bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Genom basinventeringen kommeräven värdefull kunskap som gagnar såväl det statligasom det kommunala naturvårdsarbetet att byggas upp.Det anförda innebär att utskottet finner syftet medmotionerna 2003/04:MJ287 (c) yrkande 3,2003/04:MJ288 (c), 2003/04:MJ316 (kd), 2003/04:MJ349(c) yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ409 (kd) yrkande 6och 2003/04:MJ429 (s) i allt väsentligttillgodosett. Motionerna i dessa delar bör intemedföra någon ytterligare åtgärd.Enligt miljökvalitetsmålet Levande skogar och dessdelmål 1 skall det fram slutasnaturvårdsavtal på totalt i landet.Med anledning av detta har Skogsvårdsorganisationensanslag för områdesskydd öronmärkts så att avanslaget skall användas för naturvårdsavtal. Dettainnebär att ca anvisades förnaturvårdsavtal . varmotsvarande summa också ca ochunder ca . Under perioden1994-2002 utbetalades ca somersättning till markägare. Av anslaget använderSkogsvårdsorganisationen för egna kostnader,vilket motsvarar i genomsnitt per avtal.Som framgår av utskottets redogörelse ovan hararbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal i syfteatt uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogarutvecklats i en glädjande riktning, och skogsägarnaär särskilt positiva till instrumentetnaturvårdsavtal. Skogsvårdsstyrelsernas lokalaanknytning, goda lokalkännedom och regelbundnakontakter med skogsägarna även i andra sammanhangantas vara de viktigaste faktorerna till dennagynnsamma utveckling. Utskottet har inhämtat attSkogsstyrelsen och har beräknat defrån återstående kostnaderna för delmåletLångsiktigt skydd av skogsmark. Beräkningarna, somingår i förfördjupad utvärdering av miljökvalitetsmåletLevande skogar, utgår från den skyddsnivå somuppnåtts t.o.m. . Sammantaget är det fråga omca fr.o.m. år 2003.Enligt beräkningarna bör områden med naturvårdsavtalöka med ca , vilket enligtSkogsstyrelsen grovt beräknat kommer att kosta450 eller ca perår och framåt. Av åretsbudgetproposition, utgiftsområde 23, framgår attarealerna produktiv skogsmark för naturvårdsavtalvid utgången av totalt uppgick till ca . Härav tillkom ca 4 000hektar som naturvårdsavtal och ca 5000 hektar.För att målet om en ökad areal biotopskyddsområdenoch naturvårdsavtal skall kunna nås och för attkvaliteten hos dessa skyddsformer skall kunna säkraslångsiktigt måste enligt utskottets mening formeroch metoder för skyddsarbetet, liksom dennaturvårdande skötseln och tillsynen av biotoperna,utvecklas ytterligare. Med det anförda och iavvaktan på den aviseradepropositionen om miljökvalitetsmålen föreslårutskottet att motionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande10, 2003/04:MJ384 (c) yrkande 2 och 2003/04:MJ387(m) delvis inte föranleder något särskilt uttalandefrån sida.Med det nu anförda och med vad utskottet itillämpliga delar anfört ovan bör inte heller motion2003/04:MJ472 (fp) yrkande 18 medföra någonytterligare åtgärd.I regeringens skrivelse 2003/04:39 Uppföljning avskogspolitiken redovisades de skäl som tidigareangetts för att staten bör äga betydandeskogsarealer. Skälen kan sammanfattas på följandesätt. Statligt skogsbruk bör genom att vara ledandeinom såväl natur- och kulturmiljövård som produktionav virke och andra nyttigheter tjäna som föredömeför hela skogsnäringen. Statligt skogsägandeunderlättar vidare en långsiktig förvaltning avstörre sammanhängande områden för att t.ex. bevarabiologisk mångfald och från natur- ochkulturmiljösynpunkt värdefull skogsmark. Statligtskogsägande ger också möjligheter till bättrearrondering av mark och underlättar markbyten medandra ägare, vilket bl.a. är viktigt för atttillgodose friluftslivets samt natur- ochkulturmiljövårdens behov. Skogen är en naturresursmed stora natur- och kulturmiljövärden och ennaturtillgång som berör många människor och som ihög grad bör vara tillgänglig för ett rörligtfriluftsliv. Ett statligt skogsägande värnar dessaintressen och stärker allmänhetens känsla för skogenmed dess natur- och kulturmiljövärden som gemensamtillgång och gemensamt ansvar. Vidare skallskogsmark som ingår i nationalpark enligt gällandelagstiftning ägas av staten. Staten äger ocksåskogsmark för speciella ändamål, t.ex. genomSveriges för långsiktigavetenskapliga ändamål.Vid sin behandling av skrivelsen instämdeutskottet med regeringen i vad som anförts och i attstatens skogar skall förvaltas på ett föredömligtsätt när det gäller såväl virkesproduktion somhänsyn till natur- och kulturmiljön samt socialavärden (bet. 2003/04:MJU16). På miljösidan börstaten följaktligen ligga i frontlinjen beträffandekrav på en ansvarsfull förvaltning av det egnaskogsbruket och ombesörja en god kompetens såvälinom den egna verksamheten som hos anlitadeorganisationer. är merparten av detstatliga skogsbruket anslutet till den frivilligacertifieringsstandarden FSC. kan ha stor betydelse för attutveckla den lokala turistnäringen och natur- ochkulturturism. har beslutat att utvecklaen sådan verksamhet på sina marker.Utskottet, som vidhåller sin uppfattning, ansersåledes att statligt skogsbruk bör kunna tjäna somett föredöme för hela skogsnäringen genom attfortsätta att utveckla förvaltningsmodeller som kange förutsättningar för både en effektiv ochvärdeskapande virkesproduktion och bevarande avnatur- och kulturmiljövärden samt annat nyttjande.Genom det statliga skogsinnehavet finns särskildamöjligheter att bidra till detta. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna 2003/04:MJ384(c) yrkande 3 och 2003/04:N327 (c) yrkande 12.Av den nu aktuella skrivelsen framgår attregeringen beslutade att ytterligarekomplettera det svenska bidraget till det europeiskanätverket av värdefulla områden, Natura 2000, med417 nya områden. Enligt kommissionens plan skallnätverket sedan beslutas . Under denärmaste åren kommer det nationella genomförandet avNatura 2000-nätverket att fokusera på att ta frambevarandeplaner för de närmare 4 000 områdena. Iårets budgetproposition, utgiftsområde 20, anförregeringen att Natura 2000-arbetet gick in i en nyfas . Urvalet av områden till nätverket äri stort sett klart. fastställdekommissionen den alpina regionen som är en av EU:ssex biogeografiska regioner. Regeringen har underåret till kommissionen föreslagit ytterligareområden som bör ingå i det europeiska nätverketNatura 2000. har totalt 3 903 områdenföreslagits enligt art- och habitatdirektivet och509 områden enligt fågeldirektivet. Arbete pågår numed att ta fram bevarandeplaner för alla föreslagnaområden. Med det anförda och med vad utskottet itillämpliga delar anfört ovan under detta avsnittfinner utskottet syftet med motion2003/04:MJ472 (fp) yrkande 23 i allt väsentligttillgodosett. Något särskilt uttalandemed anledning av motionen finner utskottet intepåkallat.I regeringens skrivelse 2003/04:39 Uppföljning avskogspolitiken anförde regeringen attSkogsvårdsorganisationen bedriver ett projekt medfokus på tätortsnära skog med människan i centrum.Projektet syftar bl.a. till att nå grupper som intenaturligt kommer ut i skogen. Pilotskogar,publikationer och manualer skall visa exempel på hurman kan stimulera och förbättra möjligheterna tillrekreation i de tätortsnära skogarna. Arbetet sker isamarbete med kommuner och privata skogsägare inomett begränsat geografiskt område. Att skapa godaförutsättningar för friluftsliv och rekreation ärett bra sätt att investera i god folkhälsa.Utskottet delar uppfattningen att erfarenheter fråndetta projekt kommer att utgöra en bra grund för attarbeta vidare med tätortsnära rekreationsskogar ihela landet. Utskottet har ingen annan uppfattningän den som framförs i motion 2003/04:MJ472 (fp)yrkande 24 om att tätortsnära natur- ochrekreationsvärden om möjligt bör bevaras. I avvaktanpå resultatet av det arbete som pågår och motbakgrund av vad som anförts föreslår utskottet attmotionsyrkandet lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har inhämtat att ochLänsstyrelsen i har inventeratstatens skogar och pekat ut områden med höganaturvärden. Med anledning av att frågan ärkontroversiell har , iNorrbotten och haft samråd om hur dessaskogar skall hanteras . Samrådet omprioritering av vilka marker som skall skyddas ochlämpliga former för skyddet inleddes i början avapril. har arbetsgruppen haft flera mötenoch även gjort gemensamma skogsbesök. Utgångspunktenhar varit det av beslutade arealmålet om320 reservat på produktiv skogsmark iSverige. har i ca 1 500 000hektar produktiv skogsmark. Av dessa har 126 000hektar vid inventeringen visat sig ha höganaturvärden. Dessa arealer har i arbetet delats uppi två grupper, dels de som bör bli naturreservat, ca30 , dels de som kan hanteras enligtSveaskogs miljöpolicy, ca . I densenare gruppen utgörs av beslutadeekoparker. Det gemensamma arbetet med attkategorisera de återstående 63 000 hektarenfortsätter . Parterna enades i mitten avjuni 2004 om principerna för förvaltningen. Enligtsamrådsprinciperna kommer betydande arealer atthanteras i enlighet med miljöpolicy medanandra stora områden föreslås bli naturreservat.Kategoriseringen av återstående områden kommer attske i enlighet med den strategi för långsiktigtskydd av skogsmark som ochSkogsstyrelsen håller på att ta fram. Arbetsgruppenkommer att sortera och gruppera de aktuella skogarnai fyra grupper så att klarhet skapas om den vidarehanteringen i olika kategorier, dvs. skogar som börbli reservat utifrån ett nationellt perspektiv,skogar som blir ekoparker, skogar som ges ettfrivilligt skydd eller sköts med särskilda hänsynoch skogar som kan brukas med generella hänsyn. Meddet anförda finner utskottet syftet med motion2003/04:MJ66 (fp) yrkande 12 tillgodosett utan någonvidare åtgärd från sida.Jordbruk, fiske och rennäringUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker ett antal motioner(s, m, fp, kd) om bl.a. konkurrenskraften försvenskt jordbruk, om översyn av EU:sfiskesubventioner, om reglering av säl- ochskarvbestånden, om yrkesfiskaravdrag och omen hållbar same- och rennäringspolitik.Utskottet hänvisar till regeringensskrivelse, till tidigare ställningstaganden ifrågorna, till årets budgetproposition ochtill pågående arbete på områdena.Jämför reservationerna 92 (m), 93 (fp), 94(fp), 95 (fp), 96 (kd), 97 (kd), 98 (kd), 99(kd), 100 (kd) och 101 (m).SkrivelsenHållbara konsumtions- och produktionsmönster betonasav regeringen som viktiga utgångspunkter för deareella näringarna och för landsbygden.En långsiktigt hållbar utveckling av de areellanäringarna innefattar strategiska framtidsfrågor omproduktionen av livsmedel, ett konkurrenskraftigtjordbruk, ett långsiktigt hållbart fiske och enlevande landsbygd för boende, rekreation och turism.En utgångspunkt för politikens inriktning är attproduktionen skall styras av konsumenternasefterfrågan. Inom ramen för landsbygdspolitikengenomförs särskilda åtgärder med inriktning pålandsbygdens utveckling. Renskötseln spelar encentral roll i samiskt näringsliv och samisktradition och är därmed en grundläggandeförutsättning för bevarandet av det samiskakulturarvet.MotionernaI motion 2003/04:MJ65 (m) hävdas att ökadeansträngningar för att förbättra kunskapen ochdärmed minska miljöpåverkan från den konventionellalivsmedelsproduktionen sannolikt skulle ge avsevärtstörre effekt än åtgärder för att gynna ekologiskproduktion. Enligt motionärerna grundas inriktningenatt främja ekologiska livsmedel på en felaktiganalys och bör därför överges. Så kallade frivilligaåtaganden mellan myndigheter, kommuner, företag ochlivsmedelsbranschen bör inte främjas (yrkande 8).Det svenska jordbruket har uppenbarasvårigheter att klara konkurrensen från andraländers jordbruk på grund av unikt höga skatter påjordbrukets produktionsmedel, unika krav pådjurhållningen och tillämpningen av ochannan miljölagstiftning. Det är emellertid bra omdet som regeringen aviserar om att bl.a. tillväxtoch sysselsättning skall få en mer framträdande rollblir verkligt (yrkande 18).Enligt motion 2003/04:MJ66 (fp) måstejordbrukspolitiken i EU förändras radikalt och varaen del av kampen mot fattigdomen i tredje världenoch en hållbar utveckling. Detta innebär bl.a. atthandelshinder och subventioner måste avvecklassnabbt, att de etiska värdena inom jordbruket måstebevaras och att jordbrukets stora betydelse förbevarandet av biologisk mångfald och godalivsmiljöer för människor och djur måste erkännas.Vidare måste ett mer långtgående förslag medsnabbare avreglering på den europeiskajordbruksmarknaden utarbetas, och företrädare för deareella näringarna måste konkurrera på likartadevillkor och på en konkurrensutsatt marknad.Slutligen måste exportbidrag, dumpningsförfarandeoch höga tullar förbjudas och utvecklingen i EUmåste påskyndas så att samtliga länder når upp tillkraven på ett gott djurskydd, god miljö och säkralivsmedel (yrkande 3). Även behovet av en politikför biologisk mångfald och långsiktigt hållbartjord- och skogsbruk påtalas i motionen. Styrmedelsom gynnar en hållbar utveckling av dessa näringarbör införas och, när det gällerlandsbygdsprogrammen, bör det vara tillräckligt medmålformuleringar för vad stödet skall åstadkomma.Därefter bör experter fördela medlen så att målenbäst uppfylls (yrkande 11).Enligt motion 2003/04:MJ67 (c) behövs en utredningsom undersöker vad som krävs för att jordbruketskall vara långsiktigt hållbart och som jämför vilkamiljöeffekterna blir vid en avsaknad av ettlivskraftigt, fungerande jordbruk (yrkande 6).I motion 2003/04:MJ63 (kd) begärs en översyn avEU:s fiskesubventioner i syfte att görafiskepolitiken mer ändamålsenlig för att uppnå ettlångsiktigt hållbart fiske. Enligt motionärernagynnas stordrift på bekostnad av småskaligtfiske med mindre fartyg (yrkande 24). Hänsyn tilllokalbefolkningen när EU förhandlar med andra länderefterlyses i samma motion. måste verka föratt fiskets konsekvenser för lokalbefolkningenalltid beaktas när EU förhandlar med andra länder(yrkande 25). Full kompensation bör utgå tillyrkesfiskare till följd av nya EU-regler motbifångster av tumlare (yrkande 22). Säl- ochskarvbestånden bör regleras genom ansvarsfullviltförvaltning utifrån jaktetiska principer och medtydliga regler i form av jakttider och andra villkor(yrkande 26). Fiskare skall ha möjlighet att fiskaupp spökgarn mot statlig ersättning (yrkande 27).Det framhålls i motionen som angeläget att förslageti betänkandet om yrkesfiskets konkurrenssituation(SOU 1999:3) genomförs , dvs.yrkesfiskaravdrag bör införas (yrkande 28).När det gäller EU:s mål för fiskepolitiken ochhållbarhet är det enligt motion 2003/04:MJ66 (fp)viktigt att fiskare och forskare kan råda över vilkafiskekvoter som skall gälla. Varje beslut om nyafiskemöjligheter måste se till beslutetskonsekvenser för den miljön. Detinternationella arbetet för hållbart fiske ärviktigt, och samma hållbarhetsmål som inom EU-området skall gälla EU:s fiske i tredjeland.Regeringen bör finna metoder för att på ett tidigtstadium aktivt involvera i Sverigesställningstaganden vad avser kommissionens strategiför att skydda och bevara den miljön (yrkande10).Behovet av en hållbar same- och rennäringspolitikframhålls i motion 2003/04:MJ62 (s). Ettberedningsorgan under sameministerns ledning medrepresentanter för , Samernas riksförbundoch parlamentariker bör tillskapas snarast.Beredningsorganet bör få i uppdrag att göra ensamlad bedömning av reformarbetet på området och vidbehov initiera framtagande av kompletterandeunderlag. Det bör vidare lämna förslag till möjligadelreformer i avvaktan på ett senare, samlat förslagoch följa pågående utredningsarbete och då framförallt arbetet i och Jakt-och fiskerättsutredningen. I övrigt bör organetbereda underlag för en proposition om den statligasame- och rennäringspolitiken så att den kanbehandlas av möjligt efter 2006års val.Äganderättskonflikterna inom renskötselområdet tasupp i motion 2002/03:N304 (m)måste arbeta skyndsamt,och det framhålls i motionen som angeläget att finnaformer för samråd och samexistens i det fallproblematiken med samernas vinterbetsmark inte kanfå en lösning. Motionärerna motsätter sig en svenskratificering av konvention nr 169 eftersomstärkta rättigheter för renskötsel på annans markskulle medföra motsvarande inskränkning imarkägarens rättigheter (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeRiksdag och regering eftersträvar enjordbrukspolitik som främjar konkurrenskraftigproduktion vilande på långsiktigt hållbaraproduktionsformer. Med hållbara produktionsformeravses resursbevarande, uthålliga, miljöanpassade ochetiskt godtagbara produktionsformer på såväl små somstora gårdar. Det är därmed inte fråga om storlekenpå lantbruken utan om hur produktionen drivs. Enutveckling av jordbrukspolitiken förutsätter enövergång från marknadsprisstöd till riktade insatserpå miljö- och landsbygdsområdet. Produktionen skallstyras av konsumenternas efterfrågan. Svensktjordbruk har goda förutsättningar för produktion avhögkvalitativa livsmedel. De svenska mervärdena, somhar skapats bl.a. genom nationella regelverk förmiljö och djurskydd, är här av stor vikt. I ensituation med en öppen marknad är det av avgörandebetydelse att dessa mervärden tydliggörs så att denökande medvetenheten om dessa värden kan komma tilluttryck i såväl offentlig som privat konsumtion. Föratt uppnå målet för en ekologiskt, ekonomiskt ochsocialt hållbar livsmedelsproduktion kan det varamotiverat att gå in med stöd för att tillfredsställasamhällets krav och behov av kollektiva nyttighetersom marknaden inte förmår att tillfredsställa mensom jordbruket kan bidra med. I åretsbudgetproposition, utgiftsområde 23, anförregeringen att den eftersträvar att även sänka desamhällsekonomiska kostnaderna samtbudgetkostnaderna. Utgångspunkten i regeringensarbete med EU:s gemensamma jordbrukspolitik är deprinciper som presenterades i propositionenRiktlinjer för arbete med jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (prop.1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241).En av regeringens ambitioner, som den kommer tilluttryck i årets budgetproposition, är att stärka detsvenska jordbrukets konkurrenskraft. På en gemensamEU-marknad är de nationella regelverken av storbetydelse för sektorns konkurrenskraft. av betydelse berör bl.a. djurskydd,miljökrav och produktionsmedelsskatter. Sverigearbetar därför aktivt på EU-nivå för att höjaambitionsnivån inom bl.a. djurskydds- ochmiljöskyddslagstiftningen med den svenskalagstiftningen som förebild. Reformen av EU:sjordbrukspolitik innebär, med stöd frikopplade frånproduktionen, enligt regeringen en väsentligförändring av grunderna för jordbruksföretagensekonomi. Detta leder till att bl.a.produktionsmedelsskatter får större relativ tyngdvid beslut om fortsatt produktion ochnyinvesteringar inom jordbruket. I regeringensskrivelse Genomförande av EU:s jordbrukspolitik iSverige (skr. 2003/04:137) anför regeringen attskatten på diesel för jordbrukets arbetsmaskiner börsänkas . Av årets finansplanframgår att skatten på dieselolja som används ijordbruk, skogsbruk och vattenbruk från detta datumsänks med ca per liter års nivå.Som regeringen anför i den nu aktuella skrivelsenhar aktivt medverkat till den reform av EU:sjordbrukspolitik som beslutades och somträder i kraft . Beslutet innebäratt det på några områden lämnas till medlemsstaternaatt bestämma den nationella tillämpningen, t.ex. medavseende på användningen av de medel som förs överfrån marknads- till miljö- och landsbygdsåtgärder.Förhandlingarna om att utvidga EU med nyamedlemsländer kommer att fortsätta under de kommandeåren. Arbetet med Agenda 2007-processen, somomfattar en översyn av flera politikområden samtfastläggandet av EU-budgeten för ,kommer att intensifieras. Kommissionen presenteradei ett meddelande samt förslag till nyförordning för landsbygdens utveckling, och rådetförväntas fatta beslut i frågan . Underåren 2005 och 2006 kommer också arbetet medutformningen av nästa miljö- och landsbygdsprogram iSverige att intensifieras. WTO:sjordbruksförhandlingar kommer att fortsätta ochavslutas tidigast . Resultatet avförhandlingarna kan, enligt vad regeringen anför iårets budgetproposition, utgiftsområde 23, få storbetydelse för den gemensamma jordbrukspolitikensframtida utformning. Stödens nya utformning innebärstörre frihet för lantbrukarna att producera detmarknaden efterfrågar och innebär därmed ett merkonsumentanpassat utbud samt mindrehandelsstörningar, vilket är positivt ur ettfrihandelsperspektiv och ökar möjligheterna förutvecklingsländernas jordbruksproduktion. Stödenriktas i större utsträckning än tidigare motfrämjandet av miljö- och landsbygdsutvecklingen. Enstrategi för integrering av miljöhänsyn och hållbarutveckling i den gemensamma jordbrukspolitikenbeslutades inom ramen för den s.k. Cardiffprocessenår 1999. En utvärdering och översyn av strategin ärbeslutad.Regeringen har beslutat att tillkalla enkommitté med parlamentarisk medverkan med uppdragatt utarbeta en långsiktig strategi för dennationella politiken för landsbygdsutveckling.Strategin skall utgå från målet om en ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbar utveckling avlandsbygden, inbegripet de areella näringarnas rolloch utvecklingsförutsättningar. I sitt arbete skallkommittén prioritera övergripande och strategiskafrågeställningar. Det ingår inte i kommitténsuppdrag att lämna förslag till detaljeradeåtgärdsprogram eller ekonomiska ramar för olikainsatser inom ramen för landsbygdspolitiken. Inomramen för sitt uppdrag skall kommittén lämna förslagtill övergripande strategisk inriktning för nästamiljö- och landsbygdsprogram avseende perioden2007-2013. Ett programförslag planeras attföreläggas rikdagen för godkännande ochdärefter överlämnas till kommissionen förgodkännande före ikraftträdandet . Kommitténskall redovisa sitt uppdrag såvitt avser riktlinjerför miljö- och landsbygdsprogrammet i en delrapportsenast . Kommittén skall därefterredovisa sina överväganden och förslag vad gäller enlångsiktig strategi för hållbar landsbygdsutvecklingi ett slutbetänkande (dir. 2004:87).I skrivelse 2003/04:137 Genomförande av EU:sjordbrukspolitik i anför regeringen attskatten på diesel för jordbrukets arbetsmaskiner börsänkas . Regeringen föreslår nu ibudgetpropositionen för att nuvarandeskattesats för dieselolja i miljöklass 1, somanvänds i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksverksamhet, sänks med ca 2kr per liter. En sänkt skatt på diesel som användsinom jordbruket kommer enligt utskottet att fåpositiva effekter för lönsamheten ochkonkurrenskraften för den svenskalivsmedelsproduktionen. betänkande Skatt på väg(SOU 2004:63) redovisas medlemsstaters skatt pådieselolja för jordbrukets arbetsmaskiner.Resultaten visar att i stort sett alla medlemsstaterutom och har en nedsattdieselskatt för jordbruket jämfört med vägtrafiken.Österrike planerar dock att sänka skatten förjordbrukets arbetsmaskiner från den 1 januari 2005.Med det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna /04:MJ65 (m) yrkandena 8 och 18,2003/04:MJ66 (fp) yrkandena 3 och 11 och 2003/04:MJ67 (c) yrkande 6 i den mån de inte kan ansestillgodosedda. I de delar motion 2003/04:MJ66 (fp)avser skogsbruket vill utskottet hänvisa till vadsom sägs ovan under avsnittet Skogen som resurs.Genom den nya grundförordningen 2371/02 för dengemensamma fiskeripolitiken har de grundläggandeförutsättningarna att integrera miljöskyddandeåtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken ökat.Detta innebär bl.a. att genomförandet avhandlingsplanen för biologisk mångfald från år 2001prioriteras högre. Några av de högst prioriteradeförvaltningsåtgärderna är reduktion av fisketrycket,minskning av andelen fisk som kastas överbord(discards) samt borttagandet av subventioner förmodernisering av fiskeflottan. Dessutom prioriterasetableringen av långsiktiga förvaltningsplaner förde viktigaste och känsligaste fiskbestånden. Som ettkomplement till de prioriteradeförvaltningsåtgärderna inom fiskeripolitikenuppmanas medlemsstaterna också att uppfylla sinaskyldigheter inom habitat- och fågeldirektiven ochsärskilt förvaltningen av områden som ensärskild del av Natura 2000. Rådsslutsatser för attintegrera miljöskyddet i den gemensammafiskeripolitiken antogs .