bet · GR01SOU9 · 2004-04-20 00:00:00 — Utveckling av den nationella strategin för attförverkliga FN:s konvention om barnets rättighetersamt andra barnfrågor SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse2003/04:47 Utveckling av den nationella strateginför att förverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter. I betänkandet behandlas vidare 22motionsyrkanden som väckts med anledning avskrivelsen samt drygt 120 motionsyrkanden i olikabarnfrågor från allmänna motionstiderna 2002 och2003.Utskottet avstyrker samtliga motioner, främst medhänvisning till pågående arbete och till tidigareställningstaganden i samma frågor.Skrivelsen läggs till handlingarna.I samband med behandlingen av ärendet harinformation lämnats från ,och Ungdomar(RBU) samt ().I betänkandet finns 48 reservationer och 11särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänna utgångspunkterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So11yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:So13 yrkande 2.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. Fortsatt arbete med uppföljning avbarnkonventionen m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:So10 yrkande 1.Reservation 3 (fp)3. Föräldrarnas roll och ansvarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So11yrkande 3 och 2003/04:So13 yrkande 1.Reservation 4 (m)Reservation 5 (kd)4. Maxtaxereformens effekterRiksdagen avslår motion 2003/04:So12 yrkande 5.Reservation 6 (m, fp, kd, c)5. Inkorporering av isvensk rättRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So337yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:Sf357 yrkande 29.6. Införlivande av ilagstiftningenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So250yrkande 2 och 2003/04:So500 yrkande 2.Reservation 7 (c)7. Gemensam värdegrund för samtligamyndigheterRiksdagen avslår motion 2003/04:So12 yrkande 6.Reservation 8 (m, fp, kd, c)8. Barnkonventionsarbetet på lokal nivåRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So399yrkande 3, 2002/03:Ju361 yrkande 1, 2003/04:So13yrkande 3, 2003/04:So417 yrkande 2, 2003/04:So535yrkandena 1 och 2, 2003/04:So603 samt2003/04:Ju451 yrkande 1.Reservation 9 (v, mp)Reservation 10 (kd)9. Beakta kommunalt självstyre vidimplementeringenRiksdagen avslår motion 2003/04:So12 yrkande11.10. Lokala barnombudRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So368 och2003/04:So435.Reservation 11 (fp)11. Kunskap om ihögskoleutbildningarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So388 och2003/04:So613.12. Delaktighet och inflytandeRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf380 yrkande2.Reservation 12 (kd)13. BarnstatistikRiksdagen avslår motion 2003/04:So12 yrkande 3.14. BarnrättscentrumRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So12yrkande 4 och 2003/04:So457.15. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2003/04:47 tillhandlingarna.16. FamiljerådgivningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So453yrkande 1, 2002/03:L316 yrkande 4, 2002/03:Sf380yrkande 9 (delvis), 2002/03:A242 yrkande 30(delvis), 2003/04:So499 yrkande 1, 2003/04:Sf404yrkande 8 samt 2003/04:A371 yrkande 23 (delvis).Reservation 13 (kd)17. Stöd i föräldraskapetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So514yrkande 7, 2002/03:Sf380 yrkande 7, 2002/03:A242yrkandena 30 (delvis) och 32, 2003/04:So500yrkande 8, 2003/04:Ju349 yrkande 2 samt2003/04:A371 yrkandena 23 (delvis) och 27.Reservation 14 (m, fp, c)Reservation 15 (mp)18. FamiljecentralerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf380yrkande 9 (delvis) och 2003/04:So239.Reservation 16 (kd)19. Nätverksstöd m.m. till ensamståendeföräldrarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf379yrkande 1 och 2003/04:Sf400 yrkande 1.Reservation 17 (kd)20. Forskning kring separationerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So249 och2003/04:So286.Reservation 18 (kd)21. Utökat samarbete mellanbarnavårdscentraler och skolhälsovårdRiksdagen avslår motion 2002/03:So436.22. Barn- och ungdomspsykiatriRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So507yrkande 2, 2002/03:So515 yrkandena 1-3,2003/04:So10 yrkande 2 och 2003/04:So12 yrkandena2 och 7.Reservation 19 (m, fp, kd, c)23. SjälvmordspreventionRiksdagen avslår motion 2003/04:So12 yrkande 1.Reservation 20 (m, fp, kd, c)24. Självskadebeteende hos flickorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So561 och2003/04:Ub389 yrkande 2.25. Ungas läkemedelsmissbrukRiksdagen avslår motion 2003/04:So311.26. Barns stressRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ub245yrkande 3 och 2003/04:Ub271 yrkande 1.Reservation 21 (mp)27. Fetalt alkoholsyndromRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So247yrkande 1 och 2003/04:So285 yrkandena 1 och 3.Reservation 22 (fp, kd)28. Nationellt för alkohol-och narkotikarelaterade fosterskadorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So442yrkande 14, 2003/04:So345 yrkande 23 och2003/04:So510.Reservation 23 (fp, kd)29. Förutsättningar för vård enligt lagen(1988:870) om vård av missbrukare i vissafallRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So286 och2003/04:So509.Reservation 24 (m, fp, kd)30. Förebyggande och andra insatser förbarn i utsatta situationerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So207,2003/04:So271 yrkandena 4-6 och 12,2003/04:So331, 2003/04:So369 yrkandena 1 och 3,2003/04:So371, 2003/04:So380 yrkandena 1 och 2,2003/04:So387, 2003/04:So500 yrkande 3,2003/04:So504 yrkande 1, 2003/04:Ju261 yrkande 2,2003/04:Ju291 yrkande 1, 2003/04:Ju443 yrkande 8,2003/04:Ju451 yrkandena 4 och 7 samt2003/04:Ub271 yrkandena 3 och 5.Reservation 25 (m)Reservation 26 (fp)Reservation 27 (kd)Reservation 28 (v)Reservation 29 (c)Reservation 30 (mp)31. Barn till missbrukare, psykiskt sjukam.fl.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:So12yrkandena 8 och 9, 2003/04:So394 yrkande 9,2003/04:So411 yrkande 1, 2003/04:So412 yrkandena2-4, 2003/04:So500 yrkande 5, 2003/04:So504yrkande 24, 2003/04:So592 yrkande 11 samt2003/04:So645 yrkande 12.Reservation 31 (fp, c)Reservation 32 (kd)Reservation 33 (v)Reservation 34 (mp)32. Skyldighet för socialnämnden attpolisanmäla övergrepp mot barnRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So271yrkande 1 och 2003/04:Ju451 yrkande 3.Reservation 35 (kd)33. Barn i ekonomiskt utsatta familjerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So310,2003/04:So417 yrkandena 3 och 6 samt2003/04:So461.Reservation 36 (fp, kd, c)Reservation 37 (v)Reservation 38 (mp)34. KönsstympningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So244yrkande 1, 2003/04:So504 yrkande 10,2003/04:Ju391 yrkande 2, 2003/04:Ju444 yrkande15, 2003/04:Ju479 yrkande 8, 2003/04:Sf326yrkande 16, 2003/04:Ub394 yrkande 7 och2003/04:A371 yrkande 29.Reservation 39 (m, fp, kd, c)35. Sekretesshinder mot polisanmälan omkönsstympningRiksdagen avslår motion 2003/04:So244 yrkande2.Reservation 40 (m, fp, kd, c)36. Kriterier för grov könsstympningRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub394 yrkande6.37. Omskärelse av pojkarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So223yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:So241.38. Barn och viss skadlig påverkanRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So271yrkande 8, 2003/04:So336 yrkandena 1 och 2 samt2003/04:Ju478 yrkande 11.Reservation 41 (kd)Reservation 42 (v, mp)39. Barn i s.k. hederskulturerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So273yrkandena 2 och 3 samt 2003/04:So282.Reservation 43 (m)40. Nationell skolpengRiksdagen avslår motion 2003/04:So11 yrkande 4.Reservation 44 (m)41. MobbningRiksdagen avslår motion 2003/04:So11 yrkande 5.Reservation 45 (m)42. SpecialskolorRiksdagen avslår motion 2003/04:So11 yrkande 6.Reservation 46 (m)43. Skolans betydelse för att förebyggasociala klyftorRiksdagen avslår motion 2003/04:So10 yrkande 3.Reservation 47 (fp)44. Second opinion vidvårdnadsutredningarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So250yrkande 4 och 2003/04:So500 yrkande 4.Reservation 48 (c)45. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So447 yrkande11, 2002/03:So507 yrkande 6, 2002/03:So514 yrkande6, 2002/03:L248 yrkande 2, 2002/03:A322 yrkandena 6och 7, 2003/04:So369 yrkandena 2, 4 och 5 samt2003/04:So643 yrkande 8.Stockholm den 20 april 2004På socialutskottets vägnarIngrid BurmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngridBurman (v), (), MargaretaIsraelsson (s), (), ConnyÖhman (s), (), (), (), (),(), (), JanEmanuel (), (), MiaFranzén (fp), (), () och ().2003/04SoU9Redogörelse för ärendetSkrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen presenteras hur regeringen avser attfortsätta det strategiska arbetet med attförverkliga i . Utifrån deerfarenheter som har gjorts behöver arbetetvidareutvecklas, metoderna fördjupas och nya verktygtillhandahållas dem som ansvarar förbarnkonventionens genomförande. Några av de åtgärdersom avses vidtas är att tydliggöra barnperspektiveti statsbudgeten, att utveckla riktlinjer förbarnkonsekvensanalyser i kommittéarbetet, att följaupp myndigheternas arbete med att integrera ettbarnperspektiv i verksamheterna, att ytterligarestimulera lärosätena att inordna iolika yrkesutbildningar samt att vidareutvecklamöjligheter och metoder för barns och ungas del-aktighet och inflytande. Regeringen avser vidare attfölja vilka effekter förtydligademandat och befogenheter har för utvecklingen avbarnkonventionsarbetet inom den kommunala sektorn.En arbetsgrupp med uppgift att utveckla indikatorerför att mäta effekterna av gjorda insatser kommeratt tillsättas, och en förstudie om möjligheternaatt inrätta ett barnrättscentrum kommer attinitieras. Även det internationella samarbetet medutgångspunkt i avsesvidareutvecklas.Utskottets övervägandenAllmänna utgångspunkterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om skrivelsensinnehåll och regeringens barnpolitik iövrigt, bl.a. om skyddet för barn i utsattasituationer. Utskottet hänvisar bl.a. till deåtgärder som vidtagits för att förbättrasituationen för dessa barn. Vidare bör tvåmotioner om föräldrarnas roll och ansvar samten motion om maxtaxereformens effekteravslås. Utskottet hänvisar här bl.a. tillpågående arbete inom ochSkolverket. bör vidare avslåmotioner om att införliva isvensk rätt, och om att inkorporerabarnkonventionen i svensk lagstiftning.Utskottet hänvisar till tidigare uttalanden idessa frågor.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (kd), 3 (fp),4 (m), 5 (kd), 6 (m, fp, kd, c) och 7 (c).SkrivelsenSverige ratificerade FN:s konvention om barnetsrättigheter - - efter ett beslut utan att reservera sig pånågon punkt (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28).Genom detta har åtagit sig att följakonventionens bestämmelser.Barnkonventionen innehåller olika slag avrättigheter, dels medborgerliga och politiskarättigheter, dels ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter. Konventionen tar också hänsyn tillbarnets utsatthet och sårbarhet, vilket kommer tilluttryck i de rättigheter som syftar till att gebarnet skydd mot övergrepp och utnyttjande.Konventionen utgår från fyra grundläggande principersom skall vara styrande för tolkningen av övrigaartiklar, men som också har en självständigbetydelse. Det är principen om icke-diskriminering(artikel 2), principen om barnets bästa (artikel 3),rätten till liv och utveckling (artikel 6) samträtten att få komma till tals och bli respekterad(artikel 12).Barnkonventionen är en bindande överenskommelsemellan de stater som har ratificerat den. Staternaär förpliktade att vidta alla lämpliga åtgärder föratt genomföra konventionen. De enskilda staterna äransvarig för att förpliktelserna fullföljs ochsvarar för tillkortakommanden i landet i förhållandetill konventionen.För att säkerställa barnets rättigheter krävs,enligt regeringen, en kombination av åtgärder i formav lagstiftning, opinionsbildning och upplysning.Det handlar om att genomföra barnkonventionensmening och intentioner i såväl lagstiftning somattityder och praxis. Myndigheter, kommuner, lands-ting och domstolar skall ta hänsyn till derättigheter som fastslås i - dvs.dels beakta intentioner i olikaverksamheters beslut, dels tillämpa den lagstiftningsom har förändrats i enlighet med barnkonventionenskrav. Regeringen framhåller att det också är viktigtatt fortlöpande vara uppmärksam på attlagstiftningen kan behöva justeras och förtydligasså att anda och intentioner kommertill uttryck. Vidare påpekas att arbetet med attförverkliga och att förankra kon-ventionens synsätt är långsiktigt. Det måste varaständigt pågående.I mars 1999 godkände den av regeringenföreslagna strategin för att förverkliga FN:skonvention om barnets rättigheter i (prop.1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171).Utgångspunkten för strategin är attbarnkonventionens anda och intentioner skall beaktasi allt beslutsfattande som rör barn. Konventionenskall i första hand nå beslutsfattare varsverksamhet påverkar barns vardag, vuxna som arbetarmed barn samt barn och ungdomar själva.Strategin innehåller bl.a. följande moment:- skall vara ett aktivt instrumentoch genomsyra allt beslutsfattande inomRegeringskansliet som rör barn.-- Barnperspektivet skall i lämplig omfattning finnasmed i utredningsdirektiv.-- Barnkonsekvensanalyser skall göras vid statligabeslut som rör barn.-- Kommuner och landsting bör inrätta system för attkunna följa hur barnets bästa förverkligas i detkommunala arbetet.-- Barns och ungdomars inflytande och delaktighet isamhälls- och trafikplaneringen skall utvecklas.-- verksamhet och organisationskall ses över i syfte att stärka dess roll vidgenomförandet av i .-- Barnstatistiken skall utvecklas.-I den nu aktuella skrivelsen anförs att detstrategiska barnkonventionsarbetet inom ett flertalområden har varit framgångsrikt, medan det inomandra återstår mycket att göra för att barns ochungas rättigheter och intressen skall beaktas,respekteras och bli tillgodosedda. Utgångspunktenför det fortsatta strategiska arbetet förbarnkonventionens genomförande är att vidareutvecklaoch fördjupa arbetet med att göra barnkonventionentill bas i alla frågor som rör barn och unga. Måletför regeringens barnpolitik är att barn och ungaskall respekteras, ges möjlighet till utveckling ochtrygghet samt delaktighet och inflytande. Centraladelar i regeringens förslag till vidareutveckladstrategi för att förverkliga är atten inventering görs av de strategiska insatser sombehövs för att uppnå barnpolitikens mål. Dessutombehövs en utveckling av indikatorer för att mätamåluppfyllelse, liksom metoder för att barn och ungaskall komma till tals och bli delaktiga i frågor somrör dem.Enligt regeringen är den generella välfärdspolitikenbasen för att förverkliga barnkonventionensintentioner. Ett av målen för den generellavälfärdspolitiken är att garantera alla barn ochunga en god start i livet. Regeringen anför attföräldrarna är de som har huvudansvaret för barnetsvård och fostran. Samhällets uppgift är att stödjaoch komplettera föräldrarna så att goda och tryggauppväxtvillkor kan garanteras alla barn.Målet för regeringens ekonomiska familjepolitik äratt skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellanfamiljer med och utan barn skall minska inom ramenför den generella välfärden. Den generellavälfärdspolitiken rymmer även stöd till de mestutsatta grupperna - familjer med svag ekonomi ochbarn med särskilda behov. En prioriterad fråga är,enligt regeringen, att minska andelen barn som leveri ekonomiskt utsatta familjer. har eninterdepartemental arbetsgrupp tillsats för attbeskriva och analysera situationen för barn somlever i ekonomiskt utsatta familjer.En grundläggande uppgift är att skapa förut-sättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn.I det ingår en strävan att göra det möjligt för bådaföräldrarna att kunna vara delaktiga i och ta ansvarför barnets uppväxt. I skrivelsen anförs att en välutbyggd barnomsorg i kombination medföräldraförsäkringen skapar en valfrihet förföräldrarna. Enligt regeringen har maxtaxereformenbidragit till att begränsa marginaleffekterna förbarnfamiljerna, vilket har förbättrat incitamentenför arbete och ökat möjligheten för fler barn att fåta del av den pedagogiska verksamheten.Regeringen har för avsattsammanlagt till insatser föratt förverkliga i . Förinnevarande år har avsatts.Därutöver har de särskilda medel om 5 miljonerkronor som har disponeratför genomförande av centrala metodutvecklings- ochkunskapsdelar i strategin fr.o.m. budgetåret 2003förts över till Barnombudsmannensförvaltningsanslag.I sammanhanget kan nämnas att det för närvarandepågår ett utvecklingsarbete när det gäller statsbud-getens utformning i syfte att ge ettbättre beslutsunderlag, och regeringen avser attvåren 2004 lämna en skrivelse med en genomgång avstatsbudgeten för ur ett barnperspektiv.MotionerI fyra motioner framförs kritik mot skrivelsensallmänna utgångspunkter och innehåll.I motion 2003/04:So11 av . (m) begärs ett tillkännagivande om barnsutsatta situation (yrkande 1). Motionärerna tar uppvad man kallar brister i välfärdsstaten sett ur ettbarnperspektiv. Som exempel nämns situationen förensamma flyktingbarn och nedrustningen av hälso- ochsjukvården för barn och ungdomar som bl.a. drabbardem som lider av depressioner. I motionen begärsäven ett tillkännagivande om vikten av attkonsekvent tillämpa ett barnperspektiv (yrkande 2).Enligt motionärerna präglas regeringens skrivelse avett myndighetsperspektiv. Fokus ligger på relationenmellan de offentliga myndigheterna och barnen. Ingetsägs om de indirekta effekter som regeringenspolitik har för barn och unga. Vidare begärs imotionen ett tillkännagivande om föräldrarnas rolloch ansvar (yrkande 3). Motionärerna anser attregeringen i sin skrivelse har uppvärderatmyndigheter och organisationer på bekostnad av detcivila samhället - inte minst föräldrarna. Det ärenligt motionärerna skrämmande att familjen nämnssom en institution bland alla andra när regeringenräknar upp de organ som bär ansvar för attbarnkonventionen förverkligas. Motionärernaifrågasätter även regeringens skrivning om att enväl utbyggd barnomsorg i kombination medföräldraförsäkringen skapar en valfrihet förföräldrarna.I motion 2003/04:So10 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om inriktningen på detfortsatta arbetet med uppföljning avbarnkonventionen (yrkande 1). Motionärerna anför attdet skulle vara till fördel om kommanderedovisningar från regeringen visade mer påproblemen och vad som verkligen görs - eller integörs - åt dem, och mindre hade karaktär avöversiktliga målbeskrivningar som döljer problemensallvar.I motion 2003/04:So13 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om en strategi som ibarnkonventionens anda lyfter fram familjensbetydelse för barnen (yrkande 1). Motionärerna anföratt detta saknas i strategin för att förverkligaFN:s konvention om barnets rättigheter. De vill seen annan inriktning av familjepolitiken, därföräldrar ges möjlighet att avsätta mer tid förbarnen och som skapar rättvisa och valfrihet mellanolika barnomsorgsformer. Politiken i stort måste,menar motionärerna, inriktas på att familjen inteska berövas sina naturliga uppgifter. Familjer skallges förutsättningar och vid behov socialt ochekonomiskt stöd för att självständigt och tryggtkunna utföra sina uppgifter. Ensamstående föräldrarssituation kräver särskild uppmärksamhet. Vidarebegärs ett tillkännagivande om behovet av enstrategi särskilt för barn i utsatta situationer(yrkande 2). I finns ett antalartiklar som är särskilt ägnade åt att stärkaskyddet för utsatta barn. Enligt motionärerna kaninförandet av i inte sägasha fått några positiva följder för de utsattabarnen. Strategin för att förbättra skyddet förutsatta barn måste därför i fortsättningen gesstörre utrymme i arbetet med att förverkligabarnkonventionen.I motion 2003/04:So12 av m.fl. (c)begärs att regeringen undersöker huruvida maxtaxanbidragit till att minska fattiga barns utsatthetsamt främjat möjligheterna för föräldrar och barnatt tillbringa tillsammans (yrkande 5).Motionärerna frågar sig på vilket vis barnen främjasav att föräldrarna genom maxtaxereformen uppmuntrasatt arbeta mer. Motionärerna anför att deninterdepartementala studie som pågårangående maxtaxans följder bör vidgas och specifiktundersöka huruvida maxtaxan bidragit till att minskafattiga barns utsatthet samt främjat möjligheternaför föräldrar och barn att tillbringa mer tidtillsammans.I två motioner begärs tillkännagivanden ominförlivandet av i svensklagstiftning och i två begärs att barnkonventionenskrivs in i svensk lag.I motion 2003/04:So500 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om införlivandet avbarnkonventionen i svensk lagstiftning (yrkande 2).Införlivandet måste, enligt motionärerna,ytterligare harmoniseras, fördjupas och förstärkas.Ett identiskt yrkande återfinns i motion2002/03:So250 av m.fl. (c) (yrkande2).I motion 2003/04:Sf357 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om att skallskrivas in i svensk lag (yrkande 29).I motion 2003/04:So337 av m.fl. (mp)begärs ett liknande tillkännagivande (yrkande 1).Enligt motionärerna begås brott mot FN:sbarnkonvention i - allra tydligast ibehandlingen av flyktingbarn. Först närkonventionens olika paragrafer får status av svensklag menar motionärerna att myndigheternas brott motdesamma kan beivras. Om det inte görs och brottenmot konventionen fortsätter bör lämnabarnkonventionen. Ett tillkännagivande begärs omdetta (yrkande 2).Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.Regeringen har i två skrivelser till , iseptember 2000 och , lämnat beskrivningarav det dittillsvarande barnkonventionsarbetet medutgångspunkt strategi (skr. 1999/2000:137respektive skr. 2001/02:166). I den förstnämndaskrivelsen ges också en omfattande beskrivning avbarns och ungas situation i . Skrivelsernahar behandlats av socialutskottet i de av riksdagengodkända betänkandena /01:SoU7 Barn - här och nurespektive 2001/02:SoU23 Barnpolitiken - arbetet medstrategin för att förverkliga FN:s konvention ombarnets rättigheter. I det senare anförde utskottetbl.a. följande beträffande de allmännautgångspunkterna för barnpolitiken:Barns och ungdomars verklighet förändras helatiden i takt med de förändringar som sker iomvärlden. För att ge barn så goda och tryggauppväxtförhållanden som möjligt bör samhälletsbarnpolitik i så stor utsträckning som möjligtanpassas till dessa nya förhållanden. Utskottetvidhåller att det givetvis är en viktig uppgiftför den fortsatta politiken att förbättra föralla barn. Utskottet delar uppfattningen i motionSo51 att satsningar inom hela det barnpolitiskaområdet är en god investering även för framtiden.Utskottet instämmer dock med regeringen atttyngdpunkten i barnpolitiken ävenfortsättningsvis bör ligga i förbättringar förbarnfamiljerna, ökade resurser till skola, vårdoch omsorg, uppmärksamhet och stöd för utsattabarn samt ökade möjligheter för barns ochungdomars inflytande. /.../Många barnfamiljer har svårt att få vardagenatt gå ihop ekonomiskt. Ensamföräldrarnasekonomiska situation och dess konsekvenser förbarnen är en fråga som enligt skrivelsen blivitalltmer angelägen för regeringen att belysa./.../ Utskottet kan vidare konstatera att ettantal förändringar har gjorts för attförbättra barnfamiljernas ekonomiska situation,bl.a. höjningarna av barnbidraget ochflerbarnstillägget samt införandet av maxtaxaninom barnomsorgen (s. 14; res. m, kd, c).I betänkandet behandlades vidare motionsyrkandendels om att ytterligare harmonisera, fördjupa ochförstärka i svensk lagstiftning,dels om att inkorporera i densvenska lagstiftningen. Utskottet avstyrkte detförstnämnda yrkandet mot bakgrund av att det välrymdes inom den ram som och denantagna strategin för konventionens förverkligandeställer upp. Motionsyrkandet om att inkorporerabarnkonventionen i svensk lagstiftning avstyrktesmed motiveringen att tolkningen av barnkonventionenbör göras av och inte av svenska domstolaroch myndigheter (s. 20 f.; res. c och mp).Frågan om valfrihet inom barnomsorgen behandladessenast i det av godkända betänkandet2003/04:UbU6 Valfrihet i skolan (s. 10 f.). Ibetänkandet konstaterar utbildningsutskottet attfrågan om valfrihet och mångfald inom barnomsorgenär aktualiserad hos regeringen genom etttillkännagivande från . Ställningstagandeti en reservation om mångfald inom barnomsorgen (m,fp, kd, c, mp) i betänkande 2002/03:UbU9 Förskolanhade följande lydelse:Vi anser att det är viktigt med mångfald ochvalfrihet inom barnomsorgen. Det som passar denena familjen passar inte den andra. Därför skallföräldrar ha rätt att fritt välja barnomsorg.Barnomsorgen måste vara väl utbyggd, med olikaalternativ. Vi är positiva till olika sortersbarnomsorg med olika inriktning, i såväl kommunalsom privat eller kooperativ regi.