas vid respekten förde mänskliga rättigheterna i mottagarlandet.Utförseltillstånd för nya leveranser bör enligtriktlinjerna inte lämnas om det avser en stat däromfattande och grova kränkningar av mänskligarättigheter förekommer. Utskottet berörde också EU:suppförandekod för vapenexport, vilken behandlassenare i detta betänkande.I sin argumentering för det ovannämndatillkännagivandet om att översynen av riktlinjernaför krigsmaterielexporten också skall beaktaaspekter som ryms inom en samstämd politik förglobal utveckling anförde utskottet bl.a. följande.Utskottet anser det (. ( angeläget att regeringenockså tillser att utredaren när det gäller desvenska riktlinjerna för krigsmaterielexport nogaöverväger hur fattigdoms- ochutvecklingsaspekterna i mottagarlandet samtövriga aspekter som ryms inom en samstämd politikför en global utveckling vad avser mål,perspektiv och huvuddrag kan införas iriktlinjerna. I samband med den i direktiven(2003:80) omtalade undersökningen avmöjligheterna att integrera uppförandekodenskriterier med de nationella, svenska riktlinjernabör regeringen särskilt tillse att utredarenprövar frågan om den hållbara utvecklingen imottagarlandet med de specificeringar som ges iuppförandekodens åttonde kriterium bör införlivasi de svenska riktlinjerna och, om så befinnslämpligt, lämnar förslag om hur så bör ske. Dettabör ges regeringen till känna.Från har utskottet erfarit attdepartementet genom ett brev ,där man citerade ovanstående text, har informeratden särskilde utredaren om utskottetsställningstagande i betänkande UU3 och därvidupplyst om att beslutat i enlighet medutskottets förslag. överlämnadesbetänkande UU3 till utredaren för beaktande underdet fortsatta utredningsarbetet.Utskottet anser att det i anslutning till vad somhär anförts också finns anledning att erinra omutskottets uttalanden i betänkandena /2000:UU12,2001/02:UU11 och 2002/03:UU9 där det framhållits attregeringen vid en utvärdering och översyn avkrigsmateriellagstiftningen och riktlinjerna samttillämpningen av desamma skall fästa särskilt storvikt vid MR-frågorna. Utskottet noterar att någotsådant uppdrag inte explicit kommer till uttryck idirektiven till den nu verksamma utredningen omöversyn av krigsmateriel-lagstiftningen menförutsätter att detta ändå ses som en självklar delav utredningsuppdraget. Som utskottet närmarebehandlat i betänkande UU3 är främjande av mänskligarättigheter tillsammans med demokrati ochjämställdhet mellan könen grundläggande komponenteri den svenska politiken för global utveckling.Utskottet har i flera tidigare och mycket tydligauttalanden poängterat att översynen av riktlinjernaför krigsmaterielexport skall innefatta noggrannaöverväganden av frågan om ett särskiltdemokratikriterium, som ett komplement tillkriteriet om mänskliga rättigheter. Utskottet hardärför med tillfredsställelse konstaterat att i deaktuella utredningsdirektiven ingår att undersökakonsekvenserna av att komplettera riktlinjerna medexempelvis ett demokratikriterium. Även i övrigt börenligt direktiven en översyn göras av gällanderiktlinjer.Av det anförda framgår att utredningsarbetet skallbedrivas med i huvudsak den inriktning sommotionärerna förespråkar liksom i överensstämmelsemed det ovannämnda brevet från Utrikesdepartementettill den särskilde utredaren. Några tilläggsdirektivtill utredningen erfordras därför inte, enligtutskottets uppfattning. Mot denna bakgrund anserutskottet att de frågor som motionerna väckt ärbesvarade och avstyrker därmed motionerna2003/04:U22 (v) yrkandena 5 och 6, 2003/04:U23 (kd),2003/04:U24 (mp) yrkandena 5 och 6 och 2003/04:U274(c) yrkandena 3 och 5.Utskottet övergår nu till att behandla andramotionsförslag om översynsarbete.Bland dessa återfinns en motion därtilläggsdirektiv begärs till utredningen om översynav krigsmateriellagstiftningen i syfte att skapaklarhet i frågan om politiskt ansvar förkrigsmaterielexport. Utskottet konstaterar att dennafrågeställning redan nu ingår i uppdraget för nämnda utredningen. Utredaren skall utvärderaverksamheten vid ISP, vilken varit verksam som ensjälvständig myndighet sedan den 1 februari 1996.Inspektionen fick då ansvar för beslutsfattande påett område som traditionellt ansetts vara politisktoch därmed i första hand regeringens ansvar.Samtidigt som ISP skapades fick det till myndighetenknutna ett vidgatverksamhetsområde och en bredare politisksammansättning. Enligt utredningsdirektiven skall enutvärdering göras av den verksamhet som sedan 1996bedrivits av ISP och . Motbakgrund av denna skall utredaren därefter bedöma omde organisatoriska formerna för exportkontrollen börförändras. I direktiven framhålls att omständigheterav betydelse är förhållandet mellan regeringen ochmyndigheten, liksom det parlamentariska inflytandetöver myndigheten.När det gäller frågan om parlamentarisktinflytande över krigsmaterielexporten behandladeutskottet denna fråga senast i betänkande2002/03:UU9 där det konstaterades att riktlinjernaför exporten uttolkas med brett parlamentariskt stödoch är vägledande för ISP vid prövning avtillståndsärenden. Vidare påminde utskottet om attdet har ansetts viktigt att nå en bredparlamentarisk uppslutning kring den svenskakrigsmaterielexporten genom att ge riksdagspartiernainsyn och medinflytande i de beslut som fattas,vilket främjar kontinuitet och långsiktighet i denförda politiken. I , medrepresentanter för samtliga riksdagspartier, gesledamöterna full insyn i handläggningen avutförselärenden och medinflytande innan viktigarebeslut fattas.I fråga om regeltillämpning vill utskottet erinraom vad som redovisats ovan om att etthelhetsperspektiv skall anläggas vid varjetillståndsärende. Utskottet vill också framhålla attfrågan om regeltillämpning kan anses ingå i detaktuella utredningsuppdraget i och med att dettaavser exportkontrollagstiftningens medel.Som angivits ovan har den försvars- ochsäkerhetspolitiska situationen undergått storaförändringar under mer än en tioårsperiod. Underdenna tidsrymd har en gemensam europeiskförsvarsmaterielpolitik börjat växa fram parallelltmed att en tilltagande internationalisering ochomstrukturering av försvarsindustrin äger rum. Vilkaeffekter detta får för tillämpningen av gällandenationella och internationella riktlinjer påkrigsmaterielexportområdet skall bedömas avutredaren. Denne skall också pröva förutsättningarnaatt för svensk nationell tillämpning integreranationella och internationella riktlinjer, däriblandEU:s uppförandekod.I en motion anser motionärerna som framgått attriktlinjerna för krigsmaterielexport skall gällalika för alla stater. Enligt utredningsdirektivengäller en enhetlig politik gentemot allaländer som visar intresse för att förvärva svenskkrigsmateriel. Med det menas att samma riktlinjeroch kriterier används oavsett vilken betydelse detpresumtiva mottagarlandet har för samladeintressen.Utredningen om krigsmateriellagstiftning skallpröva om detta synsätt skall gälla även framgent. Idirektiven ställs frågan om det är dags att ersättaden hittillsvarande exportpolitiken, som ställerlika krav på alla mottagarländer, med en merstrukturerad sådan. Denna skulle i så fall innebäraen modernare beskrivning av behov avömsesidig samverkan, utan att man ger avkall påsvensk, traditionell restriktivitet.Dagens synsätt, att samma riktlinjer och kriterieranvänds oavsett mottagarland (se nedan), återspeglarenligt regeringens uppfattning i de nämndadirektiven inte dagens försvars- ochsäkerhetspolitiska situation. Inför de känsligaöverväganden kring export som sker liggertonvikten alltmer vid att slå vakt om egenlångsiktiga säkerhet, framhålls det iutredningsdirektiven.Det långtgående internationellaförsvarsindustriella samarbete som alltmer kommitatt utgöra en del av verkligheten har initierats föratt trygga den svenska framtidamaterielförsörjningen. I balansen mellan olikariktlinjer för den svenska krigsmaterielexportenmåste nationens eget intresse ha förtur, vilketkonstaterats av efter förslag frånutrikesutskottet (bet. 2002/03:UU9, rskr.2002/03:179).Senast i betänkande 2003/04:UU3 har utskottetredovisat tillvägagångssättet i den individuellaprövning som görs av varje utförselärende medutgångspunkt i de av regeringen fastlagda riktlinjersom ställt sig bakom. Utskottetkonstaterade att i en och samma situation kan vissariktlinjer tala för fortsatt export, medan andratalar emot. Ytterst handlar det alltid om känsligaöverväganden, som måste syfta till att slå vakt omSveriges egen långsiktiga säkerhet. Den vikt som defastlagda riktlinjerna tillmäter att export inte börbeviljas om det avser stat som befinner sig i väpnadkonflikt med annan stat måste kunna balanseras motden vikt som tillmäts ett långtgåendeinternationellt försvarsindustriellt samarbete föratt trygga den svenska framtidamaterielförsörjningen. Nationens eget intresse måstesom framgått ha förtur i balansen mellan olikariktlinjer för krigsmaterielexporten.Omsatt i praktisk politik skulle detta synsätt,enligt regeringens utredningsdirektiv, kunnainnebära ett tydliggörande av den vikt vi i dagfäster vid ett långsiktigt och ömsesidigt samarbetemed ett antal länder. Utredaren skall undersökamöjligheterna att göra sådana förtydliganden utanatt man gör avkall på den svenska traditionelltrestriktiva exportpolitiken. Tonvikten vid exportligger alltmer vid att slå vakt om Sverigeslångsiktiga säkerhet, framhåller regeringen iutredningsdirektiven.Utskottet finner inte anledning att föregripa detpågående utredningsarbetet. Med hänvisning tilldetta och till utskottets tidigareställningstaganden i de aktuella spörsmålen anserutskottet att de frågor som motionerna väckt ärbesvarade och avstyrker därmed motionerna2003/04:U22 (v) yrkande 4, 2003/04:U24 (mp) yrkande7 och 2003/04:U293 (s).Regler eller tillämpning av regler förkrigsmaterielexportSkrivelsenEnligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel indelaskrigsmateriel i två kategorier: krigsmateriel förstrid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK).Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i detvå kategorierna återfinns i förordningen(1992:1303) om krigsmateriel. Kategorinkrigsmateriel för strid omfattar materiel medförstörelsebringande verkan inklusive sikten försådan materiel samt materiel för eldledning.Kategorin övrig krigsmateriel omfattar delar ochkomponenter till krigsmateriel för strid samtmateriel som ej har direkt förstörelsebringandeverkan i en stridssituation.I EG-förordning nr 1334/2000 om kontroll avprodukter med dubbla användningsområden som trädde ikraft finns i vissa fall krav påexporttillstånd för produkter som inte ingår ibegreppet krigsmateriel men som hör samman medexporterad krigsmateriel.I skrivelsen redovisas att riktlinjerna förkrigsmaterielexport uttolkas med brettparlamentariskt stöd och är vägledande förInspektionen för strategiska produkter (ISP) vidprövningen av ärenden om tillstånd enligt lagen ochförordningen om krigsmateriel.Riktlinjerna är försedda med två övergripandekriterier för när tillstånd enligt lagen kan lämnas,nämligen dels att utlandssamverkan behövs för atttillgodose det svenska försvarets behov av materieleller kunnande eller i övrigt är säkerhetspolitisktönskvärd, dels att samverkan inte står i strid medprinciperna och målen för utrikespolitik.Dessa övergripande kriterier kan anses utgöra enprecisering av 1 § andra stycket, lagen omkrigsmateriel.I riktlinjerna preciseras också de faktorer sombör beaktas i samband med prövningen av ett enskiltärende. Ett grundkrav är att alla för ärendetbetydelsefulla omständigheter skall beaktas, oavsettom de uttryckligen anges i riktlinjerna eller ej.Dessa bedömningskriterier tillämpas också påsamverkan med person eller företag i utlandetavseende utveckling eller tillverkning avkrigsmateriel.Riktlinjerna framhåller särskilt den vikt som vidden utrikespolitiska bedömningen av varjeutförselärende skall fästas vid respekten förmänskliga rättigheter i mottagarlandet.