bet · GS01BOU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Mot bakgrund av de förslag som försfram i motionerna vill utskottet peka på att det bostadspolitiska målet,nu liksom tidigare, preciseras på flera verksamhetsområden ibudgetpropositionen.Det gäller bl.a. beträffande bostadsförsörjningen, där målet är attverka förlägre byggpriser och boendekostnader i bostäder med god kvalitet,ökad nyproduktion av hyresbostäder i tillväxtregionerna som kan efterfrågasav bredare hushållsgrupper,utveckling av de allmännyttiga bostadsföretagen och andra icke-vinstdri-vandeupplåtelseformer samtminskad segregation i boendet.Även om det naturligtvis alltid finns skäl att överväga hur målet börpreciseras har det enligt utskottets mening inte i motionerna visatsatt nu bör göra något nytt ställningstagande i detta avseende.Utskottet är sålunda inte berett att med utgångspunkt i motionsförslagenförorda att det på detta sätt preciserade målet för bostadsförsörjningenfrångås.När det slutligen gäller frågan med vilka medel som de uppsatta målenskall nås kan utskottet konstatera att skiljaktigheterna är stora.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom de merakonkreta förslag som läggs fram i flera av motionerna. Det finns motbakgrund härav inte anledning för att nu göra nya tillkännagivandeni dessa frågor.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda partimotionerna2004/05:Bo235 (c) yrkandena 1, 2, 5, 12 och 22, 2004/05:Bo248 (c) yrkande1, 2004/05:Bo310 (fp) yrkandena 1 och 26 samt motionerna 2004/05:Bo249(kd) yrkande 9, 2004/05:Bo301 (m) yrkandena 4 och 24, 2004/05:Bo306(kd) yrkande 1, 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 1, 2004/05:N239 (kd) yrkande8, 2004/05:N401 (fp) yrkande 9, 2004/05:N403 (fp, kd, m, c) yrkande 3samt 2004/05:N409 (fp) yrkande 23.Bostadspolitik för integrationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om en bostadspolitik för integration.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c).Förslag som alla syftar till att genom olika bostadspolitiska insatsermotverka segregation och främja integration förs fram i sex motioner.Även om förslagen i och för sig uppvisar betydande olikheter har de detgemensamt att de i första hand lyfter fram generella bostadspolitiskaåtgärder.Bostadspolitiken har enligt partimotion 2004/05:Sf288 (fp) yrkande 9 encentral roll i integrationspolitiken då den kan bidra till att stärkaegenmakten i problemtyngda områden. Ett sätt att ge ett ökat egenansvaroch bryta utanförskap är att äga sin bostad. Möjligheterna att äga sinbostad måste därför förbättras. I motionens yrkande 22 förordas dessutomatt omvandlingen till bostadsrätt skall underlättas.För att underlätta integration måste bostadspolitiken enligt motion2004/05:Bo303 (kd) yrkande 1 inriktas mot att skapa likvärdigaförutsättningar för byggande och ägande av bostäder oavsett upplåtelseformoch storlek. Grundläggande för att nå detta mål är en kraftigt ökadnyproduktion av bostäder.Även i motion 2004/05:Sf365 (kd) yrkande 27 betonas att den mest kraftfullaåtgärden för att motverka segregation är att se till att alla bostadsområdenhar en blandad bebyggelse med flera olika upplåtelse- och bebyggelseformer.Centerpartiet betonar i sin partimotion 2004/05:Bo235 yrkande 8 viktenav mångfald i fråga om upplåtelseformer, bostadsstorlekar, avtalsmöjligheterm.m. för att motverka segregation.Vikten av mångfald betonas även i motion 2004/05:Sf360 (c) yrkande 15.Enligt motionen måste planeringen av bostadsområden förändras för attge en mänskligare boendemiljö med större mångfald. Det innebär bl.a.att olika hustyper och upplåtelseformer bör blandas - allt i syfte attge förutsättningar för integration.I motion 2004/05:Bo315 (s) yrkande 1 förordas ett tillkännagivandetill regeringen om behovet av en bostadspolitik för integration. Enligtmotionen innebär det bl.a. att kommunerna bör verka för att det vidförtätningar och exploateringar tillkommer bostäder i de upplåtelseformersom saknas i ett område. Som en ytterligare åtgärd för att få till ståndett mer integrerat boende föreslås dessutom i yrkande 4 att regeringenbör pröva möjligheten att införa en form av statliga bolån för gruppermed lägre inkomster för att köpa bostadsrätt.Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om bostadspolitiskaåtgärder för att öka boendeintegrationen vill utskottet anföra följande.Utskottet delar den uppfattning som ligger till grund för motionerna,att segregation måste motverkas och integration främjas med alla demedel som står till buds. Det måste var en självklarhet för hela samhälletatt ta ett ansvar för att motverka segregationen. Strävandena attåstadkomma integration får därför inte koncentreras till något eller någraområden, utan de måste omfatta alla samhällssektorer. Ett framgångsriktarbete mot segregation förutsätter mot den bakgrunden, som också framhållsi motionerna, ett brett spektrum av åtgärder.Även om utskottet i det föregående betonat vikten av andra insatser änbostadspolitiska, får naturligtvis inte insatser på bostadsområdetundervärderas. Det är därför viktigt att även synen på boendet präglasav ett integrationsperspektiv. Denna uppfattning kommer också tilltydligt uttryck i det mål för bostadsförsörjningen som regeringen redovisari budgetpropositionen. I målet ingår sålunda att det skall bidra tillminskad segregation i boendet. En följd av detta är att frågan måsteägnas stor uppmärksamhet såväl i den fysiska planeringen som i kommunernasarbete med bostadsförsörjningsplaneringen i övrigt. Ett naturligt inslagi detta arbete är att slå vakt om en blandning av upplåtelseformer. Detgäller exempelvis att behålla ett utbud av hyresbostäder med rimligaboendekostnader i områden som annars riskerar att snabbt få ett ensidigtbefolkningsunderlag.En förutsättning för ett framgångsrikt integrationsarbete är att desärskilda insatser som görs följs upp. Regeringen har också mot denbakgrunden i regleringsbrevet för för givitverket två uppdrag som är avsedda att utgöra underlag i det fortsattaarbetet med integration. Enligt regleringsbrevet skall Boverketsålundabelysa utvecklingen av integrationen/segregationen i landet och deinsatser som görs i utsatta bostadsområden i perspektivet av Habitatagendansoch den nationella storstadspolitikens målsättningar samtutveckla lämpliga indikatorer för att följa upp integrationen/segregationeni boendet i olika delar av landet. I denna del bör samråda medIntegrationsverket.Sammanfattningsvis ser bostadsutskottet inte skäl att rikta någrainvändningar mot de relativt allmänt formulerade synpunkter på vikten avatt verka för boendeintegration som förs fram i de aktuella motionerna.Flera av förslagen är dessutom i lika hög grad inriktade motbostadspolitiken som sådan, förslag som utskottet tagit ställning till ovan.Ett tillkännagivande till regeringen kan med denna utgångspunkt inteanses tjäna något reellt syfte. Det torde stå utom allt tvivel att ävenregeringen omfattar åsikten att segregationen i boendet måste motverkasmed bostadspolitiska och andra tillgängliga medel. Partimotionerna2004/05:Bo235 yrkande 8 och 2004/05:S288 (fp) yrkandena 9 och 22 samtmotionerna 2004/05:Bo303 (kd) yrkande 1, 2004/05:Bo315 (s) yrkandena 1och 4, 2004/05:Sf365 (kd) yrkande 27 och 2004/05:Sf360 (c) yrkande 15avstyrks.De bostadspolitiska frågornas behandling i regeringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om de bostadspolitiska frågornasbehandling i regeringen.Jämför särskilt yttrande 6 (c).Förslag om hur de bostadspolitiska frågorna bör behandlas i regeringenförs fram i två motioner.Regeringens nuvarande sammansättning, där huvuddelen av bostadsfrågornaligger i , visar enligt partimotion 2004/05:Bo235(c) att regeringens intresse för bostadsfrågor är något bristfälligt.Även om det enligt gängse ordning är statsministern som tillsätterstatsråd vore det enligt motionens yrkande 17 inte desto mindre positivtom nästa regeringsombildning gav större tyngd åt de bostadspolitiskafrågorna.Genom att bostads- och planeringsfrågorna handläggs på fyra departementfinns det enligt motion 2004/05:Bo244 (kd) ingen samordnad organisationför att garantera och genomföra ett helhetsgrepp i dessa frågor. Ettdepartement för frågor om bostadspolitiken, samhällsbyggandet och denövergripande fysiska planeringen bör därför inrättas.Sedan de nu behandlade motionerna väcktes har en regeringsombildninggenomförts. Genom ombildningen har bostadsfrågorna i vid mening tillförtsden nya samhällsbyggnadsministerns ansvarsområde. I avvaktan på en nydepartementsorganisation ansvarar sålunda samhällsbyggnadsministernutöver plan- och byggfrågor i även förbostadsförsörjningsfrågor, bostadsfinansiering och allmännyttiga bostadsföretagi liksom för hyres- och bostadsrättsfrågor samtfrågor om förvärv och förvaltning av hyresfastigheter m.m. iJustitiedepartementet.Riksdagen har haft att ta ställning tillförslag som avsett handläggningen av de bostadspolitiska frågorna iregeringen. Förslagen har avvisats med hänvisning till att det enligtregeringsformen är statsministern som tillsätter övriga statsråd ochregeringen som fördelar ärenden mellan departementen. hardock bostadsutskottet i sina överväganden betonat vikten av attbostadsfrågorna ges en sammanhållen behandling i regeringsarbetet.Enligt utskottets mening innebär den ovan i korthet redovisaderegeringsombildningen att bostadsfrågorna nu fått den sammanhållna behandlingsom motionärerna efterlyser och som även utskottet tidigare ansettangelägen. Mot bakgrund härav och med hänsyn till att bör varaytterst återhållsam med att uttala sig eller på annat sätt söka påverkaregeringen i fråga om hur den skall organisera sitt arbete bör någottillkännagivande inte komma i fråga. Motionerna avstyrks sålunda.Konkurrensen på byggmarknadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om konkurrensen på byggmarknaden.Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c).I inte mindre än sju motioner förs det fram förslag som ur olika aspektertar upp frågor om konkurrensen på byggmarknaden.Konkurrensen inom bygg- och byggmaterialsektorn skall enligt motion2004/05:Bo301 (m) yrkande 12 främjas genom att goda förutsättningarskapas för alla att konkurrera på lika villkor. Därför bör Konkurrensverketges en starkare ställning, reglerna om vad som är tillåten och otillåtenverksamhet enligt kommunallagen preciseras, kravet på konkurrensneutralitetvid offentlig prissättning skärpas och möjligheterna att överklagaoffentlig näringsverksamhet förbättras.Enligt partimotion 2004/05:Bo310 (fp) yrkande 2 bör riksdagengöra ett tillkännagivande till regeringen om behovet av skärpt konkurrenspå byggmarknaden. Som en viktig del i arbetet med att förbättrakonkurrensen bör få i uppdrag att följa uppbyggkostnadsdelegationensarbete (yrkande 3), att följa upp konkurrensen avseende byggmaterial(yrkande 13) samt att verka för fler utländska aktörer på den svenskabyggmarknaden (yrkande 14). För att ge förutsättningar för konkurrenspå lika villkor måste dessutom åtgärder vidtas mot svartarbete inombyggbranschen bl.a. genom en "operation byggsanering" (yrkandena 4 och15). Därutöver måste insatser till för att öka den kulturella mångfaldeni branschen (yrkande 6).Behovet av förbättrad konkurrensbevakning av byggsektorn lyfts ävenfram i motion 2004/05:Bo304 (kd) yrkande 7. Enligt motionen måste detbli lättare för utländska aktörer att verka på den svenska marknaden.Dessutom måste en gemensam europeisk standard för byggprodukter införasoch konkurrenslagstiftningen skärpas.Det är enligt motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 15 viktigt att brytaoligopolstrukturen inom byggsektorn. bör därför få entydligare uppgift att ägna byggkostnaderna extra uppmärksamhet. Samtidigtmåste marknaden öppnas för utländska aktörer.Enligt partimotion 2004/05:Bo235 (c) yrkande 11 måste depolitiskt betingade etableringskostnaderna för företag inom byggsektornminimeras - detta bl.a. för att underlätta för utländska aktörer attverka på den svenska marknaden. En utredning för att se över fråganmåste därför tillsättas.Mot bakgrund av det begränsade antalet tillverkare måste konkurrensenpå byggmaterialmarknaden enligt motion 2004/05:Bo275 (c) yrkande 4 sesöver.Utskottet gör följande bedömning när det gäller konkurrensen påbyggmarknaden.Det finns enligt utskottets mening all anledning att uppmärksamma frågorom konkurrens på byggmarknaden och i bostadsbyggandet. Redan Byggkommissionenger i sitt betänkande Skärpning gubbar (SOU 2002:115) en bild av enbyggsektor med ett svagt konkurrenstryck - detta som en följd av enbranschstruktur med hög koncentration, vertikal integration och starkainslag av korsvist ägande i kombination med problem som svag importkonkurrensoch inträdesbarriärer till marknaden. finns det teckenpå att konkurrensen i vissa avseenden kan ha stärkts. Det gäller bl.a.den ökade importen av byggmaterial. Sammantaget framstår dock bildenav marknaden som till stora delar oförändrad.Enligt utskottets mening finns det mot den nu beskrivna bakgrundenanledning att på olika sätt försöka begränsa byggkostnaderna och därmedockså boendekostnaderna. Utskottet delar sålunda den oro för konkurrensenpå byggmarknaden som kommer till uttryck i motionerna. Utvecklingen avbyggkostnaderna är utan tvekan en av de viktigaste bostadspolitiskafrågorna när det gäller att åstadkomma ett nytillskott av bostäder medrimliga boendekostnader. Frågan måste därför ges ökad uppmärksamhetgenom att den lyfts fram på den politiska agendan.På ett övergripande plan är detta också fallet. Av budgetpropositionen(volym 10 utg.omr. 18 s. 18) framgår att ett av de sex områden somprioriteras i regeringens arbete inom ramen för det övergripande måletför politikområdet bostadspolitik ären effektiv byggsektor i konkurrens som bl.a. beaktar bostadskonsumenternasintressen av sunda och ändamålsenliga bostäder av god kvalitet tillrimliga kostnader. En angelägen åtgärd för att uppnå målet om sunda ochändamålsenliga bostäder av god kvalitet till rimlig kostnad är en välfungerande byggsektor med ansvarstagande aktörer. Det är ensamhällsangelägenhet att byggsektorn fungerar optimalt.Dessutom är ett av de delmål som satts upp för verksamhetsområdetBostadsförsörjning att verka för lägre byggpriser och boendekostnader medgod kvalitet.Bland de insatser som vidtagits för att uppnå målen ingår det inomBoverket inrättade Byggkostnadsforum, som bl.a. har till uppgift attfrämja utvecklingsarbete, innovationer och kostnadseffektivaproduktionsprocesser. Även den byggsamordnare som regeringen nu tillsatt hartill uppgift att tillsammans med företrädare för bygg-, fastighets- ochanläggningssektorerna bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram försektorn. Den offentliga sektorn har tillsammans med övriga intressenterett gemensamt intresse för att öka kvalitet, kompetens, konkurrens ochattraktivitet i bygg-, fastighets- och anläggningssektorerna.Det bör vidare understrykas att byggområdet redan är ett prioriteratområde för . Myndigheten har också genomfört ett flertalutredningar och granskningar som riktats mot byggsektorn både i form avregeringsuppdrag och på eget initiativ. har också somen central uppgift att tillämpa konkurrenslagen och följa lagensefterlevnad.På det internationella planet har det bl.a. under genomförtsett projekt för att öka utbytet inom byggsektorn mellan de nordiskaländerna och mellan , och . En förbättrad konkurrensinom regionen skapar möjligheter till lägre bygg- och boendekostnader.Projektet inriktas på tre områden, dels konsekvenserna av nationellaregelverk, dels arbetskraftens rörlighet och dels bättre kunskaper omhur marknaden kan utvecklas. Inom ramen för projektet har handlingsplan lagts fram som tydliggör hindren och föreslår åtgärderför att eliminera dem. Med anledning av detta arbete har också denordiska bostadsministrarna tillsammans med bostadsministrarna i ,och skrivit under en deklaration om ökat utbyte inombyggsektorn mellan länder i den nordliga dimensionens region (Increasedexchange in the sector between countries in the NorthernDimension region). Avsikten med deklarationen är att under perioden2005-2007 genomföra den framlagda handlingsplanen.Utskottets kortfattade redovisning ovan visar att en rad åtgärder redanhar vidtagits i syfte att på olika sätt stärka konkurrensen på byggmarknaden.Det kan naturligtvis alltid hävdas att åtgärderna ur någon aspekt ärotillräckliga, men de nu behandlade motionerna ger inte utskottetunderlag att nu förorda ytterligare insatser på området. I väsentligaavseenden kan motionerna dessutom anses vara tillgodosedda genom deåtgärder som redan vidtagits. Detta ställningstagande innebär dock inteatt utskottet på något sätt utesluter att nya eller till sin inriktningförändrade insatser kan behöva vidtas framöver. måste kravockså ställas på att de inom byggsektorn verksamma agerar för en stärktoch mer öppen konkurrens.Avslutningsvis vill utskottet erinra om det tydliga uttryck som regeringengivit för att det är en prioriterad inriktning i bostadspolitiken attverka för en effektiv byggsektor som verkar på en byggmarknad i konkurrens.Det kan därför förutsättas att regeringen fortsatt kommer att ha sinuppmärksamhet riktad på dessa frågor och att ytterligare åtgärder kommeratt vidtas om så visar sig nödvändigt.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda partimotionerna2004/05:Bo235 (c) yrkande 11 och 2004/05:Bo310 (fp) yrkandena 2-6 och13-15 samt motionerna 2004/05:Bo275 (c) yrkande 4, 2004/05:Bo301 (m)yrkande 12, 2004/05:Bo304 (kd) yrkande 7 och 2004/05:Bo306 (kd) yrkande15.Bemyndigande för verksamheten vid ByggkostnadsforumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna utskottets förslag om ett bemyndigande förverksamheten vid Byggkostnadsforum.Jämför reservation 14 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 7 (m, fp, kd,c).Bostadsutskottet har i avsnittet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde18 tillstyrkt regeringens förslag om ett anslag förverksamheten vid Byggkostnadsforum. Detta anslag finansierar kostnadernaför administration av Byggkostnadsforums verksamhet och byggsamordnaren.Anslaget finansierar även stöd till pilotprojekt som syftar till attlångsiktigt sänka kostnaderna för de boende och främja enhållbar utveckling, vilket innefattar resurs- och kostnadseffektivitetunder byggnaders livslängd.Regeringen har i budgetpropositionen redovisat sin avsikt att vidgaanvändningen av medel från anslaget till andra upplåtelseformer änhyresrätt, som arbetslokaler eller lokaler dit allmänheten har tillträde,exempelvis skolor och vårdlokaler. Genom denna vidgning ges möjlighetatt få insyn i och erfarenheter från andra typer av projekt, som kananvändas för den huvudsakliga målgruppen. Byggprojekt sträcker sig oftaöver där projekteringen görs medan självabygget genomförs eller ibland under flera senare år.Det förekommer pilotprojekt där den del av projektet som är intressantatt stödja genomförs senare än det år som ansökan behandlas avByggkostnadsforum. Detta kan särskilt bli aktuellt vid större offentligaprojekt. För att kunna få bästa möjliga utväxling av insatsen är detbetydelsefullt att underlätta stöd för pilotprojekt som genomförs medlängre tidsperspektiv. Utskottet har erfarit att en sådan utgångspunktför verksamheten vid Byggkostnadsforum skulle underlättas om det ärmöjligt att fatta beslut om åtaganden som kan komma att medförautbetalningar även efter det närmast kommande budgetåret.Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet det finnas skäl att förByggkostnadsforum tillämpa en ordning med bemyndigande för regeringenmotsvarande den som redan gäller för bl.a. anslag 31:11 Investeringsbidragför anordnande av hyresbostäder. Med utnyttjande av sin initiativrättenligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen föreslår utskottet därför attriksdagen bemyndigar regeringen att för anslag 31:1 Byggkostnadsforumm.m. ingå åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutbetalningar på högst efter 2005.Byggande på statlig markUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om byggande på statlig mark.Jämför reservation 15 (fp, c).En del av statens mark skulle enligt partimotion 2004/05:Bo310yrkande 8 kunna användas för bostadsbyggande där krav på högsta möjligaavkastning inte ställs. måste en utvärdering göras av hurförvaltning och försäljning av statlig mark påverkat prisutvecklingenpå mark i bristorter. bör även ges i uppdrag att följaupp om s.k. utvecklingsbolag, där staten och stora byggjättar ägervardera , påverkat konkurrensen. Försäljning av statlig mark fårenligt motionens yrkande 9 inte göra att konkurrensförhållandena snedvrids.Enligt motion 2004/05:Bo315 (s) yrkande 5 bör regeringen ge de statligafastighetsbolagen i uppdrag att bli mer aktiva när det gäller statligmarkpolitik - detta för att göra ytterligare statlig mark tillgängligför nybyggnation.Utskottet delar den uppfattning som ligger till grund för förslagen imotionerna - att användningen av statlig mark kan vara ett sätt att fåtill stånd ett erforderligt bostadsbyggande. Flera åtgärder har ocksåmot denna bakgrund vidtagits för att se över det statliga markinnehavet.Som framgår av redovisningen i budgetpropositionen (volym 10 utg.omr.18 s. 22) har en arbetsgrupp inom i uppdrag attundersöka hur statligt ägd mark skulle kunna användas för en ökadbostadsproduktion i . Under gruppens arbete har ett antalgoda exempel på hur statliga markägare eller förvaltare kan agera föratt främja byggandet av bostäder studerats. Det gäller bl.a.Fortifikationsverket, som tillsammans med driver ett arbeteför att åstadkomma förutsättningar för bostadsbyggande på den mark påvästra som inte längre behövs för Försvarsmaktens utveckling samtVasallen AB, som i ett nära samarbete med och PEABomvandlar det före detta flygfältet i till ett bostads- ocharbetsplatsområde med varierad och innehållsrik bebyggelse. Av redovisningenframgår att arbetsgruppen avser att slutföra sitt uppdrag under hösten2004.Det är utskottets uppfattning att det pågående arbetet bör kunna geförutsättningar för att statlig mark skall kunna bli tillgänglig förbostadsbyggande. Huruvida denna mark sedan också kommer att användasför detta ändamål är emellertid i första hand en fråga för berördakommuner. Även om staten är markägare är det inte avsikten att statenskall träda in i kommunens ställe när det gäller ansvaret förbostadsförsörjningen. I den mån det finns ett kommunalt behov och intresse avatt använda den mark som frigörs för bostadsbebyggelse torde denna frågadärför i första hand få aktualiseras i kontakter mellan markägaren statenoch kommunen.Mot den nu beskrivna bakgrunden är inte utskottet berett att förordaytterligare insatser när det gäller statlig mark för bostadsbyggande.I den mån partimotion 2004/05:Bo310 (fp) yrkandena 8 och 9 samt motion2004/05:Bo315 (s) yrkande 5 inte kan anses tillgodosedda redan genomvidtagna åtgärder avstyrks de av utskottet.Infrastruktur som förutsättning för bostadsbyggandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om infrastruktur som förutsättningför bostadsbyggande.Jämför reservation 16 (m, fp, kd, c).Med ett förbättrat vägnät blir det enligt motion 2004/05:Bo301 (m)yrkande 8 möjligt att skapa fler attraktiva bostadsområden utanförstadskärnorna. För att utveckla är det därför nödvändigtatt satsa på kring- och tillfartsleder samt på kollektivtrafiken föratt ytterligare bostäder skall kunna byggas.Även i partimotion 2004/05:Bo310 yrkande 23 framhållsbehovet av infrastruktursatsningar för att få till stånd ett ökatbostadsbyggande. Regering och riksdag behöver därför fatta långsiktigabeslut angående infrastrukturfinansiering. Enligt motionen leder ensamplanering av infrastruktur och bostäder till ett ökat byggande iattraktiva områden.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna -att satsningar på infrastruktur utgör en viktig förutsättning för ettökat bostadsbyggande i våra tillväxtområden. Det är också en fråga somsåväl riksdag som regering ägnat stor uppmärksamhet. Behovet avinfrastruktursatsningar är således väl känt.