bet · GR01SOU9 · 2004-04-20 00:00:00 — En snabb ochtillförlitlig diagnostik medför, enligtmotionärerna, att en psykosomatisk diagnos kanställas tidigt.I motion 2003/04:So12 av m.fl.(c) begärs att regeringen återkommer med förslag omåtgärder för att höja skolpersonalens beredskap atthantera personer med djupa depressioner ochsjälvmordsrisk (yrkande 1). Enligt rapporter sommotionärerna tagit del av är skolpersonalensberedskap mycket låg, som det finns teckenpå att psykiska problem och vantrivsel ökar blandbarn och ungdomar. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om behovet av ökad kunskap omungdomars psykosociala tillstånd och dessbakomliggande faktorer (yrkande 2). I motionenbegärs även ett tillkännagivande om barn- ochungdomspsykiatrin (yrkande 7). Det behövs enligtmotionärerna ordnade former för samverkan mellanlandstingens BUP och kommunala verksamheter i formav ett gemensamt uppdrag och en gemensamvårdplanering med möjlighet att ha gemensammanämnder.I motion 2002/03:So515 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att detförebyggande arbetet för barns och ungdomarspsykiska ohälsa prioriteras i berörda myndighetersregleringsbrev (yrkande 1) samt om att barns ochungdomars psykiska ohälsa skall ses som ettfolkhälsoproblem (yrkande 3). Vidare begärs etttillkännagivande om behovet av fler BUP-mottagningaroch andra långsiktiga projekt (yrkande 2).I motion 2003/04:Ub389 av ()begärs ett tillkännagivande om att behovet av hjälptill självdestruktiva flickor bör uppmärksammas(yrkande 2). Enligt motionären lägger omgivningenoftast inte märke till att något är fel förränflickornas psykiska och fysiska hälsa redan ärallvarligt skadad.I motion 2003/04:So561 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om förebyggandebarnsäkerhetssamarbete. Särskild uppmärksamhet måsteägnas den kraftiga ökningen av tillfogade skadorbland flickor. Enligt motionärerna bör en nationellhandlingsplan utarbetas.I motion 2003/04:So311 av och () begärs ett tillkännagivande om ungakvinnors läkemedelskonsumtion. Motionärerna oroasöver unga kvinnors ökade användning avantidepressiva läkemedel och anför att det är enangelägen och fortfarande i stora delar outreddfråga.Två motioner berör barns påverkan av stress.I motion 2002/03:Ub245 av och () begärs ett tillkännagivande om attutreda hur stress påverkar våra barn (yrkande 3).I motion 2003/04:Ub271 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att utreda barnsstress och vilka konsekvenser det får för barnspsykiska och fysiska hälsa (yrkande 1).Fetalt alkoholsyndrom m.m. berörs i sju motioner.I motion 2003/04:So345 av andre vice talman m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande omett nationellt för alkohol- ochnarkotikarelaterade fosterskador (yrkande 23).Motionärerna framhåller vikten av att barnendiagnostiseras för att kunnaförebygga negativa konsekvenser av barnensfunktionshinder.I motionerna 2003/04:So510 av ()och 2002/03:So442 av m.fl. (fp)(yrkande 14) begärs likalydande tillkännagivanden.I motion 2003/04:So509 av ()begärs att regeringen lägger fram förslag till enlag om tvångsvård av gravida missbrukare, då detväntade barnet riskerar att få allvarliga skadorunder graviditeten.Ett liknande yrkande återfinns i motion2002/03:So286 av ().I motion 2003/04:So285 av Skånberg (kd)begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot fetaltalkoholsyndrom (FAS) (yrkande 1). Motionärenefterlyser bättre information till kvinnor omalkoholens skador samt bättre vård och behandling avkvinnliga missbrukare. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om behovet av kraftfulla insatserför att stödja familjer med alkoholproblem (yrkande3).Även i motion 2002/03:So247 av Skånberg (kd)begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot fetaltalkoholsyndrom (FAS) (yrkande 1).Tidigare behandling och pågående arbete m.m.En rad motionsyrkanden om barns psykiska hälsabehandlades i betänkande /02:SoU23 Barnpolitiken- arbetet med strategin för att förverkliga FN:skonvention om barnets rättigheter. Utskottet såg medoro på den ökande förekomsten av psykisk ohälsa hosbarn och ungdomar och noterade att regeringen ocksåsåg det som angeläget att förbättra omhändertagandetav barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Bland annatmed hänvisning till satsningar som gjorts på områdetsedan hösten 2000 anfördes att motionsyrkandenaåtminstone delvis kunde anses tillgodosedda (s. 36;res. v+fp, kd).Även frågan om att förebygga fetalt alkoholsyndrombehandlades i betänkandet. Utskottet kunde dåkonstatera att ochSocialstyrelsen presenterat ett underlagtill fortbildning för personal inom mödrahälsovårdennär det gäller sambandet mellan alkoholkonsumtionoch fosterskador. Vidare konstaterades attAlkoholkommittén som prioriterad uppgift hade attverka för att kvinnor undviker alkohol undergraviditeten. Två motioner om fetalt alkoholsyndromavstyrktes med hänvisning till att de fick anses ihuvudsak tillgodosedda (s. 37).Vidare behandlades motionsyrkanden om ändring avlagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall(LVM) i syfte att kunna tvångsomhänderta en gravidkvinna till skydd för fostret. Utskottet delademotionärernas omsorg om fostrets hälsa men vidhöllatt det inte fanns skäl att ändra de grundläggandeförutsättningarna för när vård skall beredas medstöd av lagen. Motionsyrkandena avstyrktes (s. 37).I det av godkända betänkandet 2003/04:SoU1Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg behandlade utskottet ett stort antal motionerom vård av och omsorg om psykiskt sjuka och psykisktfunktionshindrade. Flera motioner rörde barn- ochungdomspsykiatrin. Utskottet hänvisade till detmycket omfattande uppdrag som den då nyligentillsatta nationella psykiatrisamordnaren hade fått.När det särskilt gällde barn- och ungdomspsykiatrinkonstaterade utskottet att psykiatrisamordnarenenligt sina direktiv snabbt skall redovisaeffekterna av de medel som har ställt tillförfogande för kommuner och landsting i enlighet medden nationella handlingsplanen för utveckling avhälso- och sjukvården. Avsikten i handlingsplanenoch anslutande utvecklingsavtal var att dessaresurser bl.a. skulle användas för att stärka stödettill barn och ungdomar med psykisk ohälsa. Utskottetutgick därmed från att psykiatrisamordnaren kommeratt analysera och ge förslag till åtgärder även närdet gäller barn- och ungdomspsykiatrin. Utskottetansåg att motionerna i stor utsträckning fick ansestillgodosedda med direktivens utformning (s. 43 f.;res. m, fp, kd, v, c resp. mp).Riksdagen beslutade att ge regeringentill känna att ()riktlinjer för självmordsprevention i skolor snarastskulle omsättas till svenska förhållanden (bet.2000/01:SoU7, rskr. 2000/01:135)() har avregeringen fått uppdraget att föra ut WHO:sriktlinjer om självmordsförebyggande arbete iskolan. Stödmaterialet Att förebygga självmord ochsjälvmordsförsök hos skolelever (2003)innehåller vägledning om hur man kan identifieraungdomar som är deprimerade och som riskerar attbegå självmord samt ger förslag på hur skolan kanstötta dessa ungdomar genom att stärka derassjälvförtroende, tillåta känslouttryck och förebyggamobbning och våld.Den 23 mars 2004 besvarade statsrådet interpellation 2003/04:292 om självmord(prot. 2003/04:86). I sitt svar anförde statsrådetbl.a. följande:Interpellationens andra fråga handlar om WHO:sstödmaterial för självmordsprevention i skolor.Riksdagens beslut om att detta materialskulle översättas och omsättas till svenskaförhållanden har verkställts, och materialetfinns tillgängligt på Internet utan kostnad.Information om materialet har spridits tillskolpersonal via tidskriften om självmordsprevention iskolor. Informationen sprids även via deregionala nätverken för självmordsprevention.Det är mycket smärtsamt när en människa hamnari en situation där man upplever att enda utvägenär att ta sitt liv. När det gäller skolans roll idetta sammanhang vill jag i första hand lyftafram skolans allmänna hälsoarbete. Hälsofrågorska, enligt läroplanen, uppmärksammas särskilt iskolan. Det är viktigt att man ihälsoundervisningen utgår från elevernasvardagsliv och egna frågor, även de existentiellafrågorna. Det är också viktigt att man i skolanshela verksamhet uppmärksammar sambanden mellanhälsa, lärande och trygghet. På så sätt kanskolan utvecklas som en hälsofrämjande arena. Minförhoppning är att det extra statsbidraget underåren 2001 till 2007 för personalförstärkning iskolor och fritidshem också kommer att bidra tillbättre förutsättningar för skolans framtidahälsoarbete.Jag vill också nämna den satsning som pågårunder för utveckling avhälso- och sjukvården och där ett stärkt stödtill barn och ungdomar med psykisk ohälsa är enav prioriteringarna. Det handlar bland annat omatt barn och ungdomar som visar tecken påpsykiska problem ska erbjudas tidigt och adekvatstöd. Enligt uppföljning avsatsningen har bland annat samarbetet mellanbarn- och ungdomspsykiatri, socialtjänst ochskola utvecklats i flera landsting. Det finnsäven exempel på specialteam för ungdomar meddepressiva tillstånd med risk försjälvmordshandlingar.I det av godkända betänkandet 2003/04:UbU9Kränkande behandling i skolan behandladeutbildningsutskottet ett motionsyrkande om att WHO:sstödmaterial för självmordsprevention skall införasi skolornas antimobbningsprogram (s. 27 f.).Utskottet avstyrkte yrkandet med hänvisning bl.a.till IPM:s uppdrag. Utskottet förutsatte vidare attpågående arbete på nationell nivå kommer attinnebära en ökad fokusering i kommuner och skolor påbetydelsen av att uppmärksamma barns och ungaspsykiska hälsa och vikten av självmordsprevention.För att eleverna skall kunna få det stöd de behöverär det väsentligt att skolan har tillgång tillpersonal med tillräcklig utbildning och kompetens påområdet, anfördes det (res. kd+v).I februari 2004 presenterade Socialstyrelsenrapporten två stolar? Om samverkan mellansocialtjänst och barn- och ungdomspsykiatri:verksamheternas behov av samverkan och hur defaktiskt gör. Syftet med denna tillsyn är attgranska samarbetet mellan barn- ochungdomspsykiatrin och kring barn iåldern med komplicerade behov på grundav psykosociala problem och psykiska sjukdomar föratt utröna om samarbetet sker på ett så bra sätt sommöjligt när samarbete är påkallat. Granskningenvisar att det i många fall finns samsyn mellansocialtjänsten och BUP rörande behovet av samverkan.Verksamheterna är överens om att samverkan behövsför vissa grupper, t.ex. barn som utsatts förövergrepp, barn med sammansatta vårdbehov och "demest utsatta barnen". Det finns däremot skillnader iförväntningarna på samverkan och på varandra.Beträffande behovet av hjälp till självdestruktivaflickor lämnade regeringen ett uppdragtill att belysa de frågeställningarsom finns när det gäller flickor som medvetet skadarsig själva samt att lämna förslag till åtgärder.Uppdraget genomförs i samverkan med , ,och Myndigheten för skolutveckling.En första delrapport, Flickor som skadar sig själva,lämnades . Uppdraget skallslutredovisas den 31 december 2004.Barnsäkerhetsdelegationens slutbetänkande Frånbarnolycksfall till barns rätt till säkerhet ochutveckling (SOU 2003:127) presenterades i december2003. Utredningen framhåller bl.a. vikten av attfördjupa kunskapen om skadors socialabakgrundsfaktorer. Både psykosociala,socioekonomiska och fysiska aspekter av barns ochungdomars miljö bör beaktas. Skador till följd avvåld och självdestruktiva handlingar bör ocksåuppmärksammas. Barnsäkerhetsdelegationensslutbetänkande bereds inomSocialdepartementet.I december 2003 anförde socialminister ett skriftligt svar på fråga 2003/04:461 om ungasläkemedelsmissbruk att regeringen åt läkemedelsberoende (RFHL)stöd ur Allmänna arvsfonden. Medlen skall gå tillett projekt benämnt Unga kvinnor och läkemedel.Syftet med projektet är att utvecklanya arbetssätt om metoder för att uppmärksamma ochmotarbeta felaktig användning av antidepressivaläkemedel hos flickor och unga kvinnor i åldern15-25 år. Målet är att dels anordna seminarier förpersoner som kommer i kontakt med målgruppen för attbygga upp ett nätverk, dels informera pågymnasieskolor för att få i gång en diskussion.Barns och ungdomars sårbarhet när det gäller negativstress har uppmärksammats av i barns och ungas vardag. Irapporten redogörs för ett samarbete mellan en radberörda myndigheter och organisationer som harpågått , och de ämnen somhar behandlats är barns och ungdomars välfärd, presspå prestation inom barn- och ungdomsidrott,familjerelaterad stress hos barn och ungdomar,stress hos skolelever, riskfaktorer för negativstress och skyddsfaktorer mot stress. Med anledningav rapporten lämnade i oktober 2003en rad förslag till regeringen. Bland annatföreslogs att regeringen tar initiativ till enkunskapsöversikt av befintlig forskning om barns ochungdomars negativa stress samt att tvärvetenskapligforskning som identifierar riskfaktorer och gerkunskap om skyddsfaktorer för negativ stress i barnsoch ungdomars vardag initieras. Barnombudsmannensrapport är föremål för beredning inomSocialdepartementet.Statens folkhälsoinstitut fick i regleringsbrevetför 2002 i uppdrag att i samverkan medSocialstyrelsen ta fram underlag till fortbildningför barn inom mödrahälsovården när det gällersambandet mellan alkoholkonsumtion och fosterskador.Förslag till hur fortbildningen skall genomförasöverlämnades till regeringen i april 2002.I ett skriftligt svar på fråga 2003/04:137 omalkoholkonsumtionen bland gravida anförde statsrådetMorgan bl.a. följande:I det arbete som genomförutifrån de prioriteringar som gjorts i dennationella handlingsplanen för att förebyggaalkoholskador ingår informationsinsatser om attgraviditeten ska vara alkoholfri. Kommittén hartagit fram ett informationsmaterial - Livsviktigt- till blivande föräldrar som kommer att distribueras till samtligamödravårdscentraler runt om i landet. I början avnästa år kommer kommittén att gå ut med ettinformationsmaterial som riktar sig till ungakvinnor för att ge denna målgrupp ytterligarekunskap om riskerna med alkoholförtäring undergraviditeten.Regeringen har också givit medel för att utveckla och genomföraett projekt för fortbildning ochkunskapsutveckling om riskbruk av alkohol tillpersonalen inom primärvården inklusivemödrahälsovården och företagshälsovården. Enskriftlig redogörelse för arbetet med projektetska lämnas till senast den 1oktober 2004.Utskottets ställningstagandeI motion 2002/03:So436 (s) framhålls vikten av attundanröja hinder för samarbete mellanbarnavårdscentraler och skolhälsovård när det gällerbarns hälsa. Utskottet kan konstatera attskolhälsovården även omfattarelever i förskoleklasser. I samband med lagändringenförutsatte regering och riksdag att en diskussionskulle föras om hur samarbetet mellan barnhälsovårdoch skolhälsovård borde struktureras vid såvälöverförandet av hälsovårdsansvaret som (prop. 2001/02:14, bet. 2001/02:UbU6). Motionen fårdärmed till stor del anses tillgodosedd.Under de senaste åren har utskottet vid en radtillfällen behandlat frågor om den psykiska ohälsanbland barn samt därvid uttryckt stor oro för denökande förekomsten av denna typ av problem.Utskottet kan konstatera att barns psykiska ohälsaär en prioriterad fråga för regeringen och att enrad satsningar har gjorts på området.Socialstyrelsen har lämnat en rapport därsamverkan mellan och barn- ochungdomspsykiatrin granskas. Vidare har dennationella psykiatrisamordnaren i uppdrag att snabbtredovisa effekterna av de medel som ställts tillförfogande för kommuner och landsting i enlighet medden nationella handlingsplanen för utveckling avhälso- och sjukvården, dvs. resurser bl.a. för attstärka stödet till barn och ungdomar med psykiskohälsa. Enligt vad utskottet erfarit kommerpsykiatrisamordnaren sannolikt att lämna en sådanredovisning . Resultatet av dettaarbete bör enligt utskottet inte föregripas.Motionerna 2002/03:So507 (kd) yrkande 2,2002/03:So515 (mp) yrkandena 1-3, 2003/04:So10 (fp)yrkande 2 samt 2003/04:So12 (c) yrkandena 2 och 7avstyrks i den mån de inte anses tillgodosedda medvad som anförts.När det gäller åtgärder för att höja skolpersonalensberedskap att hantera personer med djupadepressioner och självmordsrisk, kan utskottet medtillfredsställelse konstatera att WHO:s stödmaterialför självmordsprevention i skolan nu har översattsoch omarbetats till svenska förhållanden samt attinformation om materialet har spridits tillskolpersonal runt om i . Utskottet välkomnaräven att regeringen i tilläggsbudgeten för 2004föreslår att anslaget till Institutet förpsykosocial medicin ökas med för attmöjliggöra stärkta självmordspreventiva insatser iskolan. Enligt utskottets bedömning får motion2003/04:So12 (c) yrkande 1 i huvudsak ansestillgodosedd.Självskadebeteende hos flickor har uppmärksammatsunder senare tid. Enligt utskottet är det ytterstangeläget att öka kunskapen om problemetsomfattning, karaktär och allvarlighetsgrad.Utskottet välkomnar därför uppdragatt belysa de frågeställningar som finns när detgäller självdestruktiva flickor. Det kan ocksåkonstateras att Barnsäkerhetsdelegationenuppmärksammat problemet. I avvaktan på resultatet avdet arbete som således pågår på området bör enligtutskottets mening motionerna 2003/04:So561 (s) och2003/04:Ub389 (s) yrkande 2 avslås.Utskottet ser mycket positivt på att Riksförbundetför hjälp åt läkemedelsberoende (RFHL) erhållit stödur Allmänna arvsfonden för ett treårigt projekt medsyftet att uppmärksamma och motarbeta unga kvinnorsmissbruk av antidepressiva läkemedel. mening får motion 2003/04:So311 (s) tillstor del anses tillgodosedd.I motionerna 2002/03:Ub245 (c) yrkande 3 och2003/04:Ub271 (mp) yrkande 1 begärstillkännagivanden om att utreda hur barn påverkas avstress. Utskottet kan konstatera attBarnombudsmannen har uppmärksammat dettaproblem i två rapporter. förslagtill åtgärder, bl.a. att initiera tvärvetenskapligforskning som identifierar riskfaktorer och gerkunskap om skyddsfaktorer för negativ stress i barnsoch ungdomars vardag, bereds inomSocialdepartementet. Något tillkännagivande frånriksdagen behövs därmed inte. Motionerna får anses ihuvudsak tillgodosedda.Utskottet vidhåller sin regelmässigt uttaladeinställning att det är ytterst angeläget attinformera om riskerna med att bruka alkohol ochandra droger under graviditeten. Utskottet kan nukonstatera att har tagit fram ettinformationsmaterial till blivande föräldrar.Materialet har distribuerats till landetsmödravårdscentraler. Vidare har ettinformationsmaterial som riktar sig till ungakvinnor tagits fram. Kommittén har även till uppgiftatt stimulera ökad samverkan mellan olika lokalaaktörer samt att arbeta för att få till ståndstödinsatser för riskgrupper m.m. Utskottetkonstaterar även med tillfredsställelse attFamiljemedicinska institutet har erhållit medel förett projekt för fortbildning och kunskapsutvecklingom riskbruk av alkohol till personal inomprimärvården. Motionerna 2002/03:So247 (kd) yrkande1 och 2003/04:So285 (kd) yrkandena 1 och 3 får ansesi huvudsak tillgodosedda med det anförda.Utskottet delar uppfattningen i motionerna2002/03:So442 (fp) yrkande 14, 2003/04:So345 (fp)yrkande 23 och 2003/04:So510 (fp) om det angelägna iatt barn med alkohol- och narkotikarelateradefosterskador diagnostiseras så tidigt som möjligt.Utskottet är dock inte berett att ställa sig bakomkravet i motionerna om att inrätta ett nationelltkunskapscentrum för alkohol- och narkotikarelateradefosterskador. Dessa motioner avstyrks därmed.I motionerna 2002/03:So286 (fp) och 2003/04:So509 (fp) begärsen ändring av lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM) i syfte att kunnatvångsomhänderta en gravid kvinna för att skyddafostret. Utskottet delar motionärens omsorg omfostrets hälsa men vidhåller uppfattningen att detinte finns skäl att ändra de grundläggandeförutsättningarna för när vård skall beredas enligtlagen. Motionerna avstyrks.Utsatta barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om förebyggandeoch andra stödjande insatser för barn iutsatta situationer. Utskottet ansermotionerna i huvudsak tillgodosedda motbakgrund av pågående arbete och med hänsyntill en kommande uppföljning av de senastelagändringarna på området. börvidare avslå motioner om barn tillmissbrukare, psykiskt sjuka m.fl. samt ombarn i ekonomiskt utsatta familjer medhänvisning till pågående arbete inom dessaområden. Slutligen bör två motioner omanmälningsskyldighet vid misstanke omsexuella och andra övergrepp mot barn avslåsbl.a. med hänvisning till gällandebestämmelser.Jämför reservationerna 25 (m), 26 (fp), 27(kd), 28 (v), 29 (c), 30 (mp), 31 (fp, c), 32(kd), 33 (v), 34 (mp), 35 (kd), 36 (fp, kd,c), 37 (v) och 38 (mp).MotionerI motion 2003/04:So371 av m.fl. (c,m, fp, kd, v, mp) begärs ett tillkännagivande om attregeringen skall återkomma till medförslag om hur regionala resursgrupper kan inrättas,där polis, åklagare, läkare, psykologer ochsocionomer med barnkompetens samarbetar kring barnsom far illa. Utgångspunkten för motionen är attbarnen behöver ett sammanhållet stöd.I motion 2003/04:So380 av m.fl.(mp, fp, kd, v, c) begärs ett tillkännagivande omatt förebyggande socialt arbete behöver prioriterashögre i berörda verksamheter (yrkande 1) samt ombehovet av ett utökat samarbete mellan stat, kommunoch landsting (yrkande 2). Motionärerna anför attförebyggande socialt arbete måste prioriteras högresåväl i budgetarbetet som i verksamhetsplaneringarinom staten, landstingen och kommunerna samt att detär nödvändigt att samarbete sker mellan de olikanivåerna.I motion 2003/04:So504 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om kraftfulla åtgärdermot kriminalitet samt om ungas bruk av alkohol ochdroger (yrkande 1). Motionärerna framhåller bl.a.vikten av tidiga förebyggande åtgärder, av attbetona föräldraansvaret och av att ge stöd tillfamiljerna.I motion 2003/04:So500 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om ungdomars utsatthet(yrkande 3). Enligt motionärerna har samhället ettstort ansvar för att hjälpa och skydda utsatta barnsamt i görligaste mån stärka deras befintligauppväxtmiljöer. Motionärerna vill ha ett samhällesom litar på familjerna som det skallfinnas ett starkt yttre stöd vid kriser.Barn till psykiskt sjuka eller missbrukandeföräldrar m.m. berörs i åtta motioner.I motion 2003/04:So645 av m.fl. (s,fp, kd, v, c, mp) begärs ett tillkännagivande om attsätta in särskilda resurser för att ge stöd tillbarn i missbruksmiljöer (yrkande 12). I motionenanförs bl.a. att all lagstiftning bör ha en tydligbarnprofil, inte minst den alkoholpolitiska.I motion 2003/04:So412 av . (mp, fp, kd, v, c) begärs ett tillkännagivandeom att verka för ökad forskning, statistik ochdokumentation kring barn till psykiskt sjukaföräldrar (yrkande 2). Vidare begärs etttillkännagivande om att verka för ökad kunskap ompsykiskt sjuka föräldrar och deras barn samt ombehovet av förebyggande arbete inom skolan,barnomsorgen, MVC och BVC (yrkande 3). Motionärernayrkar även att skall begära att regeringenger i uppdrag att utveckla metoderför samarbetsformer mellan vuxenpsykiatrin,barnpsykiatrin och (yrkande 4).I motion 2003/04:So504 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om att geSocialstyrelsen i uppdrag att utvecklasamarbetsformer och metoder för barnpsykiatri,socialtjänst och vuxenpsykiatri kring barn tillpsykiskt sjuka eller missbrukande föräldrar (yrkande24). Enligt motionärerna är det viktigt attsocialtjänst och vuxenpsykiatri arbetar utifrån ettbarnperspektiv för denna barngrupp och inte endastutifrån ett vuxenperspektiv.I motion 2003/04:So592 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om en lagändring ominformation och stöd till barn med psykiskt sjukaföräldrar (yrkande 11). Motionärerna anser attregeringen måste åtgärda uppenbara brister iomhändertagandet av dessa barn i enlighet medBarnpsykiatriutredningens förslag (SOU 1998:31).I motion 2003/04:So394 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om barn till psykisktfunktionshindrade (yrkande 9).