bet · GR01UBU12 · 2004-04-01 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 167motionsyrkanden från den allmänna motionstiden år2003.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. skolplikt,utbildningsvillkoren i skolan och skolansorganisation, uppföljning av elevens utveckling,elevinflytande, skolans arbetsmiljö samt elevhälsa.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till deförslag som lagts fram av ochbereds inom Regeringskansliet.I betänkandet finns en gemensam reservationrörande utbildning på entreprenad från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,, degröna. I övrigt finns reservationer på olika punkterfrån ett eller flera av dessa partier ochVänsterpartiet. Därtill finns särskilda yttrandenfrån och Centerpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. SkolstartRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub203,2003/04:Ub271 yrkande 27,2003/04:Ub276 yrkande 24,2003/04:Ub388 yrkande 14,2003/04:Ub392 yrkande 5 samt2003/04:Ub439 yrkande 6.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (c, mp)Reservation 4 (kd)2. ElevfrånvaroRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub202 samt2003/04:Ub276 yrkande 9.Reservation 5 (m, fp, kd, c)3. Skolgången för flickor i patriarkalamiljöerRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub394 yrkande 1 samt2003/04:Ub418 yrkande 3.Reservation 6 (fp)4. Rätt till undervisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub388 yrkande 3,2003/04:Ub392 yrkande 4 samt2003/04:Sf325 yrkande 10.Reservation 7 (m, c)Reservation 8 (fp)5. Individanpassad undervisningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub276 yrkandena 1 och 19,2003/04:Ub368 yrkande 1 och 3,2003/04:Ub471 yrkande 3 samt2003/04:Sf325 yrkande 8.Reservation 9 (m)6. StödundervisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkande 20,2003/04:Ub289 yrkande 1,2003/04:Ub304 yrkande 1 samt2003/04:Ub388 yrkande 4.Reservation 10 (m, fp, kd, c)7. Mindre klasser avslår motion2003/04:Ub439 yrkande 23.Reservation 11 (kd)8. Likvärdig utbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub239,2003/04:Ub471 yrkandena 1 och 2,2003/04:Sf325 yrkande 18 samt2003/04:N328 yrkande 17.Reservation 12 (m, fp, kd)Reservation 13 (c)9. Åtgärder för integrationRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub388 yrkande 12 och2003/04:Sf326 yrkande 25.Reservation 14 (fp)10. Nationell styrning samt uppföljning ochutvärderingRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 17,2003/04:Ub276 yrkandena 2, 3, 13, 15 och 16,2003/04:Ub439 yrkandena 3 och 31,2003/04:Ub441 yrkande 4,2003/04:Ub470 yrkande 2,2003/04:Ub472 yrkande 2 samt2003/04:Sf326 yrkande 22.Reservation 15 (m)Reservation 16 (fp)Reservation 17 (v, mp)Reservation 18 (kd)11. styrningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub237 yrkande 2,2003/04:Ub388 yrkande 16,2003/04:Ub392 yrkandena 3 och 12 samt2003/04:Ub470 yrkande 1.Reservation 19 (m, fp)Reservation 20 (c)12. Rektors rollRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub237 yrkande 3,2003/04:Ub417 yrkande 13 och 16 samt2003/04:Ub439 yrkande 24.Reservation 21 (fp)Reservation 22 (kd)13. SkolledarutbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub439 yrkandena 25 och 26.Reservation 23 (kd)14. SkolprofileringRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkandena 10 och 14,2003/04:Ub474 yrkandena 1-3 samt2003/04:Sf325 yrkande 11.Reservation 24 (m, fp)15. EntreprenadRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkande 33,2003/04:Ub297 samt2003/04:Ub426.Reservation 25 (m, fp, kd, c, mp)16. Tvåspråkig utbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub392 yrkande 21 samt2003/04:Sf325 yrkandena 9, 13 och 14.Reservation 26 (m, kd)Reservation 27 (c)17. Gränsöverskridande utbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub266.Reservation 28 (m)18. Modersmål för svenska eleverutomlandsRiksdagen avslår motion2003/04:Ub355.19. SponsringRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub229 och2003/04:Ub271 yrkande 38.20. Studie- och yrkesvägledareRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub292 yrkande 20 samt2003/04:Ub439 yrkandena 7 och 8.Reservation 29 (kd, v)21. UtvecklingssamtalRiksdagen avslår motion2003/04:Ub439 yrkande 16.Reservation 30 (kd)22. Kunskaps- och ansvarskontraktRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub392 yrkandena 7 och 19 samt2003/04:Ub439 yrkande 20.Reservation 31 (kd)Reservation 32 (c)23. Sekretess kring viss information omeleverRiksdagen avslår motion2003/04:Ub244.24. Skriftliga omdömenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub341 yrkandena 2 och 3 samt2003/04:Ub388 yrkande 8.Reservation 33 (fp)25. LäsutvecklingsschemaRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkande 18 (i denna del) och2003/04:Sf326 yrkande 23.Reservation 34 (m, fp, kd, c)26. Nationella provRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkande 18 (i denna del),2003/04:Ub388 yrkande 9 och2003/04:Ub439 yrkande 19.Reservation 35 (m)Reservation 36 (fp)Reservation 37 (kd)27. Förändring av betygssystemetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub254,2003/04:Ub276 yrkandena 25 och 26,2003/04:Ub341 yrkande 1,2003/04:Ub367 yrkande 17,2003/04:Ub388 yrkande 7,2003/04:Ub392 yrkande 8 samt2003/04:Ub439 yrkande 17.Reservation 38 (fp, kd, c)Reservation 39 (m)28. Alternativ till dagens betygssystemRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub292 yrkande 19 och2003/04:Ub309 yrkande 1.Reservation 40 (mp)29. Dokumentering av elevens engagemang avslår motion2003/04:Ub271 yrkande 13.Reservation 41 (v, mp)30. Prövning i ämneRiksdagen avslår motion2003/04:Ub276 yrkande 27.Reservation 42 (m, fp)31. Rätt att överklaga betygRiksdagen avslår motion2003/04:Ub309 yrkande 2 samt2003/04:Ub408 yrkande 2.Reservation 43 (mp)32. Lokala skolstyrelserRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 15,2003/04:Ub392 yrkande 13 och2003/04:Ub439 yrkande 32.Reservation 44 (c, mp)Reservation 45 (kd)33. Samarbete mellan skola och föräldrarRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub292 yrkande 12,2003/04:Ub368 yrkande 4,2003/04:Ub388 yrkande 20 samt2003/04:Ub439 yrkande 38.Reservation 46 (m, fp, kd)Reservation 47 (v)34. ElevinflytandeRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 11,2003/04:Ub292 yrkande 9,2003/04:Ub408 yrkande 3,2003/04:Ub439 yrkandena 36 och 37 samt2003/04:Kr361 yrkande 6.Reservation 48 (kd)Reservation 49 (v, mp)35. Rätt att frånvara från undervisningenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub271 yrkande 12.Reservation 50 (v, mp)36. Översyn av arbetsmiljölagenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub271 yrkande 10.Reservation 51 (mp)37. ElevskyddsombudRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkandena 8 och 9,2003/04:Ub292 yrkande 11,2003/04:Ub392 yrkande 26,2003/04:Ub485 samt2003/04:Ju262 yrkande 2 (i denna del).Reservation 52 (v, mp)Reservation 53 (c)38. Skolans arbetsmiljöRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub292 yrkandena 4 och 17,2003/04:Ub357,2003/04:Ub388 yrkande 112003/04:Ub439 yrkandena 4 och 28 samt2003/04:Ju262 yrkande 2 (i denna del).Reservation 54 (fp)Reservation 55 (kd)Reservation 56 (v)39. Nationellt register över olycksfall iskolanRiksdagen avslår motion2003/04:Ub292 yrkande 2.Reservation 57 (v)40. TinnitusRiksdagen avslår motion2003/04:Ub361.41. Städning i skolorRiksdagen avslår motion2003/04:Ub292 yrkande 3.42. ElevhälsaRiksdagen avslår yrkandena2003/04:Ub271 yrkandena 28-31,2003/04:Ub292 yrkandena 8, 13 och 23,2003/04:Ub353,2003/04:Ub398 yrkandena 1-3 och 7-9,2003/04:Ub439 yrkande 27 och2003/04:Ub482.Reservation 58 (kd)Reservation 59 (v)43. Kostens betydelseRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkandena 35 och 36 samt2003/04:Ub285.Reservation 60 (v, mp)44. ANT-undervisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub439 yrkande 39,2003/04:So270 yrkande 3,2003/04:So578 yrkandena 1 och 2 samt2003/04:So645 yrkande 13.Reservation 61 (kd)45. Drogpolicy i skolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub351 yrkande 2,2003/04:So345 yrkande 5,2003/04:So414 yrkande 5 samt2003/04:So639 yrkande 3.Reservation 62 (fp)46. Samarbete med övriga samhälletRiksdagen avslår motion2003/04:Ub276 yrkande 34.Reservation 63 (m, kd)47. Det informella lärandetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub295 och2003/04:Kr361 yrkande 5.Reservation 64 (kd)48. NaturskolorRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 39 samt2003/04:Ub392 yrkande 28.Reservation 65 (v, c, mp)49. IT som pedagogiskt hjälpmedelRiksdagen avslår motion2003/04:Ub439 yrkande 18.Reservation 66 (kd)50. Flexibel start på skoldagenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub331.51. Bristerna inom skolbarnsomsorgenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub438 yrkande 4.Reservation 67 (kd)52. Rätt till fritidshemsplatsRiksdagen avslår motion2003/04:Ub292 yrkande 22.Reservation 68 (v)den 1 april 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (),(), (), Nils-ErikSöderqvist (s), (), (), (), (),(), (), AxelDarvik (fp), () och HåkanLarsson (c).2003/04UbU12Utskottets övervägandenSkolplikt m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandetidpunkten för skolstart, flexibel skolstartsamt elevfrånvaro.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (c,mp), 4 (kd), 5 (m, fp, kd, c) samt 6 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeI ett flertal motioner anförs att åldern vidskolstart skall vara flexibel.Moderaterna anför i motion 2003/04:Ub276 yrkande24 att skolstarten skall vara flexibel men inträffasenast det år eleven fyller . Genom denpedagogiska förskolan finns möjlighet att verkligengöra en flexibel och flytande övergång från förskolatill grundskola för de elever som vill, skriver man.I motion 2003/04:Ub203 (m) föreslås att skolstartenskall vara individuellt anpassad och styras avbarnets kunskaps- och mognadsgrad. Folkpartietframhåller i motion 2003/04:Ub388 yrkande 14 som sinmening att elever normalt skall börja grundskolannär de är . Skolgången i skallvara flexibel och antalet terminer skall inte varafixerat. Eleverna skall kunna gå vidare tillgymnasieskolan beroende på närde uppnått målen för . Kristdemokraternabegär i motion 2003/04:Ub439 yrkande 6 attregeringen skall återkomma till medförslag om hur möjligheten till flexibel skolstartskall utnyttjas i högre grad än vad som sker i dag.Skolstarten bör vara individuellt flexibel samt skesuccessivt. Kommunerna bör uppmuntras att införaskolstart varje termin för att på så sätt ökaflexibiliteten och bättre anpassa sig efter varjeelevs förutsättningar och behov. Det bör ocksåfinnas möjlighet att i vissa fall förlängaskolgången på grundskolenivå med ett år.Centerpartiet anför i motion 2003/04:Ub392 yrkande 5att elever bör ges möjlighet att börjaförskoleklass, grundskola och gymnasieskola vid flertidpunkter än bara på höstterminen. Flexibelskolstart innebär, skriver man, en verkligtindividanpassad skola, där den kunskaps- ochmognadsnivå eleven befinner sig på styr mer änelevens ålder. Skolstart kan ske vid sex, sju ålder. framhåller i sin motion2003/04:Ub271 yrkande 27 att barnets utvecklingsnivåskall vara avgörande för skolstart. En merindividuellt anpassad skolstart bör därför införas,anpassad efter varje individs behov och utsträckttill ålder.U t s k o t t e t föreslår att avslårsamtliga yrkanden.Utskottet har vid ett flertal tillfällen, senast ibetänkande 2002/03:UbU11, behandlat och avstyrktyrkanden om ändrad skolstartsålder med hänvisningtill att ett betydande mått av flexibilitet redanfinns i det nuvarande systemet. Enligt 3 kap. 8 §skollagen (1985:1100) skall barnet, omvårdnadshavaren så begär, redan höstterminen detkalenderår det fyller jämställas medskolpliktiga barn i fråga om rätten att börjaskolan. Om uppskjuten skolplikt till det år barnet ifråga fyller stadgas i 3 kap. 7 § skollagen.Den kommun där barnet är bosatt skall, enligt 2 bkap. 2 § första stycket anvisa barnet plats iförskoleklass fr.o.m. höstterminen det år då barnetfyller . Enligt andra stycket samma paragraffår barnet tas emot i förskoleklass förehöstterminen det år då barnet fyller sex år.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)att ett barn även fortsättningsvis skall kunna tasin i förskoleklass än närbarnets rätt till en sådan utbildning inträder. Detär här, liksom i nuvarande reglering, inte fråga omen rättighet för barnet utan en möjlighet till entidigare start i förskoleklassen om barnetsvårdnadshavare önskar det. Regeringen har aviseraten proposition om ny skollag till nästa riksmöte.Regeringen har uppdragit åt att utredakonsekvenserna av flexibel skolstart under läsåret igrundskolan. skall belysa vilkakonsekvenser som flexibel skolstart under läsåretkan få för barn i förskola och skolbarnsomsorg samtför elever i det offentliga skolväsendet. Skolverketskall också ange inom vilka områden somförfattningsändringar måste ske för att en eventuellförsöksverksamhet skall kunna komma till stånd samtföreslå hur en sådan skall utformas. Uppdraget skallredovisas senast den 15 april 2004.Utskottet har tidigare (bl.a. i bet.2001/02:UbU10) framhållit vikten av att alla eleverges möjlighet att nå målen för . Allaelever når dock inte målen och på sammasätt. Undervisningen i skolan måste därför anpassastill varje elevs förutsättningar och behov, vilkettydligt framgår av både skollagen (1 kap. 2 §) ochläroplanen (Lpo 94). För de elever som behöver extratid i finns möjlighet till detta enligtgällande bestämmelser. I skollagen anges somhuvudregel att skolplikten upphör vid utgången avvårterminen det kalenderår eleven fyller (3kap. 10 § första stycket). Skolplikten kan dockupphöra om eleven tillfredsställandeslutfört högsta årskursen i eller visatsig ha motsvarande kunskaper vid en särskildprövning (3 kap. 10 § andra stycket). En elev sominte tillfredställande har slutfört det sistaskolåret har rätt att få tillfälle att göra dettaunder högst efter det att skolplikten upphört(4 kap. 10 § skollagen).Vidare får rektor, efter medgivande frånvårdnadshavaren, flytta en elev till en högreårskurs om eleven har goda förutsättningar att klaradetta (6 kap. 5 § grundskoleförordningen,1994:1194). Utskottet vill framhålla att för deelever som når målen snabbare än andra är målen attsträva efter i läroplanen så utformade att det finnsgoda förutsättningar för dessa elever, liksom förandra, att utvecklas inom ramar.Utskottet anser att det finns tillräckligamöjligheter att anpassa tiden i tillolika elevers behov, och förutsätter att så sker.I motion 2003/04:Ub276 yrkande 9 föreslårModeraterna att lärare och skolledare skall få etttydligt mandat att tillrättaföra elever som skolkareller stör undervisningen. Undervisningen måstealltid säkerställas för de elever som har skolplikt.Elever som stör skall i stället kunna erbjudasenskild undervisning. Motion 2003/04:Ub202 (m)efterfrågar striktare regler vid skolk. Sådanfrånvaro måste alltid rapporteras till föräldrarna,och varje skola bör ha klara regler för hur dennarapportering av frånvaro skall ske.Folkpartiet pekar i motion 2003/04:Ub418 yrkande 3på vikten av att kommunernas uppföljning avfullgörandet av skolplikten förbättras, så attskolgången säkras för de flickor som växer upp imiljöer präglade av patriarkala värderingar. Imotion 2003/04:Ub394 yrkande 1 (c, fp) framförs attalla barns frånvaro skall följas upp, oavsettbarnens bakgrund och kön.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Enligt 3 kap. 1 § skollagen (1985:1100) har allabarn som är bosatta i landet skolplikt. Skolpliktenmotsvaras av en rätt till utbildning inom detoffentliga skolväsendet.I 3 kap. 13 § skollagen regleras kommunens tillsynöver att skolplikten fullgörs. Kommunen skall setill att skolpliktiga elever i dess grundskola ochsärskola fullgör sin skolgång. Bestämmelser omelevens närvaroplikt i finns i 3 kap. 11§ första stycket skollagen. Där anges att varjebarn, som fullgör skolplikt inom det offentligaskolväsendet för barn och ungdom eller på någotannat sätt, skall delta i den verksamhet somanordnas för att ge den avsedda utbildningen, ombarnet inte är sjukt eller har annat giltigt skälatt utebli. Vårdnadshavarens ansvar för att elevenfullgör sin skolplikt regleras i 3 kap. 15 och 16 §§skollagen. Om en skolpliktig elev inte fullgör sinskolgång och detta beror på att elevensvårdnadshavare inte gjort vad på dem ankommer, fårstyrelsen för utbildningen vid vite föreläggaelevens vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter.Av bestämmelserna framgår att vårdnadshavaren,eleven och skolhuvudmannen har ett gemensamt ansvarför att skolplikten fullföljs. Skolförfattningarnaförutsätter även ett fortgående samarbete medvårdnadshavaren angående elevens skolsituation (set.ex. Lpo 94 avsnitt 2.4).Utskottet anser att gällande regelverk tillgodosermotionsyrkandena.UtbildningsvillkorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena röranderätt till undervisning, individanpassadundervisning, stödundervisning, mindreklasser, likvärdig utbildning samt åtgärderför integration.Jämför reservationerna 7 (m, c), 8 (fp), 9(m), 10 (m, fp, kd, c), 11 (kd), 12 (m, fp,kd), 13 (c) samt 14 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeI motion 2003/04:Ub388 yrkande 3 anför Folkpartietatt skollagen bör ändras så att alla elever skall harätt till undervisning och rätt till stöd även efterskolpliktens upphörande tills de blir behöriga tillgymnasieskolans nationella program eller kan påbörjavuxenutbildning. skriver i sin motion2003/04:Ub392 yrkande 4 att en individuellkunskapsrätt bör införas i skollagen. Kommunen ochskolan har ett åtagande som inte är avklarat förräneleven har uppnått kunskapsmålen för ,anser . En individuell kunskapsrätt bördärför införas i skollagen. I motion 2003/04:Sf325yrkande 10 anför också att enindividuell kunskapsrätt bör införas för allaskolbarn. Inget barn skall behöva lämna grundskolanutan fullständiga baskunskaper. Det är oväsentligtom det tar åtta, nio, tio eller att nå dit.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionerna.Med hänvisning till bestämmelserna i skollagens 3kap. 10 § om skolpliktens upphörande och 4 kap. 10 §om möjligheterna för en elev att beredas tillfälleatt fullfölja sista årskursen i efter det att skolplikten upphörde, anserutskottet att det finns goda förutsättningar attanpassa tiden i efter olika eleversbehov. Som tidigare framhållits är målen att strävaefter så utformade i läroplanen att det finnsutrymme för alla elever att utvecklas inomgrundskolans ramar.Moderaterna hävdar i flera motioner att det finnsett behov av en mer individanpassad undervisning. Imotion 2003/04:Ub276 framhåller de att den elev somi dag önskar gå snabbare fram hålls tillbaka, ochden som skulle behöva mer stöd tvingas framåt utanatt ha nödvändiga kunskaper (yrkande 1).Individuella kunskapsplaner bör införas igrundskolan (yrkande 19). Varje elev skall ha enkunskapsplan som utgår från de nationellakunskapsmålen. Det åligger skolan att tillsammansmed föräldrarna tillse att eleven bedriver studier iden omfattningen att de nationella kunskapsmålen ochelevens egna mål nås. Dessa mål föreslås utarbetasgemensamt och skrivas under av elev, föräldrar ochlärare. I motion 2003/04:Sf325 yrkande 8 framförModeraterna att det finns brister i dagensskolpolitik för barn som behöver extra stöd. Skolanfungerar bäst för barn med genomsnittliga behov ochhar svårt att hjälpa barn med behov av extra stöd.Skolan fungerar särskilt illa för barn med utländskbakgrund, hävdar motionärerna, och särskilt för debarn som kommer till under skolåren. Imotion 2003/04:Ub368 framför att allaelever skall ges möjlighet att lära oavsettbakgrund, vilken skola de går i eller hur de lärsig. Skolan måste ta hänsyn till att elever är olikaoch ha respekt för deras olikhet (yrkande 1).Tydliga regler som tillämpas konsekvent är en viktigförutsättning för en god inlärningsmiljö (yrkande3). Enligt motion 2003/04:Ub471 (m) yrkande 3 skallalla barn och ungdomar erbjudas möjlighet till enindividuellt anpassad utbildning.Flera motioner tar upp frågan om elever med behov avsärskilt stöd.Moderaterna begär i motion 2003/04:Ub276 yrkande20 att regeringen lägger fram förslag om tidigastödinsatser för elever som riskerar att inte nåmålen. Exempel på satsningar som nämns i motionen ärsatsningar på speciallärare, läxläsningshjälp ochsommarundervisning. anför i motion2003/04:Ub388 yrkande 4 att elever i behov av stödskall ha rätt att få det stödet av en speciallärare,enskilt eller i grupp. Motion 2003/04:Ub304 (c)yrkande 1 hävdar skolans pedagogiska ansvar för barni behov av särskilt stöd. I motion 2003/04:Ub289 (c)yrkande 1 framförs att i samarbete medKommunförbundet bör arbeta för att lokalahandlingsplaner upprättas vid varje skolenhet föratt upptäcka och hjälpa barn ibehov av särskilt stöd.I motion 2003/04:Ub439 yrkande 23 understrykerKristdemokraterna betydelsen av mindre klasser ochskolenheter. Undervisningsgruppernas storlek harstor betydelse för lärarens välbefinnande ochmöjlighet att ge eleverna individuellt stöd ochuppmärksamhet.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena om individanpassad undervisning,stödundervisning och mindre klasser.Barns rätt till utbildning kommer till uttryck iolika internationella dokument som harförbundit sig att följa. Barnkonventionenföreskriver en rätt till utbildning, som skall gespå grundval av lika möjligheter för alla. Dettaomfattar bl.a. en rätt till individuellt anpassadundervisning för barn med särskilda behov. ISalamancadeklarationen om principer, inriktning ochpraxis vid undervisning av elever i behov avsärskilt stöd, som antogs 1994 av deninternationella konferensen om specialundervisningarrangerad avUnesco och utbildnings- ochvetenskapsministerium, betonas att skolorna skall geplats för alla barn oavsett deras fysiska,intellektuella, sociala, emotionella, språkligaeller andra förutsättningar.Skollagskommittén betonar i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121s. 325 f.) att alla elever behöver stöd i skolan försin utveckling och sitt lärande. Likvärdigheten iundervisningen skall ses ur elevernas perspektiv,och innebär inte att undervisningen måste utformaspå samma sätt för alla. Alla elever har rätt att fåledning och stimulans för maximalkunskapsinhämtning. föreslår en nybestämmelse i skollagen med innebörden att allaelever skall ges den ledning och stimulans sombehövs i deras lärande och personliga utveckling föratt de skall kunna utvecklas så långt som möjligt ienlighet med utbildningens mål.I regeringens utvecklingsplan Utbildning förkunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) betonasbl.a. att eleverna skall ha möjlighet att gå framåtutifrån individuella förutsättningar även överskolformsgränserna. Det borde, enligt regeringen,bli vanligare för grundskoleelever att läsa vissakurser på gymnasienivå och för gymnasieelever att fåmöjlighet att studera på högskolan i vissa ämnen,som de fullföljer sin gymnasieutbildning.Bestämmelser om att elever får det stöd och denhjälp de behöver i skolan finns bl.a. i skollagen.Enligt 1 kap. 2 § och 4 kap. 1 § skollagen skallhänsyn tas till elever i behov av särskilt stöd. Förgrundskolan finns bestämmelser om olika former avstödinsatser i 5 kap. grundskoleförordningen, bl.a.studiehandledning på modersmålet, stödundervisning,specialpedagogiska insatser inom elevens klass elleri särskild undervisningsgrupp samt anpassadstudiegång. Enligt 5 kap. 4 § grundskoleförordningenskall en elev ges stödundervisning om det kanbefaras att eleven inte kommer att nå de mål somminst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte ochdet nionde skolåret eller om eleven av andra skälbehöver särskilt stöd. Ytterligare bestämmelserfinns i de övriga skolformsförordningarna samt iläroplanerna.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande (SOU2002:121) att skollagen skall innehålla bestämmelserom särskilt stöd. Motivet är att förstärka elevensrätt samt ange en arbetsprocess som rektor ärskyldig att följa. En utredningsskyldighet avelevens behov av särskilt stöd skall, enligtförslaget, skrivas in i lagen. För den elev som dåbefinns ha rätt till stöd skall ett åtgärdsprogramutarbetas och fastställas av rektor. Elev ochvårdnadshavare skall ges en aktiv roll vidutarbetandet av åtgärdsprogrammet.