bet · GR01UU9 · 2004-03-18 00:00:00 — Dessa åsiktsskillnader är inte överspelade.Om man ser till verkligheten är en principiell uppdelning mellan politiskaoch ekonomiska rättigheter ofta på sin plats. Politiska rättigheter syftartill att skydda den enskilde från olika övergrepp. De flesta civila ochmedborgerliga rättigheter är absoluta och bör, även i fattiga länder,genomföras omgående.De kommunistiska regimer som bara för ett årtionde sedan kontrolleradehalva hävdade att civila och medborgerliga rättigheter, alltsåindividuella rättigheter inriktade på att garantera den enskildes personligafrihet och möjlighet att på lika villkor delta i det politiska livet,saknade relevans "under socialismen". I stället gjorde dessa regimeranspråk på att ha förverkligat rättigheter av annat slag: rätt till arbete,rätt till sjukvård, etc. I verkligheten var anspråken falska. Dessa"sociala rättigheter" uppfylldes i allmänhet sämre under socialismen än idemokratiska marknadsekonomier.Sociala rättigheter av det slag som dessa regimer gjorde oriktigt anspråkpå att förverkliga är av annan karaktär än de politiska rättigheterna.Sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter är i högre grad processuella- dvs. de genomförs efterhand som möjligheter skapas. De fordrar oftaprioriteringar och är mer beroende av tillgång till förändrade ekonomiskaförutsättningar.Det är under alla omständigheter oacceptabelt att söka försvara frånvaroav t.ex. tryckfrihet, rätt till en opartisk rättegång eller liknande medhänvisning till att en s.k. social rättighet upprätthålls.Det är viktigt att påpeka att alla rättigheter finns noggrant preciseradeoch tolkade till sin innebörd. Ändå sker det ofta en vantolkning av deekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. De påstås ofta ha envidare omfattning än vad det finns grund för i konventioner och rättspraxis.Därför är det viktigt att det är en väldefinierad syn med sin grund iden internationella rätten, och inte allmänt hållna politiska önskningar,som präglar tolkningen av rättighetsperspektivet.Bistånd till svenskar vars mänskliga rättigheter kränks av annan statAlla svenskar vars mänskliga rättigheter kränks utomlands har rätt tilllikvärdig hjälp från för att skydda sina medborgerliga rättigheter.Det kan t.ex. handla om fall där svenska medborgare fängslats i utlandetutan rättegång. Regeringen har agerat snabbare, oftare och på högrepolitisk nivå för att bistå än , en svensk journalistfängslad utan rättegång i . Det är av ytterstavikt att UD tillämpar tydliga rutiner och att en handbok med strategierför just dessa tillfällen tas fram så att det tydliggörs vilket biståndUD bidrar med i situationer som dessa så att alla får samma möjlighettill likvärdigt bistånd.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2003/04:U17yrkande 4 och 2003/04:U282 yrkande 7.3. Mänskliga rättigheter - politiska, sociala, kulturella rättigheter ochrätten till utveckling, punkt 1 (v)av Sermin Özürküt (v).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U230 ochavslår motionerna 1999/2000:U903 yrkande 5, 2002/03:U204 yrkande 5,2002/03:U228 yrkandena 1 och 21, 2002/03:U250 yrkande 4, 2002/03:U323 yrkande25, 2002/03:U325 yrkande 3, 2003/04:U14 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U15yrkandena 2 och 3, 2003/04:U17 yrkandena 1, 2 och 4-6, 2003/04:U209 yrkande3, 2003/04:U211 yrkande 3, 2003/04:U220 yrkande 2, 2003/04:U246 yrkande4, 2003/04:U282 yrkandena 1-3 och 7, 2003/04:U298, 2003/04:U299 yrkande6, 2003/04:U317 yrkande 1, 2003/04:U335 yrkande 1, 2003/04:U341 yrkandena1, 9 och 10, 2003/04:U348 yrkande 2, 2003/04:U350 yrkande 1 och 2003/04:U352yrkandena 3 och 5.StällningstagandeIOM () grundades påinitiativ av . Organisationen, vars namn först var Inter-GovernmentalCommittee on Migration in Europe, har i motsats till () inte sin grund i internationell rätt och internationellaöverenskommelser, utan är en medlemsorganisation. Det innebär att den inte harnågot demokratiskt organ utan enbart svarar inför medlemsstaterna. Sedan1989 har organisationen en transnationell organisationför global styrning av migration utifrån ekonomiska utgångspunkter.Sverige är medlem i IOM. IOM utför transporter av kvotflyktingar tillSverige, men också transporter av s.k. frivilliga återvändande. Ett exempelgäller verkställighet av avvisningar till den autonoma zonen i norra ,som genomfördes före kriget. Ett stort projekt som stöder gällermänniskohandel på västra . Ett sådant projekt är naturligtvis oerhörtkänsligt, risken är ju stor att genuina flyktingar hindras från att flyom det genomförs med personal som saknar tillräckliga kunskaper ominternationell rätt.Human Rights Watch (HRW), ochWorld har givit uttryck för sin oro över IOM:s aktivadeltagande i arbetet att borda och stoppa fartyg med asylsökande sompassagerare, ofta i situationer där inte ärnärvarande. Organisationerna framhåller att IOM varken har mandat ellerexpertis för att identifiera och ge skydd åt dem som är i behov avinternationellt skydd. Det finns inte tillräckliga garantier för att flyktingari behov av skydd skall kunna få kontakt med flyktingkommissariatet ellertillgång till en godtagbar asylprocedur.IOM har organiserat återvändande till som tveklöst ägt rumför tidigt med hänsyn till förhållandena både ur säkerhetssynpunkt ochvad beträffar den materiella situationen. Också beträffande tidigareåtervändande till norra har IOM agerat på ett icke försvarbart sätt.IOM har agerat bakom UNHCR:s rygg. UNHCR, som ärden FN-institution som skall vaka över att flyktingars skydd garanteras,har först i efterhand fått information om dessa () har riktat stark kritik mot IOM förorganisationens sätt att behandla de 2,5 miljonerna burmesiska migrerandearbetstagarna i . IOM har redan medverkat till ettregistreringsförfarandesom lett till en månatlig deportering av upp till 66 000 personer, någotsom orsakat kritik från MR-organisationer. JRC pekar på att IOM inte bryrsig om vad som händer med de återvändande, så snart de passerat gränsen.Amnesty International () och HRW anser att IOM inte borde tillhandahållaett alternativ för stater som vill undvika sina förpliktelser beträffandemänskliga rättigheter, vilket även det är en allvarlig anklagelse.Romska Nationella Kongressen (RNC) i , som direkt berörs av IOM:sverksamhet, säger om IOM: "Organisationen är känd som en springpojke, somi åratal har handhaft deporteringen av romer och sinti, s.k. återvändandesom inte kan genomföras av enskilda stater, ett smutsigt arbete i skuggan,i ett utrymme utanför lagen. Den är en legoknektorganisation." RNCanklagar också IOM för att kringgå de europeiska dataskyddsreglerna ochutbyta information med stater som RNC anser utöva förföljelse. HRW har,i en rapport publicerad 2002, riktat utomordentligt hård kritik motAustraliens regering för att man hindrar asylsökande att nå landets territoriumför att där söka asyl. I stället tvingar man, i strid med internationellrätt, fartyg med asylsökande ombord att vända och gå till ellerandra stater där inget effektivt skydd ges till flyktingar. Man kritiserarockså för att behandla de asylsökande som tvingas vända på ettgodtyckligt och inhumant sätt och för att utsätta dem för godtyckligafrihetsberövanden. HRW uppmanar med anledning av detta IOM att upphöramed sin administration och förvaltning av läger som och ,. Asylsökande från fartyg som bordats och hindrats frånatt nå hålls där godtyckligt fängslade under förhållanden somstrider mot internationella regler. HRW kräver också att IOM i fortsättningenskall avstå från att göra inbrytningar i FN:s flyktingkommissariats mandat.IOM bör vidare avstå från förvaltande uppgifter avseende stora grupperasylsökande som inte erhållit effektivt skydd. Vidare kräver organisationenatt IOM skall upprätta genomskinliga regler och riktlinjer för sinafältkontor med grund i mänskliga rättigheter när det gäller mottagande avoch hjälp till asylsökande och flyktingar. HRW gav IOM ytterligare ettantal rekommendationer för att uppnå acceptabla förhållanden i organisationensverksamhet.Den 15 april 2003 undertecknade invandringsminister och verkställande direktören för IOM Brunson McKinley enöverenskommelse om att IOM skulle sätta upp "ett nätverk för att ta emotanmälningar" med syftet att upptäcka "nya illegala invandrade och bekämpaillegal invandring". Avsikten är att få med frivilligorganisationer isamarbetet för att få fram uppgifter om "olagligt invandrade" och attdessa sedan skall överlämnas till myndigheterna. Alla stora oppositionspartieri parlamentet har riktat hård kritik mot överenskommelsen. TidsskriftenMigration Newssheet anser att överenskommelsen framkallar obehagliga minnenav förgångna när spanjorerna levde i skräck för att bli anmäldaav polisspioner under general diktatur.IOM är samarbetspartner till fonden Memory, Responsibility and Future sombetalar ekonomisk kompensation till offer för Nazitysklands system medslavarbetare. IOM arbetar med kompensationen till icke-judiska offer, bl.a. romer. IOM har av professor kallats för "det romska folketsfiende" i hans rapport om situationen för romer i . IOM:s huvudstrategiförefaller vara att begränsa antalet mottagare av kompensationen så långtsom någonsin möjligt. Av 320 000 anspråk har endast 75 000 godkänts. VissaIOM-kontor förhandsgranskade ansökningar och föreslog att ansökningarnainte skulle lämnas in. I motsats till andra organisationer accepterarinte IOM kompensation till tidigare slavarbetare i jordbruksindustrin,inte heller till deporterade slavarbetares barn. Statistik visar att IOMi jämförelse med andra organisationer är extremt långsam med att genomförautbetalningar. har bara 16 879 personer fått kompensation medant.ex. den polska fonden redan kompenserat 305 000 personer. RNC anser attIOM:s sätt att genomföra kompensationen av romer kan jämföras med en andraomgång förföljelse.IOM strävar efter att upptäcka och kartlägga migrationsvägar ochmigrationsmönster för att ge råd till regeringar och tränagränsbevakningsstyrkori användandet av ny teknologi. IOM ansvarar för pilotprojekt för att biståEU:s grannländer att anpassa sig till EU:s krav. Organisationen hararrangerat resor till gränsen mellan och för ukrainskaimmigrationstjänstemän för att de skulle lära sig om stängsel, löpgravar ochhögteknologisk utrustning för att fånga illegala invandrare. Ofta beskriverIOM syftet med sina projekt vara att stoppa trafficking av kvinnor, menhuvudsyftet är att hindra migration till väst.IOM påstår sig endast medverka vid frivilligt återvändande, men ofta ärdetta återvändande bara skenbart frivilligt, eftersom de asylsökande somfått avslag berövats allt stöd och i sin nöd är tillräckligt desperataför att underteckna en överenskommelse om återvändande. , ,, , - listan över destinationsländer väckertvivel om frivilligheten i återvändandet.HRW och AI har i samband med IOM:s styrande råds möte i december 2002gemensamt i skarpa ordalag kritiserat IOM för att organisationen har "ennegativ effekt på migranters, flyktingars och asylsökandes grundläggandemänskliga rättigheter inklusive rätten att inte bli utsatt för godtyckligafrihetsberövanden och den grundläggande rätten att söka asyl" och kräveratt IOM:s styrande råd "upphör att engagera sig i någon somhelst aktivitet som har effekten, antingen direkt eller indirekt, attobstruera mot migranters, flyktingars och asylsökandes åtnjutande avgrundläggande mänskliga rättigheter". Man har rekommenderat IOM att "avståfrån att ta en ledande roll i situationer som faller under ett skyddsmandateller andra internationella organisationer som ".Man har också förklarat att "IOM inte skall tillhandahålla en som vill undvika sin förpliktelser när det gällermänskliga rättigheter eller där har avböjt attengagera sig i en viss situation på grund av att man ser allvarliga problemeller faror. HRW och AI förklarade även att trots "de bästa motiv kanIOM:s engagemang i sådana situationer leda till att man mot sin viljaunderlättar övergrepp och skadar migranter, flyktingar och asylsökande.IOM:s närvaro borde inte få förlänga en ohållbar politik och praktik frånstater som själva underlåter att följa internationella regler om mänskligarättigheter.Mot bakgrund av att IOM i viktiga avseenden har handlat och handlar påett sådant sätt att grundläggande mänskliga rättigheter för migranter,flyktingar och asylsökande kränks bör möjligt säga uppmedlemskapet och lämna organisationen.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U230.4. Mänskliga rättigheter - politiska, sociala, kulturella rättigheter ochrätten till utveckling, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U325yrkande 3, 2003/04:U317 yrkande 1 och 2003/04:U335 yrkande 1 och avslårmotionerna 1999/2000:U903 yrkande 5, 2002/03:U204 yrkande 5, 2002/03:U228yrkandena 1 och 21, 2002/03:U250 yrkande 4, 2002/03:U323 yrkande 25,2003/04:U14 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U15 yrkandena 2 och 3, 2003/04:U17yrkandena 1, 2 och 4-6, 2003/04:U209 yrkande 3, 2003/04:U211 yrkande 3,2003/04:U220 yrkande 2, 2003/04:U230, 2003/04:U246 yrkande 4, 2003/04:U282yrkandena 1-3 och 7, 2003/04:U298, 2003/04:U299 yrkande 6, 2003/04:U341yrkandena 1, 9 och 10, 2003/04:U348 yrkande 2, 2003/04:U350 yrkande 1 och2003/04:U352 yrkandena 3 och 5.StällningstagandeFN:s våldsmonopolFN är det enda legitima världsomfattande organet för gemensam konfliktlösningoch det enda som har rätt att efterfråga truppinsatser tillsammans meddet land vari konflikten utspelar sig. FN skall vara den enda part somSverige ger suverän rätt till globalt våldsmonopol och det skall vara detorgan som samordnar svensk medverkan i fredsbevarande styrkor. FN bordefå utvidgat mandat för att kunna agera militärt i samband med grova brottmot de mänskliga rättigheterna.Sverige sluter helhjärtat upp bakom FN:s generalsekreterare och hans försökatt förändra och stärka FN. FN måste demokratiseras, folkrätten anpassastill nya förutsättningar och krig, terror, liksom aggressioner utan FN:ssanktioner måste ses som illegitima och irrationella sätt att avgörakonflikter. Miljöfrågor och hållbar utveckling bör dessutom genomsyra helaFN:s verksamhet.Uppförandekoder för utlandsarbetande personalSverige antog en lag som kriminaliserar människohandel försexuella ändamål. FN:s konvention om gränsöverskridande organiseradbrottslighet och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor ochbarn, öppnades för undertecknande . Inom EU håller ettrambeslut på att antas gällande människohandel som syftar till sexuellexploatering och arbetskraftsexploatering. Rambeslutet, vars bestämmelsersedan skall genomföras av medlemsstaterna, behandlar bl.a. definitionerav människohandel och strafflängd. hämtas hundratusentals kvinnoroch barn från fattiga områden och tvingas arbeta inom framför alltprostitution.Utländsk personal ute på internationella uppdrag köper sex och utnyttjarkvinnor och flickor som ofta har fallit offer för människohandlare. I denallmänna debatten om hur vi skall kunna arbeta mot människohandel försexuellt utnyttjande är det viktigt att lyfta fram det ansvar som svenskaorganisationer, företag, myndigheter och institutioner har för den personalsom skickas ut på uppdrag i annat land. behöver en gemensamuppförandekod så att inte svenskar bidrar till att kvinnor och barn tas somslavar och berövas alla sina mänskliga rättigheter. Det är en nationellangelägenhet att inte svenskar genom sina sexköp bidrar till att pumpa inpengar i den organiserade brottsligheten som människohandeln i många fallär en del av. Den som arbetar utomlands, antingen på tillfällig resa ellersom anställd på plats, representerar sin arbetsgivare.Det krävs något så tydligt som en uppförandekod med tydliga påföljder vidbrott för att på ett verkningsfullt sätt motverka att svenska anställdabidrar till fortsatt människohandel. Det ligger i linje med svenskutrikespolitik att verka i denna riktning. Uppförandekoder vad avser köp avsexuella tjänster för svenskar i utlandstjänst ligger också helt i linjemed jämställdhetspolitik och kan ses som en förlängning av dejämställdhetsplaner företag, organisationer och myndigheter ärskyldiga att upprätta.Privata militära företagPrivata militära företag (PMF) återfinns i många konfliktområdenoch företagen erbjuder en mängd militära uppdrag. Fenomenet med privatamilitära företag är intressant då det direkt sätter i fråga en statsvåldsmonopol inom sitt territorium. Det är framför allt i svaga statsbildningarsom har problem att klara dessa åtaganden med egna kapaciteter som manser förekomsten av PMF. Det är också mycket intressant att se att en delländer använder dessa företag som policyredskap i sin utrikespolitik.Dessa privata militära företag kan samarbeta med varandra och tillsammansfå ett alltför stort inflytande över svaga stater. PMF skiljer sig frånbesläktade säkerhetsföretag, då de också erbjuder rent militära tjänster.Det rör sig om allt från stridsunderstöd och uthyrning av elitförbandtill militär utbildning, rådgivningstjänster vid krigsmaterielförsäljning,militära analyser och logistiskt stöd.Det är viktigt att vi skaffar oss kunskap inte bara om hur dessa privatamilitära företag fungerar, utan även tar till vara vad konfliktforskareoch fredsinstitut gjort för rön om våldets konsekvenser och mekanismer.Det entydiga och rationella svaret är att våldsanvändning föder mer våldoch att det förebyggande arbetet och de smarta fredliga åtgärderna harstörst genomgripande verkan.En utredning bör tas fram dels för kartläggning av hur dessa företaganvänds som policyredskap av vissa stater och i utrikes relationer,dels för att paras med en analys av hur de berättigar och legitimerar enkontraproduktiv och våldsbaserad rationalitet i internationell konfliktlösning.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2002/03:U325yrkande 3, 2003/04:U317 yrkande 1 samt 2003/04:U335 yrkande 1.5. Dödsstraff, tortyr och utomrättsliga avrättningar, punkt 2 (m, fp, kd,c)av i (m), (), (), (), (), () och RositaRunegrund (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U204yrkandena 1, 2 och 7, 2002/03:U289 yrkande 2 och 2002/03:U313 yrkande 25och avslår motionerna 2002/03:U228 yrkande 15, 2003/04:U282 yrkande 14och 2003/04:U299 yrkande 8.StällningstagandeUtskottet konstaterar att aktivt driver frågan om ett universelltavskaffande av dödsstraffet och, i avvaktan på att detta skall ske, attanvändningen av dödsstraffet skall inskränkas och ske med iakttagande avde begränsningar som finns i internationell rätt. Dödsstraffet är enligtsvensk uppfattning ett djupt omänskligt straff. Dess grymhet och dessoåterkalleliga natur gör det till ett straff som inte bör ha någon platsi en modern och civiliserad rättsordning.I FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna fortsätter Sverigetillsammans med övriga EU att driva och söka ökat stöd för den resolutionmot dödsstraffet som antagits i kommissionen . varinitiativtagare till utarbetandet av tilläggsprotokoll nr 13 tillEuropakonventionen om mänskliga rättigheter om ett totalt avskaffande avdödsstraffet. Protokollet, som föreskriver avskaffande av dödsstraffet äveni krigstid, antogs 2002 och ratificerades av i april 2003.Utskottet har inhämtat att antagandet 1998 av EU:s riktlinjer motdödsstraffet har inneburit att unionens bilaterala arbete som koncentreratspå att påverka andra länder att avskaffa dödsstraffet eller begränsa dessanvändande har intensifierats. Uppvaktningar av ett lands myndigheter harofta inriktats på användningen av dödsstraffet generellt men även påindividuella dödsdomar. Vanligen publiceras uppvaktningens innehåll iinhemska medier för att på så sätt bidra till att påverka opinionen motdödsstraffet. Inom tar EU regelmässigt upp enskilda fall där dödsstraffär aktuellt i deltagarländer. Genom att på detta sätt uppmana andraländer att avskaffa eller begränsa dödsstraffet kan och övriga EUbidra till att påskynda den internationella utvecklingen mot ett universelltavskaffande. fäster stor vikt vid detta arbete, och inom ramenför EU:s utvecklingssamarbete finns särskilda medel avsatta för detta.Utskottet konstaterar att det enligt FN:s särskilde rapportör om summariskaavrättningar förekommer utomrättsliga, summariska och godtyckligaavrättningar, och hot om sådana övergrepp, i alla världsdelar. Avrättningarnautförs av ett lands polis- och säkerhetsstyrkor, med regeringens godaminne, eller av andra personer eller grupper som samarbetar med, ellertolereras av, landets regering. En avrättning är summarisk då den verkställstrots att den inte föregås av en korrekt rättegång. stöder densärskilde rapportörens arbete och är initiativtagare resolution i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna omutomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar. Ett motsvarandeinitiativ drivs av i FN:s generalförsamling.Utskottet menar att det förekommer i flera länder i världen att människorfrihetsberövas för att senare inte höras av. Skälet är ofta att denförsvunne berövats livet summariskt eller genom tortyr. Sådana ofrivilligaförsvinnanden innebär ett oerhört lidande för den enskilde och hans ellerhennes familj. De utgör också ett medel för en repressiv politik. Inomramen för FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna pågår för närvarandeett arbete som syftar till att utarbeta en separat konvention om ofrivilligaförsvinnanden. verkar inom ramen för detta arbete särskilt föratt konventionen skall innefatta en rätt för anhöriga till information omvad som hänt den försvunne samt en rätt till skadestånd.Utskottet är av den bestämda uppfattningen att inga former av tortyr ellerannan grym eller förnedrande behandling kan accepteras i vilket syfte detän vara må. Förbudet mot tortyr finns i de centrala instrumenten ommänskliga rättigheter samt i FN:s konvention mot tortyr och annan grym,omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CAT) från 1984.Under det svenska ordförandeskapet i Europeiska unionen svarade Sverigeför författandet av EU:s riktlinjer mot tortyr som antogs av unionensutrikesministrar . Riktlinjerna är framför allt avsedda attpå samma sätt som riktlinjerna mot dödsstraffet utgöra underlag föruppvaktningar i tredje land om bruket av tortyr. Till skillnad fråndödsstraffet, som tillkännages i domslut, utgör tortyr en dold verksamhetvars förekomst många länder anstränger sig för att dölja för omvärlden.Riktlinjerna mot tortyr används också till stöd för EG-kommissionensutvecklingssamarbete inriktat på att genom bl.a. utbildning av poliserstävja bruket av tortyr i individuella länder. kundeFN:s generalförsamling anta ett tilläggsprotokoll till FN:s tortyrkonventionsom syftar till att stärka möjligheterna att förebygga tortyr.EU:s agerande i frågor om mänskliga rättigheter utgår ifrån FN:s konventionerför de mänskliga rättigheterna samt de olika regionala konventionerna.Under de senaste åren har dock vissa verktyg tillkommit som skall underlättasamordningen mellan EU-länderna i unionens agerande i frågor om de mänskligarättigheterna. Med hjälp av EU-ländernas ambassader i olika länder kankunskaperna öka inom EU angående bruket av tortyr i enskilda länder ochhur EU bäst kan hjälpa till att stävja det.Med vissa länder har EU valt att inleda separata dialoger påexpertnivå om mänskliga rättigheter. En sådan dialog förs medKina. inleddes på försök en liknande dialog med .