bet · GR01UBU12 · 2004-04-01 00:00:00 — Utbildningspremien är liten.Lärare får dålig belöning för att vara bra lärare.Intagningssystemet till högskolorna är utformat såatt det gynnar taktikval i stället för relevantkunskap.Bristen på utvärdering är kanske det mestgrundläggande problemet inom den svenska skolan. Ivissa kommuner finns väl utarbetadekvalitetsgranskningssystem. På andra håll finnsingen granskning alls. Den nationellakvalitetsgranskningen är för uddlös och riktas intemot någon enskild skola. Även utvärderingen aveleverna är bristfällig.Ansvarsfördelningen mellan de olika politiskanivåerna bör vara tydlig. Riksdag och regering angerriksgiltiga mål och riktlinjer för arbetet i skolan.Inom de ramar som staten anger är det kommunerna somhar huvudansvaret för verksamheten. Med utgångspunkti de riksgiltiga målen och riktlinjerna och med deredskap och förutsättningar som kommunen ger är detrektor och lärare som i samarbete med eleverna skallge skolarbetet struktur och innehåll. Det skallfinnas en nationell målbaserad läroplan, men hurmålen nås skall avgöras av respektive skola.För att ha en målrelaterad skola måste man följaupp och utvärdera resultaten. Staten har ett ansvaratt sätta upp nationella kunskapsmål i läroplan ochnationella kunskapsmål i kursplaner. Det behövs ettfristående nationellt den uppföljning och utvärdering sommåste bedrivas vid varje skola och av berördahuvudmän. Varje skola skall granskas med jämnamellanrum vad gäller undervisningskvalitet ochresultat. Återkommande granskning bör ske minst varttredje år. Resultatet av kvalitetsgranskningen börpubliceras löpande så att lärare, föräldrar ochelever kan ta del av resultaten.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.16. Nationell styrning samt uppföljning ochutvärdering (punkt 10) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Sf326 yrkande 22och avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 17,2003/04:Ub276 yrkandena 2, 3, 13, 15 och 16,2003/04:Ub439 yrkandena 3 och 31,2003/04:Ub441 yrkande 4,2003/04:Ub470 yrkande 2 samt2003/04:Ub472 yrkande 2.StällningstagandeSkolan i brister när det gäller att varatydlig och berätta vilka krav och förväntningar detfinns på eleverna. Resultatet blir att eleverna intekänner sig delaktiga och saknar kunskap om vad somkrävs av dem. Tydliga mål och utvärderingar, extratid för de elever som behöver det samt fokus påsvenska, matematik och engelska kan skapa en skoladär alla kan lyckas.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.17. Nationell styrning samt uppföljning ochutvärdering (punkt 10) - v, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub271 yrkande 17och avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkandena 2, 3, 13, 15 och 16,2003/04:Ub439 yrkandena 3 och 31,2003/04:Ub441 yrkande 4,2003/04:Ub470 yrkande 2,2003/04:Ub472 yrkande 2 samt2003/04:Sf326 yrkande 22.StällningstagandeDet finns ett behov av bättre tillsyn ochkvalitetsuppföljning av både de fristående och dekommunala skolorna. Tillsynen måste stärkas så attelevernas rättigheter till likvärdig utbildning ochtrygghet i skolan kan garanteras. Det är viktigt atttillsynen även täcker undervisningens innehåll ochsociala förhållanden vid skolan och att detta gällertillsyn av såväl fristående som kommunala skolor.Skolverket skall ha möjlighet att bedriva en aktivtillsyn där inspektioner är ett naturligt inslag.Skolverket bör också ges ytterligaresanktionsmöjlighet och kunna utdöma böter i enlighetmed förslag.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.18. Nationell styrning samt uppföljning ochutvärdering (punkt 10) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub439 yrkandena 3 och 31 och2003/04:Ub441 yrkande 4och avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 17,2003/04:Ub276 yrkandena 2, 3, 13, 15 och 16,2003/04:Ub470 yrkande 2,2003/04:Ub472 yrkande 2 samt2003/04:Sf326 yrkande 22.StällningstagandeDe kommunala skolorna måste få större frihet attbesluta om sina egna angelägenheter. Varje skola börha en styrelse, vars uppgift skall vara att arbetaför skolans bästa. Kommunen skall ansvara för deekonomiska ramarna samt för uppföljning ochutvärdering. Staten skall ansvara för lagar ochstyrdokument samt ha tillsyns-, uppföljnings- ochutvärderingsansvar på ett nationellt plan. Dettavore ett steg mot ökat lokalt självstyre för varjeskola samt en klarare roll- och ansvarsfördelningmellan de olika beslutsnivåerna i samhället. Arbetetmed skolans värdegrund skall ingå i denkvalitetsredovisning som varje skola är skyldig attupprätta . På så sätt tydliggörs skolansuppgift att ständigt hålla värdegrundsarbetetlevande.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.19. styrning (punkt 11) - m, fpav (), (), AnnaIbrisagic (m), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub388 yrkande 16 och2003/04:Ub470 yrkande 1och avslår motionerna2003/04:Ub237 yrkande 2 samt2003/04:Ub392 yrkandena 3 och 12.StällningstagandeKommunaliseringen av skolan har misslyckats. Statenhar inte varit tydlig i sina mål, och statensutvärderingsinstrument är otillräckliga. Utvärderingoch mål har överlämnats till lokal nivå, där lokalapolitiker satt upp politiska mål för skolan ochfattat beslut som de professionella borde ha fattat.Kommunala skolor bör göras mer fristående frånkommunpolitikerna. Ansvaret och möjligheten att tabeslut måste flyttas till skolorna, där skolledningoch lärare tillsammans med barn och föräldrar kanforma verksamheten. Kommunfullmäktige, barn- ochungdomsnämnder, kommundelsnämnder och politisktframmanade brukarstyrelser måste lyftas bort frånstyrningen av skolan.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.20. styrning (punkt 11) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub392 yrkandena 3 och 12och avslår motionerna2003/04:Ub237 yrkande 2,2003/04:Ub388 yrkande 16 och2003/04:Ub470 yrkande 1.StällningstagandeKommunen och skolan har ett åtagande som inte äravklarat förrän eleven uppnår kunskapsmålen förgrundskolan. Lärare och rektorer skall ha storfrihet att lägga upp skolans arbete utifrån sinayrkeskunskaper om lärande och undervisning.Ansvarsfördelningen skall därför förtydligas och detpolitiska inflytandet över skolans verksamhet måsteminska. Det behövs fler vuxna i skolan: fler lärare,skolkuratorer, specialpedagoger, skolsköterskor,bibliotekarier etc. bör dessutom få ökadebefogenheter att rikta vissa sanktioner mot kommunersom inte sköter sitt uppdrag.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.21. Rektors roll (punkt 12) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub417 yrkandena 13 och 16och avslår motionerna2003/04:Ub237 yrkande 3 och2003/04:Ub439 yrkande 24.StällningstagandeSkolans pedagoger, lärare och skolledare måstebestämma hur målen skall uppnås. Politiker skallinte lägga sig i det pedagogiska arbetet i skolan.Styrelser med lekmän och elever kan inte få fattabeslut om avgörande ekonomiska, pedagogiska ochämnesteoretiska frågor i skolan. Dagensförsöksverksamhet lämnar öppet för oklaragränsdragningar i dessa frågor. Lärarnas ochrektorernas professionalism måste värnas.En översyn bör göras av på vilket sätt villkorenför rektorstjänsterna kan förbättras. Rektor skallvara pedagogisk ledare, inte kamrer, och ha ettöverblickbart ansvarsområde. Detta kan t.ex.åstadkommas om varje skola utgör en resultatenhet.Det är mycket viktigt att skolledarna kan anpassaskolan till förändringar i skolan och omvärlden ochsvara mot nya krav. Ett sätt att åstadkomma dettakan vara att tidsbegränsa skolledarnas tjänster.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.22. Rektors roll (punkt 12) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub439 yrkande 24och avslår motionerna2003/04:Ub237 yrkande 3 och2003/04:Ub417 yrkandena 13 och 16.StällningstagandeRektors roll som pedagogisk ledare måste stärkas.Det måste skapas förutsättningar för skolledaren attvara närvarande i vardagsarbetet. Svensk skolabehöver tydligt ledarskap på det lokala planet. Ettskolområde bör inte vara större än att skolledarenhinner vara pedagogisk ledare och inspiratör menockså administratör och ekonomisk förvaltare. Vidstörre skolenheter bör biträdande rektorer ellerliknande finnas.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.23. Skolledarutbildning (punkt 13) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub439 yrkandena 25 och 26.StällningstagandeSkolledarutbildningen bör ses över i syfte attytterligare utveckla rektorsrollen. För anställningsom rektor bör krävas att man har avlagt en särskildrektorsexamen.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.24. Skolprofilering (punkt 14) - m, fpav (), (), AnnaIbrisagic (m), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub276 yrkandena 10 och 14,2003/04:Ub474 yrkandena 1-3 samt2003/04:Sf325 yrkande 11.StällningstagandeEtt system med centralt uppsatta mål och fastkvalitetsuppföljning, men med stor autonomi för deenskilda skolorna och med konkurrens mellan olikaskolor, ger frihet under ansvar och skapar en miljödär framgångsrika skolor stimuleras. Stor autonomiger rektor och lärare utrymme att forma en godutbildningsmiljö. Beslut om hur undervisningen börförläggas och mängden timmar i respektive ämne börinte närmare regleras från politiskt håll, utan varaen fråga för respektive skola. Detta ger stortutrymme för profilskolor och en ökad integrering avämnen. Släpp skolorna fria att välja profil och sökasamverkan i det sociala arbetet med t.ex. lokalaidrotts- och invandrarföreningar. Låt lärare ochrektorer sköta skolan.Ju bredare skolans utbud blir genom individuellaskolors profilering, desto fler barn och ungdomarkommer att finna sig till rätta, känna sig lyckadeoch göra väl ifrån sig i skolan, och ju smalareskolans utbud är desto färre barn kommer skolan attpassa och fungera bra för. Dagens tämligen enhetligaskolsystem missgynnar alla de barn som inte kommertill sin rätt i den kommunala skolan.Om varje skola finner sitt område att bli särskiltduktig på kommer kvaliteten i det samladeskolsystemet att öka. Har man särskild fallenhet förmatematik måste man kunna läsa det på en skola somlägger särskild vikt vid matematikundervisning. Förlärare skulle nya möjligheter till profilering avskolan kunna vara en . Möjligheten attutvecklas i sitt ämne skulle då förbättras ochelevernas motivation höjas. Det ger dessutomincitament för vidareutbildning och förkovran.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.25. Entreprenad (punkt 15) - m, fp, kd, c,mpav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m), (), AxelDarvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub276 yrkande 33,2003/04:Ub297 samt2003/04:Ub426.StällningstagandeUtbildning på entreprenad bör tillåtas generelltbåde i och i gymnasieskolan.För att det svenska utbildningsväsendet skallklara den internationella konkurrensen i framtidenkrävs att den svenska skolan ligger iframkant. Det är nödvändigt att söka och pröva nyalösningar. Det gäller såväl pedagogik ochskolutveckling som driftsformer. Förutom att skolorpå entreprenad skulle öka kvalitetskonkurrensenskulle det också möjliggöra för personalen att taöver och driva sin skola på entreprenad.Om skolor fick drivas på entreprenad kundekommunerna välja vilken eller vilka skolor/lokalersom skall lämnas ut på entreprenad. Kommunenkvarstår som huvudman och skriverförfrågningsunderlag, upphandlar och följer uppverksamheten.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.26. Tvåspråkig utbildning (punkt 16) - m, kdav (), (), AnnaIbrisagic (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Sf325 yrkandena 9, 13 och 14och bifaller delvis motion2003/04:Ub392 yrkande 21.StällningstagandeVi anser att skolpolitiken fungerar särskilt illaför barn med utländsk bakgrund, speciellt för demsom kommer till under skolåren. Bilden av enskola som har svårt att hjälpa barn med behov avextra stöd bekräftas när det gäller invandrarbarn.Nästan fyra av tio elever med utländsk bakgrundsaknar fullständiga betyg i nian, och bara hälftenav de barn som flyttar till efter att defyllt får fullständiga betyg i nian. Vi anseratt skolor bör tillåtas att ge elever tvåspråkigundervisning. Det kan vara lättare att ta till sigundervisningen på modersmålet. Den som har ettförstaspråk har lättare att lära ett nytt språk.Skolor med god erfarenhet av och kompetens förundervisning i ett främmande språk, ellerämnesundervisning på detta, bör kunna bli"värdskolor" för elever i en annan skola.Studiehandledning eller ämnesstöd skall kunna ges pådistans.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.27. Tvåspråkig utbildning (punkt 16) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub392 yrkande 21och bifaller delvis motion2003/04:Sf325 yrkandena 9, 13 och 14.StällningstagandeSkolor med god erfarenhet av undervisning i ettfrämmande språk, eller ämnesundervisning på ettannat språk än svenska, skall kunna vara värdskolaför elever i en annan skola och ge dem sådanämnesundervisning på distans.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.28. Gränsöverskridande utbildning (punkt 17) -mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub266.StällningstagandeDet är inte helt ovanligt att elever går i skola iett annat land. Varje kommun har möjlighet att inomgällande kommunrättsliga ramar träffa avtal iutlandet om samarbete beträffande utbildning. Någonreglering motsvarande den överenskommelse om nordiskutbildningsgemenskap som finns på gymnasieskolansområde finns inte på område. En sådanvore önskvärd.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.29. Studie- och yrkesvägledare (punkt 20) - kd,vav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub292 yrkande 20 samt2003/04:Ub439 yrkandena 7 och 8.StällningstagandeNästan alla elever går vidare från grund- tillgymnasieskola. Vi anser att det är viktigt attövergången mellan skolformerna fungerar smidigt.Särskilda insatser för det bör därför vidtas. Ennyckelresurs i arbetet är studie- ochyrkesvägledarna, vilkas roll bör stärkas. Barn ochunga har ett behov av vägledning och vägledarna, harbetydelse för deras hälsa och välbefinnande.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.30. Utvecklingssamtal (punkt 21) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub439 yrkande 16.StällningstagandeUtvecklingssamtalet bör vidareutvecklas och utformassom ett kontrakt där varje parts ansvar klartdefinieras. Det skall följas upp regelbundet ochelever, föräldrar och lärare har ett gemensamtansvar för att det fullföljs.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.31. Kunskaps- och ansvarskontrakt (punkt 22)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub439 yrkande 20och bifaller delvis motion2003/04:Ub392 yrkandena 7 och 19.StällningstagandeFör att eleverna skall lyckas krävs insatser fråneleven, skolan och hemmen. Det är ett delat ansvardär alla parter måste hjälpas åt för att främja denenskilde elevens kunskapsmässiga, sociala ochindividuella utveckling. Det gemensamma ansvaret ochvilka delar som konkret åligger respektive part börformas i en skriftlig och årlig överenskommelse, ettansvarskontrakt.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.32. Kunskaps- och ansvarskontrakt (punkt 22) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub392 yrkandena 7 och 19och avslår motionerna2003/04:Ub439 yrkande 20.StällningstagandeIndividuella utvecklingsplaner bör införas frånårskurs 1. Ett kunskapskontrakt bör upprättas varjetermin mellan skola/lärare, elev och förälder.Kontraktet skall utgå från den individuellastudieplanen och utvärderas och reviderassuccessivt. Kontraktet skall vara obligatoriskt förskolan. I kontraktet skall regleras vad som händerom kontraktet bryts. Om elev eller förälder uppleveratt skolan bryter kontraktet skall de kunna vändasig till rektor, kommunen och i sista hand tillSkolverket. För eleven gäller att sanktionernafyller en funktion för att nå kunskapsmålen.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.33. Skriftliga omdömen (punkt 24) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub388 yrkande 8och avslår motionerna2003/04:Ub341 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeVi anser att skriftliga omdömen om elevenskunskapsmässiga och sociala utveckling skall lämnastill alla elevers vårdnadshavare fr.o.m. förstaårskursen. Skriftliga omdömen kan utformas på olikasätt beroende på vad skolan i dialog med föräldrarnafinner lämpligt. Grundskoleförordningen bör alltsåändras i detta avseende.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.34. Läsutvecklingsschema (punkt 25) - m, fp,kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub276 yrkande 18 (i denna del) och2003/04:Sf326 yrkande 23.StällningstagandeI en skola som styrs genom nationella kunskapsmålmåste återkommande utvärderingar och ökaduppföljning få större betydelse. Detta kan ske bl.a.genom ett ökat bruk av inlärningsscheman som t.ex.LUS. Det skall vara tydligt för eleverna vad deskall uppnå, studieresultaten skall utvärderastydligt och utfallet av utvärderingarna skallkommuniceras på ett tydligt sätt till alla berörda.För elever där resultaten brister skall det finnasvidsträckta möjligheter till stöd i form av tid ochextra personalinsatser.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.35. Nationella prov (punkt 26) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub276 yrkande 18 (i denna del)och avslår motionerna2003/04:Ub388 yrkande 9 och2003/04:Ub439 yrkande 19.StällningstagandeVi anser att i en skola som styrs genom nationellakunskapsmål måste återkommande utvärderingar ochökad uppföljning få större betydelse. Detta kan skebl.a. genom ett ökat bruk av nationella prov somstämmer av elevernas kunskaper i ett visst ämne viden viss tid.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.36. Nationella prov (punkt 26) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub388 yrkande 9och avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkande 18 (i denna del) samt2003/04:Ub439 yrkande 19.StällningstagandeVi anser att nationella prov, liksom skriftligaomdömen och betyg, ger en möjlighet att upptäckaelever som är i behov av stöd. De ger också ensamlad bild av skolans resultat. De nationellaämnesproven i svenska och matematik skall varaobligatoriska redan i tredje år ochresultaten skall leda till beslut omstödundervisning.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.37. Nationella prov (punkt 26) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub439 yrkande 19och avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkande 18 (i denna del) samt2003/04:Ub388 yrkande 9.StällningstagandeObligatoriska nationella prov skall genomföras iflera ämnen fr.o.m. årskurs 5. Det är ett sätt attfå en likvärdighet mellan olika skolor i helalandet, och det kan fungera som ett stödför lärarna.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.38. Förändring av betygssystemet (punkt 27) -fp, kd, cav (), (), AxelDarvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub341 yrkande 1,2003/04:Ub367 yrkande 17,2003/04:Ub388 yrkande 7,2003/04:Ub392 yrkande 8 samt2003/04:Ub439 yrkande 17och avslår motionerna2003/04:Ub254 och2003/04:Ub276 yrkandena 25 och 26.StällningstagandeVi anser att betyg är en viktig del avmålstyrningen. De ger tydlig information till elevoch föräldrar om hur långt eleven har kommit på vägmot måluppfyllelsen samt tvingar skolorna tillutvärdering av hur väl de lyckats stödja eleverna ideras kunskapsutveckling.