bet · GS01JUU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Däremot är lokalernapå befintliga anstalter oftasvåra att anpassa tillsjälvförvaltning.Den totalasysselsättningsgraden för deintagna i anstalt sjönk underår , att jämförasmed föregående år.Sysselsättningsgraden bland deintagna i anstalt har minskatkontinuerligt (se nedanstående tabell).Fördelningen av sysselsättningvid anstalt (tusental tim.)---------------------------------------------------|År |Arbets-|Utbild-|Intern|Program-|Övrig|Outnytt- || |drift |ning |service|verksam-|syssel-|jadtid || | | | |het |sättning| |---------------------------------------------------|1998 |2 081 |853 |1 296 |652 |968 |1 419 |---------------------------------------------------|1999 |2 045 |845 |1 312 |526 |991 |1 234 |---------------------------------------------------|2000 |2 062 |872 |1 425 |402 |1 018 |1 355 |---------------------------------------------------|2001 |2 073 |898 |1 483 |384 |1 156 |1 561 |---------------------------------------------------|2002 |2 065 |957 |1 505 |390 |1 189 |1 802 |---------------------------------------------------|2003 |2 365 |1 082 |1 610 |452 |1 186 |2 643 |---------------------------------------------------Beträffande de enskildasysselsättningsformerna kansärskilt noteras att brotts-och missbruksprogrammen underår 2003 ökat, men att andelensådan verksamhet alltjämt ärlåg jämfört med förhållandenaför fem år sedan.Beträffande målen omfortsatta insatser påanstalterna och inom frivårdenför att utvecklabehandlingsplaneringen samt föratt ge fortsatt hög prioritettill insatser för att motiveraintagna på häkte till åtgärderför att komma ifrånkriminalitet och droger kanföljande noteras.Andelen narkotikamissbrukarei anstalt har ökat under desenaste åren. harandelen narkotikamissbrukareökat väsentligt somandelen blandmissbrukareminskat. varandelen intagna somklassificerats som antingennarkotikamissbrukare ellerblandmissbrukare ,en ökning med knappt tvåprocentenheter jämfört medsamma datum föregående år (setabell). Det bör här påpekasatt detta inte innebär att merän hälften av de intagnamissbrukar ;innebörden är att drygt hälftenav de intagna bedömdes varaaktiva missbrukare när de togsin.Drogmissbrukare inskrivna ianstalt per åren1998-2003----------------------------------------------------|År | |Narkotikamissbrukare|Blandmiss-|Alkoholmiss- || |Totalt| | brukare | brukare || |antal | | | || |intagna| | | |--------------------------------------------------| | |Antal|Andel|Antal |Andel|Antal |Andel|--------------------------------------------------|1998|3 546 |1 |28,8 |590 |16,6 |523 |14,7|| | |021 |% | |% | |% |--------------------------------------------------|1999|3 536 |1 |29,0 |634 |17,9 |551 |15,6|| | |025 |% | |% | |% |--------------------------------------------------|2000|3 633 |1 |33,4 |624 |17,2 |479 |13,2|| | |215 |% | |% | |% |--------------------------------------------------|2001|3 708 |1 |34,5 |555 |15,0 |468 |12,6|| | |279 |% | |% | |% |--------------------------------------------------|2002|4 188 |1 |34,1 |762 |18,2 |523 |12,5|| | |427 |% | |% | |% |--------------------------------------------------|2003|4 298 |1 |39,1 |628 |14,6 |507 |11,8|| | |680 |% | |% | |% |--------------------------------------------------Även bland frivårdsklienternahar andelen med känt missbrukökat. uppgickandelen frivårdsklienter medkänt narkotika- ellerblandmissbruk till , enökning med två procentenheterjämfört med föregående år. var motsvarandesiffra 28 %.Kriminalvården har sedanhösten 2001 arbetat med ochimplementerat ett regelverk förplanering avkriminalvårdspåföljder.Regelverket har skrivitsutifrån den s.k. What Works-forskningen och fastslår attplaneringen skall bestå av tredelar: utredning, risk- ochbehovsprofil samt plan. Planenför verkställigheten skall varaframåtsyftande och göras isamarbete mellan aktuellaintressenter, dvs. anstalt,frivård, socialtjänst,lekmannaövervakare m.fl.Kriminalvårdsstyrelsen angeri årsredovisningen att detunder harbedrivits ett arbete med attbl.a. ta fram administrativtstöd förverkställighetsplaneringen,utbilda personal ochkvalitetssäkra planeringen.Under år 2003 harKriminalvårdsstyrelsenprioriterat tillsyn öververkställighetsplaneringen, entillsyn som planeras fortsättaunder 2004. Utvecklingen avdatastöd förverkställighetsplaneringenberäknas kunna slutföras underår 2004.Andelen klienter för vilkaverkställighetsplanerupprättats varierar stortmellan olika enheter. Generelltsett håller planernafortfarande inte entillräckligt god kvalitet.Tillförlitliga data som exaktbeskriver andelenverkställighetsplaner saknasför . Från och med år2004 kommer kriminalvården attkunna redovisa detaljerad sådanstatistik. Anstalterna hargjort vissa prioriteringarunder utvecklingsfasen och påmånga enheter görs intefullständiga planer på intagnamed straff upp till 4 månader.Kriminalvårdsstyrelsenuppskattar att det finnsverkställighetsplaner i 60-70 %av samtliga ärenden.Majoriteten avfrivårdsenheter har infört detnya systemet förverkställighetsplanering.Enligt Kriminalvårdsstyrelsensbedömning upprättas enfullständig verkställighetsplanpå av klienterna ifrivården. Andelen är högstbland skyddstillsynsdömda.När det gäller insatser föratt motivera intagna i häktetill behandling angerKriminalvårdsstyrelsen att desärskilda uppsökare sominrättats inom ramen för densärskilda narkotikasatsningeninom kriminalvården har haftstor betydelse för att motiverahäktade att komma ifrånkriminalitet och droger. Dethar funnits tillgångtill uppsökare vid 18 avlandets 30 häkten. De hardokumenterat cirka 1 800förstagångssamtal med klienter.I övrigt har vissprogramverksamhet och andraskräddarsyddamotivationsprogram för häktegenomförts. Flera häktenrapporterar att man regelbundethar haft information förhäktade från olikabehandlingshem, AA/NA och KRIS.Beträffande verksamheten inomfrivården kan noteras att detgenomsnittliga antaletfrivårdsklienter, inklusivepersoner dömda till villkorligdom med samhällstjänst ochklienter i anstalt medförordnad övervakare, fortsatteatt öka . Denstörsta procentuella ökningenav klienter återfinns blandskyddstillsynsdömda medkontraktsvård och blandpersoner som avtjänar kortarefängelsestraff i form avintensivövervakning medelektronisk kontroll, se tabelli bilaga 10.Antalet utfördapersonutredningar under år 2003uppgick till 25 302, vilket äri stort sett lika många somföregående år. För depersonutredningar somredovisades varden genomsnittligahandläggningstiden . Imål med häktade var dengenomsnittligahandläggningstiden 13 dagar.Antalet lekmannaövervakarevar 4 609 ,vilket är en minskning mednärmare jämfört med sammadatum . Andelenklienter med lekmannaövervakareär , vilket är enprocentenhet mindre änföregående år.Regeringen konstaterar i sinanalys av kriminalvårdensresultat bl.a.följande.Den höga beläggningen harpåverkat kriminalvården ävenunder . Platsutbyggnadenav anstalter har inte kunnatske i den takt som motsvaratbehoven. Regeringen ser dockpositivt på kriminalvårdensarbete med att finna lösningarpå platsbristen genom etteffektivare resursutnyttjande,permanenta beredskapsplatser,anstalter för dömda på fri fotm.m.Beträffande insatserna föratt förebygga återfall i brottkonstaterar regeringen attkriminalvården inte itillräcklig utsträckninglyckats upprättaverkställighetsplaner för deintagna och att kvaliteten ivissa avseenden varitbristfällig. Regeringen anseratt kriminalvården måste ökaansträngningarna på dettaområde. Utvecklingen med flerplatser för självförvaltningser regeringen som mycketpositiv, både ur ettåteranpassnings- ocheffektivitetsperspektiv.Regeringen anser attinriktningen påprogramverksamheten, därkvalitet snarare än kvantitetprioriterats, är värdefull ochatt detta arbete bör fortsätta.Regeringen understryker vidarevikten av att kriminalvårdenutarbetar system till stöd föratt goda arbetsmetoder skall fåspridning i organisationen.När det gäller insatserna föratt bekämpa narkotikamissbrukser regeringen positivt på attkriminalvården lyckats vända ennegativ utveckling, såväl vadavser särskild verksamhet motnarkotikamissbruk bland deintagna på anstalt som påantalet s.k. § 34-placeringar.Regeringen understryker viktenav att arbetet med att bekämpanarkotikamissbruk ges fortsatthög prioritet.Beträffande säkerhetsarbetetinom kriminalvården konstaterarregeringen att det ärgrundläggande förkriminalvården att förhindrarymningar från och brottsligheti anstalterna. Regeringen pekarpå att det pågår ett omfattandearbete inom kriminalvården ochJustitiedepartementet med attförbättra säkerheten på deslutna anstalterna.Beträffande målet att minskaantalet intagna medverkställbar dom i häktekonstaterar regeringen i likhetmed attdet främst är bristen på slutnaanstaltsplatser som fåttåterverkningar på möjlighetenatt placera ut intagna medverkställbara domar från häktetill anstalt. När det gällerinsatserna för att motiveraintagna i häkte till åtgärderför att komma ifrånkriminalitet och drogerkonstaterar regeringen att densärskilda satsningen på attbekämpa narkotikamissbruketbland kriminalvårdens klienter,genom uppsökande verksamhet,nått ett betydande antalhäktesklienter. Regeringenunderstryker viktenav att detta arbete gesfortsatt hög prioritet.Regeringen avser att i ettsärskilt uppdrag tillKriminalvårdsstyrelsen dra uppriktlinjerna för det fortsattaarbetet med den särskildanarkotikasatsningen.Utskottet vill i fråga omkriminalvårdens verksamhet ochresultat framföra följande.Utskottet kan konstatera attbeläggningssituationen påanstalter och häkten harförvärrats ytterligare under år2003 med en mer eller mindrekonstant överbeläggning påsåväl anstalter som häkten.Utbyggnaden av anstalts- ochhäktesplatser har under år 2003inte kunnat ske i den takt sommotsvarat behoven. Det ärmycket angeläget att dennasituation löses permanent. Påanstalterna är detta nödvändigtbåde för att verkställighetenav fängelsestraffen skall blisäker och human och för attarbetet med att förebyggaåterfall i brott skall kunnabli effektivt ochverkningsfullt.Utskottet ser mycket positivtpå att utbyggnadstakten avanstaltsplatser har ökatväsentligt under innevarandeår. Särskilt gäller det öppnaanstaltsplatser, därbeläggningsgraden under år 2004sjunkit betydligt till följd avutbyggnaden. Kriminalvårdenstyngsta klienter, med störstbehov av stöd och insatser,sitter dock på slutna anstalterdär beläggningsgradenfortfarande är mycket hög. inom kriminalvårdenutarbetade långsiktiga lokal-försörjningsplanen upptasplaner på utbyggnad av ettstort antal slutna platserunder de kommande åren.Utskottet välkomnar detta.När det gäller insatserna föratt utvecklabehandlingsplaneringen kanutskottet konstatera att dessahar bedrivits med fortsatt högambition. Arbetet med att bl.a.ta fram ett nytt administrativtstöd förverkställighetsplanering ochprioritera tillsyn öververkställighetsplaneringen ärmycket angeläget. Utskottet sermed viss oro på att förekomstenav och kvaliteten påverkställighetsplaner varieradestort mellan olika enheter.Även om arbetet med att planeraverkställigheten sannoliktpåverkades av den högaanstaltsbeläggningen ochinförandet av ett nytt systemför verkställighetsplanering ärdet inte tillfredsställande attdet för många intagna inteupprättas någonverkställighetsplan. Dennaverksamhet måste prioriterashögt inom kriminalvården.Målet att öka antalet enhetermed självförvaltning uppnåddesväl . Som redovisatsovan mer än fördubbladesantalet platser medsjälvförvaltning under året.Utskottet ser mycket positivtpå det arbete som bedrivs inomkriminalvården för att ökainslagen av självförvaltning påanstalterna. Sådan verksamhettorde ha gynnsamma effekter påsträvandena att anpassa deintagna för ett liv i frihetoch att i största möjliga månminska institutionaliseringensnegativa effekter.Utskottet noterar medtillfredsställelse att antaletavvikelser i samband medtransporter och bevakadeutevistelser minskade under år2003. Även antaletdirektavvikelser från slutnaanstalter och avvikelser isamband med permission ellerannan utevistelse från slutnaanstalter minskade. - Denutveckling som skett underinnevarande år med flerafritagningar och rymningar medhjälp av gisslantagande från deanstalter som har högstsäkerhet är däremot mycketoroande. Utskottet återkommertill denna fråga längre fram ibetänkandet.Målet att antaletverkställighetsfall på häkteskulle minska uppfylldes inteunder . Problemet medett stort antalverkställighetsfall på häktehar ett nära samband medöverbeläggningen på de slutnaanstalterna. Detta problemtorde alltså bli mindre i taktmed utbyggnaden av slutnaanstaltsplatser.När det gäller insatserna föratt motivera intagna på häktetill olika åtgärder för attkomma ifrån kriminalitet ochdroger ser utskottet medtillfredsställelse attkriminalvården i den särskildasatsningen på att bekämpanarkotikamissbruket blandkriminalvårdens klienter nåttett betydande antalhäktesklienter i sin uppsökandeverksamhet. Utskottet vill ilikhet med regeringenunderstryka vikten av att dettaarbete ges fortsatt högprioritet.Beträffande målen förfrivårdsverksamheten villutskottet, som just gjortsbeträffandeanstaltsverksamheten, peka påbetydelsen av en gedigenverkställighetsplanering.Sammanfattningsvis finnerutskottet att kriminalvården ide flesta avseenden uppfylltmålen 2003.PersonalI nedanstående tabell framgårantalet anställda inomkriminalvården samtkönsfördelningen. Antaletanställda, främst vårdare, harökat kraftigt de senaste åren.Det ökade personalbehovet berorenligt Kriminalvårdsstyrelsenfrämst på att beläggningen påanstalter och häkten harfortsatt att öka. Ävenfrivården har haft ett ökattryck med fler klienter.Andelen tillfälligt anställdavar , vilket är ungefärsamma andel som för fem årsedan. Det kan noteras attandelen kvinnliga vårdare ökatnågot de senaste fem åren.Personal inom kriminalvården ioktober månad ----------------------------------------------------|År |Totalt antal |Varav vårdare | Varav || |anställda | |frivårds- || | | |inspektörer |----------------------------------------------------| |Antal|Andel |Antal |Andel |Antal |Andel|| | |kvinnor | |kvinnor | |kvinnor |----------------------------------------------------|1998 |7 ||4 308 || 915 ||| |786 | | | |1 | |----------------------------------------------------|1999 |7 ||4 422 || 849 ||| |793 | | | |1 | |----------------------------------------------------|2000 |7 ||4 282 ||755 ||| |413 | | | | | |----------------------------------------------------|2001 |7 ||4 460 ||809 ||| |543 | | | | | |----------------------------------------------------|2002 |8 ||4 906 ||883 ||| |107 | | | | | |----------------------------------------------------|2003 |8 ||5 381 ||887 ||| |716 | | | | | |----------------------------------------------------1 Inklusive övrigaklienthandläggare.År 2003 var medelåldernbland kriminalvårdenspersonal . Blandvårdare var medelåldern chefer 54 år.I nedanstående tabellredovisas sjukfrånvaronbland kriminalvårdenssamtliga personal. Det kankonstateras attsjukfrånvaron ökadeväsentligt fram till år2002 för att sedan underår 2003 falla tillbakanågot. Nedgången isjukfrånvaro avserfrämst anställda som ärsjukskrivna i 15 dagareller mer. Den totalasjukfrånvaron var högrebland kvinnor än blandmän.Sjukfrånvaro blandkriminalvårdens personal 1------------------------------------------------------|År |Sjukfrånvaro|Varav sjuk|Varav sjuk |Varav sjuk|| | |||> |------------------------------------------------------|1998 | | | | |------------------------------------------------------|1999 | | | | |------------------------------------------------------|2000 | | | | |------------------------------------------------------|2001 | | 2,| | |------------------------------------------------------|2002 | | | | |------------------------------------------------------|2003 | | | | |------------------------------------------------------1 Sjukfrånvaro beräknatsom procentandel av summanav total arbetstid ochfrånvaro.Källa: Kriminalvård ochstatistik 2003,Kriminalvårdens officiellastatistik 2002.Kriminalvårdsstyrelsenanger iårsredovisningen attnågot mer än entredjedel av den långasjukfrånvaron ärkopplad tillarbetsmiljön medanresterande del harandra orsaker somfrånvarogrund. För attkomma till rätta meden del av frånvaronhar kriminalvårdenerbjudit delpensionför anställda över 61år i enlighet med detstatliga avtalet påpensionsområdet.I arbetsmiljöarbetetinom kriminalvårdenhar frågor om hot ochvåld mot personalenstor betydelse.Kriminalvårdsstyrelsenriktar storuppmärksamhet på deanställdas säkerhet,och efter det senasteårets händelser medrymningar ochfritagningar därpersonal hotats ochtagits som gisslan harfrågan fåttytterligareaktualitet.De lokalakriminalvårdsmyndigheternaär enligtKriminalvårdsstyrelsensriktlinjer förriskhantering inomkriminalvården(Kriminalvårdensriktlinjer 2002:4)skyldiga att tillämpaett system förtillbuds- ochskaderapportering inomallaverksamhetsområden.När ett tillbud elleren skadehändelseinträffar på en enhet- bl.a. vid hot ochvåld mot personal -skall en rapportupprättas och sändastill bl.a.Kriminalvårdsstyrelsen.Rapporternasammanställs ochanalyseras avKriminalvårdsstyrelsen.De kvantitativauppgifter som därviderhålls betraktas avKriminalvårdsstyrelsensom osäkra, bl.a.bedöms mörkertaletvara mycket stort. Avrapporterna kan dockutläsas att hot ochvåld motkriminalvårdenspersonal är ganskavanligt förekommande,och har så varit underen följd av år.Kriminalvårdsstyrelsenarbetar löpande medatt förbättrarutinerna förrapportering avtillbud och skador ochdärigenom bl.a.förbättramöjligheterna att drakorrekta slutsatser.Utskottet kankonstatera attsjukfrånvaron blandkriminalvårdenspersonal är hög, ävenom en viss minskningskett under år 2003.Det är angeläget attkriminalvården påolika sätt arbetar medatt minska sjuktalenbland personalen. Härspelar arbetsmiljön enviktig roll, liksomolika insatser för attlångtidssjukskrivnaskall kunna återgå iarbete. Förarbetsmiljön är detsärskilt viktigt atthot och våld motpersonalen motverkas.Utskottet konstaterarattKriminalvårdsstyrelsenuppmärksammar dessafrågor. Utskottetåterkommer längre frami betänkandet tillfrågor om säkerheteninom kriminalvården.Verksamhetsinriktningår 2005Utskottet har somframgår under rubrikenUtgiftsramen ochanslagen tillstyrktregeringens förslagtill anslag tillKriminalvården för år2005 med närmare5 miljarder kronor.Regeringen har ibudgetpropositionenför uppställtmål för sex olikaverksamhetsområden.För kriminalvårdensanstalts- ochfrivårdsverksamhet ärdet målen förverksamhetsområde 4,verkställighet avpåföljder, som ärrelevant. Regeringenanger här tvåövergripande mål, delsskall påföljderverkställas på ettsäkert och humantsätt, dels skallantalet återfall ibrott minska.Att verkställighetenskall vara säkerinnebär att brottunderverksställigheten,vare sig de riktar sigmot allmänheten,kriminalvårdenspersonal eller andraintagna, inte äracceptabelt.Aktiviteter ikriminella nätverk,rymningar ochordningsstörningar iallmänhet skall ocksåförhindras.Höga krav måsteställas på demyndigheter ochtjänstemän somansvarar förverkställigheten föratt tillse att dennapräglas av en humanmänniskosyn, godomvårdnad och respektför den enskildesintegritet ochrättssäkerhet. Det ärockså självklart attden dömde har attunderkasta sig derestriktioner somföljer av den utdömdapåföljden ochverkställighetsformen.Vad gäller målet attantalet återfall ibrott skall minskaanför regeringen attförväntningarna idenna del måste vararealistiska menpoängterar samtidigtatt även marginellaförändringar i andelenåterfall blandkriminalvårdensklienter har storbetydelse såväl ur ettmänskligt som ettsamhällsekonomisktperspektiv. Det ärangeläget attinstrumenten att mätaåterfall och studeraorsakssambandutvecklas ochförfinas.De båda målen förverksamhetsområdetskall inte ställas motvarandra utan ses somjämställda ochkompletterande. Ettaktivtåterfallsförebyggandearbete förutsätter attde dömda avhåller sigfrån kriminalitet ochdroger underverkställigheten, attde inte avviker frånanstalt eller annanplacering och att deregler som gäller förverkställighetenrespekteras.Självfallet är detockså en förutsättningatt varje personbehandlas på ettrespektfullt sätt.Förhäktesverksamhetengäller målen förverksamhetsområde 2,utredning ochlagföring. Dessa äratt verksamheten skallbedrivas med högtställda krav pårättssäkerhet ochkvalitet samt att flerbrott skall leda tilllagföring.Det är polisen ochåklagarväsendet somansvarar för merpartenav verksamheten inomverksamhetsområdet,men även andraaktörer, däriblandalltså kriminalvården,verkar här. Det ärenligt regeringenangeläget att allamyndigheter som verkarinomverksamhetsområdetfördjupar sittsamarbete och oftaresamordnar sinainsatser på området.Utskottet har ingetatt erinra motregeringensbedömningar i dennadel.I motion Ju281 (c)begärs att deövergripande målen förkriminalvårdenomdefinieras.Motionärerna anför attkriminalvårdensövergripande mål börvara att, med en humangrundsyn och engedigen kunskapsgrund,minskaåterfallsbrottslighetenoch öka människorstrygghet i samhället.Som redovisats ovanär målet förkriminalpolitiken attminska brottslighetenoch öka människorstrygghet. Detövergripande målet förverksamhetsområde 4Verkställighet avpåföljd är attverkställa utdömdapåföljder på ettsäkert och trovärdigtsätt samt att minskaantalet återfall ibrott.Utskottet finnerinte anledning attformulera målen förkriminalvården pånågot annat sätt.Motion Ju281 böravslås i nu behandladdel.Riksrevisionensstyrelsesframställningangåendeuppföljning avkriminalvårdensklienterRiksrevisionensstyrelse föreslår i enframställning tillriksdagen(2003/04:RRS10) attriksdagen skall begäraatt regeringenåterkommer tillriksdagen med enredovisning av deåtgärder som vidtagitsmed anledning avRiksrevisionensgranskning avuppföljningen avkriminalvårdensklienter.Till grund förframställningen liggerRiksrevisionensgranskningsrapportÅterfall i brott elleranpassning i samhället- uppföljning avkriminalvårdensklienter (RIR2004:5).Riksrevisionen hargranskat vilkasvagheter och bristersom finns iuppföljningen avkriminalvårdensklienter när detgäller målen attminska återfall ibrott samt att främjaklienternas anpassningi samhället.Beträffande begreppetanpassning i samhällethar Riksrevisionenvalt en inriktning påklienternas möjlighettill lagligförsörjning. Som skälför denna definitionanges att någon formav laglig försörjningär en nödvändigförutsättning för attklienterna inte skallåterfalla i brott.Riksrevisionen gör irapporten ett antaliakttagelser ochlämnar sex olikarekommendationer.Dessa är följande.Regeringen bör ställautökade ochpreciserade krav påKriminalvårdsstyrelsensoch Brottsförebygganderådetsåterrapportering närdet gälleruppföljningen avklienternas återfall ibrott och anpassning isamhället och kopplaresultaten till gjordainsatser. Vidare börregeringen geBrottsförebygganderådet i uppdrag attproducera och samordnastatistik som belyseranpassningen isamhället för personersom lämnatkriminalvården.Kriminalvårdsstyrelsensuppföljning avanpassningen isamhället, bl.a. om dehar lagligförsörjning, bör ävenomfatta klienter somfriges direkt frånanstalt utanövervakning. Uppgifterom återfall i brottoch anpassning isamhället bör tas framäven perfrivårdsområde.Kriminalvårdensklientadministrativasystem behövervidareutvecklas. Allinformation om gjordainsatser skallregistreras och kunnasammanställas förvarje klient. På såsätt kan systemenanvändas för attkoppla gjorda insatsertill resultat.Information om varjeklient som återfalleri brott bör återförasdirekt tillklienternaskontaktpersoner. På såsätt kan uppföljningenanvändas för attutveckla verksamheten,bl.a. I dettasammanhang börsekretessfråganklargöras.Regeringen anför ibudgetpropositionen(s. 128 f.) attRiksrevisionensgranskningsrapportbereds inomRegeringskansliet.FrånJustitiedepartementethar inhämtats attrapporten så här långtbeaktas i det löpandearbetet medmyndighetsstyrning,närmast bl.a. iutarbetandet avkriminalvårdensregleringsbrev för år2005.I detta sammanhangkan även nämnasBrottsförebygganderådets (BRÅ) rapportFörberedd för frihet?,som presenterades iapril 2004.