bet · GR01KU21 · 2004-05-27 00:00:00 — Mot bakgrund av att justitieministern ien interpellationsdebatt uppgettatt arbetet inom är inriktat påatt en allmän översyn av fastighetsmäklarlagen skallkunna beslutas var det dock, enligtutskottets uppfattning, knappast meningsfullt medett nytt tillkännagivande i ämnet. Då aktuellamotionsyrkanden avstyrktes därför. följdeutskottet.Enligt vad utskottet nu erfarit har man inomRegeringskansliet påbörjat arbete med att tafram direktiv till en utredning om en översyn avfastighetsmäklarlagen. Bland annat harJustitiedepartementet kallat hearing som skall äga rum . Tillhearingen har inbjudits företrädare för bl.a.domstolar, myndigheter och intresseorganisationer påområdet. Syftet med hearingen är att få kunskap omvilka frågor som bör uppmärksammas i direktiven tillden utredning som skall tillsättas. Av en tillkallelsen bifogad promemoria framgår att frågan omföretagsöverlåtelse där en fastighet ingår iöverlåtelsen kommer att aktualiseras vid hearingen.Med anledning av vad som anförts i motion K22 villlagutskottet erinra om att konstitutionsutskottetvid flera tidigare tillfällen uttalat attutgångspunkten måste vara att det önskemål som etttillkännagivande avser bör tillgodoses, men att omdet skulle visa sig föreligga omständigheter somhindrar ett genomförande eller om regeringen gör enannan bedömning än , regeringen måste kunnaunderlåta att vidta de åtgärder tillkännagivandetavser, under förutsättning att regeringens bedömningi detta avseende redovisas för (se bl.a.bet. 1994/95:KU30, bet. 1995/96:KU30 och bet.1998/99:KU10).I fråga om gamla riksdagsskrivelsersom inte slutbehandlats har konstitutionsutskottetuttalat att orsakerna till att regeringen intevidtagit någon åtgärd bör redovisas för riksdagenmed uppgift om när åtgärderna beräknas vidtas ochatt en sådan redovisning fyller ett angeläget behovi utskottens uppföljnings- och utvärderingsarbete(se bl.a. bet. 1998/99:KU10 och 1999/2000:KU10).Den kritik som lagutskottet uttalade för drygt tvåmånader sedan rörande tidsutdräkten i fråga om detav begärda förslaget om ändringari fastighetsmäklarlagen kvarstår, och regeringenkan, enligt lagutskottets mening, inte helt anses hauppfyllt vad tidigareuttalat. Med hänsyn till vad som har framkommitom påbörjat direktivarbete saknas emellertid, enligtlagutskottets mening, skäl för att iförevarande sammanhang vidta någon ytterligareåtgärd vad gäller regeringens handläggning avskrivelse 1997/98:158 med anledning av vad som nuanförts i motion K22.I likhet med vad lagutskottet anförde hösten 2001i sitt yttrande till över2001 års skrivelse (yttr. 2001/02:LU1y) villutskottet därutöver med anledning av vad som anförtsi motion K22 för sin del ånyo framhålla att det kanfinnas olika omständigheter som föranleder attregeringen gör bedömningen att det inte är lämpligt,möjligt eller meningsfullt att vidta ytterligareåtgärder i enlighet med ett riksdagsbeslut. Ettsådant skäl kan vara att saken kommit i ett heltannat läge än vad som var fallet vid tiden förriksdagens beslut, exempelvis genom utvecklingeninom EU eller till följd av internationellaåtaganden. Det kan också föreligga omständighetersom gör att regeringen finner att åtgärder medanledning av ett riksdagsbeslut måste anstå . Ett sådant skäl kan - såsom i det ovanredovisade ärendet rörande fastighetsmäklarlagen -vara att frågan lämpligen bör hanteras inom ramenför ett större lagstiftningsprojekt som, enligtregeringens bedömning, bör komma till stånd förstnär en viss lagstiftning har varit i kraft en längretid. I sådana och liknande situationer kan, enligtlagutskottets mening, en lämplig ordning vara attregeringen inom rimlig tid återkommer till riksdagenockså i annat lämpligt sammanhang än i den årligaskrivelsen och därvid redovisar skälen för sinaställningstaganden. På så sätt skulle viadet berörda utskottet få tillfälle att pröva omtillkännagivandet är relevant eller omregeringens redovisning bör leda till ett förnyateller uppdaterat tillkännagivande.I övrigt föranleder regeringens redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen och motion K22 inga kommentarer frånutskottets sida.Stockholm den 27 april 2004På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (),(), RaimoPärssinen (s), (), (),(), TassoStafilidis (v), (), (),Rezene Tesfazion (s), MartinAndreasson (fp), (), (s), (),(), JohanLöfstrand (s) och ().Avvikande meningInger (), (), (), (), (),() och () anför:Enligt vår mening förtjänar regeringens handläggningav skrivelse 1997/98:122 omföretagsförmedling och fastighetsmäklarlagen starkkritik. Sålunda kan konstateras att det nu harförflutit riksdagenstillkännagivande med en begäran om en ändring ifastighetsmäklarlagen. Trots detta har någotlagstiftningsarbete ännu inte inletts. Även om detsent omsider har inletts arbete med att utarbetadirektiv till en utredning är dock regeringenshandläggning av riksdagsskrivelsen så passanmärkningsvärd att det finns anledning förkonstitutionsutskottet att påpeka vad som ovananförts.I övrigt ansluter vi oss till majoritetensställningstagande.Bilaga 7Protokollsutdrag från utrikesutskottetBilaga 8Protokollsutdrag från försvarsutskottetBilaga 9Socialförsäkringsutskottets yttrande 2003/04:SfU4yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodatövriga utskott att yttra sig över regeringensskrivelse /04:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen.En motion som har väckts med anledning avskrivelsen, K22 av m.fl. (m), berördelvis utskottets beredningsområde, nämligen ärendetom ny instans- och processordning iutlänningsärenden.Socialförsäkringsutskottet avger följande yttrande.Redogörelsen avser åtgärder vidtagna den 1januari-den 31 december 2003, men även vissaregeringsbeslut därefter omfattas. I skrivelsenredovisas behandlingen av 18 riksdagsskrivelser iärenden som grundar sig på betänkanden frånsocialförsäkringsutskottet. Sju av dessa redovisassom inte slutbehandlade medan övriga anges somslutbehandlade under perioden.Redogörelsen föranleder följande kommentarerbeträffande tre av de icke slutbehandlade ärendena.Bet. 2001/02:SfU2, rskr. 70, mom. 12 ominstans- och processordning i utlänningsärendenRiksdagens tillkännagivandeRiksdagens beslut innebär ett tillkännagivande omatt regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till en ny instans- ochprocessordning i utlänningsärenden.BakgrundFrågan om en ny instans- och processordning iutlänningsärenden har utretts av en parlamentariskkommitté (NIPU) som slutredovisade sitt arbete ifebruari 1999 i betänkandet Ökad rättssäkerhet iasylärenden (SOU 1999:16). Samtliga företrädare förde sju riksdagspartierna i utredningen var därvidöverens om att överprövningen i utlänningsärendenaborde föras över till de allmännaförvaltningsdomstolarna. På grund av en del avremissvaren som avgavs med anledning av utredningensslutbetänkande tillsattes en arbetsgrupp inomRegeringskansliet för att dels se över kostnadernaför den föreslagna instansordningen, dels utreda ettspecialdomstolsalternativ. Arbetsgruppen redogjordeför sitt arbete i departementspromemorian Enspecialdomstol för utlänningsärenden (Ds 2000:45).Båda förslagen har remissbehandlats.I samband med budgetbehandlingen (bet.2001/02:SfU2) angav utskottet bl.a. atthandläggningen av asylärenden under en lång föjd avår kritiserats från rättssäkerhetssynpunkt, intebara för att handläggningstiderna varit långa, utanäven för att insynen i processen från såväl partersom allmänhet varit dålig. Utskottet ansåg detmycket angeläget att förbättringar i asylprocessensnarast genomfördes. Utskottet ansåg att införandetav en tvåpartsprocess med ökad möjlighet tillmuntlig förhandling är av väsentlig betydelse förtilltron till asylprövningssystemet. En sådanförändring leder också till ökad rättssäkerhet.Utskottet ansåg vidare att den parlamentariskautredningens förslag, om att beslut iutlänningsärenden skall kunna överprövas i deallmänna förvaltningsdomstolarna, utan tvekan gerett förfarande präglat av en hög grad avrättssäkerhet. Eventuella andra lösningar skulleenligt utskottets mening kunna medföra svårigheteratt nå en bred parlamentarisk enighet kring dessaför samhället såväl som för den enskilde angelägnafrågor. Utskottet uttryckte förståelse för attreformens omfattning och kompliceradefrågeställningar krävt noggranna analyser. Motbakgrund av det anförda ansåg emellertid utskottetatt det var mycket angeläget att beslut snarastfattades om instansordningen. Utskottet utgick frånatt det omfattande beredningsarbete som hadegenomförts möjliggjorde att en proposition kundeföreläggas , för riksdagsbeslutföre . Utskottet föreslog etttillkännagivande om att regeringen bordeåterkomma till med ett förslag till en nyinstans- och processordning i utlänningsärenden,vilket också blev beslut.Utskottet fick härefter, , vid ettpar tillfällen muntlig information i frågan avansvarigt statsråd, . pågick ett aktivt beredningsarbete ienlighet med den inriktning av reformen somutskottet angivit. Någon ytterligare utredning iärendet var det således inte fråga om. Ettregeringsbeslut om lagrådsremiss skulle fattas föresommaruppehållet och en proposition föreläggasriksdagen . Statsrådet påpekade attreformen innebär helt nya regler förprocessordningen samt en helt ny ordning försäkerhetsfrågor och verkställighet. Såvälprocessrättsliga som andra frågor behöver därförberedas. Det handlar också om resurser och kompetensvid och domstolarna. Detta blir enav de största reformerna för rättsväsendet. Deårliga merkostnaderna bedömdes uppgå till ca 500miljoner kronor, vartill kommeromställningskostnader för såväl den nuvarande somden nya organisationen. Omställningen försvåras avatt reformen skall genomföras i ett läge då antaletasylsökande kraftigt ökar, och det är viktigt attden nya organisationen inte vid övergången måsteöverta alltför många oavgjorda ärenden frånUtlänningsnämnden.Regeringen beslutade om enlagrådsremiss om ny instans- och processordning iutlännings- och medborgarskapsärenden.Lagrådet har i yttrande den 9 oktober 2002avstyrkt regeringens förslag. Lagrådet angav bl.a.att en grundläggande förutsättning för attregleringen skall ge godtagbararättssäkerhetsgarantier är att de materiellareglerna är utformade så att tillämpningen kan blienhetlig och förutsebar. Det måste också beaktas hurnyordningen återverkar på handläggningstiderna. Ettsärskilt problem var att överklagandefrekvensen iavlägsnandeärenden är ytterligt hög.Statsrådet informerade utskottet omLagrådets yttrande och hadehärefter enskilda överläggningar med alla partier omden fortsatta hanteringen.Den 6 mars 2003 beslutade regeringen att tillsättaen parlamentarisk kommitté med uppgift att - medutgångspunkt i lagrådsremiss och Lagrådets yttrande- göra en genomgång av utlänningslagens materiellabestämmelser och anpassa dessa till en övergång frånhandläggning hos förvaltningsmyndigheter ochregeringen till ett system där överprövning sker idomstol. Uppdraget skulle redovisas senast den 15december 2003. Kommittén har därefter, på egenbegäran, genom tilläggsdirektiv som regeringenbeslutade , fått utredningstidenförlängd och skall redovisa sitt uppdrag senast den1 juni 2004.SkrivelsenI skrivelsen anges att regeringens avsikt är attåterkomma till med ett nytt förslag tillhur en reform skulle kunna utformas när denparlamentariska kommittén presenterat sitt förslagoch detta förslag har remissbehandlats i sedvanligordning.UtskottetUtskottet har även under innevarande fåttinformation om beredningsarbetet med den nyainstans- och processordningen, dels har tjänstemänfrån , ,och den 11november 2003 redovisat kostnadsberäkningar för enny instans- och processordning, dels harstatssekreteraren ,, informerat omkostnadsberäkningar och beredningsarbetet i övrigtmed den nya instans- och processordningen. Det börpåpekas att informationen under lämnadespå begäran av utskottet. Den information sombegärdes var föranledd av utskottetsbehandling av proposition 2003/04:59 Prövning avverkställighetshinder i utlänningsärenden ochmotioner som väckts med anledning av propositionenoch vilka tar upp frågan om tidpunkten för den nyainstans- och processordningen. Utskottet beräknasfatta beslut om propositionen och motionerna den 27maj (bet. 2003/04:SfU10) och debatten är planeradtill . Utskottet skall den 6 maj2004 ånyo få information av statssekreteraren omberedningsarbetet.Utskottet nödgas konstatera attregeringens beredning av den nya instans- ochprocessordningen i utlänningsärenden som riksdagenbegärt tar orimligt . Redan vid tidpunktenför utskottets enhälliga begäran hade ett omfattandeberedningsarbete genomförts. När det gäller demateriella delar av utlänningslagen som bereds avUtlänningslagskommittén finns i mycket en samsyn medregeringens problembeskrivningar. Åtskilliga momenti beredningsarbetet har dock dragit ut ochsammantaget medfört en mycket lång tidsutdräkt. Ävenom det är regeringen som avgör i vilken form detpraktiska beredningsarbetet skall genomföras, måsteutskottet ändå konstatera att det då ansvarigastatsrådet vid överläggningar med de övrigariksdagspartierna utfäste att enorganisationskommitté skulle tillsättas samtidigtmed . Syftet var att de bådaprocesserna, dvs. det materiella innehållet ochsjälva genomförandet, skulle vara klara till den 1januari 2005, den tidpunkt som man kommit överens omskulle gälla för genomförandet av reformen. Vidflera tillfällen, även i kammare (bl.a.vid frågestunden ) har numeraansvarigt statsråd uppgivit att någonorganisationskommitté ännu inte tillsatts. Detta ärytterligare ett tecken på att beredningsarbetet intebedrivs med den skyndsamhet som är motiverad.Utskottet anser att börgöra ett påpekande om detta.Bet. 2001/02:SfU15, rskr. 287, mom. 7 och bet.2003/04:SfU2, rskr. 86, mom. 12, båda omensamkommande barn.Riksdagens tillkännagivandenI ärendet /02 innebär riksdagenstillkännagivande att regeringen böråterkomma till vad gälleransvarsfördelningen för ensamkommande barnbeträffande asylfrågan, boendet och hälsan.I ärendet /04 innebär riksdagenstillkännagivande ett mer preciseratställningstagande i dessa frågor, nämligen följande:Migrationsverket bör endast ansvara för att utredade ensamkommande barnens asylskäl. En särskildföreträdare för dessa barn bör inrättas. Dennaföreträdare bör utses och ges en formav vårdnadsansvar för barnet.Socialtjänsten bör ha det entydiga ansvaret för deensamkommande barnen redan vid ankomsten och bör gesmöjlighet till särskild kompetensutveckling härför.Barnen måste få bästa möjliga omhändertagande i formav boende och särskilt stöd. På ett mycket tidigtstadium bör ta ställning till ombarnet bör ges en familjehemsplacering.Regeringen bör återkomma med förslag enligt detovanstående.Regeringen bör återkomma med förslag tilländring i enlighet med ochSocialstyrelsens förslag om att Migrationsverketskall ges möjlighet att sluta avtal med ett antalkommuner om mottagande av ensamkommande barn.BakgrundI utskottets betänkande 2003/04:SfU2, då utskottetsenast behandlade motioner om ensamkommande barn ochfrån vilket betänkande det senaste tillkännagivandethärrör, angavs att det, enligt uppgift i november2003, fanns ca 450 ensamkommande barn och ungdomar imottagningssystemet samt att majoriteten av dessavar i övre tonåren. Cirka 50 ungdomar som redan hadefått uppehållstillstånd hade verket haft svårt attplacera i kommunerna. ansåg inteatt det fanns några egentliga oklarheter när detgällde lagregleringen av ansvarsfrågan. Praktiskaproblem kvarstod dock. Beträffande ensamkommandebarn hade personaltätheten ökat och barngruppernaminskat på barn- ochungdomsenheter. Särskilda barnhandläggare hadeutbildats och ytterligare utbildningsinsatser pågicki syfte att utveckla samtalsmetodiken.Migrationsverket hade utarbetat särskilda riktlinjerför handläggning av asylärenden avseende barn.Vidare hade verksamheten organiserats om, i riktningmot att ha boende och myndighetsutövning så åtskiltsom möjligt inom det nuvarande mottagandets ram.Från och med den 1 juli 2003 kan Migrationsverketlämna ersättning till kommuner för socialautredningar gällande ensamkommande asylsökande barn(prop. 2002/03:100, SfU3y, FiU21).Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltarehar i delbetänkandet God man för ensamkommandeflyktingbarn (SOU 2003:51) föreslagit bl.a. en nylag om god man för ensamkommande barn. Enligtförslaget skall den gode mannen kunna träda i såvälförmyndarens som vårdnadshavarens ställe. Härigenomsäkerställs enligt utredaren att den gode mannen kanagera och fatta beslut i samtliga frågor som rör ettensamkommande barn, exempelvis frågan om barnetsboende. Förslaget har remissbehandlats och beredsför närvarande i Regeringskansliet.Regeringen har beslutat atttillsätta ett särskilt råd som skall fungera som ettforum för samråd och information om barnfrågor inomasyl- och migrationspolitiken. Ett förbättratmottagande av ensamkommande barn kommer att vara enhögt prioriterad fråga för rådet. ,, Röda Korset m.fl. ingår i rådet.Den 20 november 2003 fick utskottet information avföreträdare för regeringen om dels genomfördaåtgärder, dels hur regeringen går vidare i arbetetmed de ensamkommande barnen. Bland annat följandeanfördes. Remissbehandlingen av förslagen om god manför ensamkommande barn har påskyndats för att enproposition skall kunna läggas under tidig vår 2004och lagen träda i kraft . och från2002 om ensamkommande barn föreslogs bl.a. attMigrationsverket skall sluta avtal med ett antalkommuner om mottagande av dessa barn. Eninterdepartemental arbetsgrupp bereder förslagen irapporten. Det gäller exempelvis frågan om vad somhänder om , som i rapporten föreslåsha kvar huvudansvaret, får svårigheter med attteckna avtal som täcker behovet av platser. Det kanockså ifrågasättas om en kommun enligt kommunallagenkan driva en förläggning för barn som inte haranknytning till kommunen. Arbetsgruppen har därförutrett alternativa lösningar som även omfattarensamkommande barn som söker uppehållstillstånd påandra grunder, som t.ex. släktskap. Arbetsgruppenberäknas presentera resultatet i endepartementspromemoria och enproposition kan efter remissbehandling lämnas under2004.SkrivelsenI skrivelsen hänvisar regeringen tillMigrationsverkets och i juni 2002redovisade regeringsuppdrag om förslag tillförbättringar i mottagandet av s.k. ensamkommandebarn samt att i november 2002redovisat ett tilläggsuppdrag avseendekostnadsberäkning av förslagen. Härutöver hänvisastill att den nämnda departementspromemorian avsesbeslutas och att promemoriandärefter skall remissbehandlas.UtskottetUtskottet nödgas konstatera att såväl den aviseradedepartementspromemorian som propositionen medförslag om god man för ensamkommande barn ärförsenade. Med hänsyn till vikten av att snarastförbättra situationen för de ensamkommande barnen ärdet angeläget att beredningsarbetet påskyndas.Utskottet förutsätter att det nu sker. Någotpåpekande från är därför intenödvändigt.Stockholm den 4 maj 2004På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TomasEneroth (s), (), (), PerWesterberg (m), (), (), (), (), (), (), BirgittaCarlsson (c), (),(), (), MonaJönsson (mp), () och Anne-MarieEkström (fp).Avvikande meningBet. 2001/02:SfU2, rskr. 70, mom. 12 ominstans- och processordning i utlänningsärendenav , , ,, , , och (alla s).Av yttrandet framgår att utskottet löpande hållitsinformerat om beredningsarbetet med den nya instans-och processordningen. Därvid har redovisatsåtskilliga beredningsåtgärder som vidtagits ellerpågår men också flera komplicerade frågeställningarsom ytterligare behöver belysas. Särskildaöverläggningar har därtill skett mellan ansvarigtstatsråd och företrädare för de olikariksdagspartierna.Vi vill framhålla att en ny instans- ochprocessordning i utlänningsärenden är en angelägenoch nödvändig men också omfattande och kompliceradreform. Det är viktigt att alla frågor inklusivehanteringen av ärendebalanser är väl beredda så attövergången till den nya ordningen fungerar så brasom möjligt och att reformen även blir långsiktigthållbar. Beredningsarbetet har därför tagit lång tidmen det är viktigt att begäran om enreform nu fullföljs.Med hänsyn till vad som redovisats om det pågåendeberedningsarbetet finns det dock inte anledning förkonstitutionsutskottet att göra något påpekande iärendet.Bilaga 10Protokollsutdrag från socialutskottetBilaga 11Protokollsutdrag från kulturutskottetBilaga 12Protokollsutdrag från utbildningsutskottetBilaga 13Trafikutskottets yttrande 2003/04:TU2yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har anmodatövriga utskott att yttra sig över regeringensskrivelse /04:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. I skrivelsenlämnas en redovisning av de beslut som regeringenfattat med anledning av de riksdagsbeslut sommeddelats i skrivelser till regeringen.Redogörelsen omfattar huvudsakligen regeringsbeslutunder tiden 2003.Utskottets övervägandenBakgrundI regeringens redogörelse redovisas beslut ochberedningsläge för sammanlagt 20 riksdagsbeslut medanledning av trafikutskottets betänkanden. Somframgår av följande sammanställning redovisas sex avdessa riksdagsskrivelser som slutbehandlade medanberedning pågår för 14 riksdagsskrivelser.Tabell 1 RIKSDAGSSKRIVELSER till regeringen med anledning av beslutfrån TRAFIKUTSKOTTETS betänkanden---------------------------------------------------------||Antal | | Ej|| |riksdagsskrivelser|Slutbehandlade|slutbehandlade |---------------------------------------------------------|1994/95 | 1 | - | 1 |---------------------------------------------------------|1997/98 | 3 | - | 3 |---------------------------------------------------------|1999/2000 | 4 | 1 | 3 |---------------------------------------------------------|2000/01 | 2 | - | 2 |---------------------------------------------------------|2001/02 | 3 | - | 3 |---------------------------------------------------------|2002/03 | 4 | 3 | 1 |---------------------------------------------------------|2003/04 | 3 | 2 | 1 |---------------------------------------------------------|Summa | 20 | 6 | 14 |---------------------------------------------------------Av redogörelsen framgår vidare att med anledning avbetänkanden från trafikutskottet har gjort 15tillkännagivanden till regeringen som meddelats genom besluti 11 olika riksdagsskrivelser.