bet · GS01SOU3 · 2004-09-21 00:00:00 — Vi vill framhålla vikten av atthemutredningarna inför adoptioner håller en hög ochjämn kvalitet samt att de som gör utredningarna ärväl utbildade och använder kvalitetssäkrade metoder.Enligt uppgift från adoptionsorganisationernavarierar kvaliteten på dagens hemutredningar mycketöver landet. Kvaliteten skulle enligt vår meningkunna säkras genom att man inför krav påcertifiering av hemutredare.Utredaren skall ha genomgått relevant utbildningoch/eller vidareutbildning i adoptionsfrågor.Utbildning och vidareutbildning föradoptionsutredare bör hanteras som ett nationelltuppdrag för eller för ett nationelltkunskapscentrum.De senaste årens forskning har visat att vissavuxna adopterade har särskilda stödbehov. Enligt vårmening bör ett nationellt forsknings- ochkunskapscentrum ges i uppgift att utveckla destödformer som unga och vuxna adopterade behöver.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.13. Utredning av adoptivbarns situation iSverige (punkt 15)av (), (), () och MagdalenaAndersson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. bifallerdärmed motionerna 2002/03:L207 yrkandena 4 och 5samt 2003/04:L221 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeVi menar att det behövs mer forskning omadoptivbarns utveckling och om hur det gått för deadoptivbarn som kommit till . Dethar förekommit internationella adoptioner tillSverige i större skala . De förstaadoptivbarnen har hunnit bli vuxna och vissa harbildat familj. Det saknas dock i huvudsaklongitudinella studier om hur barnens liv ochsituation ser ut , och vi vet ännu inte hurfamiljebildningssituationen och föräldraskapfungerar.Av tillgänglig forskning och statistik framgår attbarn som adopterats av ensamstående i än högre gradän barn som adopterats av par är överrepresenteradei barnpsykiatrisk vård. Barn som adopterats avensamstående har i olika studier varit fyra gångeröverrepresenterade i barn- och ungdomspsykiatriskvård jämfört med en normalpopulation. Vi anser motdenna bakgrund att regeringen bör låta utredasituationen för barn som adopterats internationelltav ensamstående respektive par.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.14. Äktenskap mellan adoptivbarn och adoptantm.m. (punkt 16)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i , med denändringen att den föreslagna sista meningen utgår,ochb) lag om ändring i lagen (1994:1117) om registreratpartnerskap, med den ändringen att den föreslagnasista meningen utgår.Riksdagen bifaller därmed motion 2003/04:So20yrkandena 4 och 5.StällningstagandeVi välkomnar förslaget att nu helt avskaffamöjligheten till äktenskap mellanadoptivbarn och adoptivförälder. Vi ställeross emellertid kritiska till förslaget attäven fortsättningsvis tillåta äktenskapeller partnerskap mellan två adoptivsyskonoch mellan ett adoptivbarn ochadoptivföräldrarnas biologiska barn. Vianser att det överordnade målet måste varauppväxtförhållanden där adoptivbarnetsrelation till sina familjemedlemmar iadoptivfamiljen i så liten utsträckning sommöjligt skiljer sig från ett icke adopteratbarns relation till familjemedlemmarna i sinbiologiska familj. De sociala ochpsykologiska faktorer som talar emotäktenskap mellan personer som biologisktsett är helsyskon borde därför väga likatungt när det gäller äktenskap mellan ettadoptivbarn och adoptivföräldrarnasbiologiska barn och mellan tvåadoptivsyskon. Enligt vår mening börriksdagen anta de i propositionen framlagdaförslagen till lag om ändring iäktenskapsbalken och lagen (1994:1117) omregistrerat partnerskap med de ändringarnaatt den föreslagna sista meningen irespektive lagförslag utgår.15. Höjning av adoptionskostnadsbidraget(punkt 18)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. bifallerdärmed motion 2003/04:So25 yrkande 3.StällningstagandeDen genomsnittliga kostnaden för en adoption uppgickår till . Syftet med bidraget varursprungligen att det skulle täcka hälften avadoptionskostnaderna. Adoptionsbidraget på 40 000 krtäcker endast en tredjedel avadoptionskostnaderna. Därtill kommer kostnaden förföräldrautbildning. Vi anser attadoptionskostnadsbidraget bör höjas till avkostnaden enligt en schablon för varifrån barnetadopteras. Detta har vi moderater framfört i motion2003/04:Sf367.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.16. En översyn av adoptionslagstiftningen(punkt 20)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. bifallerdärmed delvis motion 2003/04:So23 yrkande 1.StällningstagandeEnligt vår mening är dagens adoptionsregler skrivnaför en annan tid och ett annat system. År 1989presenterade sittslutbetänkande med förslag till en revision avadoptionslagstiftningen. har inget hänt.I utredningsbetänkandet Barn i homosexuella familjer(2001:10) har flera experter påtalat attadoptionslagstiftningen är i behov av en översyn.Experterna framhåller också att forskningenbeträffande adopterade barns uppväxt och utvecklingär eftersatt.Vi anser att hela adoptionslagstiftningen är istort behov av en översyn och att det får ankomma påregeringen att ta erforderliga initiativ. Inom ramenför en sådan översyn finns det enligt våruppfattning anledning att t.ex. se över kravet påatt presumtiva adoptivföräldrar skall vara minst 25år, och den nuvarande möjligheten till adoptionerbör bli föremål för en utvärdering. Vi anser ocksåatt det bör tas in en bestämmelse i 4 kap.föräldrabalken som stadgar att en adoption endastfår ske om den är förenlig med barnets bästa. Detfår ankomma på regeringen att lägga framerforderliga lagförslag.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.17. En översyn av adoptionslagstiftningen(punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. bifallerdärmed motion 2003/04:So23 yrkande 1.StällningstagandeEnligt min mening är dagens adoptionsregler skrivnaför en annan tid och ett annat system. År 1989presenterade sittslutbetänkande med förslag till en revision avadoptionslagstiftningen. har inget hänt.I utredningsbetänkandet Barn i homosexuella familjer(2001:10) har flera experter påtalat attadoptionslagstiftningen är i behov av en översyn.Experterna framhåller också att forskningenbeträffande adopterade barns uppväxt och utvecklingär eftersatt.Jag anser att hela adoptionslagstiftningen är istort behov av en översyn och att det får ankomma påregeringen att ta erforderliga initiativ i syfte attfå till stånd direktiv till en parlamentariskutredning. Inom ramen för en sådan översyn finns detenligt min uppfattning särskild anledning att seöver nuvarande regler som möjliggör s.k.ensamståendeadoptioner. Vidare finns det anledningatt t.ex. se över kravet på att presumtivaadoptivföräldrar skall vara . Jag anserockså att det bör tas in en bestämmelse i 4 kap.föräldrabalken som stadgar att en adoption endastfår ske om den är förenlig med barnets bästa. Detfår ankomma på regeringen att lägga framerforderliga lagförslag.Vad jag nu anfört bör ges regeringen tillkänna.18. Partnerskap och adoption (punkt 22)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18. bifallerdärmed motion 2002/03:So512 yrkande 3 och avslårmotion 2003/04:L350 yrkande 3.StällningstagandeLagstiftningen om partnerskap och adoption ställernya krav på HBT-kompetens inom familjerätten. Vianser att bör utarbeta allmänna rådför handläggning av adoptionsansökningar och där geadekvata upplysningar om HBT-frågor.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande.Auktorisation att arbeta med internationelladoptionsförmedling i ett annat landav ().Auktorisation att arbeta med internationelladoptionsförmedling i ett annat land får enligtregeringens förslag beviljas under förutsättning attdet med hänsyn bl.a. till balansen mellan de svenskasammanslutningarna bedöms som lämpligt attsammanslutningen arbetar i landet. Om flerasammanslutningar ansöker om auktorisation för sammaland bör det enligt regeringen vara möjligt att geen mindre sammanslutning prioritet omsammanslutningarna i övrigt är kvalitetsmässigtlikvärdiga. Auktorisation i detta led får ges förhögst i taget. Enligt min mening medförförslaget och strävan att uppnå balans mellansammanslutningarna en viss risk för bristandekontinuitet i sammanslutningarnas arbete. Jag avseratt noga följa utvecklingen på området ochförbehåller mig rätten att återkomma i frågan.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringens proposition 2003/04:131Regeringen föreslår att riksdagen1. antar regeringens förslag till lag om ändring iäktenskapsbalken,2. antar regeringens förslag till lag om ändring iföräldrabalken,3. antar regeringens förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100),4. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska barn,5. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1994:1117) om registrerat partnerskap,6. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1997:191) med anledning av Sverigestillträde till om skydd av barnoch samarbete vid internationella adoptioner,7. antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1997:192) om internationelladoptionsförmedling,8. antar regeringens förslag till lag om ändring isocialtjänstlagen (2001:453),9. godkänner vad regeringen föreslår om ny myndighetför internationella adoptionsfrågor (avsnitt 5).Följdmotioner2003/04:So18 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om lokalisering av Myndighetenför internationella adoptionsfrågor till Örebro.2003/04:So19 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ett lagförslag avseendeadopterades rätt att få kännedom om att de äradopterade.2003/04:So20 av m.fl. (fp):1. antar förslaget i proposition2003/04:131 om lagen (1997:192) om internationelladoptionsförmedling med den ändringen att 8 e §utgår.2. godkänner vad som i motionen anförs ominnebörden av 6 a § 4 lagen (1997:192) ominternationell adoptionsförmedling.3. antar förslaget i proposition2003/04:131 om socialtjänstlagen (2001:453) medden ändringen i 6 kap. 12 § att andra stycketssista mening samt tredje stycket utgår.4. antar förslaget i proposition2003/04:131 om med den ändringenatt den sista av de föreslagna nya meningarnautgår.5. antar förslaget i proposition2003/04:131 om lagen (1994:1117) om registreratpartnerskap med den ändringen att den sista av deföreslagna nya meningarna utgår.2003/04:So21 av m.fl. (c):1. begär hos regeringen ett lagförslag medinnebörden att adopterade skall ha rätt attupplysas om sin adoption i enlighet med vad somanförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs omfrivilligorganisationernas delaktighet iföräldrautbildning för blivande adoptivföräldrar.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om behovet av attde olika adoptionsorganisationernasarbetsförutsättningar och lämpliga åtgärder föratt säkerställa en uthållig mångfald avadoptionsorganisationer utreds.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om behovet av attenskildas möjligheter att ansöka om adoption förbarn utanför adoptionsorganisationernas förmedlingutreds.2003/04:So22 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om att säkerställamöjligheten att få rådgivning i adoptionsfrågor ochmöjlighet till hjälp och stöd även efter adoptionenoch att detta kan erbjudas både på lokal ochregional nivå.2003/04:So23 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enöversyn av adoptionslagstiftningen med särskildbetoning på ensamståendeadoption.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stöd tilladopterade i vuxen ålder.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om biståndsinsatser isamband med adoption.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om samverkan ochkompetensutveckling på nationell, regional ochlokal nivå.2003/04:So24 av och ():1. beslutar att adoptivföräldrar skallvara skyldiga att informera barnet om att det äradopterat.2. beslutar att socialnämnden är skyldigatt redovisa för domstolen att information lämnatstill barnet.2003/04:So25 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs ombiståndsarbete.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om krav förauktorisation.3. tillkännager förregeringen som sin mening vad som imotionen anförs om adoptionsbidrag.Motioner från allmänna motionstiden20022002/03:L207 av ():4. begär att regeringen utredersituationen för internationella adoptivbarn somadopterats av ensamstående respektive par ienlighet med vad som anförs i motionen.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avforskning om adoptivbarns utveckling och hur detgått för de adoptivbarn som kommit tillSverige i enlighet med vad som anförs i motionen.2002/03:So415 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om officiella riktlinjer förhur nationella adoptioner skall handläggas omgåendebör sammanställas och göras tillgängliga för såvälsociala myndigheter som mödravården.2002/03:So512 av m.fl. (fp, s, v,c, mp):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om Socialstyrelsensallmänna råd om adoptioner.Motioner från allmänna motionstiden20032003/04:L221 av ():4. begär att regeringen låter utredasituationen för internationella adoptivbarn somadopterats av ensamstående respektive par.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om behovet avforskning om adoptivbarns utveckling och hur detgått för de adoptivbarn som kommit tillSverige.2003/04:L319 av m.fl. (mp):16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att familjer medadopterade barn skall få möjlighet till extrasamtalsstöd om behovet finns.2003/04:L350 av m.fl. (c):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs ominformationsinsatser och uppföljning avtillämpningen av adoptionslagstiftningen.2003/04:So326 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kvaliteten påhemutredningar i samband med adoption.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utbildning för ochkrav på utbildning hos dem som gör hemutredningarför adoption.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stödet tilladopterade.2003/04:So385 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att utreda stärktamöjligheter för de adopterade som så önskar att sökasitt ursprung.2003/04:So445 av och (kd):tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om attofficiella riktlinjer för hur nationellaadoptioner skall handläggas omgående börsammanställas och göras tillgängliga försåväl sociala myndigheter sommödravården.Bilaga 2Regeringens lagförslagBilaga 3Lagutskottets yttrande 2003/04:LU3yTill socialutskottetSocialutskottet har beslutat beredalagutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 2003/04:131 Internationellaadoptionsfrågor jämte eventuella motioner.I propositionen lämnar regeringen lagförslag somsyftar till att stärka barnets rätt iadoptionsprocessen. Det gäller skärpta och tydligarevillkor i lagen (1997:192) om internationelladoptionsförmedling för att en sammanslutning skallfå auktorisation att förmedla internationellaadoptioner, dokumentationsskyldighet samt ökadetillsynsverktyg för adoptionsmyndigheten. adoptionsfrågor ()föreslås avvecklas som nämndmyndighet och ersättasav Myndigheten för internationella adoptionsfrågor().Vidare föreslås ändringar i ochlagen (1994:1117) om registrerat partnerskap(partnerskapslagen) som innebär attadoptivförhållanden skall jämställas med biologisktsläktskap vid tillämpningen av reglerna omäktenskapshinder och partnerskapshinder. Enkonsekvens av ändringarna blir att adoptant ochadoptivbarn kan ingå äktenskap medvarandra eller registrera ett partnerskap.De föreslagna ändringarna i ochpartnerskapslagen, som är avsedda att träda i kraftden , bygger påFörmynderskapsutredningens betänkande (SOU 1989:100)Adoptionsfrågor och en inom Regeringskanslietupprättad promemoria. Såväl betänkandet sompromemorian har remissbehandlats.Med anledning av propositionen har väckts åttamotioner.Lagutskottet har beslutat avgeyttrande över propositionen såvittavser förslagen om äktenskaprespektive partnerskap mellanadoptivbarn och adoptant (avsnitt11) samt motionerna So19 av IngridBurman m.fl. (v), So20 yrkandena 4och 5 av andre vice talman m.fl. (fp), So21 yrkande 1av m.fl. (c), So23yrkande 1 av m.fl.(kd) samt So24 av Kerstin-MariaStalin och (båda mp).Yttrandet begränsas således till derent familjerättsligafrågeställningar som innefattas ilagförslagen och motionsyrkandena.UtskottetAllmän bakgrundAdoptionsinsitutet infördes i år 1917.Adoption enligt adoptionslag innebar attdet uppstod ett rättsförhållande mellan adoptantenoch adoptivbarnet, som i allt väsentligt blevdetsamma som mellan föräldrar och barn. Adoptionenmedförde emellertid inte något familjerättsligtförhållande mellan adoptivbarnet och adoptantenssläkt, s.k. svag adoption. Däremot hadeadoptivbarnet i princip en familjerättslig relationtill sin biologiska familj. Vidare fanns en legalmöjlighet att under vissa förutsättningar häva enadoption.Genom ändringar 1958infördes s.k. stark adoption i . Starkadoption innebär att alla familjerättsligarättigheter och skyldigheter mellan barnet och dessbiologiska släkt klipps av och att adoptivbarnet iprincip står i samma förhållande till adoptanten ochdennes släkt som adoptantens biologiska barn.Möjligheten att häva en adoption kvarstod emellertidtill år 1970.Nuvarande bestämmelser om adoption finns i 4 kap.föräldrabalken. En adoption innebär att barnet irättsligt hänseende betraktas som adoptantens barnoch inte som barn till sina biologiska föräldrar.Genom adoptionen övergår förmynderskapet, vårdnadenom barnet och skyldigheten att försörja det tilladoptanten. Adoptivbarnet och dess avkomlingar tararv och ärvs såsom adoptivbarnet hade varitadoptantens eget barn.Beslut om tillstånd till adoption fattas av allmändomstol. Domstolen får ge sitt tillstånd endast omadoptionen är till fördel för barnet. Dessutom krävsatt den som vill adoptera barnet har uppfostrat deteller vill uppfostra det eller om det annars medhänsyn till det personliga förhållandet mellansökanden och barnet finns särskild anledning tilladoptionen.En adoption kräver som regel samtycke av barnet omdet har fyllt . Samtycke behövs dock inte omden som skall adopteras är och detskulle skada honom eller henne att bli tillfrågadeller om barnet är förhindrat att lämna samtycke pågrund av exempelvis en psykisk störning. Även ombarnets samtycke inte krävs skall barnets åsikterbeaktas om dess ålder och mognad motiverar det. , om det inte är olämpligt, attsöka klarlägga barnets inställning. Är barnet under18 år, krävs normalt samtycke också av barnetsföräldrar. Innan domstolen beslutar skall yttrandeinhämtas från socialnämnden.Den som är gift får adoptera endast gemensamt medsin make. Den ena maken får dock adoptera ensam omden andre maken vistas på okänd ort eller lider avallvarlig psykisk störning. Den ena maken fåradoptera den andra makens biologiska eller adoperadebarn. Efter en sådan s.k. styvbarnsadoption ellernärståendeadoption anses barnet som makarnasgemensamma.Våren 2002 beslutade vissa lagändringarsom bl.a. innebär att registrerade partner fåttmöjlighet att prövas som adoptivföräldrar. Härigenomkan två partner gemensamt adoptera barn och enpartner kan adoptera den andre partnerns barn.Lagändringarna har trätt i kraft (prop. 2001/02:123, bet. LU27, rskr. 304).En i utlandet beslutad adoption är i många fallgällande i utan att ytterligare beslutbehöver fattas. Adoption som beslutats i ett annatland enligt om skydd av barnoch samarbete vid internationella adoptioner gällerautomatiskt i , dvs. direkt på grund av lagutan något särskilt beslut om det. Detta gäller föradoptionsbelut som fattats i exempelvis ochPolen. I en del övriga fall godkänner att ettutländskt adoptionsbeslut skall gälla här. Enligtvad som upplyses i propositionen gäller detta numeraendast ett fåtal länder. I det fall ett utländsktadoptionsbeslut inte har samma rättsverkningar som iSverige, exempelvis när en adoption kan hävas såsomi , , och , fullföljsförfarandet normalt med ett adoptionsbeslut itingsrätten i . Ett sådant beslut behövsockså om det inte fattats något beslut om adoption iursprungslandet såsom exempelvis i och Korea.Av förevarande proposition framgår att det finnsomkring 43 000 internationellt adopterade i Sverigesom har kommit hit . Ungefär 1000 barn från utlandet adopteras . Flestbarn kommer från , ochColombia. När det gäller inhemska adoptionerredovisas i proposition 2001/02:123 att antaletsådana adoptioner successivt minskat under desenaste decennierna. gav socialnämndernayttranden till domstol för adoption för 113 barnfödda i . Huvuddelen av yttrandena avsågstyvbarnsadoptioner (72 barn). Övriga yttrandenavsåg barn som var placerade i familjehem (25 barn)och spädbarnsadoptioner (16 barn).Äktenskap mellan adoptant och adoptivbarn, m.m.Som tidigare redovisats innebär nuvarandebestämmelser att en adoption inte kan hävas, s.k.stark adoption. Däremot föreskrivs i 4 kap. 7 §föräldrabalken att, såvitt angår adoptivbarnetsställning till adoptanten och dennes släktingar, allverkan av adoptionen upphör, om barnet adopteras avnågon annan än adoptantens make eller om adoptanteningår äktenskap med adoptivbarnet. Bestämmelsen omäktenskap mellan adoptanten och adoptivbarn börjämföras med 2 kap. 3 § . Där sägsatt äktenskap inte får ingås mellan dem som är släktmed varandra i rätt upp- och nedstigande led ellerär helsyskon. För halvsyskon gäller att de inte fåringå äktenskap med varandra utan särskilt tillstånd.Ett adoptivförhållande utgör således inte någotäktenskapshinder.I samband med att lagutskottet våren 2002behandlade den ovan nämnda proposition 2001/02:123om partnerskap och adoption behandlades en motionvari krävdes lagstiftningsåtgärder i syfte attförhindra äktenskap mellan adoptant och adoptivbarn.I sitt av godkända betänkande 2001/02:LU27konstaterade lagutskottet att sådana giftermål,såvitt utskottet hade sig bekant, knappastförekommer i . Med det synsätt påadoptionsinstitutet som ärallmänt utbrett framstod trots detta den lagligaäktenskapsmöjligheten mellan adoptanten och dennesadoptivbarn, enligt lagutskottets mening, somstötande. Som framhöllredan år 1989 i betänkandet (SOU 1989:100)Adoptionsfrågor fann utskottet tiden mogen attavskaffa möjligheten för en adoptant att gifta sigmed sitt adoptivbarn. Enligt lagutskottets meningfick det ankomma på regeringen att i lämpligtsammanhang till framlägga erforderligalagförslag. Utskottet förutsatte vidare att sådanaförslag också kommer att innebära förbud motregistrering av partnerskap mellan adoptant ochadoptivbarn. Vad utskottet sålunda anförde gavriksdagen som sin mening regeringen till känna(rskr.