bet · GR01MJU11 · 2004-02-19 00:00:00 — Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system förhandel med utsläppsrätter för växthusgaser SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition 2003/04:31 Riktlinjer förgenomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätterför växthusgaser samt sex följdmotioner med totalt 33 yrkanden. I betänkandetbehandlas också 6 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2003.Den 22 juli 2003 antog och Europeiska unionens råd ettdirektiv om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaserinom gemenskapen (2003/87/EEG). Enligt direktivet skall handelssystemetvara etablerat . I propositionen redovisas riktlinjerför genomförandet i av EG:s direktiv. Genomförandet innebär attett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser införs, vilketsyftar till att på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt effektivt sättminska utsläppen av växthusgaser inom gemenskapen. Av direktivet följeratt handeln med utsläppsrätter skall omfatta endast koldioxid. Deanläggningar som berörs av direktivet är kraft- och värmeverk som har eninstallerad kapacitet på över 20 MW, oljeraffinaderier, anläggningar somproducerar och bearbetar järn, stål, glas och glasfiber, cement och keramiksamt anläggningar som producerar papper och pappersmassa. Varjeverksamhetsutövare måste för att få bedriva verksamhet efter den 1 januari 2005vid de anläggningar som ingår i handelssystemet ha ett tillstånd av statenatt släppa ut växthusgaser. Med tillståndet följer en rättighet att släppaut växthusgaser. Vid starten av handelssystemet skall staten gratis fördelautsläppsrätter till verksamhetsutövarna. En verksamhetsutövare som önskarsläppa ut mer koldioxid än motsvarande den mängd utsläppsrätter somerhållits vid fördelningen, kan köpa utsläppsrätter av andra aktörer somvill sälja sådana. I de fall en verksamhetsutövare vidtar åtgärder somreducerar de faktiska utsläppen från anläggningen, kan fördelade menoförbrukade utsläppsrätter säljas eller sparas till kommande år underperioden. En plan för hur utsläppsrätterna skall fördelas till berördaanläggningar skall lämnas av varje medlemsstat till Europeiska kommissionensenast . I propositionen föreslås att bemyndigarregeringen att utarbeta och till Europeiska kommissionen överlämna dennationella fördelningsplanen för 2005-2007. Utskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag.Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 15 reservationeroch ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. En svensk plan för fördelning av utsläppsrätterRiksdagen bemyndigar regeringen att utarbeta och till överlämna en plan för fördelning av utsläppsrätter (avsnitt 5).Därmed bifaller proposition 2003/04:31 och avslår motionerna2003/04:MJ32 yrkande 3, 2003/04:MJ370 yrkande 10 och 2003/04:N342 yrkande16.Reservation 1 (c)2. Antalet fördelade utsläppsrätterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ27 yrkande 1, 2003/04:MJ30 yrkande2, 2003/04:MJ31 yrkande 1, 2003/04:MJ401 yrkande 4 i denna del och2003/04:MJ472 yrkande 4.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)3. Utsläpp från torvRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ29 yrkande 3, 2003/04:MJ31 yrkande2, 2003/04:MJ32 yrkande 2 och 2003/04:MJ401 yrkande 4 i denna del.Reservation 5 (kd, c)4. Principer för fördelningenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ30 yrkande 1, 2003/04:MJ31 yrkande3, 2003/04:MJ401 yrkande 4 i denna del och 2003/04:MJ472 yrkande 5.Reservation 6 (fp, kd, c)5. Metoden för gratis fördelningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ27 yrkande 2, 2003/04:MJ28 yrkandena1 och 2, 2003/04:MJ29 yrkande 1, 2003/04:MJ30 yrkande 3 och 2003/04:MJ31yrkandena 4 och 6.6. Utvidgning av handelssystemetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:T564 yrkande 9, 2003/04:MJ31 yrkande5 och 2003/04:MJ32 yrkande 1.Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)7. Tillfälliga undantag för anläggningarRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ31 yrkande 8.Reservation 9 (kd)8. Principen för nya deltagareRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ29 yrkande 2 och 2003/04:MJ31yrkandena 7, 9 och 10.Reservation 10 (kd)9. Organisatoriska frågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ27 yrkande 3, 2003/04:MJ30 yrkande4 och 2003/04:MJ31 yrkande 11.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp, kd)10. klimatmålRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ27 yrkande 4.Reservation 13 (m)11. Relationen mellan olika styrmedelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ27 yrkande 5, 2003/04:MJ31 yrkande12 och 2003/04:MJ32 yrkande 4.Reservation 14 (m)12. Kvalitetssäkring av statistikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ31 yrkande 13 och 2003/04:MJ32yrkande 5.Reservation 15 (m, kd, c)13. Handelssystemet och åtagande enligt KyotoprotokolletRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ31 yrkande 14.Stockholm den 19 februari 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), RuneBerglund (s), (), (), Kjell-ErikKarlsson (v), (), (), (),(), (), (), Bengt-AndersJohansson (m), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI presenterade regeringen för proposition 2003/04:31Riktlinjer för genomförande av EG:s direktiv om ett system för handel medutsläppsrätter för växthusgaser. I propositionen föreslår regeringen attriksdagen bemyndigar regeringen att utarbeta och till EG-kommissionenöverlämna en plan för fördelning av utsläppsrätter. Förslagen bygger påen uppgörelse mellan regeringen, och de grönaoch återges i bilaga 1. Med anledning av propositionen har sex motioner(s, m, fp, kd, c) med totalt 33 yrkanden väckts. Utskottet har valt atti detta sammanhang därutöver behandla 6 yrkanden från allmänna motionstiden2003, vilka berör frågor som hänger samman med dem som tas upp i propositionen.Samtliga motioner återfinns i bilaga 1.Näringsutskottet har yttrat sig över de till följd av propositionen väcktamotionerna. Yttrandet (2003/04:NU1y) återfinns i bilaga 2.Slutligen har utskottet i ärendet uppvaktats av representanter för Föreningenför gruvor, mineral- och metallprodukter i (SveMin), ,, , , Svenskt Näringslivoch Torvproducenterna.BakgrundI hölls i Kyoto klimatkonventionens tredje partsmöte. Mötetresulterade i Kyotoprotokollet som undertecknades av 84 länder, däriblandSverige. Enligt protokollet åtar sig industriländerna att minska sinautsläpp av växthusgaser med som ett genomsnitt under den förstas.k. jämfört med nivå. Medlemsländernai EU har som grupp åtagit sig att minska sina utsläpp . I enlighetmed bördefördelningen mellan EU-länderna får utsläpp av växthusgaseröka med högst . Den svenska politiken iklimatfrågor grundar sig på klimatpolitiska beslut (prop. 1992/93:179 bil.1, s. 33, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361),energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12,rskr. 1996/97:212) samt på ansvar för EU:s gemensamma åtagandei Kyotoprotokollet. I proposition 1997/98:145 föreslog regeringen ettantal svenska miljömål, däribland ett miljökvalitetsmål för minskadklimatpåverkan, som fastställdes av . Regeringen föreslogdärefter en svensk klimatstrategi, vilken antogs avriksdagen (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163).Enligt riksdagsbeslut skall utsläppen av koldioxid från fossilabränslen stabiliseras nivå för att därefter minska.I den våren 2002 antagna klimatstrategin fastslogs att de svenska utsläppenav växthusgaser, som ett medelvärde för , skall varaminst lägre än utsläppen . Det nationella målet om att minskautsläppen av växthusgaser med skall uppnås utan kompensationför upptag i s.k. sänkor eller med s.k. flexibla mekanismer. Vid enkontrollstation skall som komplement övervägas ett mål som innefattarde flexibla mekanismerna. I Kyotoprotokollet ingår tre flexibla mekanismer,vilka är viktiga för att uppnå den kostnadseffektivitet som klimatkonventionenbetonar. En av dessa tre mekanismer är handel med utsläppsrätter, sominnebär överlåtelser av utsläppsutrymme eller delar av åtaganden mellanländer utan att överlåtelsen knyts till något visst konkret projekt. Deövriga mekanismerna är mekanismen för gemensamt genomförande (JI) ochmekanismen för ren utveckling (CDM).I maj 2000 presenterade det europeiska programmet motklimatförändringar, ECCP. Programmets syfte är att identifiera de frånmiljösynpunkt mest verkningsfulla och kostnadseffektiva åtgärderna somkan vidtas gemensamt i syfte att EU skall kunna nå sitt åtagande enligtKyotoprotokollet. Ett viktigt element i ECCP är handel med utsläppsrätter.I mars 2000 presenterade en grönbok om handel medutsläppsrätter för växthusgaser. Avsikten var att inleda en diskussion omhandel med utsläppsrätter inom EU som ett medel att på ett kostnadseffektivtsätt begränsa utsläppen av växthusgaser. Mot bakgrund av de synpunktersom grönboken föranledde lade kommissionen fram ett förslagtill direktiv för handel med utsläppsrätter inom EU. Den 22 juli 2003antog och Europeiska unionens råd ett direktiv om ettsystem för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen,och rådets direktiv (2003/87/EEG) av den 13 oktober2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inomgemenskapen och ändring av rådets direktiv /61/EG (handelsdirektivet).Handelssystemet skall vara etablerat den 1 januari 2005.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen redovisas riktlinjer för genomförandet i av EG:sdirektiv om ett system för handel med utsläppsrätter av växthusgaser inomgemenskapen. Förslag till lagstiftning kommer att föreläggas riksdagenunder . Genomförandet av handelsdirektivet innebär att ett systemför handel med utsläppsrätter för växthusgaser införs, vilket syftar tillatt på ett kostnadseffektivt och ekonomiskt effektivt sätt minska utsläppenav växthusgaser inom gemenskapen. Handelssystemet utgör ett klimatpolitisktinstrument som skall styra mot minskade utsläpp av växthusgaser i enlighetmed klimatpolitiska mål och strategi samt energipolitiskariktlinjer.Av direktivet följer att handeln med utsläppsrätter, som inledningsvisskall omfatta endast koldioxid, skall starta . avslutas och är en försöksperiod före perioden 2008-2012då och EU har ett åtagande om utsläppsbegränsningar enligtKyotoprotokollet. Kyotoprotokollet är en internationell överenskommelse underklimatkonventionen där ett flertal industrialiserade länder åtar sigkvantitativa begränsningar av utsläpp av växthusgaser. Kyotoprotokolletkan ses som första steget mot klimatkonventionens mål att stabiliserahalten av växthusgaser i atmosfären på en nivå som möjliggör att farliginverkan på klimatsystemet undviks.De anläggningar som berörs av direktivet är kraft- och värmeverk som haren installerad kapacitet på över 20 MW, oljeraffinaderier, anläggningarsom producerar och bearbetar järn, stål, glas och glasfiber, cement ochkeramik samt anläggningar som producerar papper och pappersmassa. Utsläppenfrån dessa anläggningar svarade 2001 för av samladeväxthusgasutsläpp eller av de samlade koldioxidutsläppen.Varje verksamhetsutövare måste för att få bedriva verksamhet efter den 1januari 2005 vid de anläggningar som ingår i handelssystemet ha etttillstånd av staten att släppa ut växthusgaser. Med tillståndet följer enrättighet att släppa ut växthusgaser. Vid starten av handelssystemet skallstaten gratis fördela utsläppsrätter till verksamhetsutövarna.Verksamhetsutövarna skall efter slutet av varje kalenderår redovisa faktiskautsläpp under det föregående året och överlämna motsvarande mängdutsläppsrätter till staten. En verksamhetsutövare som önskar släppa ut merkoldioxid än motsvarande den mängd utsläppsrätter som erhållits vidfördelningen, kan köpa utsläppsrätter av andra aktörer som vill sälja sådana.I de fall en verksamhetsutövare vidtar åtgärder som reducerar de faktiskautsläppen från anläggningen, kan fördelade men oförbrukade utsläppsrättersäljas eller sparas till kommande år . En avgift tas ut ide fall en verksamhetsutövare inte kan överlämna utsläppsrätter sommotsvarar de faktiska utsläppen.Direktivet innebär att en handel med utsläppsrätter inom EU kan ske. Summanav de fördelade utsläppsrätterna i EU:s medlemsstater utgör en övrebegränsning för de sammanlagda utsläppen av koldioxid från anläggningar somomfattas av handelsdirektivet. Enskilda anläggningars och medlemsstatersutsläpp kan dock, genom möjligheten till överlåtelse av utsläppsrätterna,avvika från dem som svarar mot fördelningen. En plan för hur utsläppsrätternaskall fördelas till berörda anläggningar skall lämnas av varje medlemsstattill Europeiska kommissionen . Denna plan benämnsnationell fördelningsplan. Den fördelning som skall planeras . En plan för fördelning inför Kyotoprotokolletsförsta åtagandeperiod 2008-2012 skall redovisas till Europeiska kommissionensenast den 30 juni 2006.I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att utarbetaoch till Europeiska kommissionen överlämna den nationella fördelningsplanenför 2005-2007. Fördelningen av utsläppsrätter bör grundas på skildaprinciper för bränslerelaterade utsläpp och råvarurelaterade utsläpp. Desistnämnda är relaterade till vissa tillverkningsprocesser och kan endastbegränsas genom att produktionen begränsas. Fördelningen av utsläppsrättertill bränslerelaterade utsläpp bör baseras på volymen av historiska utsläpp.Fördelningen till råvarurelaterade utsläpp bör baseras på samlade prognoserpå såväl anläggnings- som makronivå. En fördelning baserad på riktmärkenbedöms vara intressant och skall utredas vidare. En sådan fördelning böranvändas i alla sektorer eller branscher när så är lämpligt och tillförlitligadata föreligger. Den sammanlagda fördelade mängden utsläppsrätter skallbaseras på de kriterier som redovisas i propositionen och kan, såvitt nukan bedömas, uppgå till ca . Det föreliggeroklarheter såväl om vilka anläggningar som slutligt kommer att omfattas avdirektivet som om statistiska osäkerheter. Med utgångspunkt i ytterligareunderlag och den fortsatta utvecklingen inom EU avseende vilka anläggningarsom kommer att omfattas, kan ett ställningstagande till en slutlig fördelninggöras.Utskottets övervägandenEn svensk plan för fördelning av utsläppsrätterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslaget i propositionen om att bemyndiga regeringenatt utarbeta och till överlämna en nationell plan förfördelning av utsläppsrätter. Därmed anser utskottet att två motionsyrkanden(m) är tillgodosedda. Utskottet avstyrker en motion (c) med synpunkter påriksdagens möjlighet att utöva inflytande över arbetet med fördelningsplanen.Jämför reservation 1 (c).PropositionenRegeringen föreslår att regeringen bemyndigas att utarbeta och tillEuropeiska kommissionen överlämna en nationell plan för fördelning avutsläppsrätter. Planen bör enligt regeringen baseras på de principer ochöverväganden som regeringen presenterar i denna proposition och kriteriernai bilaga III till handelsdirektivet. Metoden för fördelningen av utsläppsrätterbör vara enkel, transparent, obyråkratisk och förutsägbar. Utvecklingeninom EU och i andra länder bör beaktas.MotionernaI motionerna MJ370 (m) yrkande 10 och N342 (m) yrkande 16 framförsuppfattningen att bör införa ett system med överlåtbara utsläppsrätter.Motionärerna i motion MJ32 (c) yrkande 3 påpekar att propositionens endakonkreta förslag är att regeringen skall bemyndigas att utarbeta och tillEU överlämna en nationell plan för fördelningen och att propositionen iövrigt endast innehåller bedömningar. Motionärerna anser det anmärkningsvärtatt inte ges mer insyn och beslutanderätt vid utformningen avden nationella planen och anser att i praktiken inte kommer attges tillfälle att påverka den nationella fördelningsplanen för åren2005-2007.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför i propositionen anger och rådetsdirektiv /87/EG av om ett system för handel medutsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådetsdirektiv /61/EG (handelsdirektivet) att EU:s medlemsstater i en nationellfördelningsplan skall redovisa för EG-kommissionenhur den initiala fördelningen av utsläppsrätter skall göras. ange den totala fördelade mängden utsläppsrätter till den handlandesektorn och en uppdelning på anläggningsnivå. Handeln med utsläppsrätterskall enligt direktivet inledas . Utskottet konstateraratt arbetet med genomförandet av handelssystemet således är inne i ettintensivt skede. Som regeringen påpekar skall den fördelningsplan somskall presenteras för baseras på de kriterier som angesi direktivets bilaga III och de riktlinjer för uttolkning av dessa kriteriersom kommissionen presenterat. Regeringen redovisar i propositionen bl.a.de kriterier som bör tillämpas för den svenska fördelningsplanen, påvilket sätt dessa kriterier kan tolkas, antalet utsläppsrätter som avsesfördelas och vissa principer som bör tillämpas vid fördelningen avutsläppsrätter. Dessa principer utgår från direktivet och baseras på denparlamentariska utredningens () delbetänkande Handlaför bättre klimat (SOU 2003:60) och remissyttrandena över detta betänkande.En utgångspunkt vid fördelningen skall vara de allmänna principer somFlexMex2-utredningen angivit. En annan utgångspunkt skall vara kriteriernai bilaga III till handelsdirektivet och Europeiska kommissionens riktlinjerför uttolkningen av dessa kriterier. Som utskottet närmare kommer attutveckla nedan instämmer utskottet i de bedömningar regeringen gör ochtillstyrker regeringens förslag till bemyndigande. De synpunkter somframförs i motion MJ32 (c) yrkande 3 delas inte av utskottet. mening kännetecknas det arbete som föregått propositionen av enallsidig och grundlig belysning från olika håll, och regeringen avser attför presentera propositioner med lagstiftningsförslag undervåren och hösten innevarande år. Utskottet avstyrker motionen med hänvisninghärtill.Motionerna MJ370 (m) yrkande 10 och N342 (m) yrkande 16 är enligt utskottetsmening tillgodosedda med vad regeringen anför i propositionen. Utskottetavstyrker därför dessa.Antalet fördelade utsläppsrätter och Utsläpp från torvUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens bedömningar om omfattningen av systemetför handel med utsläppsrätter och avstyrkerdärmed fyra motionsyrkanden (m, fp, kd) i vilka synpunkter på regeringensbedömningar framförs. Ett motionsyrkande (mp) finner utskottet tillgodosettmed de överväganden regeringen redovisar. Därutöver avstyrker utskottettre yrkanden (s, kd, c) vari föreslås att utsläpp från förbränning avtorv inte skall ingå i handelssystemet. Ett motionsyrkande (mp) om attutsläpp från torv bör ingå är därmed tillgodosett. Jämför reservationerna2 (m), 3 (fp), 4 (kd) och 5 (kd, c).PropositionenUtgångspunkten för den nationella fördelningsplanen bör enligt regeringenvara att det antal utsläppsrätter som avses fördelas till befintligaanläggningar bör uppgå till högst ca koldioxid per år.Därutöver bör fördelning göras till nya anläggningar, ökat kapacitetsutnyttjandeoch expansion av befintliga anläggningar. Den statistiska osäkerheten ärbetydande. Således kan fördelningen, såvitt nu kan bedömas, uppgå tillytterligare ca . En diskussion pågår inom EU omhandelssystemets omfattning. Detta kan leda till att ytterligare anläggningaroch processer kan komma att omfattas, vilket påverkar den totalt fördelademängden. Regeringen avser att noga följa utvecklingen inom EU innan slutligställning tas. Den slutligt fördelade mängden förutsätter godkännande.MotionernaI motion MJ27 (m) yrkande 1 anförs att har kommitfram till att den volym som skall fördelas är drygt 25 miljoner tonkoldioxid medan regeringen föreslår en tilldelning som i värsta fallär av denna volym. Motionärerna anser att svensk verksamhetmed en brist på utsläppsrätter kommer i ett sämre läge än konkurrenternai EU. De anser därför att antalet utsläppsrätter skall uppgå till ca 22-24miljoner ton och ytterligare till nyaanläggningar, kapacitetsökningar och expansion av befintliga anläggningar.I motionerna MJ30 (fp) yrkande 2 och MJ472 (fp) yrkande 4 anförs atteftersom det inte är aktuellt att behandla utsläppen i transportsektornoch hushållssektorn, kommer endast cirka en tredjedel av koldioxidutsläppenoch cirka en sjättedel av alla klimatpåverkande utsläpp att beaktas. Dettakommer att leda till ett flertal svåra gränsdragningsproblem. Regeringenbör enligt motionärerna därför lämna förslag om vilka utsläpp man bedömerrimliga i de tre sektorerna inom ramen för det övergripande klimatmåletom att minska utsläppen. Enligt motion MJ31 (kd) yrkande 1 bör regeringenvid fördelningen av utsläppsrätterna ta hänsyn till att osäkerheten iuppskattningarna av de totala utsläppen av alla växthusgaser för allasamhällssektorer omfattar en felmarginal om ca20 % och att osäkerheten i uppskattningarna av koldioxid från den handlandesektorn är lika stor. Motionärerna anser att den statistiska osäkerheteninte skall räknas in i den totala andelen utsläppsrätter. Om andra ländergör likadant missgynnas eftersom osäkerheten ur ett internationelltperspektiv är liten. Regeringen bör därför enligt motionärerna verka fören samsyn inom EU. Enligt motion MJ401 (mp) yrkande 4 (delvis) ärutredningens förslag om att behovet av utsläppsrätter skulle motsvara 24miljoner ton koldioxid omstritt, eftersomdet finns risk att tilldelningen blir alltför generös.I ett flertal motioner anförs att koldioxidutsläpp från förbränning avtorv inte bör tas med i handelssystemet. Sådant krav återfinns i motionernaMJ29 (s) yrkande 3, MJ31 (kd) yrkande 2 och MJ32 (c) yrkande 2. Motsattuppfattning framförs i motion MJ401 (mp) yrkande 4 (delvis).Utskottets ställningstagandeNär det gäller det antal utsläppsrätter som skall fördelas vill utskottet anför följande. FlexMex2-utredningenhar gjort bedömningen att den handlande sektorns behov av utsläppsrätterkan uppgå till ca koldioxid meduteslutande av utsläpp från förbränning av torv. Det framgår emellertidatt den statistik som används är behäftad med stor osäkerhet. Ett viktigtkriterium som ställs upp i handelsdirektivet är bl.a. att den sammanlagdamängden utsläppsrätter som fördelas skall stämma överens med medlemsstatensskyldighet att begränsa utsläppen enligt bördefördelningen och Kyotoprotokollet.Regeringen har därför bedömt att en utgångspunkt för den nationellafördelningsplanen skall vara att det antal utsläppsrätter som kan behövafördelas till befintliga anläggningar bör uppgå till högst ca 17-18miljoner ton koldioxid med ytterligare ca per årtill nya anläggningar, ökat kapacitetsutnyttjande och expansion av befintligaanläggningar. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen om attden föreslagna fördelningen ger företagen möjlighet till anpassning utanatt allvarligt påverka produktions- och konkurrensförutsättningar i detaktuella tidsperspektivet. Som regeringen påpekar kan man frånrättssäkerhetssynpunkt inte nu slå fast en exakt mängd utsläppsrätter som skallfördelas till respektive verksamhetsutövare utan utvecklingen inom EU börföljas innan man tar ställning. Den slutliga fördelningen till de handlandesektorerna kommer enligt regeringen att fastställas sedan planen prövatsav utifrån bl.a. statsstöds- och konkurrensaspekter.Kommissionen skall vidare pröva planerna utifrån respektive lands åtagandeenligt bördefördelningen och kriterier som anges i direktivets bilaga III.Det är enligt utskottets mening därvid självklart att den sammanlagdamängden utsläppsrätter som fördelas inte skall vara större än vad som kanförväntas behövas för en strikt tillämpning av kriterierna i bilagan tillhandelsdirektivet. Det anförda innebär enligt utskottets mening inte skälför någon annan bedömning av antalet utsläppsrätter till fördelning änvad regeringen redovisar. Utskottet avstyrker därför motionerna MJ27 (m)yrkande 1, MJ30 (fp) yrkande 2, MJ31 (kd) yrkande 1 och MJ472 (fp) yrkande4. Motion MJ401 (mp) yrkande 4 (delvis) avstyrks i den mån den inte kananses tillgodosedd med det anförda.När det gäller frågan om hur utsläpp från förbränning av torv skall bedömasvill utskottet anföra följande. har beslutat att torvfr.o.m. skall bli ett certifikatberättigande bränsle närden används för elproduktion i kraftvärmeverk (prop. 2003/04:42, bet.2003/04:NU8).