bet · GS01UU2 · 2004-11-18 00:00:00 — Ett viktigt steg skulle kunna tas genom att riksdagenantar ett specifikt program för hivbekämpning som sedan kan implementerasvidare i andra givarländers biståndsverksamhet för att få en bred samsyn.Frågan om större engagemang av fler människor som sprider kunskap omhiv är essentiell för att vi skall lyckas vända trenden i den katastrofalahivepidemin.Program för bekämpning av hiv i Afrika:Verka för en snabb medvetenhet hos alla och för att fler politiska ledaredeltar fullt ut i kampen mot hiv, speciellt gällande afrikanska stater,och öka samarbetet mellan stater, regeringar, kyrkan, frivilligaoch/eller enskilda organisationer för att ytterligare sprida kunskap omhiv.Arbeta för ökad respekt för mänskliga rättigheter och stärka kvinnorsrätt att själva bestämma över sin sexualitet samt minska våld mot kvinnor,unga flickor och barn.Informera, medvetandegöra och sprida kunskap till barn, unga och vuxnaom preventivmedelsanvändning, sexuellt beteende och sexuellt överförbarasjukdomar inklusive hiv. En mycket viktig del för att påskynda detta äratt målsättningen att utbildning för alla barn i blir verklighet.Möjliggör ekonomiskt för afrikanska stater att själva kunna tillverkaeller efterfråga antivirala medel för att kunna distribuera till allahivsmittade gravida kvinnor i . Detta innebär att behandlingskostnadernaför både hälsovård, sjukvård och medicin ytterligare måste sänkas samtatt garantier för utveckling av läkemedel mot sjukdomar som drabbarAfrikas länder förverkligas.Tillför också ytterligare resurser för att öka möjligheten för människori att hivtesta sig samt öka tillgången till och kunskapen ompreventivmedel för män i Afrika.Förebygg spridning av hiv genom att samverka till byggande av socialastrukturer som minskar rörlighet orsakad av bräckliga ekonomier samthindra illegala flyktingströmmar och illegal människohandel mellan länder.Verka för specifika satsningar till barn som är föräldralösa på grundav hiv.Satsa på strukturuppbyggnad av hälso- och sjukvård i mindre byar, lokalasamhällen, städer och stater i . Inom denna uppbyggnad bör ocksåingå att inrätta hivpreventionsprogram på alla lokala arbetsplatser ochbygemenskaper i Afrika.Låt bidra med fler utvecklingsenheter som arbetar med hivpreventionpå plats i för att på ett mer effektivt sätt kunna föra utbudskapen om hivprevention.Satsa ytterligare på forskning för att utveckla ett vaccin mot hiv.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U241i sin helhet.22. Hälsofrågor, hiv/aids och funktionshindrades situation, punkt 19(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U302yrkandena 8 och 9, 2004/05:U331 yrkandena 24 och 36 samt 2004/05:U333yrkandena 1-9 och 14-17 samt avslår motionerna 2004/05:U219 yrkandena7 och 8, 2004/05:U226 yrkandena 23 och 24, 2004/05:U241 yrkandena 1,3-6 och 8-20, 2004/05:U271, 2004/05:U290 yrkandena 2 och 3, 2004/05:U307yrkandena 5 och 6 samt 2004/05:U340.StällningstagandeTillgången till bromsmediciner för de omkring 30 miljoner hivsmittadesom finns i är avgörande för att bryta den uppgivenhet som brederut sig bland sjukvårdspersonal, skolpersonal och hela befolkningar ochsom bidrar till den flykt som sker av välutbildad arbetskraft till andravärldsdelar. Den forskning som bedrivs för att finna nya mediciner motsjukdomar som främst drabbar utvecklingsländerna är av obetydlig storlektill skillnad från den tid då västvärlden hade koloniala intressen idessa länder. För flera svåra sjukdomar finns det läkemedel, men dessahåller på att försvinna på grund av kommersiella intressen. Mångaafrikanska länder får förlita sig på veterinärforskning för att ta del aveventuella positiva sidoeffekter som kan komma människor till del.En faktor som försvårar tillgången till mediciner för de fattiga ländernaär det s.k. (Trade Related Aspects of Intellectual PropertyRights) som fråntog de flesta utvecklingsländerna rätten atttillverka s.k. generiska (billigare kopior) mediciner. Rättigheten atttillverka kopiorna återtogs i viss mån genom ett nytt avtali WTO (2003), men är medicinerna för dyra för att komma deallra fattigaste till del. anser att inom WTOskall verka för en omarbetning av TRIPS-avtalen och aktivt stödjautvecklingsländernas rätt att få s.k. tvångslicenser för produktion avläkemedel för att bekämpa epidemier. Patentlagstiftning driver priseruppåt, vilket också bidrar till ökad monopolisering för vissa mediciner.Patenträttigheterna inom - () stipulerar monopol på produkter för medicin.Bromsmedicinernas ökade effektivitet har skänkt hopp till miljontalsdrabbade. Men för att effektivt hejda smittspridningen så är det trotsallt prevention som gäller. Enligt når preventionsprogrammenbara en av fem som är i rikszonen för att smittas av hiv/aids. Detförebyggande arbetet och förändrade sexualvanor är ytterst väsentligt,och alltför ofta är sexualundervisningen bristfällig och tillgång tillpreventivmedel begränsad. har ett stort ansvar när det gälleratt diskutera hiv/aids öppet. I många länder är det ännu tabubelagt atttala om sexuella frågor, vilket måste förändras både på nationell nivåoch på personnivå. Så länge det inte går att diskutera sjukdomen gården inte att bekämpa effektivt. anser att Sida börställa som krav på sina samarbetsländer i att kunna uppvisaprogram för aidspreventionsarbete. Sida bör också förbättra sinakonsekvensanalyser vad gäller hivspridning i de projekt man stöder i Afrika.Om bromsmedicinen skall ha full effekt måste det finnas en fungerandeinfrastruktur inklusive ett fungerande hälso- och sjukvårdssystem. Detfinns tyvärr inte i de fattigaste länderna. anser attfungerande hälso- och sjukvårdssystem och infrastrukturer måste byggasupp för de värst drabbade länderna med insatser för attförebygga hiv/aids och hjälpa redan drabbade. Bättre samordning krävsgenerellt mellan utvecklings- och biståndspolitiken, politiken förhållbar global utveckling och kampen mot hiv/aids. En utbyggd sjukvårdoch infrastruktur för denna behöver också personal. Här är säkerhetsaspekternaoch personalens villkor av yttersta vikt, både för att behålla och föratt locka tillbaka emigrerad personal. anser vidareatt större satsningar måste göras för en effektivisering av primärvården.I dag dör många barn på grund av avsaknad av den allra enklaste vårdoch medicin. Men infektionssjukdomar dödar 14 miljoner människor varjeår. av dessa dödsfall sker i fattiga länder. Effektiv medicineringfinns för att behandla många av dessa sjukdomar. Men läkemedelsföretageninriktar i första hand forskningen på dyra mediciner där det finns pengaratt tjäna. av anslagen till medicinsk forskning inriktas på sjukdomarsom drabbar av världens fattiga människor.Kristdemokraterna föreslår en modell där läkemedelsbolagen, genombeviljandet av ett patent för sådan medicin, är ansvariga för enläkemedelsförsäljning till kraftigt reducerade priser för de länder därhiv/aids är ett mycket stort samhällshot.Sverige har ett stort ansvar när det gäller att diskutera hiv/aids öppet.I många länder är det ännu tabubelagt att tala om sexuella frågor,vilket måste förändras både på nationell nivå och på personnivå. Sålänge det inte går att diskutera sjukdomen går den inte att bekämpaeffektivt. Hiv/aids-frågorna måste i varje land föras upp på högstamöjliga politiska nivå. Den , i samtal med ländersoch organisationers beslutsfattare på såväl multilateral som bilateralnivå, skall understryka behovet av att tala ett rakt och tydligt språkrörande hivinfektionens smittvägar och hur infektionen kan förebyggas.En förutsättning för att bekämpa hiv/aids är att kvinnans status höjs.FN:s säkerhetsråd har vid flertalet tillfällen betonat de säkerhetspolitiskaaspekterna av spridningen av hiv/aids. Sjukdomen destabiliserar i daghela samhällen och regioner. Hiv/aids-spridningen har visat sig påverkakriser i ett tidigt skede till att övergå i konflikter då produktionenav mat drastiskt minskar, familjer och samhällsgrupper bryts ned,ekonomisk migration och flyktingströmmar ökar. Sjukdomen hotar den socialaoch ekonomiska utvecklingen när den arbetsföra generationen dör ut.Enligt kan en minskning av antalet vuxna i ett land leda till en reducering av nationalinkomsten med . Därmedförvärras vanligt förekommande problem som starkt bidrar till riskernaför väpnad konflikt och humanitära katastrofer. Många militära styrkori har upp till fem gånger så hög infektionsgrad som den civilabefolkningen. I kombination med försvagade ekonomiska och institutionellastrukturer blir landet mer sårbart för både interna och externa konflikter.Det behövs effektiva nätverk för att arbeta förebyggande och för attkunna distribuera hälsovård och andra nödvändiga resurser för drabbadei de utsatta områdena. Många kyrkor har byggt upp sådananätverk som med stor effektivitet når ut till lokalbefolkningen i mångadrabbade länder. Det gäller även andra organisationer, som exempelvisWorld Food Program. I stället för att bygga ut ny infrastruktur för attnå ut med information, prevention och akut hjälp så bör den befintligaanvändas.Barnen - och inte minst de föräldralösa - är ofta de mest drabbade avvirusspridningen och dess effekter. Många barn dör som små av sjukdomen.Dödligheten bland barn i sju av de värst drabbade afrikanskaländerna söder om har ökat med på grund avhiv/aids. 12 miljoner barn söder om har förlorat en eller bådasina föräldrar i sjukdomen.När det gäller diskussionen om hur hiv/aids skall bekämpas, pågår deten intensiv kamp mellan olika strategier. En del organisationer, länderoch andra bidragsgivare har fått utstå kritik, inte minst från svenskthåll, för att de fokuserar på ett ändrat sexualbeteende i form avavhållsamhet och trohet. Detta är en kritik som till stora delar skjuteröver målet och riskerar att skymma sikten i kampen mot aids. Visserligenborde det vara uppenbart att kondomer kommer att vara en viktig ingrediensi att begränsa spridningen av aids, eftersom andra preventivmedel intehindrar smitta. ABC-metoden (abstinence, be faithful, condoms), som bl.a. använts med framgång i , löser inte alla problem. Det behövsen rad andra insatser inte minst på hälsovårdens och jämställdhetensområden. Men att döma ut metoden helt och förespråka "värdeneutralitet"med bara kondomer och rena sprutor som verktyg är att dra åt de ideologiskaskygglapparna alltför hårt.Bland de fattigaste av de fattiga är en oproportionerlig del människormed funktionshinder. Det finns nämligen en tydlig koppling mellanfattigdom och funktionsnedsättning. Ofta löper fattiga människor störstrisk att få en funktionsnedsättning, och ofta leder en funktionsnedsättningtill ökad fattigdom.Särskilt utsatta är funktionshindrade kvinnor och barn som ofta förvägrasgrundläggande ekonomiska och sociala rättigheter. För att inkluderafrågan om funktionshinder i svenskt utvecklingssamarbete krävs detkonkreta åtgärder. Bristen på fakta och statistik är ett stort problem.Det behövs mer och förbättrat samarbete mellan organisationer förfunktionshinder och Sidas land- och strategiarbete. Det multilateralasamarbetet behöver även förbättras. bör arbeta för att frågorom funktionshinder i högre grad än inkluderas i det multilateralasamarbetet inom FN, och föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motionerna2004/05:U302 yrkandena 8 och 9, 2004/05:U331 yrkandena 24 och 36 samt2004/05:U333 yrkandena 1-9 och 14-17.23. Hälsofrågor, hiv/aids och funktionshindrades situation, punkt 19(c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U219yrkandena 7 och 8 samt avslår motionerna 2004/05:U226 yrkandena 23 och24, 2004/05:U241 yrkandena 1, 3-6 och 8-20, 2004/05:U271, 2004/05:U290yrkandena 2 och 3, 2004/05:U302 yrkandena 8 och 9, 2004/05:U307 yrkandena5 och 6, 2004/05:U331 yrkandena 24 och 36, 2004/05:U333 yrkandena 1-9och 14-17 samt 2004/05:U340.StällningstagandeSpridningen av hiv/aids måste utöver det mänskliga lidandet ses som ettsäkerhetspolitiskt problem eftersom det riskerar att försvaga detkonfliktförebyggande arbetet. Organisationer som arbetar för att stoppaspridningen av hiv/aids bör ha ett säkerhetspolitiskt perspektiv påsitt arbete. Denna kunskap bör de hämta från FN, som de senaste årenhar intensifierat arbetet om sambanden mellan hiv/aids och stabilitetrespektive säkerhet.Sjukdomen slår förutom mot jordbruket även hårt mot gemensamma informellainstitutioner, seder och bruk påverkas, traditionella nätverk urholkasoch omvårdnaden om barn och äldre åsidosätts. Det civila samhälle somfinns och de frivilligorganisationer som finns i länderna bör få stöd,information och kunskap kring frågor som rör sexuell och reproduktivhälsa samt hur sjukdomen hiv smittar och sprids.Ett exempel på hur omfattande aidskatastrofen är ser vi i . Denofficiella statistiken säger att aidsrelaterade sjukdomar kräver flerän 2 500 människoliv i . Den förväntade livslängdenhar nu minskat till . Antalet barn som blivit föräldralösa tillföljd av aids uppskattas ligga runt 1 miljon - av en befolkning på 11miljoner. Resultatet har blivit ett land med tömd kassakista, ett raserathälsovårdssystem, isolering från det internationella samfundet och ingenutländsk valuta att köpa mediciner för.Bromsmediciner mot aids kostar i de flesta fall för mycket för attfattiga människor skall kunna betala för dem. Från samma utgångspunktavstår läkemedelsföretagen från att forska och producera läkemedel förutvecklingsländernas människor eftersom betalningsstyrkan är svag ochlönsamheten uteblir eller blir långt lägre än om man prioriterarbetalningsstarka konsumtionsländer. Med tanke på vilket stort hot hiv ärför mänskligheten borde FN säkerställa resurser så att WHO får möjlighetatt köpa loss patent för bromsmediciner mot aids för att förseutvecklingsländerna med dem. bör driva denna linje.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U219yrkandena 7 och 8.24. Handel, skuldavskrivningar och de internationellafinansieringsinstitutionerna,punkt 20 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U307yrkande 10 och avslår motionerna 2004/05:U226 yrkande 21, 2004/05:U279yrkandena 6-11, 2004/05:U299, 2004/05:U300, 2004/05:U302 yrkande 3,2004/05:U311 yrkandena 11 och 14, 2004/05:U313 yrkandena 2 och 3,2004/05:U315 yrkande 8, 2004/05:U317 yrkandena 2-6, 2004/05:U320 och2004/05:U331 yrkandena 20, 26-30 och 37.StällningstagandeVi anser att man kraftigt bör framhålla vikten av att i ökad utsträckningfokusera på tillväxt som ett instrument för att utrota fattigdom. Utanen snabb ekonomisk tillväxt kommer vi aldrig att kunna förändra dagenssituation med att över en miljard människor lever på mindre än 1,3 dollarper dag. De länder som lever i svåraste fattigdom är också de ländersom lever i isolationism och socialism. Många länder saknar helt handeloch investeringar från omvärlden, och för att bryta detta mönster krävsfrihandel tillsammans med marknadsekonomiska institutioner, äganderättoch rättsstat för att skapa en uthållig tillväxt.Sverige skall verka för den globala frihandeln och inom EU och WTO arbetaför att avskaffa tullar och handelshinder så att fattiga länder tullfrittkan exportera varor och tjänster till i-världen. Målet för en ny WTO-rundabör vara att avskaffa alla tullar till i-länderna. Den genomsnittligatullnivån för industrivaror i EU är . EU:s förhandlingsbudför millennierundan bör vara noll procent. EU bör, som den störstaaktören i WTO med betydande subventioner, lägga fram en bindande planför hur den gemensamma europeiska jordbrukspolitiken skall integrerasmed världsmarknaden. Subventionerna ger konstlat låga världsmarknadspriser,vilket främst drabbar bönder i . måste målet varaatt låta marknaden för jordbruksprodukter fungera utan kvoter, pris-och produktionsinterventioner. Ett samfällt agerande inom ramen för WTOskulle också stabilisera priserna på världsmarknaden. Därigenom skulleen sund världsmarknad för jordbruksprodukter kunna etableras. I helavärlden tas konkreta steg mot frihandelssamarbete. I är tankenatt tjugo länder skall grunda COMESA - Common Market for Eastern andSouthern . Denna krets kommer sedan successivt att utökas. Måletskall vara fullständig integration. i och Aseani är andra framväxande frihandelsområden av stor betydelse.Sverige och EU skall stödja dessa frihandelsansträngningar.De länder som lyckats bryta fattigdomen har några saker gemensamt ochdet är inte, som man kanske tror, stor tillgång till naturrikedomar.Det är i stället en stegvis utveckling mot marknadsekonomi, äganderätt,rättsstat och demokrati som gett resultat. Utvecklingen har just kommitstegvis, där den ena faktorn drivit på den andra. Framsteg inom ekonominhar drivit på demokratiseringen. har demokratiseringen drivitpå utvecklingen av ekonomin. Däremot har inget land som valt den motsattavägen lyckats. Socialism, kommunism, planekonomi, diktatur, förtryckoch politiserade rättsväsenden har ofelbart visat sig leda till fördjupadfattigdom.Endast marknadsekonomi, fri företagsamhet och frihandel i kombinationmed utbildning för alla inom ramen för ett rättssamhälle grundat pådemokrati och respekt för mänskliga rättigheter kan ge välstånd till enbred befolkning. Att framhäva de mänskliga rättigheternas universalitetmåste vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. Svenskt bistånd skallinte utgå till statsmakter som grovt och systematiskt kränker de mänskligarättigheterna och förtrycker sina medborgare. Vi anser att de centralavillkoren för svenskt bistånd skall vara stöd till rättsstaten, respektför de mänskliga rättigheterna och utvecklingen av demokrati ochmarknadsekonomi.Förutsättningen för att skall lyckas i sin utveckling är densammasom gäller i resten av världen. Det finns inga hemliga recept ellernågot slags egna afrikanska vägar. Vi vet av erfarenhet att endastmarknadsekonomi kan ge välstånd till en bred befolkning. Den bygger påde faktorer som skänkt välstånd till länder som och resten avde utvecklade länderna: fri företagsamhet och frihandel i kombinationmed utbildning för alla inom ramen för ett rättssamhälle. Fundamentalthandlar det om att öppna möjligheterna för den enskilde afrikanen attskapa välstånd för sig och de sina.Avveckling av tullar och andra handelshinder är dubbelt viktigt föru-länderna därför att det dels ger tillträde till EU:s och andra i-ländersmarknader, dels möjliggör handel och ekonomiskt samarbete mellan u-länder.Ett oavlåtligt och viktigt komplement till en skuldavskrivning är atti verklig mening öppna möjligheterna för länder att fritt fåexportera sina varor och tjänster till de utvecklade länderna. Det ärnaturligt för ett fattigt u-land att börja handelssamarbetet med sinanära grannar, som ofta är i samma situation. En viktig orsak till djupoch omfattande fattigdom är ofta avsaknaden av kontakter, handel ochekonomiskt samarbete. Avveckling av tullar möjliggör småskalig ochprimitiv handel mellan fattiga grannländer. Det ger ett viktigt bidragtill utvecklingen.Sverige anses vara ett föredöme i förmågan att hantera skuldkriser. Denförsta borgerliga regeringen skrev av u-landsskulder redan1978. Den borgerliga regeringen hanterade skuldkrisen på ettsätt som väckt stor uppmärksamhet och respekt i finansiella kretsar.Sverige bör också inom EU, och andra forum föreslå attvästvärlden gemensamt gör en avskrivning av de högt skuldsattalåginkomstländernas (HIPC) skuldbörda.Sverige bör än en gång föregå med gott exempel och ta initiativ till entotal skuldavskrivning för högt skuldsatta låginkomstländer,varav huvuddelen finns i . Skuldavskrivningen måste ske på ettansvarsfullt sätt och uppfylla fyra kriterier. För det första måste defrigjorda resurserna komma de fattiga människorna till del, t.ex. genomatt satsas på skolor så att alla flickor och pojkar verkligen får enutbildning. Det finns ingen ursäkt för att barn och ungdomar inte gåri skolan. Det måste gälla både flickor och pojkar. Lika viktigt är detatt satsa på hälsovård. Hiv/aids, malaria, mässling och många andrasjukdomar skördar stora offer. För det andra får skuldavskrivning integynna korruption och vanstyre. Det vore illa om pengarna hamnade påministrars bankkonton. För det tredje får de frigjorda resurserna inteanvändas för att finansiera krig och konflikter. Det vore illa om deökade resurser som ställs till förfogande skulle användas förökade krigsansträngningar t.ex. i , ett land där många länder hartrupper. För det fjärde får inte skuldavskrivning medföra ny upplåning.Det vore orimligt om fattiga länder gick från en skuldbörda till en ny.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U307yrkande 10.25. Handel, skuldavskrivningar och de internationellafinansieringsinstitutionerna,punkt 20 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U226yrkande 21 och avslår motionerna 2004/05:U279 yrkandena 6-11, 2004/05:U299,2004/05:U300, 2004/05:U302 yrkande 3, 2004/05:U307 yrkande 10,2004/05:U311 yrkandena 11 och 14, 2004/05:U313 yrkandena 2 och 3, 2004/05:U315yrkande 8, 2004/05:U317 yrkandena 2-6, 2004/05:U320 och 2004/05:U331yrkandena 20, 26-30 och 37.StällningstagandeMånga fattiga länder dras med omfattande externa skulder som är ett avflera hinder för deras politiska och ekonomiska utveckling. Detinternationella initiativet för de fattigaste och mest skuldsatta länderna,det s.k. HIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries) bör fullföljas.Skuldavskrivningsfrågorna diskuteras inom EU i det s.k. , därSverige som en följd av folkomröstningsresultatet 2003 inte är företrätt.Detta är problematiskt. Tredje världen kan knappast annat än förlorapå att inte är företrätt i diskussion och beslutom gemensamma EU-ståndpunkter visavi finansiella institutioner somParisklubben, som hanterar skuldavskrivningar, IMF samt internationellaekonomiska konferenser om problem. Skuldfrågan måste ickedesto mindre prioriteras. Såväl som övriga i-länder bör göramer för att minska skuldbördan i de allra fattigaste länderna.Skuldavskrivningar måste förses med villkor för ekonomiska och demokratiskareformer. kan inte acceptera att skulder avskrivs för ländersom är ovilliga att genomföra demokratiska och ekonomiska reformer. Detskulle enbart gynna eliten och korruptionen. Utan ekonomiska och politiskareformer kommer länder aldrig att kunna ta sig ur den skuldfälla dehamnat i.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U226yrkande 21.26. Handel, skuldavskrivningar och de internationellafinansieringsinstitutionerna,punkt 20 (v, mp)av () och Sermin Özürküt (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen.