bet · GR01UBU7 · 2004-03-11 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 76 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden . Yrkandena handlar omtillgången på lärare, lärarutbildningens struktur,alternativa lärarutbildningar, utbildning ispecialpedagogik, vissa kunskapsområden ilärarutbildningen, kompetensutveckling,lärarlegitimation, andra frågor om läraryrket ochnågra övriga frågor.Utskottet föreslår att avslår samtligayrkanden.Många yrkanden har behandlats av eneller tidigare. Den pågåendeberedningen av förslag motiveraravstyrkandet av andra yrkanden. Utskottet avstyrker16 yrkanden med hänvisning till att de gäller frågorsom enligt gällande ansvarsfördelning, sommotionärerna inte föreslår skall förändras, skallavgöras av andra än statsmakterna.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,, finns särskilda yttranden från Moderaternaoch Kristdemokraterna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Ökad rekrytering till läraryrket iallmänhetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub369 yrkande 1,2003/04:Ub392 yrkande 14,2003/04:Ub417 yrkande 4 och2003/04:Ub497 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Fler lärare med utländsk bakgrundRiksdagen avslår motion2003/04:Ub418 yrkande 2.Reservation 2 (fp)3. Fler förskollärareRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub438 yrkande 14,2003/04:Ub495 och2003/04:Ub497 yrkande 12.Reservation 3 (fp, kd, c)4. LektorstjänsterRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub369 yrkande 5 och2003/04:Ub417 yrkande 1.Reservation 4 (m, fp, kd)5. Lärare i hem- och konsumentkunskapRiksdagen avslår motion2003/04:Ub457 yrkande 1.6. Lärare i teckenspråkRiksdagen avslår motion2003/04:Ub299.7. Förändring av lärarutbildningensstrukturRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkande 32,2003/04:Ub369 yrkande 2 och2003/04:Ub417 yrkandena 8 och 10-12.Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp)8. Kompletterande lärarutbildning förakademikerRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub369 yrkande 4 och2003/04:Ub497 yrkande 6.Reservation 7 (m, fp, kd)9. Utvärdering av ämneskunskaperna i dennya lärarutbildningenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub497 yrkande 4.Reservation 8 (m, fp, kd)10. Finansiering av de verksamhetsförlagdastudierna inom lärarutbildningenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub417 yrkande 9 och2003/04:Ub497 yrkande 5.Reservation 9 (fp, kd)11. Särskild förskollärarutbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub416 yrkande 2.Reservation 10 (m, fp)12. Alternativa lärarutbildningarRiksdagen avslår motion2003/04:Ub290 yrkande 12.Reservation 11 (m, fp, kd)13. Utbildning i specialpedagogikRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub220 yrkande 7,2003/04:Ub388 yrkande 2,2003/04:Ub392 yrkande 17 och2003/04:So504 yrkande 27.Reservation 12 (m, fp)Reservation 13 (kd, c)14. Kunskaper om funktionshinderRiksdagen avslår motion2003/04:Ub417 yrkande 7.Reservation 14 (fp)15. Kunskaper om dyslexiRiksdagen avslår motion2003/04:Ub289 yrkande 2.16. Kunskaper om sex och samlevnadRiksdagen avslår motion2003/04:So419 yrkande 4.Reservation 15 (v)17. Kunskaper i frågor om homo- ochbisexuella och transpersonerRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub428 yrkande 9 och2003/04:Ub437 yrkande 9.18. Kunskaper om konflikthanteringRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub245 yrkande 1 och2003/04:Ub288 yrkande 1.Reservation 16 (c)19. Kunskaper för att stärka elevernaspsykiska hälsaRiksdagen avslår motion2003/04:Ub398 yrkande 6.20. Kompetensutveckling för lärareRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub417 yrkande 14,2003/04:Ub439 yrkande 22,2003/04:Ub497 yrkandena 10 och 11 och2003/04:Ub498 yrkande 23.Reservation 17 (fp)Reservation 18 (kd)21. Kompetensutveckling för skolpersonal omelevhälsa m.m.Riksdagen avslår motionerna2003/04:Ub292 yrkandena 6 och 7 och2003/04:So643 yrkande 7.Reservation 19 (kd)Reservation 20 (v)22. LärarlegitimationRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub369 yrkande 3,2003/04:Ub392 yrkande 18,2003/04:Ub416 yrkande 4,2003/04:Ub417 yrkande 3,2003/04:Ub439 yrkande 21,2003/04:Ub497 yrkande 8 och2003/04:Ub498 yrkande 19.Reservation 21 (fp, kd)Reservation 22 (m)Reservation 23 (c)23. Ledarskap i skolanRiksdagen avslår motion2003/04:Ub369 yrkande 6.Reservation 24 (m)24. Värnande av läraryrkets kompetensRiksdagen avslår motion2003/04:Ub417 yrkande 15.Reservation 25 (fp)25. Åtgärder för att motverka lärarnasstressRiksdagen avslår motion2003/04:Ub497 yrkande 9.Reservation 26 (kd)26. Karriärmöjligheter för lärareRiksdagen avslår motion2003/04:Ub392 yrkande 16.Reservation 27 (m, fp, kd, c)27. Mentorskap i förskolanRiksdagen avslår motion2003/04:Ub416 yrkande 3.Reservation 28 (fp)28. Kontakter mellan gymnasielärarna ochforskningenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub498 yrkande 24.Reservation 29 (kd)29. Mentorsprojekt som del av den praktisk-pedagogiska utbildningenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub292 yrkande 21.Reservation 30 (v)30. Lämplighetsprövning av lärarstudenterinför verksamhetsförlagd utbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub445.31. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 40,2003/04:Ub368 yrkande 11,2003/04:Ub382 yrkande 2,2003/04:Ub389 yrkande 1,2003/04:Ub392 yrkande 30,2003/04:Ub398 yrkande 5,2003/04:Ub417 yrkande 2,2003/04:Ub441 yrkande 9,2003/04:Ub469,2003/04:Ub478,2003/04:Ub497 yrkandena 2 och 3,2003/04:Ub517 yrkande 1,2003/04:So205 yrkande 4,2003/04:So414 yrkande 3 och2003/04:So504 yrkande 28.Stockholm den 11 mars 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), AgnetaLundberg (s), (), Nils-ErikSöderqvist (s), (), (), (), (), TobiasBillström (m), (), MikaelaValtersson (mp), () och LennartGustavsson (v).2003/04UbU7Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes ett stortantal motioner med yrkanden rörande lärarutbildningoch lärare. Två yrkanden som berörde budgeten för2004 behandlades i utskottets betänkande2003/04:UbU1. Övriga yrkanden behandlas här.Utskottet tar i tur och ordning upp yrkanden somhandlar om tillgången på lärare, lärarutbildningensstruktur, alternativa lärarutbildningar, utbildningi specialpedagogik, vissa kunskapsområden ilärarutbildningen, kompetensutveckling,lärarlegitimation, andra frågor om läraryrket ochnågra övriga frågor. Sist tar utskottet upp yrkandeni frågor där det enligt gällande ansvarsfördelningankommer på andra än statsmakterna att fatta beslut.Utskottets övervägandenTillgången på lärareUtskottets förslag i korthetMotionsyrkandena om ökad rekrytering avlärare bör avslås med hänvisning tillbeslutade examinationsmål och pågåendeåtgärder.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2(fp), 3 (kd) och 4 (m, fp, kd).Gällande bestämmelserVarje lärosäte beslutar självt om sittutbildningsutbud och dimensioneringen av deutbildningar som ges där, inom ramen för detutbildningsuppdrag som regeringen givit. Regeringenhar fastställt mål för antalet som skall examinerasmed lärarexamen och angettplaneringsförutsättningar för perioden 2005-2008.Dessa examensmål anges i regleringsbrevet till varjeberört lärosäte.Dessa examensmål innebär totalt för landet attunder skall 12 600 lärare medinriktning mot tidigare skolår examineras och 14 190lärare med inriktning mot senare skolår. För denperiod som därefter följer, , ärmotsvarande examensmål 13 300 respektive 14 750.I regleringsbrev till universitet och högskolorhar regeringen också föreskrivit att lärosäten sombedriver lärarutbildning skall besluta omdimensioneringen av olika ämneskombinationer,inriktningar och specialiseringar ilärarutbildningen efter hörande av Högskoleverketoch . I anslutning till examensmålenför lärarexamen med inriktning mot tidigare skolårsägs i regleringsbreven att för lärarexamenmed inriktning mot skall särskiltbehovet av lärare i förskola och förskoleklassbeaktas. För lärarexamen med inriktning mot senareår skall särskilt behovet av yrkeslärare beaktas.Motioner och utskottets ställningstagandenÖkad rekrytering till läraryrket i allmänhet tas uppi motioner från fyra partier.Enligt Moderata samlingspartiet i motion2003/04:Ub369 yrkande 1 har lärarna en mycket viktiguppgift att fylla i samhället. Flera lärare lämnarskolan efter utbildningen, medanandra slutar sitt yrkesarbete . Motionärernaanser det osäkert om samhället klarar att utbilda delärare som behövs.Folkpartiet skriver i motion 2003/04:Ub417 yrkande4 att lärarbristen är akut. Det måste utbildas flerlärare. Den allvarligaste konsekvensen avlärarbristen är att så många som var femte personsom undervisar i skolan saknar utbildning för denlärartjänst han eller hon innehar. Särskiltinriktningen mot matematik/naturvetenskap inomlärarutbildningen lider stor brist på studenter. Attden kompletterande lärarutbildning som krävs för densom har läst ämnesutbildning tidigare numera ärförlängd till tre terminer verkar enligt Folkpartietavskräckande.Enligt i motion 2003/04:Ub497yrkande 1 kan det komma att saknas 55 000lärare i . Uppgiften är hämtad ur en rapportfrån (). Detta visar hurbetydelsefullt det är att åtgärder vidtas för attgöra läraryrket mera attraktivt. Lärarbristen ärdessutom inte bara generell. Vissa specialiseringarinom läraryrket har särskilt stor brist på utbildadpersonal. Det finns därmed anledning att se överolika åtgärder som kan krävas för att tillgodose entryggad lärarförsörjning, heter det i motionen.Centerpartiet skriver i motion 2003/04:Ub392yrkande 14 att regeringen inte har dimensioneratlärarutbildningen så att den tillnärmelsevis kommeratt räcka för att tillgodose behovet. Trotsvetskapen om att det behövs fler lärare utbildas detfärre, skriver motionärerna. Regeringen bör enligtderas mening återkomma med ett förslag om hur manskall komma till rätta med lärarbristen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Som redovisats ovan höjs examinationsmålen förlärarexamen . Utskottetutgår från att lärosätena gör de omprioriteringar avsitt utbildningsutbud som kan bli nödvändiga för attuppfylla dessa examinationsmål.För personer som arbetar som lärare i skolväsendetutan att ha föreskriven behörighet har regeringensatsat på s.k. särskild lärarutbildning (). Medelhar avsatts på statsbudgeten för att under perioden2002-2006 utbilda 4 000 personer som är anställda iskolväsendet till lärarexamen.Enligt uppgifter från SCB ökade antalet nybörjarei olika slag av lärarutbildning /01 till2002/03 med drygt 3 900 personer.Till lärarutbildningar ökade antalet sökande jämfört med föregåendevårtermin.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub418 yrkande2 att det skall utredas hur fler lärare med utländskbakgrund kan rekryteras. Motionärerna skriver attdet är viktigt att det bland skolans personal finnspersoner med utländsk bakgrund, inte minst för attdet för alla elever i skolan skall göras tydligt attförebilder, auktoriteter och akademiker kan ha olikabakgrund.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär viktigt att få fler lärare med utländsk bakgrundi den svenska skolan. prövar varje årett stort antal ansökningar från personer medutländsk högskoleutbildning om behörighetsbevis somlärare i . har i genomsnittknappt 250 nya behörighetsbevis utfärdats.AMS har förfogat över ca 100miljoner kronor för kompletterandeutbildningar för invandrare, bl.a. till bristyrkensom läraryrket. På regeringens uppdrag harHögskoleverket följt upp all kompletterandeutbildning för utländska akademiker som ägde ruminom högskolan (oavsett hur utbildningenfinansierades) /01-2002/03.Uppföljningen, som byggde bl.a. på enkäter tilllärosätena, redovisades i rapporten kvitto?. Utskottet har från Högskoleverketinhämtat att uppgifterna från lärosätena innebär attantalet studenter som där bedrev lärarkompletteringvar 306 personer. Inom ramen för SÄL-projektetkommer vidare 17 utländska lärare att under 2004göra en introduktionsperiod i en svensk skola föratt, efter genomförd introduktionsperiod, kunna fåbehörighetsbevis som lärare.Kristdemokraterna begär i motion 2003/04:Ub497yrkande 12 åtgärder för att öka rekryteringen avförskollärare. De som inom den nya lärarutbildningenväljer att bli förskollärare är alarmerande få,framhåller motionärerna. Även i motion 2003/04:Ub438yrkande 14 tar upp behovet av flerutbildade förskollärare. Andelen utbildadeförskollärare inom barnomsorgen sjunker, heter det imotionen, och därför måste man satsa på att utbildafler förskollärare bl.a. genom att vidareutbilda denuvarande barnskötarna.I motion 2003/04:Ub495 (s) framhåller motionärernaatt det krävs stimulansåtgärder för att locka fleratt utbilda sig till förskollärare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Som redovisats ovan har regeringen uppdragit åtlärosätena att inom utbildningen av lärare förtidigare år särskilt beakta behovet av lärare förförskolan och förskoleklassen.Moderaterna och vill att regeringenskall vidta åtgärder för att det skall bli flerlektorstjänster i skolväsendet.Enligt motion 2003/04:Ub396 yrkande 5har kommunerna inte visat något intresse för frågan,och därför borde nya lösningar prövas. En lösningkan vara lektorer som tjänstgör såväl inomgymnasieskolan som inom högskolan, en annan kan varasamverkan med företag. Regeringen bör ta initiativför att åstadkomma sådan samverkan, heter det imotionen.Folkpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub417yrkande 1 att en plan bör upprättas där målet skallvara att var tionde gymnasielärare är lektor inom enfemårsperiod. bör aktivt verka för attdetta mål nås.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Liksom när motsvarande yrkanden behandlats vidtidigare riksmöten (senast i bet. 2002/03:UbU4 s.24) hänvisar utskottet till 2 kap. 3 § skollagen(1985:1100). Där föreskrivs att varje kommun ochlandsting skall sträva efter att för undervisning igymnasieskolan, gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning anställa lärare som harforskarutbildning. Utskottet utgår från attskolhuvudmännen tar denna lagstadgade skyldighet påallvar. Den närmare utformningen avlärartjänstorganisationen är och bör förbli derasansvar.I samband med beslutet om att införa den nyalärarutbildningen godkände enforskningsstrategi för lärarutbildning (prop.1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5).Den innebar att forskning och forskarutbildning ianslutning till lärarutbildningen tillfördes ökaderesurser, dels genom att lärosätena ålades attavsätta medel för detta inom sina egna ramar, delsgenom att det inom inrättades enutbildningsvetenskaplig kommitté som fick medel attfördela till utbildningsvetenskaplig forskning avhög vetenskaplig kvalitet. I syfte att stärkavillkoren för en sammanhållen lärarutbildninginklusive forskning och i förekommande fallforskarutbildning infördes en bestämmelse ihögskolelagen om att lärosäten som gerlärarutbildning skall ha ett särskilt organ medansvar för grundläggande lärarutbildning och förforskning som knyter an till sådan utbildning. Genomdessa åtgärder räknar utskottet med att de somgenomgår lärarutbildning kommer att ha en starkareanknytning till forskning om lärande än vad som harvarit vanligt inom lärarutbildningarna i tidigareformer.I motion 2003/04:Ub457 (c) yrkande 1 begärmotionärerna åtgärder för att råda bot på dennuvarande stora bristen på lärare i hem- ochkonsumentkunskap.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Lärosätena skall - som nämnts ovan - samråda medHögskoleverket och innan debeslutar om dimensioneringen av olikaämneskombinationer och inriktningar i sinlärarutbildning. skall i samverkan medHögskoleverket och senastden redovisa en samlad bedömning avtillgång och behov av lärare inom förskola, skolaoch vuxenutbildning.Det stora behovet av fler utbildade lärare iteckenspråk lyfts fram i motion 2003/04:Ub299 (kd).Med fler utbildade lärare kommer teckenspråket attspridas i samhället, vilket kommer att innebära merjämlikhet för döva i . Enligt en grovberäkning arbetar ca 250 outbildadeteckenspråkslärare i landet, skriver motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det är enligt utskottets uppfattning värdefulltatt intresset för att lära sig teckenspråk sprids isamhället. Även på denna punkt hänvisar utskottetemellertid till vad som sagts om ansvaret fördimensionering av lärarutbildningens olikaämneskombinationer m.m. Utskottet har inhämtat attÖrebro universitet och innevarandeläsår anordnar lärarutbildning i teckenspråk. Dennautbildning vänder sig till hörande studenter.Lärarutbildningens strukturUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omlärarutbildningens struktur. Utskottethänvisar till variationsmöjligheterna i dennya lärarutbildningen, den pågåendeutvärderingen av denna utbildning och detpågående arbetet med att lokalt regleraersättningsfrågorna vid verksamhetsförlagdutbildning.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (m,fp, kd), 8 (m, fp, kd), 9 (fp, kd) och 10 (m,fp).Gällande bestämmelserUtbildningen till lärarexamen skall, enligtexamensordningen som utgör bilaga 2 tillhögskoleförordningen (1993:100), omfatta treintegrerade utbildningsområden: ett allmäntutbildningsområde om 60 poäng, ett utbildningsområdemed en eller flera inriktningar om minst 40 poängmot ämne eller ämnesområde och ett utbildningsområdemed specialisering om minst 20 poäng. I det allmännautbildningsområdet skall ingå tvärvetenskapligaämnesstudier om minst 30 poäng. Examensordningenanger också antalet poäng som krävs för lärare avolika slag. Poängkraven varierar mellan 120 poängför lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan, 140 poängför lärare i förskola och förskoleklass samtgrundskolans och fritidsverksamhet och180 poäng för lärare i senare år och igymnasieskolan i andra ämnen än yrkesämnen.Av det allmänna utbildningsområdet skall minst 10poäng vara verksamhetsförlagda. Minst 10 poäng perinriktning skall likaså vara verksamhetsförlagda.Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet och föreslårtillkännagivanden om förändringar ilärarutbildningens struktur.Enligt i motion 2003/04:Ub276 yrkande32 har i den nya lärarutbildningen ämneskunskapernablivit eftersatta. De anser också att det storaallmänna utbildningsområdet ger för litet utrymmeför de olika krav som finns på skolans olika nivåer.Antagningskraven till utbildningen borde vara högre,t.ex. när det gäller kunskaper i svenska. Blivandelärare måste vara säkra i basämnena så att de kännertrygghet i att förmedla kunskap, heter det imotionen. Samma synpunkter framförs i Moderaternasmotion /04: Ub369 yrkande 2. Där sägs också attdet borde finnas ett större inslag av ämneskunskaperoch koppling till forskningen och dess utvecklinginom respektive ämnesområde.Folkpartiet hävdar i motion 2003/04:Ub417 attkvaliteten på lärarutbildningen måste höjas. Följdenav införandet av det allmänna utbildningsområdet med60 poäng har blivit att ämnesstudierna förgymnasielärare minskar med upp till 60 poäng(yrkande 8). Systemet med enhetslärare riskerar attförsvaga lärarnas ämneskunskaper (yrkande 10).Utbildningen av lärare för tidigare årbör utökas med en termin till 160 poäng för att geutrymme för mer studier av läs- och skrivinlärning(yrkande 11). Mer praktik inom lärarutbildningen fårinte ske på bekostnad av ämneskunskaper (yrkande12).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande yrkanden har behandlats av riksdagenflera gånger tidigare, senast i betänkande2002/03:UbU4 s. 14 f. Liksom då hänvisar utskottettill behandlingen av propositionen En förnyadlärarutbildning (prop. 1999/2000:135, bet. 2000/01:UbU3, rskr. 2000/01:5), dåmotsvarande motionsyrkanden utförligt behandladesoch bemöttes.Det är fortfarande utskottets uppfattning attmotionärernas farhågor för enhetslärare utan gedignaämneskunskaper är ogrundade. Examensordningen angerolika krav både på omfattning och innehåll ilärarexamen avsedd för olika delar av skol- ochförskoleverksamheten. Utskottet vill påminna om att30 av de 60 poängen inom det allmännautbildningsområdet skall vara tvärvetenskapligaämnesstudier. Lärarutbildningens nya struktur germöjlighet att utbilda en lärarkår som har storagemensamma yrkeskunskaper, som det gesutrymme för stor individuell variation genomsammansättningen av inriktningar ochspecialiseringar.Enbart goda ämneskunskaper är enligt utskottetsmening ingen garanti för att en lärare skall kunnaskapa goda betingelser för lärande. Studenternamåste i sin utbildning ges utrymme att aktivtreflektera över kunskapssyn, kunskapsinnehåll ochkunskapsurval, satt i relation till hur barn ochelever lär sig. Det är av värde att delar av dessastudier genomförs i den praktiskaundervisningsmiljön genom de verksamhetsförlagdastudierna.Den nya lärarutbildningen ger utrymme förutbildning om läs- och skrivutveckling både i formav inriktning och i form av specialisering. Sådanamöjligheter erbjuds också vid flera av de högskolorsom har lärarutbildning. Utskottet kan inte ställasig bakom förslag om en generellförlängning av lärarutbildningen för tidigare år.Moderaterna, tar isina motioner upp längden på den kompletterandelärarutbildning som fordras för akademiker somtidigare skaffat sig ämnesutbildning utanförlärarutbildningen.Moderaterna anser enligt motion 2003/04:Ub369yrkande 4 att akademiker med examen i relevantaämnen skall bli behöriga lärare efter två terminerskompletterande lärarutbildning. Samma yrkande görs iKristdemokraternas motion 2003/04:Ub497 yrkande 6.Även tar upp samma tanke i anslutningtill yrkande 4 i motion 2003/04:Ub417. Det yrkandethar utskottet behandlat ovan.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det allmänna utbildningsområdet i den nyalärarutbildningen omfattar 60 poäng. Personer somhar en annan examen i för skolan relevanta ämnen ochsom vill skaffa sig lärarexamen gör normalt dettagenom studier av det allmänna utbildningsområdet.Detta utbildningsområde omfattar för läraryrketcentrala kunskapsområden som är viktiga för allalärare, oavsett vilken del av skolan de skalltjänstgöra i, samt tvärvetenskapliga ämnesstudier.Huruvida någon del av studentens tidigareämnesstudier kan tillgodoräknas för det allmännautbildningsområdet är en fråga som skall avgöras avrespektive lärosäte. Utskottet är inte berett attförorda att kompletteringen till lärarexamengenerellt skall begränsas till 40 poäng.Kristdemokraterna skriver i motion 2003/04:Ub497yrkande 4 att ämneskunskaperna kom i skymundan vidden senaste lärarutbildningsreformen. Vid enkommande utvärdering av lärarutbildningen är detangeläget att särskilt utreda hur ämneskunskapernaframgent kan stärkas, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Enligt utskottets mening stämmer det inte attämneskunskaperna kommit i skymundan. Högskoleverkethar fått i uppdrag att utvärderautbildningen till lärarexamen. En plan förutvärderingen har ingetts till regeringen.Folkpartiet och tar i motionerna2003/04:Ub417 yrkande 9 respektive 2003/04:Ub497yrkande 5 upp finansieringen av deverksamhetsförlagda studierna inomlärarutbildningen.Enligt har den ersättning somkommunerna får från högskolorna för att ta emotlärarstuderande i skolorna inte höjts sedan 1993.Samma sak påtalas av , som hävdaratt den verksamhetsförlagda utbildningen präglas avstora problem och att tusentals studenter runt om ilandet inte får sin verksamhetsförlagda utbildning.Regeringen måste se till att lösa frågan omersättningar mellan lärosätena med lärarutbildningoch partnerskolorna, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Redan i augusti 2002 utsåg regeringen enförhandlare med uppdrag att lämna förslag till enöverenskommelse mellan staten och när det gäller denverksamhetsförlagda delen av lärarutbildningen.Under förhandlingarnas gång kom emellertidUtbildningsdepartementet och framtill en gemensam syn på den verksamhetsförlagdadelen av lärarutbildningen. Denna samsyn innebärbl.a. att ekonomiska och andra villkor bör avtalaspå lokal nivå.