bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — Utan ettföretagsklimat som främjar entreprenörskap ochkreativitet kommer alla statliga satsningar på bl.a.kommersialisering av forskningsresultat att innebäraett ineffektivt utnyttjande av skattemedel.Att det svenska innovationsklimatet är bistertframkommer även tydligt i den senast publiceradepatentbarometern hos (). Av redovisningen framgår bl.a. att antaletpatentansökningar har minskat kraftigt under senaretid och att var den näst sämsta månadeni det avseendet under 2000-talet.Regeringens arbete med att ta fram eninnovationsstrategi kommer sent och går dessutomlångsamt. Innovationspolitiken har under lång tidpräglats av dålig fokusering och har därför längevarit i behov av en mer genomtänkt strategi. Densaktfärdighet som har präglat arbetet med en sådaninnovationsstrategi är, enligt vårt förmenande,beklaglig. Denna uppfattning bidrar till att vi, ilikhet med vad som anförs i motion 2003/04:N275(kd), förespråkar att det tillsätts en utredning meduppgift att se över hur staten på bästa sätt kanstödja kommersialiseringen av goda idéer ochlandvinningar. Vi anser också att denna utredningskall överväga hur industriforskningsinstitutensverksamhet skall kunna bidra till uppkomsten av nyaföretag och hur instituten skall samverka regionaltmed olika lärosäten i syfte att främjatillvaratagandet av goda idéer och vetenskapligalandvinningar.Med det anförda tillstyrks motion 2003/04:N275(kd).2. Kapitalförsörjning (punkt 2)av Per (), (), (), (), (), ÅsaTorstensson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N329 yrkandena9 och 11 och 2003/04:N412 yrkande 11 och avslårmotionerna 2003/04: N258, 2003/04:N269, 2003/04:N397och 2003/04:N403.StällningstagandeDe statliga insatserna på kapitalförsörjningsområdet har imångt och mycket fallerat. När en sviktandekonjunktur i viss mån rättfärdigar att staten agerarsom komplement till den ordinarie kapitalmarknaden,sker detta på ett ineffektivt och saktfärdigt sätt.Det tidigare förhållandevis väl fungerande systemetför offentlig såddfinansiering har omformats ochhavererat. Ett krångligt och oöverskådligt regelverksamt orimliga villkor som bl.a. Industrifonden harför att agera på området har gjort att den statligasåddfinansieringen mer eller mindre har upphört närden som bäst skulle behövas. Regeringen har passivttittat på när och Industrifonden har haftolika uppfattningar om vem som skall ta ansvar fördessa insatser. Vi kan bara beklaga att regeringenstafatta agerande på kapitalförsörjningsområdetbidrog till att många goda idéer och spirande ungaföretag inte klarade konjunkturens djupaste vågdal.Det bör poängteras att det inte bara var ineffektivaföretag i slutet av sin livscykel som rensades borti de senaste årens stålbad utan det var även månganya företag och idéer som aldrig fick pröva sinavingar. Regeringen har ett betydande ansvar för attdetta fick ske. För att situationen inte skallupprepas bör en parlamentarisk utredning, såsomföreslås i motion 2003/04:N412 (kd), få i uppdragatt se över hela den rådandekreditmarknadssituationen.Vi vill även understryka att företagenskapitalförsörjning skulle underlättas betydligt omdet genomfördes radikala förändringar av de allmännaregelsystem som styr företagandet. Flerabestämmelser hämmar exempelvis kapitalbildning genomegna insatser från företagaren. Förmögenhetsskattenbör bl.a. av det skälet avskaffas. Förändringar avflera andra skattevillkor skulle på ett effektivtsätt stimulera kreditgivares och företagares viljaatt omsätta kapital i företag och i tidigautvecklingsskeden. Förenklingar på detarbetsrättsliga området skulle också kunna bidratill mer gynnsamma villkor för företagande ochdärmed även en större vilja från den ordinariekreditmarknaden att tillhandahålla exempelvissåddkapital. Regeringen bör även överväga de förslagsom förs fram i motion 2003/04:N329 (c). möjligheterna att införa ett starta-eget-sparande samt förbättrade regler för periodiseringav vinst och beskattning av ägarkapital.Med det anförda tillstyrks motionerna 2003/04:N412(kd) och 2003/04: N329 (c) i berörda delar. Övrigahär behandlade motioner avstyrks.3. Industriella utvecklingscentrum (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2003/04:N412 yrkande 25.StällningstagandeEnligt min uppfattning är det mycket viktigt attnäringslivets regionalt förankrade och regionaltägda institutioner tillvaratas för förmedling avbl.a. Det s.k. ären utvecklingsresurs för de regionala företag somfokuserar på att skapa industriell tillväxt genomutveckling av produkter, teknik och kompetens. IUC-bolagen är självständiga aktörer som kanaliserarhjälp över de trösklar som uppstår fram till enföretagsstart. IUC-verksamheten har utvärderats ettflertal gånger och samtliga utvärderingar visar attverksamheten är kostnadseffektiv och har högmåluppfyllelse. Utskottet har dessutom vid fleratillfällen uttalat sig positivt om verksamheten vidIUC.Mot bakgrund av detta får det anses som mycketolyckligt att regeringen väljer att omforma stödettill produktutveckling i små företag på ett sådantsätt att verksamheten vid IUC hotas. Det kan inteanses vara skäligt att plötsligt förändraförutsättningarna för IUC-företagen så somregeringen nu gör. Det är också beklagligt att denmycket väl fungerande verksamhet som bedrivsvid IUC skall behöva drabbas i avvaktan på en merlångsiktig strategi för de statliga insatserna.Jag anser också, i likhet med vad som anförs imotion 2003/04:N412 (kd), att medlen till IUC-bolagen skall synliggöras i statsbudgeten. Därtillmåste anslagen vara långsiktiga och besked ges i godtid. Med det anförda tillstyrks nyssnämnda motion iberörd del.4. Kvinnors företagande (punkt 4)av Per (), (), (), (), () ochAnne-Marie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N412 yrkande18, 2003/04:A307 yrkande 7 och 2003/04:A371 yrkande24 och avslår motionerna 2003/04:N256, 2003/04:N257,2003/04:N329 yrkande 3, 2003/04: A3 och 2003/04:A302yrkande 14.StällningstagandeKvinnors företagande är en mycket positiv kraft som,liksom allt annat företagande, måste gynnas. Enligtvår uppfattning är det emellertid i grunden enfeltanke att det är riktade insatser från statenssida som erfordras för detta ändamål. Vi anser attdet i första hand är de grundläggandeförutsättningarna för företagande som måsteförändras för att både kvinnor och män skall finnadet mödan värt att ägna sig åt nyföretagande elleratt expandera befintlig verksamhet. Utan långtgåenderegelförenklingar, en rimlig företags- ochkapitalbeskattning samt en mindre rigid arbetsrättfaller de riktade statliga satsningarna påexempelvis kvinnors företagande i ofruktsam jordmån.Resultatet blir därför magert och innebär i mångtoch mycket en oansvarig förvaltning av skattemedel.Vi anser också att det är viktigt att områden därden statliga sektorn dominerar öppnas upp förprivata initiativ. Såsom anförs i motionerna2003/04: A307 (fp) och 2003/04:N412 (kd) skulledetta gynna både kvinnors företagande ochjämställdhetssträvanden. Vissa åtgärder påskatteområdet skulle även möjliggöra ett ökatföretagande inom området hushållsnära tjänster,vilket sannolikt skulle generera ett ökatnyföretagande bland kvinnor.Vi tror även att det kan vara en fördel att vidgasynen på kvinnligt företagande genom att äveninkludera ett internationellt perspektiv. Attstimulera en utökad samverkan mellan kvinnligaföretagare i och de blivande EU-medlemmarnarunt , som förordas i motion 2003/04:A371(kd), tror vi exempelvis kan vara ett steg i rättriktning.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sigbakom vad vi här har anfört om kvinnorsföretagande. Därmed blir motionerna2003/04:A307 (fp), 2003/04:A371 (kd) och2003/04:N412 (kd) tillgodosedda i berördadelar och tillstyrks. Övriga här behandlademotionsyrkanden avstyrks.5. Kvinnors företagande (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N329 yrkande 3och 2003/04:A302 yrkande 14 och avslår motionerna2003/04:N256, 2003/04:N257, 2003/04:N412 yrkande 18,2003/04:A3, 2003/04:A307 yrkande 7 och 2003/04:A371yrkande 24.StällningstagandeKvinnors företagande bör i första hand stimuleras genom att detallmänna företagsklimatet förbättras. Enligt minmening är det emellertid också nödvändigt med enökad tydlighet beträffande vilka förväntningar manhar på hur riktade statliga insatser skall verka ochvilka mål man förväntar sig kunna uppnå.Mot den bakgrunden anser jag att det är motiveratatt närmare överväga tillkomsten av tydligtuttryckta mål för hur många företag som skallstartas av kvinnor . Likasåbör särskilda kriterier sättas upp för att en vissandel av s.k. företagslån skall gå tillkvinnor. Dylika mål och kriterier kan förväntasbidra till att kvinnors företagande inte missgynnas.Vidare underlättas utvärderingar av de statligainsatserna och därmed även förutsättningarna för attutkräva ansvar för eventuella tillkortakommanden.Med det anförda tillgodoses motionerna2003/04:N329 (c) och 2003/04: A302 (c) i berördadelar och tillstyrks.6. Invandrares företagande (punkt 5)av Per (), (), (), (), (), ÅsaTorstensson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Sf396 yrkande18 och 2003/04:N329 yrkande 8 och avslår motionerna2003/04:N274 och 2003/04:N280.StällningstagandeVår allmänna inställning är att allt företagande skulle gynnasav att det genomförs genomgripande förändringar avde villkor under vilka företagare verkar. Dethandlar om att reformera skattesystemet, lätta påarbetsrättens krav i syfte att göra det enklare förföretag att anställa personal och inte minst att detrensas upp bland alla de regler som styrföretagande. Att regelverket är överskådligt ochbegripligt är inte minst viktigt för företagare medbegränsade kunskaper i svenska. Såsom anförs imotion 2003/04:Sf396 (c) kan dessutom bankers ochmyndigheters service till företagare av utländskhärkomst bli bättre. Sammantaget anser vi attförutsättningarna för företagande bör förbättras iallmänhet samt att invandrares företagande bör gesstörre uppmärksamhet än närnäringspolitiken utformas. Vidare måste insatserna,i likhet med vad som görs gällande i motion2003/04:N329 (c), kännetecknas av att invandrare somdriver företag skall ges samma förutsättningar sominfödda företagare att tjäna pengar på sinverksamhet.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad vi här har anfört. Därmed blir de två nämndamotionerna i sak tillgodosedda i berörda delar ochtillstyrks. Motionerna 2003/04:N274 (s) och2003/04:N280 (v) avstyrks.7. Forskning och utveckling (punkt 6)av Per (), (), (), (), (), ÅsaTorstensson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N325 yrkande 7och 2003/04:N412 yrkande 26 och avslår motionerna2003/04:N252, 2003/04:N294, 2003/04:N323 yrkandena 1och 2, 2003/04:N328 yrkande 18 och 2003/04:N414yrkandena 13, 15 och 16.StällningstagandeDet är uppenbart att har halkat efter när det gällerkapaciteten att omsätta forskningsresultat ikommersiella produkter. Vi har vid flera tillfällenbetonat vikten av att regeringen tar detta faktum påallvar. Inte förrän konstaterade attdetta är ett nyckelområde för den svenska tillväxtenoch att det finns mycket i övrigt att önska i formav olika åtgärder på detta område agerar regeringen.Detta sker emellertid i form av att det tillsättsytterligare en utredning. Bristen på konkretaåtgärder blir därmed än tydligare. Tyvärr får vi nogräkna med att många goda idéer som är ett resultatav offentligt finansierad högre utbildning ochforskning kommer att kommersialiseras utomlandsinnan regeringen omsätter vackra ord i praktiskhandling. Mycken kvalificerad FoU-kapacitetförsvinner också när företag väljer att flytta tillländer med ett mer gynnsamt företagsklimat.Vi vill också framhålla att den avutbildningsminister aviseradeutredningen om kommersialisering avforskningsresultat ger ett alltför snävt intryck.Det vore på sin plats att även överväga åtgärder ilinje med vad som anförs i motion 2003/04:N412 (kd).Det handlar bl.a. om att skatteregler ochlagstiftning utformas så att de mindre företagensforsknings- och produktionsutveckling underlättas ikombination med att de får möjligheter att sökasärskilda forskningsbidrag. Vidare bör bl.a.möjligheterna för anställda att utveckla egna idéerpå arbetsplatsen med rätt till eget patent utredas.Omstruktureringen av industriforskningsinstitutenmåste, enligt vår uppfattning, påskyndas. Vi villäven understryka vikten av att de institut somtillskapas inom ramen för detta arbete lokaliseras ianslutning till relevanta forskningsmiljöer.Beträffande de medel från teknikbrostiftelsernasom enligt tidigare beslut skall återgå till statenår 2007, anser vi att återbetalningen skall bygga påen samhällsekonomisk värdering. På detta sätt tashänsyn till teknikbrostiftelsernas bidrag tillvälfärden, och det ges tydliga signaler om attstatsmakterna värderar deras insatser på ett merkvalificerat sätt än om pengarna på ett stelbent ochkameralt sätt bara tillåts strömma tillbaka tillstatskassan. råder en besvärande storosäkerhet om de långsiktigaplaneringsförutsättningarna. Om regeringen väljeratt ta sin hand från teknikbrostiftelserna efter år2007 finns åtminstone det i termer av positivsamhällsnytta definierade kapitalet kvar iverksamheten. Mot denna bakgrund anser vi attregeringen bör adressera två centrala frågorsom även lyfts fram i den presenteradeutvärderingen av teknikbrostiftelsernas verksamhet.Det gäller dels att identifiera en finansieringsformsom kan ge stiftelserna ett långsiktigt stabiltfinansiellt kapitaltillskott, dels att klargöraförutsättningarna för teknikbrostiftelsernasfortsatta verksamhet efter år 2007.Avslutningsvis vill vi även understryka attteknikbrostiftelserna har skapat ett system somårligen främjar tillkomsten av nya företag ur detakademiska systemet. I förhållande till en mycketringa investering får tillväxten i såväl ekonomiskatermer som sysselsättningstermer anses varaomfattande. Den regionala näringspolitiken behöver,enligt vår uppfattning, en bättre koppling tilluniversitet, högskolor och forskning. Såsom anförs imotion 2003/04: N325 (kd) bör de positivaerfarenheterna från teknikbrostiftelsernas arbeteutvecklas till en nationell politik.Med det anförda tillstyrks motionerna 2003/04:N325(kd) och 2003/04: N412 (kd) i berörda delar. Övrigahär behandlade motioner avstyrks i motsvarandedelar.8. Forskning och utveckling (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 8. Därmedbifaller motion 2003/04:N414 yrkandena 13,15 och 16 och avslår motionerna 2003/04:N252,2003/04:N294, 2003/04: N323 yrkandena 1 och 2,2003/04:N325 yrkande 7, 2003/04:N328 yrkande 18 och2003/04:N412 yrkande 26.StällningstagandeDen svenska forskningen spelar en central roll för utvecklingenav det svenska innovationssystemet och förnäringslivets konkurrenskraft. Små och medelstoraföretag är i mångt och mycket beroende av FoU-verksamhet som sker utanför det egna bolaget. Inteminst industriforskningsinstituten fyller en viktigfunktion som "FoU-avdelning" åt många små ochmedelstora företag. Enligt min uppfattning krävs detytterligare åtgärder för att små och medelstoraföretag skall få del av forskningsresultat och kunnaomsätta dessa resultat i kommersiella produkter.Högskolornas forskning och utbildning måste görasmer tillgänglig för de mindre företagen för att denkunskap och initiativkraft som finns på lokal ochregional nivå skall kunna tas till vara på ett mereffektivt sätt. Det är, enligt vad som anförs imotion 2003/04:N414 (mp), dags att utöka samarbetetmellan företagen och högskolorna/universiteten såatt en större del av FoU-satsningarna kommersmåföretagare till del.En nära kontakt med små och medelstora företag ialla landets regioner förutsätter också attindustriforskningsinstituten finns spridda över helalandet även efter den omstruktureringsprocess somför närvarande pågår. Det kan befaras attomstruktureringens uttalade ambition att minskaantalet industriforskningsinstitut också leder tillatt verksamheten koncentreras till de störrestäderna. Detta riskerar i sin tur att drabba deallra minsta företagens utvecklingsmöjligheter iallmänhet och de små företag som verkar i mindresamhällen och på landsbygden i synnerhet. Densistnämnda gruppen företag skulle dessutom sannoliktgynnas om det tydligare uttrycks attindustriforskningsinstitutens verksamhet, i likhetmed vad som anförs i motion 2003/04:N414 (mp), skallinriktas mot att utveckla ny teknik och nyatillämpningar inom sektorer som bygger på förädlingav svenska råvaror.Med det anförda tillstyrks motion 2003/04:N414(mp) i berörda delar. Övriga här aktuella motioneravstyrks.9. Social ekonomi (punkt 7, motiveringen)av Per (), (), (), () och ().StällningstagandeVi anser att de verksamheter som samlas under begreppet socialekonomi på många sätt bidrar positivt tillsamhällsutvecklingen. De krafter som driver dem somär engagerade inom den sociala ekonomin stimulerarett fördjupat engagemang i frågor som rörmedborgarnas vardag. Det vore, enligt våruppfattning, olyckligt om ett samhällsengagemang somi första hand stimuleras av ett allmänintresse intefinner effektiva former för att kanalisera sinnytta.Vi kan dock inte se att det finns några motiv tillatt den sociala ekonomins samverkansformer skallgynnas framför de associationsformer som dominerar inäringslivet. Vår grundläggande uppfattning om godaoch likvärdiga villkor för allt företagande gälleräven vår syn på verksamheterna inom den socialaekonomin. Särlösningar som riktas mot vissa aktörerhar en negativ inverkan på de jämlikakonkurrensförhållanden som, enligt vår uppfattning,måste råda. Vägen dit är en generellt verkandenäringspolitik utan otillbörligt gynnande av vissaverksamhetsformer. Med det anförda avstyrks samtligahär aktuella motioner i berörda delar.10. Social ekonomi (punkt 7)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 10. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N216,2003/04:N352 och 2003/04:N412 yrkande 10, bifallerdelvis motion 2003/04: N361 och avslår motionerna2003/04:So569 yrkande 12, 2003/04:N321,2003/04:N360, 2003/04:N398, 2003/04:N408 och2003/04:N414 yrkande 12.StällningstagandeDen sociala ekonomins bidrag till samhällsnyttan får inteförringas. Ett brett underifrån baseratsamhällsengagemang genererar såväl mervärden församhället som för enskilda individer. I den socialaekonomin tillåts medborgarna själva att ta ansvar påett sådant sätt att den lokala demokratin förstärks,vilket är positivt.Mot den bakgrunden finner vi det bekymmersamt attregeringen aviserar en neddragning av stödet tilllokala utvecklingscentrum (LKU) . Deninsats som LKU gör för att underlätta och stimuleraframväxten av kooperativa lösningar måste även gesmöjlighet att verka på . Enlångsiktig statlig finansieringslösning är, såsomanförs i motionerna 2003/04:N352 (c, fp, kd, v, mp)och 2003/04:N412 (kd), nödvändig.Då LKU även gör insatser på områden somtraditionellt omfattas av arbetsmarknadspolitikenoch den regionala utvecklingspolitiken börregeringen även, i linje med vad som anförs iovannämnda motioner, utreda hur LKU framgent på ettbättre sätt kan beaktas inom dessa politikområden.När det gäller den regionala utvecklingspolitikenanser vi, i likhet med vad som anförs i motion2003/04:N216 (c), att regeringen i arbetet med deregionala tillväxtprogrammen bör tillse att densociala ekonomins aktörer får möjligheter att deltapå rimliga villkor. Den sociala ekonomins kopplingtill en hållbar tillväxt bör också beaktas. Dettakan ske, såsom anförs i nyssnämnda motion, genom attdet utvecklas indikatorer på hur den socialaekonomin bidrar till sådan tillväxt.Med det anförda tillstyrks motionerna 2003/04:N216(c), 2003/04:N352 (c, fp, kd, v, mp) och2003/04:N412 (kd). Motion 2003/04:N361 (s)tillstyrks till viss del. Övriga här aktuellamotioner avstyrks i berörda delar.11. Social ekonomi (punkt 7)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 11. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N352 och2003/04:N414 yrkande 12 och avslår motionerna2003/04:So569 yrkande 12, 2003/04:N216,2003/04:N321, 2003/04:N360, 2003/04:N361,2003/04:N398, 2003/04:N408 och 2003/04:N412 yrkande10.StällningstagandeDen sociala ekonomin innefattar verksamheter som primärt harallmännytta eller samhällsnytta som främstadrivkraft. När civilsamhällets engagemang tas tillvara och människor arbetar tillsammans motgemensamma mål utvecklas samhällen, byar, stadsdelaroch kvarter. Deras produktion genererar bådemateriell och social tillväxt. Medlemmar som känneratt de gör något meningsfullt mår bättre, och derasengagemang i icke-traditionella och ideellaverksamheter kan vara en inkörsport till egetföretagande. Betydelsen för samhällsekonomin ärockså större än vad många föreställer sig.Sammantaget främjar den sociala ekonomin fleravärderingar varpå ett väl fungerande demokratisktsamhälle kan byggas. Satsningar på den socialaekonomin kan även ha stor betydelse för en hållbarekonomisk tillväxt, inte minst för landsbygdensöverlevnadsmöjligheter. Såsom anförs i motion2003/04:N414 (mp) bör ge regeringen dettatill känna. Nyssnämnda motion tillstyrks i berördadelar.Vidare anser jag, i likhet med vad som anförs imotion 2003/04:N352 (c, fp, kd, v, mp), attregeringen bör säkerställa en långsiktigstatlig finansieringslösning för de lokalakooperativa utvecklingscentrum som finnsspridda över landet. En sådan lösning bör,utöver insatser inom ramen förnäringspolitiken, inkluderaarbetsmarknadspolitiken och den regionalautvecklingspolitiken. Övriga här aktuella motioneravstyrks i berörda delar.12. Turism (punkt 8)av Per (), (), (), (), (), ÅsaTorstensson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 12. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Kr326 yrkande5, 2003/04:MJ474 yrkande 23, 2003/04:N202,2003/04:N328 yrkande 21, 2003/04:N337 yrkande 1,2003/04:N347 yrkandena 1, 3-6 och 10 och avslårmotionerna 2003/04:K362 yrkande 4, 2003/04:N222,2003/04:N366, 2003/04:N373 yrkandena 1 och 2 och2003/04:N391.StällningstagandeDe förutsättningar som ges av ett varierat naturlandskap ochett rikt kulturutbud bidrar till att den svenskaturistnäringen i vissa avseenden borde ha godaförutsättningar att utvecklas. Mot den bakgrunden ärdet olyckligt att de allmänna villkoren förföretagande verkar i motsatt riktning. Såsom anförsi motion 2003/04:N337 (fp) måste de riktadestrategiska statliga åtgärder som redovisas i dets.k. Framtidsprogrammet ersättas med genomgripandesatsningar på en generellt verkande politik medinriktning på att tillskapa ett mer företagarvänligtklimat. Det handlar exempelvis om åtgärder för attförenkla regelverket för företagande ochförändringar på skatteområdet.