bet · GR01UBU17 · 2004-09-09 00:00:00 — Ettflertal yrkanden om forskarutbildningen böravslås med hänvisning till den aviseradeforskningspropositionen.Jämför reservationerna 12 (m, fp, kd), 13(c), 14 (m, fp), 15 (m, fp), 16 (kd), 17 (c),18 (kd), 19 (c) och 20 (c).BakgrundForskarutbildningen är en fyraårigutbildning som avslutas med doktorsexamen. I syfteatt effektivisera forskarutbildningen och förbättrarättssäkerheten för doktoranderna ändrades reglernaden efter förslag i budgetpropositionenför 1998 (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. UbU7,rskr. Då infördes bl.a. krav på att den somantas till forskarutbildning skall ha finansieringordnad för hela studietiden. Vidare infördes enbestämmelse om att doktorander som harutbildningsbidrag har rätt att få anställning somdoktorand när återstår av utbildningstiden.Regeringen tillsatte en särskildutredare för att utreda vissa frågor rörandeforskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen(dir. 2002:148). Utredningens betänkande En NyDoktorsutbildning - kraftsamling för excellens ochtillväxt (SOU 2004:27) lades fram ochremissbehandlades under våren 2004.Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet - i motion 2003/04:Ub290yrkande 21 - och - i motion2003/04:Ub414 yrkande 19 - begär att skallupphäva forskarutbildningsreform. Bådapartierna anser det fel att göra tillgång tillstudiefinansiering till en förutsättning förtillträde till doktorandstudierna. I stället bordeutgångspunkterna vara doktorandens möjlighet attklara studierna och hans eller hennes lust attutveckla ny kunskap. Motionärerna ifrågasätter ocksånormen att utbildningen till doktorsexamen skall oavsett ämnet för avhandlingen. ÄvenKristdemokraterna begär - i motion 2003/04:Ub509yrkande 6 - att regeringen skall återkalla reformenatt forskarutbildning inte får påbörjas utanfullständig finansiering. Detta krav har slagit hårtmot humaniora och samhällsvetenskap, eftersom det ärsvårt att finna finansiärer av sådan forskning,skriver . Samma påstående finns ifolkpartimotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Förslagen från Forskarutbildningsutredningenkommer enligt vad utskottet har inhämtat att utgöraett av underlagen för den forskningspolitiskaproposition som regeringen har aviserat. Utredningenberör bl.a. doktorandernas studievillkor ochansvaret för studiefinansieringen. börvänta med ställningstaganden till dess attregeringen har lagt fram sina förslag.Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub390yrkande 29 att forskarutbildningen skall utvärderasoch de forskarstuderandes situation ses över.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Det som begärs i yrkandet är just det som hargenomförts av Forskarutbildningsutredningen.Riksdagen bör avvakta regeringens beredning avärendet.Moderata samlingspartiet begär i motion2003/04:Ub290 yrkande 20 ett tillkännagivande tillregeringen om att forskarskolor skall byggasnedifrån och upp, inte uppifrån och ned. Lärosätenasjälva bör få forma lämpliga nätverk, som utöversvenska lärosäten gärna kan få innehålla såvälföretag som utländska universitet, heter det imotionen.Motion 2003/04:Ub494 (s) tar upp ämnet statistik,som enligt motionären är viktigt både frånforskningssynpunkt och för de offentligainstitutionerna. För att säkra forskningen inomämnet bör det tilldelas riktade resurser för en egenforskarskola, anser han (yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Även forskarskolornas roll i forskarutbildningenoch deras ställning i universitetsorganisationenbehandlas i Forskarutbildningsutredningensbetänkande. bör därför också i denna frågaavvakta regeringens kommande förslag.Möjligheten att anta studenter till studier förlicentiatexamen bör enligt Moderata samlingspartietavskaffas (motion 2003/04:Ub290 yrkande 22). Det ärtänkbart att det regelmässigt blir så att studenterförst måste antas till studier för licentiatexamenför att senare eventuellt tillåtas gå vidare tillstudier för doktorsexamen, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Frågan om licentiatexamens ställning behandlas iForskarutbildningsutredningens betänkande. Riksdagenbör avvakta regeringens beredning av frågan.Utskottet vill i sammanhanget nämna att det under2003 antogs sammanlagt 761 studenter för utbildningtill licentiatexamen. Av dessa antogs vidKarolinska Institutet och Kungl. Tekniska högskolan(källa: ). Samma årantogs 3 913 studenter för utbildning tilldoktorsexamen.Kristdemokraterna välkomnar i motionerna2003/04:Ub499 yrkande 12 och 2003/04:Ub509 yrkande 3att det numera är möjligt att bedriva forskarstudierpå deltid parallellt med förvärvsarbete, ävenutanför lärosätet. Enligt motionärerna skalldeltidsdoktorander dock ha rätt att när de så önskarövergå till forskarstudier på heltid.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Frågorna kring studiefinansiering vidforskarutbildning och högskolans och doktorandensrespektive rättigheter och skyldigheter behandlas iForskarutbildningsutredningens betänkande. Riksdagenbör avvakta regeringens beredning av förslagen.Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub390yrkande 31 att regeringen skall arbeta för enomvandling av utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster samt att forskarstudenter inteskall behöva ha stipendier som huvudsakliginkomstkälla.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Frågan om utbildningsbidrag och stipendier somfinansiering av forskarstudier behandlas iForskarutbildningsutredningens betänkande. Riksdagenbör avvakta regeringens beredning av förslagen.I motion 2003/04:Ub499 yrkande 13 begärKristdemokraterna en studiesocial utredning förforskarstuderande. Finansieringen av forskarstudierbehöver ses över, liksom de forskarstuderandes helastudiesociala situation. Den skiljer sig frångrundutbildningsstudenternas, hävdar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Den studiesociala utredningens betänkandeStuderande och trygghetssystemen (SOU 2003:130)lades fram , alltså efter det attmotionen väcktes. Utredningens studerandebegreppinkluderar doktorander. Beredningen av utredningensförslag pågår inom Regeringskansliet.Studiefinansieringen vid forskarutbildningbehandlas i Forskarutbildningsutredningensbetänkande. bör avvakta regeringensberedning av förslagen.I motion 2003/04:Ub242 (kd) tar motionären uppproblemet att utbildningsbidrag för doktorander inteberättigar till sociala förmåner vid sjukdom ochgraviditet. Doktoranden har visserligen rätt attbehålla utbildningsbidraget under sjukdom ochföräldraledighet, och lärosätet kan förlänga denperiod som doktoranden får ha bidraget medmotsvarande tid, men lärosätena ser med oblida ögonpå att deras anslag tas i anspråk för detta och kanvägra att förlänga bidragstiden. Detta medför att isynnerhet unga kvinnor måste välja mellan att forskaoch att bilda familj, skriver motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet med hänvisning till att ett förslag i dennafråga har lagts fram avForskarutbildningsutredningen.Centerpartiet för i motion 2003/04:Ub390 framförslag om att forskarstuderande skalltillförsäkras inflytande både i olika beslutandeorgan inom lärosätena (yrkande 11) och i de statligaorganisationerna för forskningsfinansiering (yrkande33).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande yrkanden har behandlats av riksdagenflera gånger, senast vid förra (bet.2002/03:UbU14 s. 18). Utskottet hänvisar liksomtidigare till att de forskarstuderande ingår istudentkåren inom lärosätet och att det bör varakåren som själv bestämmer vilka som bästrepresenterar studenterna i olika organ där. Varkende statliga forskningsråden - ,för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) och förarbetsliv och socialvetenskap (FAS) -, Verket förinnovationssystem () eller de av statenbildade forskningsstiftelserna har ansvar föranordnandet av forskarutbildning. Det finns därförinte anledning att de forskarstuderande ges särskildrepresentation i något av dessa organ.I motion 2003/04:Ub390 yrkande 32 föreslårCenterpartiet också att skall ges iuppdrag att utreda hur ett doktorsprogram för icke-disputerade lärare kan genomföras. Högskolorna börstimuleras att genomföra sådana program som syftartill att läraren skall kunna förena undervisning medegen forskarutbildning och senare forskning, ansermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Samma yrkande har behandlats av vid detvå senaste riksmötena (bet. 2001/02:UbU4 och2002/03:UbU14). Utskottet anser det viktigt attandelen disputerade lärare ökar, framför allt vid denya universiteten och de mindre högskolorna. Liksomförra året hänvisar utskottet till att allahögskolor disponerar anslag som får användas bl.a.för studiefinansiering i forskarutbildningen.Forskarutbildningsutredningen ägnar i sittbetänkande ett särskilt avsnitt åt forskarutbildningvid högskolor utan vetenskapsområde eller med ettsådant (SOU 2004:27 s. 266 f.). Där redovisas bl.a.att flera mindre högskolor uppgivit att en stor deleller huvuddelen av högskolans forskningsanslag gårtill forskarutbildning.ForskarkarriärUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till den aviseradeforskningspropositionen bör avslåett yrkande om insatser för postdoktoralaakademiker. De sakkunniga itillsättningsärenden inom högskolan bör inteåterges rösträtt i de organ som berederärendena.Jämför reservationerna 21 (m, kd) och 22 (fp)samt särskilt yttrande 1 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet skriver i motion2003/04:Ub290 yrkande 23 om vikten av insatser förpostdoktorala akademiker. Det är av stor vikt attunga forskare ges tillfälle att efter examen vidgasina vyer och komma bort från sina egna handledareoch egna universitet för att skapasjälvständighet som blivande forskare, heter det imotionen. Sådana insatser är också nödvändiga föratt långsiktigt bredda och utvecklaforskarhandledningskompetensen, anser motionärerna.U t s k o t t et föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Förslag om en ny typ av anställning som skallrekrytera nydisputerade har lagts fram avForskarutbildningsutredningen. bör avvaktaregeringens beredning av frågan.Folkpartiet tar i motion 2003/04:Ub414 yrkande 17åter upp frågan om sakkunnigas ställning vidlärartillsättningar. Motionärerna vänder sig mot attde som medverkar som sakkunniga vidlärartillsättningar numera inte ingår som ledamötermed rösträtt i de organ inom lärosätena som avgerförslag till vem som skall anställas som professoreller forskare. De anser att det finns en uppenbarrisk att politiska eller andra ovidkommandevärderingar får ligga till grund för ett beslut somskall värdera vetenskaplig kompetens.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen har behandlat samma yrkande vid de tvåsenaste riksmötena, då utskottet med utförligamotiveringar har avstyrkt det (bet. 2001/02:UbU11 s.16 och 2002/03:UbU14 s. 19). Utskottet vill även nustryka under att utskottet inte delar motionärernasuppfattning att en fakultetsnämnd kan befaras taovidkommande hänsyn på ett sätt som de tidigaretjänsteförslagsnämnderna - där de sakkunniga ingicksom ledamöter - inte gjorde.Nyttiggörande av forskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena omnyttiggörande av forskning med hänvisningtill att regeringen har tillsatt enutredning om lärarundantaget.Jämför reservation 23 (m, fp, kd, c, mp) ochsärskilt yttrande 2 (v).Motioner och utskottets ställningstagandeTre motioner tar upp frågor om nyttiggörande avforskning.Vänsterpartiet föreslår i motion 2002/03:Fi257yrkande 1 att regeringen skall låta utreda hurstaten och skattebetalarna skall kunna dra störrenytta av de nya idéer och produkter som tas framgenom den skattefinansierade forskningen.Miljöpartiet skriver i motion 2003/04:N414 yrkande14 att lärarundantaget, som ger högskolans forskarede materiella rättigheterna till sina innovationer,skapar incitament för forskarna att kommersialiserasina forskningsresultat. Partiet anser att statenbör stimulera kommersialiseringen genom att gynna dehögskolor och universitet som erbjuder sina forskarebelöningar i form av olika slags vinstdelningspaketsåsom royaltyn, delägarskap eller optioner i etteller flera företag som startas genom lärosätetsholdingbolag.I motion 2003/04:Ub491 (s) föreslår motionärernaatt regeringen skall se över möjligheternaatt avskaffa lärarundantaget och villkoren för hurlärosäten och universitetssjukhus kankommersialisera patent.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen godkände att det till statensuppgifter i fråga om forskning och utvecklingsarbeteskall höra att ha ett övergripande ansvar för attdet svenska samhället utvecklar och tar till vara nykunskap och att medverka till att forskningsrön kantas till vara i alla delar av det svenska samhället(prop. 1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr.1999/2000:9). Frågan om lärarundantaget ochkommersialisering av forskningsresultat har påregeringens uppdrag utretts av Verket förinnovationssystem (). En särskild utredarehar därefter fått i uppdrag att klarlägga derättsliga konsekvenserna av ett avskaffande avlärarundantaget (dir. 2004:106). börenligt utskottets mening avvakta regeringensberedning av frågan.Information om forskningUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till den aviseradeforskningspropositionen bör avslåyrkandet om vidareutveckling avforskningsinformationen. bör intebegära att regeringen initierar ett samlatregister över all pågående medicinskforskning i Sverige.Jämför reservation 24 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna vill enligt motion 2003/04:Ub509yrkande 8 att formerna för lättillgängliginformation om forskningsresultat skall utvecklasvidare. Som ett gott exempel nämner motionärernaVetenskapsrådets start av , där forskningsresultat presenteras påett lättförståeligt sätt.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I regleringsbreven för harregeringen som mål för verksamhetsgrenenforskningsinformation angett att forskningsresultatskall spridas till utförare och användare avforskning samt till en intresserad allmänhet.Vetenskapsrådet skall till regeringen redovisa bl.a.vilka särskilda insatser som genomförts för attstimulera till debatt om och popularisering avforskning och hur metoderna för att spridainformation vidareutvecklats och förnyats.Utskottet utgår från att regeringen återkommer tillforskningsinformationen i den aviseradeforskningspropositionen.Ett offentligt, samlat och lättillgängligt registeröver all pågående medicinsk forskning i Sverigefinns inte , skriver motionären i motion2003/04:Ub227 (kd). Han anser att det för de sjukaär av intresse att ta del av det allra senaste i denmedicinska forskningen men att läkare och övrigsjukvårdspersonal inte alltid hinner med att följadet senaste om sjukdomen och möjliga läkemedel ochbehandlingsmetoder. Ett sådant register, som äveninnefattar forskningens rön, bör därför initieras.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Internetsajten ägs avåtta forskningsfinansiärer:Vetenskapsrådet, förarbetsliv och socialvetenskap (FAS),för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande(Formas), , ,(Mistra), Stiftelsen förKunskaps- och Kompetensutveckling() och Stiftelsen förvård- och allergiforskning(). Utskottet harinhämtat att man nu står i begreppatt starta ett pilotprojekt med femuniversitet, där syftet är att fåuppgifter - på svenska - om allpågående forskning hos dem. Tankenär att på uppgifternahos alla forskningsfinansiärer omden forskning de finansierar skallingå i pilotförsöket.Vetenskaplig informationsförsörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandet om attHögskoleverket skall utreda formerna för denframtida vetenskapligainformationsförsörjningen.Jämför reservation 25 (v).Motion och utskottets ställningstagandeMotion 2003/04:Ub326 (v) tar upp de ökandekostnaderna för vetenskapliga tidskrifter.Tidskrifternas status som kanaler för forskarnasambitioner bör konkurrensutsättas, heter det imotionen. Universiteten eller speciella nationellaeller internationella bibliotek borde vara de sompublicerade artiklarna, efter en lika strikt ochoberoende granskning som , men på webben utankostnad och öppet för alla. Motionärerna vill attHögskoleverket skall få i uppdrag att utredaformerna för den framtida vetenskapligainformationsförsörjningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Den extrema prisökningen på vetenskapligatidskrifter, som motionärerna påtalar, är ett stortproblem för forskningen. Hur det skall lösas behöverdock enligt utskottets mening utredas grundligtinnan tar ställning. Det bör vararegeringens sak att bestämma i vilken ordning ensådan utredning skall genomföras.Kungl. - det svenskanationalbibliotekets - uppgifter och verksamhet harvarit föremål för en utredning, som publicerade sinaresultat i betänkandet KB - ett nav ikunskapssamhället (SOU 2003:129). Ärendet bereds nui med inriktning på att regeringenskall återkomma till frågan iforskningspropositionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Statens roll i samband med forskning (punkt1 ) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub290 yrkande 13.StällningstagandeStatens uppgift inom forskning och utveckling är attkomplettera andra forskningsfinansiärer. Det innebäratt tyngdpunkten läggs på grundforskningen ochforskarutbildningen. Den rena forskningspolitiken ären del av en politik för utvecklandet av ny, oftaavancerad kunskap. Staten bör regelbundet göracentrala avvägningar såsom- mellan fasta och rörliga medel till forskning,dvs. mellan direkta forsknings- ochforskarutbildningsanslag till universitet ochhögskolor och de medel som fördelas avforskningsfinansieringsorganen,-- mellan olika forskningsområden,-- mellan koncentration, profilering ochdecentralisering av forskningsresurserna.-Staten skall också spela en aktiv roll inom områdendär har förutsättningar att nå speciellaframgångar.2. Sammansättningen av forskningsfinansierandeorgan (punkt 2) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub414 yrkandena 14 och 16.StällningstagandeVetenskapsrådet är inte skyddat från politiskdetaljstyrning. Dess självständiga ställning måstesäkras. Inga ledamöter i skalltillsättas politiskt, utan och dessämnesråd skall styras av forskare, utsedda avvetenskapssamhället. Vilka ansökningar som tilldelasanslag skall avgöras enbart utifrån en striktakademisk bedömning. Även forskningsstiftelserna börbefrias från den direkta politiska styrning som blevföljden när den socialdemokratiska regeringenändrade stiftelselagen och föreskrev att ledamöternai stiftelsernas styrelser skall utses av regeringen.Stiftelsernas styrelser bör i stället utses inom ochav forskarvärlden.3. Principer för statens resurstilldelning tilluniversitetsforskning (punkt 3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub509 yrkandena 7 och 9-12.StällningstagandeDagens situation med ansökan om forskningsmedel ikonkurrens skapar kortsiktiga lösningar ochkonsumerar orimligt mycket av dyrbar forskartid pålärosätena. Det är nödvändigt av kvalitetsskäl attbehålla konkurrens, men basfinansieringen som andelav resurserna måste öka. Endast så kan en långsiktigfinansiering av grundforskning tryggas. Med ennågorlunda trygg bas kan de medel som forskningsrådoch stiftelser förvaltar användas för denhögkvalitativa grundforskning inom skilda områdensom de är till för att stödja. För närvarandehindrar finansiella situation en fortsattsnabbkonvertering av högskolor till universitet medfullt utbyggda forskningsresurser inom fleravetenskapsområden. Den framkomliga vägen ärprofilering med fördjupad forskning inomprofilområden. Man bör överväga möjligheten att ivissa fall ge statliga forskningsmedel förprofilering inom särskilda ämnen snarare än helavetenskapsområden. Genom smalare satsningar kan enhögskola nå kritisk forskningsmassa inom sittspecialområde. I övriga ämnen bör högskolan samverkamed andra lärosäten för att garantera lärarnaforskningsmöjligheter och för att upprätthållakvaliteten. Forskningsfinansieringen bör utgå frånatt fakultetsanslagen skall klara kärnkompetenseninom varje vetenskapsområde. Därmed minskar ocksårisken att stora delar av den friståendefinansieringen går till administration ochoverheadkostnader. Det har länge funnits en tydliguppdelning där de tekniska och naturvetenskapligavetenskapsområdena fått större delen av statensresurser. Konsekvenserna av obalansen imedelstilldelning mellan olika vetenskapsområden börutredas. Samarbeten över ämnesgränser måstepremieras och den tvärvetenskapliga forskningen fåen mer framträdande roll i svensk forskning ochforskningspolitik. Den humanistiska ochsamhällsvetenskapliga forskningen har svårt att sökaoch få externa medel och behöver få en störrestatlig finansiering. Regeringen bör i särskildordning låta se över hur humaniora ochsamhällsvetenskap har utvecklats.4. (punkt 4) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub509 yrkande 13.StällningstagandeDen viktigaste rollen för forskningsinstituten ärsamspel i forskning och utvecklingsarbete (FoU)mellan industri, institut och högskola. Ett avproblemen med den nuvarande institutsstrukturen äratt samordningen för forskningsanslagsansökningarinte fungerar. En industri kan få motta erbjudandenom att delta i viss forskning, för att strax efteråtockså få erbjudande om att delta i ett annatinstituts forskning. Här finns möjligheter tilleffektivisering. Statens låga ekonomiska deltagandei institutsforskningen är ytterligare en sak attuppmärksamma.5. Arbetsmiljöns påverkan på forskningenskvalitet (punkt 5) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 34.StällningstagandeMånga forskare måste ägna mycket tid åt att ansökaom pengar, inte bara till sin forskning utan ocksåtill sin egen lön, för längre eller kortare tidframåt. Detta riskerar att skapa otrygghet omframtiden och är olyckligt, inte minst eftersom detskrämmer många doktorander från en framtid inom denakademiska forskningen. I vilken omfattning dettasker och vad det får för konsekvenser för forskarenssociala situation och för forskningskvaliteten börutredas närmare.6. Internationellt forskningssamarbete (punkt6) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub290 yrkande 24och avslår motionerna2003/04:Ub238 yrkandena 1-3 och2003/04:Ub262.StällningstagandeFör ett litet land som är detinternationella forskningsutbytet särskiltbetydelsefullt. Internationellt forskningsutbyte ochsamverkan inom högre utbildning och forskning börstå i fokus för de svenska satsningarna. Det ärockså nödvändigt att som kunskapsnationutgör en attraktiv partner med forskning av ypperstakvalitet som konkurrensmedel.7.