bet · GS01UU2 · 2004-11-18 00:00:00 — Därför är förebyggande av väpnade konflikter,däribland främjande av mänskliga rättigheter och konflikthantering,viktiga delar i utvecklingssamarbetet. Världstoppmötet om hållbarutveckling i följs upp genom arbetet i FN:s kommissionför hållbar utveckling (CSD - Commission for Sustainable Development).De fattigaste länderna behöver stärka sin produktionskapacitet, förbättrasin kunskap om exportmarknaderna och bygga upp institutioner som ärnödvändiga för ett fungerande handelsutbyte. Biståndsinsatser på dettaområde är därför viktiga. Även om biståndet är en viktig katalysator ärvillkoren för t.ex. handel och jordbruk än mer betydelsefulla förutvecklingen.EU är en viktig arena även för en samstämmig politik, och i EU ägnasalltmer intresse och kraft åt att utveckla en sådan. Särskilt uppmärksammadepolitikområden i sammanhanget är utvecklingssamarbete, säkerhet, mänskligarättigheter och demokrati, migration, utrikeshandel, jordbruk, fiskesamt miljö.Tillsammans med har tagit initiativ till en internationellarbetsgrupp för globala gemensamma nyttigheter. Uppgiften är att undersökahur de viktigaste globala gemensamma nyttigheterna tillhandahålls i dagsamt att lämna förslag till hur dessa bättre kan hanteras i framtiden.En slutrapport skall läggas fram 2005.Till de fattigaste länderna ges biståndet företrädesvis som gåva ellersom mycket fördelaktigt lån. Sammantaget erhåller utvecklingsländernabistånd i olika form från ett stort antal aktörer. Mångfalden av insatserställer stora krav på varje utvecklingsland. En viktig uppgift förbiståndsgivarna är därför att underlätta utvecklingsländernas arbete medatt ta emot och samordna bistånd. I arbetet med att definiera ocheffektivisera bistånd spelar /DAC en central roll. I /DAC lederSverige tillsammans med en grupp för harmonisering avbiståndsprocedurer.MotionernaI motion 2002/03:U322 (m) yrkande 19 krävs att svenskt bistånd inteskall gå till regimer som kränker de mänskliga rättigheterna eller föranfallskrig.I kommittémotion 2002/03:U313 (fp) yrkande 16 krävs att svenskbiståndspolitik måste få större inriktning på ett förebyggande av konflikteroch krishantering samt att arbetet med uppföljning av konflikter måsteges större vikt i biståndspolitiken.I motion 2004/05:U219 (c) yrkande 4 krävs att landsbygds- ochjordbruksutvecklingen får högre prioritet i samarbetet med utvecklingsländeroch i yrkande 5 att mer uppmärksamhet och fler insatser inriktas påkvinnor och deras roll i familjeförsörjningen och resursanvändningen.Vidare krävs i yrkande 6 att stöd ges så att traditionella kunskaperinte går förlorade, eftersom de fungerar som en buffert mot svält ochär anpassade till lokala förhållanden och åtminstone ger en minimalskörd också under återkommande torkperioder.I motion 2004/05:U253 (mp) yrkande 1 framhålls att FAO:s riktlinjer förrätten till tillräcklig, lämplig och säker mat bör prioriteras ochinkluderas i politik för global utveckling och att möjlighetenatt uppfylla millenniemålen bör vara vägledande för svensk politik ilångivningshänseende, i biståndsgivning och i den samlade hanteringenav den globala utvecklingspolitiken (yrkande 2).I motion 2004/05:U261 (mp) yrkande 1 anser att regeringentar biståndsbudgeten i anspråk för allehanda syften. Motionärerna menaratt det under inga förhållanden skall vara legitimt att ur biståndsbudgetenanvända medel för militär trupp, eller för utbildning av militärer i t.ex. demokrati eller mänskliga rättigheter. Det är även oacceptabelt attbiståndsmedel används för olika former av asylmottagning ellermigrationsfrågor. I yrkande 3 krävs att en kritisk granskning av s.k.DAC-kriterier skall ske eftersom motionärerna anser att kriteriervidgats på ett oroväckande sätt, och det är enligt motionärerna oklarthur ställt sig till dessa förändringar. I yrkande 6 krävs attriksdagen får del av de positioneringar och prioriteringar somregeringen intar i DAC. I yrkande 7 framhållsatt svensk långivning och bistånd bör kopplas till möjligheten tillmåluppfyllelse i millenniemålen och att man som medel utvecklarPRSP-metodiken.I motion 2004/05:U278 (v) yrkande 4 krävs att regeringen redovisarvilka kriterier som gäller, vad som är under diskussion, vilken politiksom har och hur har agerat i de olika diskussionernasom förs inom . I yrkande 5 krävs att regeringen verkar för attOECD:s kriterier när det gäller vad som räknas som bistånd skärps såatt biståndet inte används till sådant som direkt eller indirekt motverkarutveckling och främjande av de mänskliga rättigheterna.I motion 2004/05:U290 (fp) yrkande 1 krävs ett ökat multilateralt stödtill organisationer som UNFPA och IPPF.I motion 2004/05:U302 (kd) yrkande 1 anförs att bör stödja UNDP:spresenterade "millenniekontrakt" med syfte att huvudsakligen inriktafattigdomsbekämpningen på de högst prioriterade länderna för att uppnåmillenniemålen för de länder som är i störst behov av hjälp. I yrkande6 krävs att ökat stöd går till utvecklingen av självständigabondeorganisationer i motion 2004/05:U308 (kd) yrkande 13 krävs att inom ramen förbiståndspolitiken i högre utsträckning skall rikta mer stöd till kampenmot kvinnlig könsstympning och i yrkande 14 framförs behovet om riktadeutbildningsinsatser om kvinnlig könsstympning.I motion 2004/05:U307 (m) yrkande 13 framhålls att mycket bistånd underlång tid inte har lett till snabba framsteg utan insatserna har i vissafall lett till tillbakagång, och därför behövs en nystart i biståndetför att fattigdomsutrotningen skall bli framgångsrik.I motion 2004/05:U331 (kd) yrkande 11 krävs ett utökat stöd för attsäkerställa globala nyttigheter. måste också agera för att skapabättre fungerande internationella regelverk och standarder för dessanyttigheter. Motionärerna ser det som önskvärt att man från svensk sidafokuserar arbetet på ett begränsat antal nyttigheter och att deprioriterade områdena bör vara kampen för en effektivisering av energi- ochmaterialhantering inom ramen för en hållbar utveckling, klimatfrågan,försörjningen av rent vatten, kampen mot hiv/aids och förebyggandet avväpnade konflikter. Vidare framhålls att det för att bedriva en effektivfattigdomsbekämpning krävs insatser som framför allt riktas mot kvinnoroch barn. Kvinnor saknar ofta ekonomiska tillgångar, egendom, makt,utbildning, sjukvård och är utsatta för våld och diskriminering på grundav sitt kön. Motionärerna anser att svenskt bistånd i ökad grad skallriktas till kvinnor i mottagarländerna (yrkande 16). I yrkande 21framhålls kravet på att låta ett IT-perspektiv integreras i samtligautvecklingsstrategier och program.I motion 2004/05:A352 (kd) konstateras att kvinnor utför avallt arbete på jorden, men äger mindre är av allting som går attäga. Det är viktigt att ett genderperspektiv finns på biståndet, så atthänsyn tas till både kvinnors och mäns behov. I de länder där demokratinär bristfällig kan kvinnor spela en central roll i arbetet att införaoch stärka demokratin och därför bör svenskt bistånd i ökad grad riktastill kvinnor i mottagarländerna (yrkande 7).Utskottets övervägandenPolitiken för global utveckling omfattar ett gemensamt mål för samtligapolitikområden. För det internationella utvecklingssamarbetet skallmålet för politikområdet kompletteras med operativa delmål utformadeinom ramen för specifika planeringsinstrument för olika länder,multilaterala organ och områden. En utgångspunkt skall vara landets ellerorganisationens egna strategier och planer för fattigdomsbekämpning ochutveckling. De internationella utvecklingsmålen utgör en grund förformulering av de operativa målen.Utskottet kan konstatera att det i finns en lång och starktradition av internationell solidaritet. Folkrörelser, kyrkor och andrareligiösa samfund, forskningsinstitutioner, fackliga organisationer ochmånga olika solidaritets- och biståndsorganisationer har varit viktigaför framväxten och utvecklingen av det nuvarande svenska utvecklingssamarbetet.Utskottet framhåller i betänkande 2003/04:UU3 politik för globalutveckling konflikthantering och säkerhet som ett av huvuddragen iinriktningen för politik för global utveckling. Utskottetkonstaterar att nedrustning är en av hörnstenarna i den svenskautrikespolitiken och att ett fullständigt avskaffande av massförstörelsevapenär ett prioriterat mål för . har aktivt arbetat förnedrustning och icke-spridning såväl inom EU som globalt inom FN. Sverigeverkar för att med konkreta åtgärder för nedrustningoch icke-spridning genomförs i praktiken. arbetar också aktivtför att genomföra FN:s handlingsprogram mot illegal handel med lättavapen, bl.a. genom stärkta regler för exportkontroll. prioriterarvidare frågor som har direkt koppling till konsolidering av fred ochutveckling, bl.a. stöd till avväpning av f.d. soldater, inklusivebarnsoldater och återintegrering av soldater i samhället.Jordbruks- och miljöfrågorUtskottet anser att jordbruket i ett lokalt, nationellt och globaltperspektiv kan ses som nyckeln till utveckling. Jordbruket måste varasåväl ekonomiskt, socialt som miljömässigt hållbart. Ett jordbruk somhar denna inriktning har en viktig funktion i arbetet för en rättvisoch hållbar global utveckling. Utskottet menar vidare att det finns potential för minskad fattigdom genom ökad tillväxt, höjd sysselsättning,produktion och export på jordbruksområdet.Utskottet konstaterar också att det parallellt med handelsliberaliseringaroch krav på reformer av EU:s jordbrukspolitik måste ske satsningar pålandsbygdsutveckling och på att skapa förutsättningar för en tillräckliglivsmedelsproduktion genom en jordbrukspolitik som stärker familjejordbruketsställning och de lokala marknaderna. Fattigdomsbekämpning är nära koppladtill ett hållbart jordbruk och en tryggad livsmedelsförsörjning.Det sammansatta utrikes-, miljö- och jordbruksutskottet (bet. 2002/03:UMJU1Johannesburg - om hållbar utveckling) har slagitfast att vattenfrågorna tillhör de viktigaste miljö- och utvecklingsfrågornaoch att rent vatten är en förutsättning för livskvalitet, ekonomisk ochsocial utveckling samt för ett väl fungerande ekosystem. Uppskattningsvissaknar av världens befolkning tillgång till färskt dricksvattenoch saknar tillgång till sanitära anläggningar. Detta förorsakarsjukdomar och död bland världens fattigaste. Bristen på vatten är oftabakgrunden till konflikter inom och mellan stater.Regionalt vattensamarbete påverkar ofta en rad gränsöverskridandeekonomiska, sociala och miljömässiga problem och är av central betydelseför en god utveckling. Gränsöverskridande samarbete om vattenresurserkan vara av stort värde i olika utvecklingsregioner. Regeringen antog2002 en strategi för svenskt stöd till regionalt och subregionaltutvecklingssamarbete i söder om . Strategin anger att bättreförvaltning och utveckling av gemensamma naturresurser inklusivevattentillgångar skall vara ett prioriterat samarbetsområde.JämställdhetJämställdhet mellan kvinnor och män utgör ett av huvuddragen för politikenför global utveckling. Kvinnor och flickor bör tillförsäkras sammarättigheter som män och pojkar. Utskottet vill peka på vikten av attSverige i utvecklingssamarbetet arbetar med ett tydligt jämställdhetsperspektivinom alla sektorer och program där samarbetar och inte minstinom jordbruksområdet. Det är av stor vikt att kvinnors förutsättningar,kompetens och rätt till beslutsfattande tas till vara i så storutsträckning som möjligt då det inte sällan är kvinnorna som är de främstabärarna av ett lokalsamhälles traditionella kunskaper. Trots att mångafattiga kvinnor är analfabeter har det visat sig att undervisning avflickor och kvinnor ger störst utdelning i kunskapsspridning, förbättradhälsa och höjd levnadsstandard. Kvinnor utgör av arbetskrafteninom livsmedelsproduktionen i och tar ett mycket stort ansvarför försörjningen. Trots detta utesluts de ofta från beslutandeförsamlingar på alla nivåer i frågor som rör fördelning av gemensammaekonomiska resurser.I det sammansatta utrikes-, miljö- och jordbruksutskottet (i bet.2002/03:UMJU1) har tidigare betonats att globala vattenfrågor bör diskuterasur ett genusperspektiv. Tillgång till rent vatten och till god sanitet,en grundförutsättning för fattigdomsbekämpningen i stort, har ensärskild påverkan på levnadsvillkoren för utvecklingsländernas kvinnoroch flickor som ofta är ansvariga för vattenhämtning för hygien, hälsa,matlagning, tvätt och hushållsjordbruk. Det finns enligt utrikesutskottetanledning att återigen framhålla hur viktigt det är att kvinnor medverkari utformning, förvaltning och övervakning av vattenprojekt och attjämställdhetsaspekter uppmärksammas i sådana projekt.Utskottet menar att en avsikt med utvecklingssamarbetet är att på etttydligt sätt lyfta fram fattiga kvinnor, män och barn som aktiva subjekt.De fattigas perspektiv på utveckling skall vara vägledande för Sverigesglobala politik som helhet. Utvecklingssamarbetet skall vara ett stödoch ett komplement till de utvecklingsansträngningar som görs av fattigamänniskor i fattiga länder. Utskottet menar att samarbetsländernas egnafattigdomsstrategier skall vara utgångspunkten för utvecklingssamarbetet,och en fortlöpande dialog skall föras för att få fattiga människorsaktiva medverkan i analys, prioriteringar och beslutsprocesser avutvecklingsansträngningarna.Kvinnlig könsstympning är ett övergrepp som orsakar kvinnor och flickorfysiskt och psykiskt lidande och som det enligt åliggerregeringar att avskaffa. Frågan är föremål för behandling i olikainternationella organ, bl.a. FN:s övervakningskommittéer av olikaMR-konventioner, i , WHO och UNFPA. Särskilda insatser görs och programläggs fast för att sprida kunskap om sedvänjans skadliga effekter ochför att medverka till att kvinnlig könsstympning avskaffas. harinte bara stött utan i flera fall också tagit initiativ till att FNaktivt skall verka för att eliminera kvinnlig könsstympning. Sverigehar också tagit upp frågan vid en rad tillfällen i FN. Stöd har ocksågivits av till Internationella familjeplaneringsfederationen(IPPF) för insatser mot könsstympning. har också under en radolika FN-konferenser framfört att det är nödvändigt att säkerställakvinnors reproduktiva rättigheter och sexuell rådgivning och service.Särskilt gäller detta unga kvinnor och för att därmed minska antaletoönskade graviditeter.Utskottet kan konstatera att FN:s fjärde kvinnokonferens i i var framgångsrika isträvandet att föra upp tidigare tabubelagda ämnen på agendan och utgörsåledes en solid bas för det fortsatta arbetet. genomförFN uppföljningskonferensen +10. Inför denna har IPU(Interparlamentariska unionen) vid sin 111:e församlingi antagit resolutionen "+10: An evaluation from aparliamentary perspective". Den svenska IPU-delegationen har varit en avmedförfattarna. Som bilaga till detta betänkande har lagts rapportenfrån utrikesutskottets projektgrupp, Jämställdhet inom utvecklingssamarbetet.OECD/DAC och kriteriernaUtskottet menar att det regelverk som fastställts inom för attprecisera vad som får räknas som utvecklingsbistånd och vilka ländersom kan få tillgodoräkna sig sådant bistånd fastställdes i huvudsak år1972. har olika justeringar av regelverket kontinuerligtskett. Den internationella diskussionen om att utvidga ODA-kriterierna(official development assistance) för att kunna använda bistånd för attfinansiera dels fredsbevarande trupp, dels säkerhetsrelaterade insatserhar pågått . Den har intensifierats i och med denalltmer utbredda insikten att det finns ett ömsesidigt samband mellansäkerhet och utveckling. Insikten har vuxit om att säkerhet förutsätterdemokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet, ekonomiskoch social utveckling, rättvis fördelning, miljöhänsyn och förstärktinternationellt samarbete. Konfliktförebyggande och konflikthanteringhar blivit allt viktigare uppgifter för utvecklingssamarbetet. Tilldenna insikt bidrar också att det ofta är de fattigaste länderna somdrabbas av konflikter. Det finns behov av säkerhetsfrämjande biståndoch det finns behov av att hjälpa till med reformer av säkerhetssektorni de drabbade länderna. Detta är en realitet som måste återspeglas äveni arbetet i DAC. är aktivt i de diskussioner som förs i DAC omen utvidgning av ODA-kriterierna. En del av diskussionen rör en utvidgningav gällande kriterier på säkerhetsområdet, framför allt om att demokratioch god samhällsstyrning också måste gälla säkerhetssektorn. Utvidgningenav ODA-kriterierna är viktig för det konflikthanteringsarbete som i dagbedrivs inom utvecklingssamarbetet och för de områden där det finns ettökande behov, till exempel demokratisk styrning och kontroll avbudgetprocessen för säkerhetssektorn, stöd som förebygger rekrytering avbarnsoldater, utbildning av försvarsmakten i bl.a. mänskliga rättigheteroch genderfrågor. Truppkostnader är inte långsiktigt utvecklingsbistånd.Det finns dock länder som vill vidga kriterierna mer än vad Sverigevill. Utskottet finner det självklart att svenska biståndsmedel endastanvänds i enlighet med /DAC:s definition för utvecklingssamarbete,vilket innebär att insatser av militär karaktär inte finansieras urbiståndsanslagen.WTO-frågorSverige verkar för ökad transparens inom WTO, och uppfattningär att alla WTO-medlemmar skall ges full insyn i pågående arbete i WTO,inklusive fullständig information om informella samråd och omgeneraldirektörens och sekretariatets aktiviteter. måste - i enorganisation med nästan 150 medlemmar - diskussioner kunna tillåtas imindre kretsar. Nuvarande arbetssätt innebär att WTO genomför särskildainformationsmöten för icke-statliga organisationer (NGO:er) och medierom mer betydande WTO-möten. När det gäller de svenska positionerna ochförhandlingarna i WTO tillämpas öppenhet från regeringens sida genom bl.a. den information som löpande ges till . Näringsministerninformerade t.ex. om WTO:s femte ministermöte i i kammaren iseptember 2003. var också representerad i regeringens delegationtill ministermötet liksom NGO-företrädare. Regelbundna möten hålls iregeringens referensgrupp för WTO-frågor med företrädare för fackföreningar,näringslivsorganisationer och enskilda organisationer. Gruppen mötsungefär en gång , och rapporterna från mötena finns tillgängligapå hemsida. I EU-arbetet argumenterar bl.a. för mer intensiva konsultationer med en bred krets intressenter.Utskottet framhåller att politik för global utveckling innebäratt miljömässig hållbarhet bör beaktas i tillväxt- och utvecklingsstrategier,såväl nationellt som internationellt. Länder som samarbetarmed bör själva ta ett långsiktigt nationellt ansvar och säkerställa atthållbarhetsperspektivet tydliggörs i lagstiftning och strategier.Sveriges uppgift är att stödja och komplettera dessa ansträngningar.Utskottet anser, i likhet med tidigare gjorda uttalanden av sammansattautrikes-, miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2002/03:UMJU1, attdet är angeläget att industriländerna verkligen uppfyller sina skyldighetergentemot utvecklingsländerna, såsom de kommer till uttryck i klimatkonventionen,bl.a. i fråga om stöd till kapacitetsuppbyggnad, tekniköverföring samtanpassning till och minskad påverkan på klimatet. Speciell uppmärksamhetbör riktas mot sådana länder som är särskilt sårbara. Enligt såvälkonventionen som Kyotoprotokollet skall industriländerna dessutom i sittarbete för att uppnå sina utsläppsmål ta hänsyn till eventuellaskadeverkningar i utvecklingsländerna.Globala gemensamma nyttigheterUtskottet välkomnar att globala gemensamma nyttigheter har gjorts tillett huvuddrag för politiken för global utveckling. Detta begrepp rymmerviktiga element för den framtida utvecklingspolitiken. Utskottet menaratt bör fortsätta att vara drivande och ha en hög profil isamarbetet om de globala gränsöverskridande frågorna. Världssamfundethar ett ansvar för att värna kunskapsutveckling, miljö och hälsa. Handeloch kapitalflöden måste utformas på ett sätt som ger incitament för ettmer långsiktigt agerande bland marknadens aktörer.Utskottet menar att bör fortsätta att vara drivande och ha enhög profil i samarbetet om de globala gränsöverskridande frågorna. Denoberoende internationella arbetsgrupp som och haretablerat - the International Task Force on Global Public Goods - innebärett viktigt steg i arbetet med att söka bättre lösningar på globalaproblem.Utskottet menar att IT är ett kraftfullt verktyg för ekonomisk utvecklingoch på väg att integreras i utvecklingsländer och följaktligen ocksåalltmer i utvecklingsstrategier och program. Det kan dock komma att tatid innan de fattiga i dessa länder kan utnyttja IT fullt ut med debrister som finns i telefonnät och annan infrastruktur. Dentekniska och ekonomiska basen för att nå en bred anslutning och få ettbra nyttjande av nätet är ännu svag i de flesta svenska samarbetsländer.MillennieutvecklingsmålenUtskottet konstaterar att prioriterade frågor, teman och sektorer inomramen för fattigdomsbekämpning och främjandet av en rättvis och hållbarglobal utveckling bl.a. omfattar förstärkta insatser inom området sexuelloch reproduktiv hälsa och rättigheter inklusive särskilda insatser mothiv/aids, bekämpning av narkotika inklusive kopplingar till människohandel,konflikthantering, konfliktförebyggande och gemensam säkerhet,tillväxtfrågor och miljö samt arbetet med att uppfylla intentionerna i FN:smillenniedeklaration och millennieutvecklingsmålen. Samtliga dessaområden har viktiga rättighets-, köns- och jämställdhetsdimensioner.Utskottet konstaterar att en ny helhetssyn på utveckling har vuxit fram.Under de senaste åren har kopplingarna mellan hållbar utveckling,respekt för de mänskliga rättigheterna samt fred och säkerhet blivitalltmer tydliga och accepterade. Säkerhet från våld eller hot om våldär en grundläggande förutsättning för fattigdomsbekämpning och för attnå millennieutvecklingsmålen och, i ett vidare perspektiv, hållbarekonomisk, social och politisk utveckling. Väpnad konflikt utgör ett avde allvarligaste hindren för utveckling i många fattiga länder. Därförär förebyggande av väpnade konflikter, däribland främjande av mänskligarättigheter och konflikthantering, viktiga delar i utvecklingssamarbetet.Vidare konstaterar utskottet att om millennieutvecklingsmålen skallnås krävs att både rika och fattiga länder uppfyller sina åtaganden.Stora ansträngningar kommer att krävas av regeringar, organisationeroch näringsliv. Den samlade politiska viljan hos världens länder attprioritera global utveckling framför andra mer kortsiktiga nationellaintressen är avgörande.Millennieutvecklingsmålen skall ses som etappmål på vägen mot målet atthelt avskaffa fattigdomen. Det första och mest centrala slår fast attextrem fattigdom och hunger skall avskaffas och att en halvering avandelen människor som lever i extrem fattigdom och som lider av hungerskall åstadkommas . De andra målen rör barnsoch ungas rätt till grundläggande utbildning, jämställdhet och kvinnorsställning, mödra- och spädbarnsdödlighet, hiv/aids, malaria och andrasjukdomar, miljömässig hållbarhet samt globalt utvecklingssamarbete.Målen kompletteras med delmål och indikatorer på måluppfyllelse. Utskottetmenar att de minst utvecklade länderna kommer att prioriteras vidimplementeringen av millenniemålen genom att biståndet är tydligtfattigdomsinriktat.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:U313 (fp)yrkande 16, 2002/03:U322 (m) yrkande 19, 2004/05:U219 (c) yrkandena 4-6,2004/05:U253 (mp) yrkandena 1 och 2, 2004/05:U261 (mp) yrkandena 1, 3,6 och 7, 2004/05:U278 (v) yrkandena 4 och 5, 2004/05:U290 (fp) yrkande1, 2004/05:U302 (kd) yrkandena 1 och 6, 2004/05:U307 (m) yrkande 13,2004/05:U308 (kd) yrkandena 13 och 14, 2004/05:U331 (kd) yrkandena 11,16 och 21 samt 2004/05:A352 (kd) yrkande 7.Formerna för utvecklingssamarbetet - särskilda satsningar4 Demokrati och mänskliga rättigheterPropositionenSveriges stöd till åtgärder som stärker yttrandefriheten, fria ochoberoende medier, tillgången till information, granskningsfunktionersåsom ombudsmän eller oberoende revision bidrar till detta.