bet · GS01FÖU1 · 2004-11-23 00:00:00 — Tillgängligheten, uthålligheten och flexibiliteten bör sesöver i dessa delar.Inom samtliga samarbetsområden inom IPP där Försvarsmakten deltagithar utbytet till största delen varit gott och bidragit till att öka Försvarsmakinternationella förmåga. I de flesta fall får detta effekt på utvecklingen ochproduktionen av nya förband, men i vissa fall kan erfarenheterna implemente-ras direkt i befintliga förband.När det gäller resultatet av genomförda internationella insatser anför reger-ingen bl.a. följande.En internationell fredsstyrka har funnits i Kosovo och ledsav Nato. har bidragit med trupp. Den svenskastyrkan har under huvuddelen av året uppgått till ca 740 personer. Verksam-heten i den svenska bataljonen i Kosovo har till stor del fokuseratpå övertagandet av brigadledningsansvaret efter . Den 1 november2003 övertog ledningen av den multinationella brigaden, MNB (C).Insatsen i påbörjades och var den förstaEU-ledda militära krishanteringsinsatsen. deltog med stabsofficerarepå olika nivåer och två övervakningsteam om ca 10 personer. Den totalaoperativa styrkan uppgick till 350 personer. Insatsen avslutades som planeratden 15 december 2003.Sverige har deltagit med trupp i den multinationellafredsstyrkan i . Det svenska bidraget har bestått avungefär 40 personer med till största delen uppgifter inom civil-militär-samverkan.Sverige har fr.o.m. haft två samverkansofficerare vid UnitedStates Central Command, (US ) i , . Regeringen be-dömer att säkerheten för det svenska bidraget till Isaf förbättrats genom deninsyn erhållit vid US Centcom.Sverige har deltagit i FN:s fredsbevarande mission (Mo-nuc) DR . var det första västlandet att bidra med trupp tillinsatsen, och det svenska bidraget har varit en flygplatsenhet med ansvar förflygplatsen i i nord-östra . Insatsen i Monuc i DR varplanerad . Flygfältsenheten kunde därför enligt plan avvecklasmed mycket gott resultat i juni 2004.Under våren 2003 beslutade EU att delta med en snabbinsatsstyrka i nord-östra med målet att stoppa övergrepp på civilbefolkningen, attförbättra den humanitära situationen och att ge stöd till FN:s ansträngningarsamt till fredsprocessen i DR . Insatsen (Operation ) var EU:sförsta snabbinsats och leddes av . I enlighet med riksdagsbeslutetbestod det svenska bidraget av högst 100 personer ur specialförbandet somtjänstgjorde . Insatsen rönte stor uppmärksamhetinternationellt och ansågs som mycket lyckad. Vidare gav insatsen viktigerfarenhet av snabbinsatser och en förstärkt roll för inom EU/ESDP.FörsvarsunderrättelseverksamhetFörmågan att följa, utnyttja och inrikta underrättelseproduktionen i vid me-ning har ytterligare stärkts.Vid () hade underrättelseproduktionen undervåren 2003 en stark fokusering mot för att sedan övergå till normal verk-samhet inom etablerade rapporteringsområden. internationella enga-gemang har dock höjt kraven på snabb anpassning till förändringar i upp-dragsgivarnas prioriteringar. Tonviktsförskjutningen mot nya hot fortsätter.Svårigheten att inhämta relevant kommunikation försvårar alltjämt bevak-ningen av vissa prioriterade frågor. Ett problem som alltmer ac-centuerats är bristen på råmaterial, dvs. inhämtade signaler.För att öka produktionen till stöd för Försvarsmaktens internationella in-satser har den flygburna signalspaningen (S 102 B) även i ökandeomfattning inriktats mot Balkan.Inom Försvarsmakten leds underrättelsefunktionen av den militära underrät-telse- och säkerhetstjänsten (MUST). har MUST tagit fram un-derlag för Försvarsmaktens beredskap, operativa verksamhet och förbandsut-veckling samt för insatsorganisationens utveckling och materiell förnyelse.Arbete med förberedelser för internationella insatser har utförts liksomstöd till svenska förband i utlandsstyrkan. Bedömningar kring säkerhetshotetoch utbildning för att förbättra säkerhetsskyddet har varit en del av detta.Underlag inför nya möjliga insatser har tagits fram.Regeringen konstaterar att deltagande i internationella insatsermedför ett ökat behov av underrättelser avseende såväl militära som politiska,socioekonomiska, säkerhets- och terrorismrelaterade förhållanden.Utvecklingen inom telekommunikationsområdet är mycket snabb. Detbreda kommersiella utbudet av olika produkter innebär utmaningar för signal-spaningen. Bristen på råmaterial beror till mycket stor del på att endast eter-buren kommunikation får inhämtas av FRA.Försvarsmaktens ökade deltagande i internationella insatser medför ettökat behov av deltagande från FRA på flera områden.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen redovisat beträffande omfatt-ning, utgiftsutveckling, mål samt genomförda insatser och resultatbedömningav det miltära försvaret.Inriktning av det militära försvaret under 2005Utskottet behandlar/redovisar här vad regeringen har redovisat om inriktning-en av verksamheten av det militära försvaret (s. 52-59).PropositionenI proposition 2004/05:5 föreslår regeringen vilka krav på operativ förmågasom skall gälla för Försvarsmakten och bedömer där också att det militäraförsvaret inom ramen för sin huvuduppgift, förmågan att kunna föra väpnadstrid, skall uppnå denna förmåga och genomföra de insatser som även krävs.Nedan följer regeringens bedömning av vilken inriktning som iövrigt bör gälla för Försvarsmaktens verksamhetsgrenar.Stridskrafternas utvecklingUnder 2005 bör utbildnings- och övningsverksamheten inriktas mot att ökaförmågan att verka med behovssammansatta styrkor inom ramen för samord-nade insatser. Härvid bör särskilt uppmärksammas arbetet med att bidra tilloch utveckla EU:s snabbinsatsförmåga.Förmågan att samverka med civila myndigheter bör vara fortsatt hög. Ut-vecklingen av förband, kompetens och förmåga bör ske samordnat och inomramen för utvecklingen mot ett försvar på nätverksbaserad grund och en ökadinternationell förmåga såväl kvalitativt som kvantitativt.Avveckling av förband och personal bör fullföljas och genomförasskyndsamt.Det svenska bidraget till internationella styrkeregister bör successivt ut-vecklas mot en högre ambitionsnivå avseende förband, beredskapstider ochuthållighet. Utgångspunkt bör vara de kapacitetsmål som är fastställda i EUHeadline 2010.Särskilda åtgärder bör vidtas för att säkerställa rekryteringen av totalför-svarspliktiga till internationella insatser.Inriktningen för operativ ledning och logistik bör vara att inledade av beslutade reduktionerna inom grund- och insatsorganisa-tionen.Under 2005 kommer påbörjandet av omstruktureringen att vara en viktiguppgift för Försvarsmaktens centrala ledning. Den Operativa insatsledningens(OPIL) samlokalisering till och kommande reduceringar av dencentrala ledningen är andra förutsättningar i arbetet.Inriktningen för markstridskrafterna bör vara att inleda de avriksdagen beslutade reduktionerna inom grund- och insatsorganisationen.Organisationen av snabbinsatsstyrkan skall påbörjas.Utbildningen bör inriktas mot att öka förmågan till väpnad strid i samman-satta och integrerade förband. Enligt vad som redovisats har förmågaatt leda högre förband förstärkts genom övningsverksamhetens goda resultat.Regeringen anser att det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter denna utveck-ling för att stärka förmågan att leda högre förband. Det är inte minst viktigtett internationellt perspektiv. Övningar med inslag av gemensamma operatio-ner, dvs. övningar med flera stridskrafter, är även fortsättningsvis av stor viDen viktigare materieltillförseln för arméstridskrafterna bestårav leveranser av pansarterrängbil 202/203 och måldetekterande artillerigranat(Bonus). planeras att utvecklingen av den moderniserade ochdumperiserade versionen av haubits 77 påbörjas. Anskaffning är dock inteplanerad förrän tidigast 2008.Inriktningen för sjöstridskrafterna bör vara att inleda de av riks-dagen beslutade reduktionerna inom grund- och insatsorganisationerna samtprioritera utbildnings- och övningsverksamheten. Planeringen inför utveck-landet av förband med snabbinsatsförmåga är i detta avseende av särskildvikt.Regeringen anser att det är av vikt att det fortsatt bedrivs tillämpade öv-ningar med behovssammansatta styrkor. Vidare bör förbanden ha en godincidentberedskap. På motsvarande sätt anser regeringen att internationellaövningar med förband anmälda till internationella styrkeregister bör ges storvikt.Den materiella förnyelsen i insatsorganisationen kommer fortsatt att om-fatta bl.a. halvtidsmoderniseringen av minröjningsfartyg typ Landsort. Arbe-tet med att utveckla ett nytt torped-, min- och sensorsystem (TMS) fortsätter.Inriktningen för luftstridskrafterna bör vara att inleda de av riks-dagen beslutade reduktionerna inom grund- och insatsorganisationen. Plane-ringen inför utvecklandet av förband med snabbinsatsförmåga är av särskildvikt. Inriktningen för luftstridskrafterna i övrigt innebär i huvudsak följandVidareutvecklingen av Gripensystemet bör fortsätta, liksom den materiellautvecklingen med bl.a. tillförandet av JAS 39 C/D-plan. Utvecklingen avförmågan att genomföra precisionsbekämpning bör fortsätta. SwAFRAP börprioriteras avseende materiel, utbildnings- och övningsverksamhet. Luft-stridskrafterna bör fortsätta att delta i såväl multinationell som bilateral övningsverksamhet i syfte att förbättra Försvarsmaktens samlade förmåga,främst på högre konfliktnivåer. Övningar på högre taktisk nivå bör genomfö-ras. I ordinarie utbildning bör grundläggande förmåga att delta i internationella insatser skapas, dels genom nationell utbildning, dels genom medverkan iinternationella övningar.Som regeringen har anmält till är helikopterförbanden innei en period med stora förändringar. Detta präglar förbanden, deras utvecklingoch förmåga i det korta perspektivet. Inriktningen av helikopterförbandenunder bör fortsatt vara att utveckla helikopterbataljonen, med mark- ochsjöoperativinriktning. Helikopterbataljonen fortsätter införandet av helikopter14 och . Mot bakgrund av det begränsade antalet helikoptrarmåste en prioritering ske mellan helikopterbataljonens uppgifter.Parallellt med anskaffningen kommer merparten av de befintliga helikop-tersystemen och helikoptrarna att avvecklas.När det gäller olika frågor som rör Försvarsmaktens personalförsörjninganför regeringen bl.a. följande.Regeringen anser att det är av vikt att volymen totalförsvarspliktiga redanunder 2005 anpassas till den insatsorganisation som regeringen föreslår iproposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar. Den föreslagna totalförsvars-pliktsvolymen, som bedöms uppgå till ca 10 000 inryckande, förutsätter att demest motiverade uttas till tjänstgöring.Regeringen avser att ge Försvarsmakten och iuppdrag att redogöra för hur uppgifterna för de frivilliga försvarsorganisatio-nerna och behovet av frivillig personal bör se ut i är i högre utsträckning än övriga myndigheter to-talförsvarets ansikte mot det övriga samhället då kontakterna med allmänhe-ten är omfattande under mönstrings- och inskrivningsprocessen. Myndighetenskall därför intensifiera sitt arbete tillsammans med Försvarsmakten för attmotverka ogynnsamma attityder och säkerställa att alla ungdomar, oaktat kön,etnisk tillhörighet och sexuell läggning m.m., känner sig välkomna och re-spekterade.Både Försvarshögskolan och Försvarsmaktens skolor har en speciell roll idet att de utbildar och formar officerare och chefer inom totalförsvaret. Re-geringen bedömer att ledarskapet är avgörande för att skapa en arbetsmiljösom främjar jämställdhet och ökad mångfald och där alla ges samma utveck-lingsmöjligheter. Det är viktigt att chefer inom det militära försvaret får tilräckliga kunskaper om jämställdhets- och diskrimineringsfrågor för att kunnabli goda ledare i arbetslivet. Det är därför nödvändigt att Försvarsmakten ochFörsvarshögskolan verkar för att bidra till detta.Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutvecklingUnder 2005 bör materielförsörjningen inriktas mot en förbättrad handlingsfri-het, en utvecklad styrning, en påbörjad framtagning av ett fördjupat underlagavseende nischer, en fördjupning av inriktningen för internationella samarbe-ten, en fortsatt utveckling av vissa materielprojekt, en vidareutveckling avsamarbetsformer som ger ytterligare möjligheter till synergieffekter med civilteknik samt en utveckling av formerna för exportstöd.Vidare bör frågan om ett eventuellt utnyttjande av industrin som s.k. sy-stemhus, liksom industrins framtida roll avseende drift, underhåll och avveck-ling beredas under 2005.För att stärka styrningen av materielförsörjningen och kunna tillhandahållakompetens inom områdena internationella samarbeten, export och försvarsin-dustriella analyser bör en analys- och ledningsstödsresurs organi-seras vid . Denna resurs bör anslagsfinansieras.Inriktningen för avvecklingen av överskottsmateriel är att denna bör ske pådet mest ekonomiskt fördelaktiga sättet. Anläggningar som inte behövs iinsatsorganisationen bör avvecklas.Regeringen menar att materielförsörjningen, inkluderande Försvarsmaktensanslag för forskning och teknikutveckling, bör inriktas i enlighet med densamlade materielförsörjningsstrategi som redovisas i proposition 2004/05:5.För 2005 innebär detta beslut bl.a. att ett eventuellt ökat utnyttjande av deninhemska industrin i materielförsörjningen bör studeras närmare. Det gällersåväl möjligheterna att låta industrin ta en större roll avseende systemintegration, bilda s.k. systemhus, som att låta industrin ta ett mer omfattande ansvarför underhåll, drift och avveckling.Materiel som inte behövs för att uppfylla de långsiktiga kraven på operativförmåga och kompetenser skall avvecklas. Avvecklingen bör ske på det sättsom är mest ekonomiskt fördelaktigt.Försvarsmaktens anläggningsförsörjning bör anpassas efter beredskapsbeho-ven. Anläggningar som inte behövs i insatsorganisationen bör avyttras. Enligtregeringens uppfattning är det viktigt att avvecklingen sker kostnadseffektivt.InsatserFörsvarsmakten bör ingripa mot kränkningar av svenskt territorium.Sverige bör kunna delta i fredsfrämjande insatser, i första handmed resurser och förband som har anmälts eller kan komma att anmälas tillinternationella styrkeregister. Förmågan att delta i fredsfrämjande insatseröver hela skalan bör öka både kvalitativt och kvantitativt.I enlighet med regeringens förslag i proposition 2004/05:5 skall Försvars-makten ha förmåga att upptäcka och avvisa alla former av kränkningar avsvenskt territorium. Förmågan att snabbt kunna öka denna förmåga bör finnasi anslutning till akuta kriser. Därutöver bör förmågan att upptäcka och avvisasäkerhetshot samt att tidigt kunna upptäcka NBC-insatser i närområdet vid-makthållas.För att få ett starkare genomslag för de förändrade krav som ställs kommerregeringen inte längre att ställa krav i termer av anpassningsförmåga, utan istället styra i termer av beredskap och krav på flexibilitet och utveckling. Mobakgrund av de delvis förändrade kraven på operativ förmåga i proposi-tion 2004/05:5 har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att se över bered-skapssystemet.Beträffande grundberedskapen anser regeringen att resurser ur grundorgani-sationen jämte delar ur insatsorganisationen bör ha beredskap för att möta dehot som kortsiktigt kan uppstå i rådande omvärldsläge. Beredskap för ingri-pande mot kränkningar av svenskt territorium bör finnas med kraftsamling tilltider och områden där risken för kränkningar är som störst.Försvarsmaktens förmåga till internationella insatser är i flera avseendenstyrande för insatsorganisationen och myndighetens framtida utformning iövrigt. Den ställer krav på interoperabilitet, personell tillgänglighet, förmågtill väpnad strid, uthållighet och tillgång till strategisk transportförmåga.Försvarsmakten skall bidra till att förebygga och hantera kriser i ochglobalt. Förmågan skall även medge svensk ledning av multinationella för-band. Försvarsmakten skall kunna verka i hela skalan av fredsfrämjandeuppgifter från förtroendeskapande, konfliktförebyggande och fredsbevarandeuppgifter till fredsframtvingande operationer, och i vissa fall även stöd tillhumanitära insatser.Regeringens ambition att kvantitativt och kvalitativt höja förmågaatt delta i fredsfrämjande insatser över hela skalan bör ses i detta ljus.Svenskt deltagande i nya insatser kan därför komma att bli aktuella underbudgetåret.Kostnaderna för de internationella insatserna har varit fortsatthöga i relation till t.ex. mängden personal i bidragen. Med anledning av dettavill regeringen understryka vikten av att de ytterligare resurser som 2005tillförs för internationella insatser kan omsättas i ökade bidrag till operationernas genomförande.Det svenska bidraget till Kfor i Kosovo omfattar ett skyttekompani, under-rättelsefunktioner och stabsofficerare, motsvarande ca 330 personer. Nato harbeslutat om att återuppta utredningen av ett s.k. stridsgruppskon-cept för styrkan Kfor i Kosovo. Det svenska bidraget är i sin nuvarande ut-formning väl anpassat för denna organisationsförändring. Sammantaget inne-bär det ett för svensk del oförändrat bidrag under 2005.Insatsen i beräknas pågå , vilket med-för att 2005 blir det första helår som den hittills största EU-gemensammainsatsen med både civila och militära verksamheter sätts på prov.Inriktningen är att det svenska bidraget till Isaf i skall vara avlångsiktig karaktär, och det planeras därför att finnas på plats under hela2005.Inriktningen är att det svenska bidraget till Unimil i på ett förstärktmekaniserat skyttekompani på ca 240 man skall fortsätta även under 2005.Regeringen avser återkomma till med en proposition om svensktdeltagande i Liberia.FörsvarsunderrättelseverksamhetOminriktningen av underrättelseverksamheten mot strategiska underrättelserav relevans för utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken bör under 2005fortsätta. Försvarsunderrättelseverksamheten bör också vidareutvecklas för attstärka förmågan att bidra till det internationella samarbetet, särskilt avseenddet stöd som kan lämnas till EU. Ytterligare ansträngningar att stödja svensktrupp och personal i fredsfrämjande och andra internationella insatser börgöras. Mot bakgrund av de säkerhetspolitiska förändringarna under de senasteåren bör formerna för underrättelsetjänsten ytterligare genomlysas.Den tyngdpunktsförskjutning som skett från traditionell militär förvarningoch heltäckande operativ och taktisk förvarning mot strategiska och icke-militära underrättelser och den vidgade hotbilden bör fortsätta.Regeringen gör också bedömningen att de djupgående förändringar somskett avseende både den säkerhetspolitiska miljön ochden tekniska utvecklingen motiverar en anpassning av den lagstiftning somreglerar förutsättningarna för försvarsunderrättelsemyndigheterna. Ny lag-stiftning avseende underrättelseinhämtning och andra aspekter av under-rättelseverksamheten är under beredning.Mot bakgrund av de ovan angivna förändringarna och de krav som de stäl-ler på en väl fungerande underrättelsetjänst bör också formerna för densvenska underrättelsetjänsten genomlysas. Därutöver ställer det intensifieradeinternationella underrättelsesamarbetet nya krav på försvarsunderrättelse-verksamheten. Inte minst innebär stödet till EU:s framväxande förmåga inomramen för GUSP och ESFP att försvarsunderrättelseverksamheten måsteutvecklas för att bättre svara mot dessa nya och föränderliga behov.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen redovisat beträffande inrikt-ningen av verksamheten av det miltära försvaret.Verksamhetsområdet Det civila försvaretUtskottet behandlar/redovisar här vad regeringen har redovisat om Det civilaförsvaret.Omfattning, utgiftsutveckling, mål samt genomförda insatser ochresultatbedömningPropositionenMålet för verksamhetsområdet 2003 mot vilket resultatbedömningen hargjorts är att värna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning,säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktensförmåga vid ett väpnat angrepp, att bidra till fred och säkerhet i omvärldensamt att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrest-ningar på samhället i fred.Personalresurserna för elförsörjning vid höjd beredskap har förstärkts genomatt civilpliktiga har utbildats för reparation av ställverk och kraftledningarsamt till kraftverksoperatörer. Genom utbildning och övning har kompetensenhos den särskilda beredskapspolisen bibehållits och den kommunala rädd-ningstjänstens förmåga vid höjd beredskap har stärkts, bl.a. genom utbildningav räddningsmän och ammunitionsröjare. De frivilliga försvarsorganisatio-nernas verksamhet har bl.a. inneburit att ytterligare kompetens tillförts sam-hället.Investeringar och underhåll av befintlig materiel och anläggningar har stärktsamhällets förmåga inom el-, tele- och transportsektorerna vid höjd bered-skap. Möjligheterna att kunna starta produktion och distribution av el i öar,s.k. ö-drift, till dess att det nationella nätet åter är i funktion efter ett lrigt elavbrott har förbättrats. Därtill har reparationsberedskapen förbättratsoch driftscentraler säkrats.Den samlade förmågan inom det civila försvaret bedöms av som godtagbar. På samverkansområdesnivå bedöms förmåganinom det civila försvaret som godtagbar i samtliga fall. En förutsättning föratt kunna hantera ett väpnat angrepp är att ansvariga myndigheter, vid ettförändrat omvärldsläge, vidtar åtgärder som stärker förmågan. Majoriteten avaktörerna inom det civila försvaret bedöms ha tillfredsställande möjligheteratt hinna bygga upp den kompetens och deninfrastruktur som behövs för att möta ett militärt angrepp. Bedömningenförutsätter att medel tillförs verksamheten under anpassningsperioden.Regeringen anser att förmågan inom det civila försvaret som helhet vartillfredsställande vid utgången av 2003. Av särskild betydelse är att det här äfråga om en förmåga som behövs först efter en anpassningsperiod.Krisberedskapsmyndigheten har varit verksam . I slutet av 2003fick myndigheten uppgiften att ansvara för utbyggnad, drift och förvaltningav det gemensamma radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet(). Detta innebär att en delvis ny etableringsfas påbörjades underandra halvåret 2003.Regeringen bedömer att har uppfyllt ställdamål för verksamheten. Genom de aktiviteter som genomförts har förutsätt-ningar skapats för att successivt kunna höja förmågan både hos myndighetenoch hos andra aktörer inom krishanteringssystemet.Styrelsen för psykologiskt försvar har deltagit i arbetet i två samverkansområ-den, Teknisk infrastruktur respektive Områdesvis samordning, samverkan ochinformation. Styrelsen har administrerat verksamhet. Medierådetär ett samarbetsorgan som skall verka för att den privata och offentliga sek-torn har en gemensam syn på behovet av säkerhet, beredskap, krishanterings-förmåga och samverkan. Styrelsen har publicerat den årliga opini-onsstudien . En sådan studie har genomförts regelbundetsedan 1952. Opinionsstudierna är ett viktigt komplement till bilden av be-folkningens syn på samhället, säkerhetspolitiken, totalförsvaret, försvarsviljasamt upplevelse av hot mot bakgrund av förändringar i omvärlden. En studieom hur några större svenska tidningar rapporterade krigsskeendet i undernågra veckor , "Ett gott krig eller en ond opinion", har publicerats.Styrelsen har vidare administrerat verksamheten i . har arbetet med regeringens uppdrag att skapa en in-formationsbank på Internet om haveri varit omfattande. Enförsta version publicerades på Internet den 1 september 2004.Regeringen framhåller att Styrelsen för psykologiskt försvars tidigare in-satser inom området massmedieberedskap var inriktade på att följa, och vidbehov stödja, public service-företagens beredskapsplanläggning. Från ochmed 2003 har styrelsens arbete delvis en ny inriktning. Myndighetens an-grepps- och synsätt har såväl koncentrerats som breddats. Koncentrationen isig innebär att ett antal mer inriktade studier har planlagts för atgenomföras .