bet · GS01TU1 · 2004-11-18 00:00:00 — Mot dennabakgrund och vikten av att även framgent trygga engrundläggande postal kassaservice bör enligt utskottetsmening avslå förslaget om slopad ersättning tillPosten AB för den grundläggande kassatjänsten.Inte heller i övrigt har utskottet några invändningar motregeringens anslagsberäkningar och redovisade ändamål förmedelsanvändningen inom politikområdet IT, tele och post.Av ställningstagandet följer att utskottet avstyrkerModeraternas och motioner imotsvarande delar.IT, elektronisk kommunikation och postUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ombemyndiganden för ekonomiska åtaganden för ramanslaget37:2 Ersättning för särskilda tjänster tillfunktionshindrade. Utskottet avstyrker motionsförslag omen omfördelning av medel till kommunernas bredbandsut-byggnad.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ett förslag (punkt 20) iregeringens proposition 2004/05:1 utgiftsområde 22Kommunikationer inom verksamhetsområden IT, elektroniskkommunikation och post. Regeringen föreslår att riksdagen20. bemyndigar regeringen att förramanslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster tillfunktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst210 under 2006-2009.Vidare behandlar utskottet följande motion:- 2004/05:T358 av och ().Omdisponering av medel inom IT-infrastruktursatsningenMotionsförslagI motion T358 av och (bådac) framhålls att utbyggnaden av bredband i första hand skallgöras av marknaden. Staten har dock ett övergripande ansvaratt se till att infrastrukturen finns tillgänglig i hela landet.Framför allt landsbygd och glesbygd har förutsättningar somgör det svårt att få en acceptabel utbyggnad marknadsmässigtbärkraftig. För att uppmuntra och underlätta utbyggnaden harriksdag och regering beslutat om en rad stöd riktade till dessaområden. Det finns även ett generellt stöd till enskilda somhar haft höga anslutningskostnader. Totalt har 5,25 miljarderkronor avsatts för sådana åtgärder mellan åren 2000 och2006.Accessnätsstödet är avsett för enskilda abonnenter som kanfå sänkt skatt för utgifter för en bredbandsanslutning som harkostat . Totalt har anslagitsför detta stöd, men i budgetpropositionen för föreslogregeringen en omfördelning av frånaccessnätsstödet till kommunernas bredbandsutbyggnadt.o.m. Tidsperioden är enligtriksdagsbeslut numera förlängd till utgången av år 2006.Antalet ansökningar till accesstöd från enskilda abonnenterhar varit mycket låg, mindre än 100 miljoner. Däremothar efterfrågan på det kommunala stödet varit betydande, ochdet finns stor risk att den tillgängliga ramen inte räcker föralla önskvärda insatser fram till utgången av år 2006.För att göra den av beslutade stödperiodenmeningsfull anser motionärerna att det nu är motiverat attomfördela ytterligare 0,5 miljarder av avsatta medel föraccessnäten till kommunernas bredbandsutbyggnad i deområden där marknaden inte klarar detta.Utskottets ställningstagandeI budgetpropositionen för redovisade regeringen attav den totala ramen på , som avsatts föratt anlägga IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet,hade till kommunerna fördelats för stödtill områdesnät och för stöd till stomnät.Återstoden, , hade reserverats förskattereduktion för höga anslutningskostnader. Dessa medelhade emellertid inte utnyttjats i beräknad omfattning.Mot den bakgrunden föreslog regeringen att en viss del avmedlen i stället skulle få disponeras av kommunerna för attstimulera den fortsatta bredbandsutbyggnaden. Förslagetinnebar att för och 250 miljonerkronor för omdisponerades till att användas avkommunerna för att anlägga IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet. Utskottet hade ingen erinran mot detta.I motion 2004/05:T358 (c) föreslås att ytterligare 0,5miljarder kronor skall omfördelas till kommunernasbredbandsutbyggnad.Utskottet vill erinra om att regeringen har skapat en nystruktur för det IT-politiska arbetet. En IT-politiskstrategigrupp har inrättats inom meduppgift att verka rådgivande och pådrivande när det gäller IT-politiska frågor både internt inom ochexternt gentemot andra organisationer.Utskottet, som förutsätter att frågan om den fortsattabredbandsutbyggnaden kommer upp i samband medberedningen av den aviserade propositionen om IT-politikenvåren 2005, får då anledning att återkomma i frågan. Motion2004/05:T358 (c) avstyrks mot den bakgrunden.Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindradeRegeringens förslagFrån anslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster tillfunktionshindrade finansieras ersättning för särskilda tjänstertill funktionshindrade i syfte att trygga funktionshindradesbehov av effektiva elektroniska kommunikationer,posttjänster samt grundläggande kassaservice. Dessutomfinansieras viss utrednings- och uppföljningsverksamhet frånanslaget.För att möjliggöra att det för verksamheten kan görasekonomiska åtaganden som främst avser flerårigtavtalstecknande vid upphandling föreslår regeringen ettbemyndigande om ekonomiska åtaganden även för 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Anslag m.m. inom utgiftsområde 22 KommunikationerUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att för inomutgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar anslag enligtregeringens förslag. Det innebär att 31,6 miljarder kronorfördelas till olika ändamål inom utgiftsområdet, varavmerparten till byggande och underhåll av vägar ochjärnvägar. Utskottet föreslår vidare att godkännerregeringens förslag till olika låneramar för att genomföraangelägna satsningar inom väg- och järnvägsområdet.Ställningstagandet innebär att samtliga motionsförslag omalternativa anslagsberäkningar avstyrks.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i tidigare avsnitt under behandlingen avpolitikområdena Transportpolitik respektive IT, elektroniskakommunikationer och post redovisat regeringens ochmotionärernas förslag till ekonomiska förutsättningar . Utskottet har därvid redogjort för sinaställningstaganden för de olika anslagen. Av detta följer attutskottet anser att för bör anvisaanslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighetmed regeringens förslag. Utskottets förslag tillmedelsanvisningar redovisas i bilaga 2.Utskottet har heller ingen erinran mot propositionensförslag att regeringen för får besluta omdels en låneram i om högst6 för för investering i närtid, E 6Svinesundsförbindelsen m.m., dels en låneram iRiksgäldskontoret om högst till prioriteradevägprojekt enligt beslut om tilläggsbudget isamband med ekonomiska vårproposition,dels en låneram i om högst12 för för investeringar ieldriftsanläggningar m.m.,dels en låneram i om högst1 till prioriterade järnvägsprojekt enligtriksdagens beslut om tilläggsbudget i samband med 2004 årsekonomiska vårproposition,dels en låneram i om högst9 till för fortsatt utbyggnadav Botniabanan.Med de motiveringar som redovisats i det föregåendeavstyrker utskottet motionerna:-2004/05:T437 av m.fl. (m)-2004/05:T446 av ()-2004/05:T459 yrkandena 6 och 21 av m.fl.(kd)-2004/05:T468 yrkande 36 av m.fl. (fp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstagandenhar föranlett följande reservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. Mål- och resultatfrågor för politikområdetTransportpolitik, punkt 1 (m)2.av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservationen om mål- och resultatfrågor förpolitikområdet Transportpolitik. Därmed bifaller riksdagenmotion2004/05:T464 yrkandena 1 och 2 av m.fl.(m) samtavslår motionerna2004/05:T459 yrkande 1 av m.fl. (kd) och2004/05:T468 yrkande 6 av m.fl. (fp).StällningstagandeModerata samlingspartiet anser att det är dags att byta fokusoch betrakta bilismen som ett positivt inslag i samhället ochinte något ont som måste stävjas från statsmaktens sida.Många bilister kör , vilketSocialdemokraterna vill lösa med biltullar. Beroendet avVänsterpartiet och har också lett till att underhålloch upprustning av vägnätet eftersatts. Det är ett högt prissom till slut alla trafikanter tvingas att betala.Den ekonomiska prioritering regeringen gjorde i sin förrainfrastrukturproposition innebär att anslagen tilljärnvägssatsningar kraftigt ökar, fastän de stora behovenenligt regeringens egen utredning Godstransportdelegationenfrämst ligger inom vägsektorn. Regeringen måste redovisaskälen till det vägval som den tydliga prioritering avjärnvägsnätet framför vägnätet innebär, inte minst för landetsbilister och åkare. Moderata samlingspartiet anser attsamhällsekonomiskt lönsamma vägar måste prioriterasframför järnvägarna.Moderata samlingspartiet anser också att nationellkonkurrenskraft för tryggad sysselsättning och miljöförutsätter både ökande och miljöanpassade transporter.Utbyggnaden och utvecklingen av infrastrukturen kräveromfattande investeringar i ett stort och glest befolkat landsom . Därför är det av största vikt att investeringar iinfrastrukturen ger en god avkastning, dvs. att medborgarnaupplever att de får valuta för pengarna. En förutsättning fördetta är att såväl konkurrens som samverkan mellan olikatrafikslag främjas i utformningen av regel-, skatte- ochavgiftssystem. Eller annorlunda uttryckt förutsätter detta enrimlig grad av konkurrensneutralitet mellan de skildatrafikslagen. Så är inte fallet , vilket ärsamhällsekonomiskt förödande.Statens roll och ansvar för infrastrukturen är olika för allatrafikslag. Inom vissa områden är det statliga ansvaret störreoch inom andra mindre. Grundläggande är dock, anserModerata samlingspartiet, att staten endast skall ägna sig åtsådan verksamhet som inte andra kan göra lika bra ellerbättre.3. Mål- och resultatfrågor för politikområdetTransportpolitik, punkt 1 (fp)4.av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservationen om mål- och resultatfrågor förpolitikområdet Transportpolitik. Därmed bifaller riksdagenmotion2004/05:T468 yrkande 6 av m.fl. (fp) samtavslår motionerna2004/05:T459 yrkande 1 av m.fl. (kd) och2004/05:T464 yrkandena 1 och 2 av m.fl.(m).StällningstagandeFolkpartiet liberalerna anser att fri konkurrens inom allatransportslag är en förutsättning för att kunna uppnå enhållbar utveckling och ökad tillväxt. Liksom när det gäller allannan företagsamhet bör fri konkurrens vara grunden ocksåför trafikpolitiken. Fri konkurrens tillgodoser den enskildesval av transportslag vare sig det gäller transport av gods ellermänniskor. Trafiksektorn har alldeles för länge kännetecknatsav monopolbildningar, främst statliga sådana. Monopol göratt den enskilde individen kommer i kläm i form av högapriser och sämre service.Konsekvensen av den bristande konkurrensen är uppenbar.Priserna är för höga och rabattsystemen försvårar förkonsumenten att genomföra sina val. Det är därför angelägetatt verklig fungerande konkurrens kan skapas inom allatrafiksektorer.För att detta skall fungera krävs det - enligt Folkpartietliberalerna - att de statliga myndigheterna bejakarkonkurrens. Statliga monopolverk som ochLuftfartsverket måste agera på ett sådant sätt att inte någonfavoriseras genom att erhålla de bästa spårlägena eller debästa starttiderna.5. Mål- och resultatfrågor för politikområdetTransportpolitik, punkt 1 (kd)6.av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservationen om mål- och resultatfrågor förpolitikområdet Transportpolitik. Därmed bifaller riksdagenmotion2004/05:T459 yrkande 1 av m.fl. (kd) ochavslår motionerna2004/05:T464 yrkandena 1 och 2 av m.fl.(m) och 2004/05:T468 yrkande 6 av m.fl. (fp).StällningstagandeKristdemokraterna står bakom det övergripandetransportpolitiska mål som har fastställt om attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigthållbar transportförsörjning för medborgarna och näringsliveti hela landet. Den socialdemokratiska regeringen och dessstödpartier fokuserar dock i alltför hög grad på långsiktigthållbara transportsystem. Att politiken får en sådan inriktningär mycket angeläget, men det måste råda balans mellanmålets två led.Kristdemokraterna anser att det första ledet i dettransportpolitiska målet - samhällsekonomisk effektivitet -förbigås i de prioriteringar som regeringen gjort i sambandmed att planeringsramarna för åtgärder i väg- och järnvägs-nätet fastställts. Till betydande delhänger detta samman med att investeringar i och underhåll avvägar får stå tillbaka för stora järnvägsprojekt medtveksamma lönsamhetskalkyler.Regeringen är ytterst ansvarig för att de mål som riksdagenbeslutat om närmare utformas på ett sådant sätt att de kanföljas upp. Genom uppställandet av ett otillräckligt utformatmål som prioriteringskriterium har regeringen allvarligtbrustit i sin styrning av länens infrastrukturplanering.Kristdemokraterna föreslår att de transportpolitiskadelmålen skall utformas på ett sätt som gör det möjligt attmäta, jämföra och följa upp infrastrukturåtgärder iförhållande till dessa mål.4. Europavägsklassning av , punkt 12 (m, fp,kd, c)av (), (), RunarPatriksson (fp), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vadsom anförs i reservationen om Europavägsklassning . Därmed bifaller motionerna2004/05:T231 av och (),2004/05:T350 av m.fl. (kd),2004/05:T420 av och Jan-EvertRådhström (m),2004/05:T468 av m.fl. (fp) yrkande 18,2004/05:T510 av Per m.fl. (s),2004/05:T516 av och ()yrkande 1 och2004/05:N414 av och ()yrkande har kommit överens om en standard förEuropavägsnätet. Det finns tre klassificeringar.1. Ordinary roadsHelst ser ECE att internationella vägar är motorvägar ellerexpressvägar, men det är inget ovillkorligt krav för att en vägskall kunna klassificeras som . Enligt ECE:skontor i föreligger inget hinder för den svenskaregeringen att ansöka om att skall klassificerassom . Villkoret är att regeringen har för avsikt attuppgradera vägen till Europavägsstandard , om detär nödvändigt. Eftersom det finns tre alternativa klasser förEuropavägsstandard måste detta tolkas som att standardenkan anpassas efter bl.a. trafikmängd och trafiksäkerhetskrav.Den föreslagna ombyggnaden mellan ochTrollhättan får ses som en standardhöjning anpassad till dessabåda krav. På andra sträckor där trafikmängden är mindre kandet ställas lägre krav. En klassificering av tillEuropaväg skall därför inte i första hand ses som en signal omedelbar upprustning. Det viktiga är att den blir ett stråksom kan sammanbinda med ochgöra norra synligt på Europakartan. Det är ävenviktigt att ett beslut om att ansöka om en klassificering till fattas i samband medtransportinfrastrukturplanen för , då detär svårt att aktualisera frågan i något annat sammanhang. Denföreslagna kraftiga satsningen på en upprustning av vägenmellan och visar regeringens goda viljaatt trafikanpassa stråket. Därmed är tiden inne att omedelbartgöra en ansökan om klassificering av tillEuropaväg. Detta bör ges regeringen till känna. Därmedtillstyrks de behandlade motionerna om Europavägsklassningav riksväg 45.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följandesärskilda yttranden. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Mål- och resultatfrågor för politikområdetTransportpolitik, punkt 1 (c)2.av ().Centerpartiet vill se ett väl utvecklat transportsystem medsäkra, miljövänliga och tillgängliga transporter. Med hänsyntill att avser att behandlatransportpolitiken med anledning av regeringens transport-politiska propositon jämte motioner avstår jag i dettasammanhang för att utveckla Centerparitets syn påomställningen till ett grönt transportsystem.3. Interregional kollektiv persontrafik, punkt 10 (m, fp,kd, c)4.av (), (), RunarPatriksson (fp), (), (),() och ().Vi anser det viktigt att persontågtrafiken mellan Stockholmoch kan utvecklas. och har dock beslutat attupphöra med den reguljära genomgående tågtrafiken. Enligtvår mening är det mot denna bakgrund angeläget attskyndsamt öppna möjlighet för andra tågföretag att drivatrafik på banan.Vi anser att regeringen dels omgående bör förändraregelverket och öppna för konkurrens på järnvägssträckanStockholm-Karlstad-riksgränsen, dels uppta förhandlingarmed den om att genomföra motsvaranderegelförändringar i . Därefter bör en öppenanbudsupphandling genomföras gemensamt av ochSverige i syfte att pröva möjligheten för tågoperatörer atterbjuda genomgående persontrafik på hela sträckan . Interregional kollektiv persontrafik, punkt 10 (v, mp)6.av () och ().Den ökade resurstilldelningen till Rikstrafiken somregeringen, och beslutat ominnebär att Rikstrafiken får ökade möjligheter att tryggasamhällsviktig persontrafik. Vi anser att den extra tilldelningpå som, i samband medbudgetuppgörelsen för , tillförs Rikstrafiken förtrafikupphandling öronmärks för kollektivtrafik med tåg ochbuss. Vi förutsätter att detta kommer att framgå avregeringens beslut om regleringsbrev till Rikstrafiken.4. Särskilda infrastrukturåtgärder m.m., punkt 11 (m,fp, kd, c)av (), (), RunarPatriksson (fp), (), (),() och ().Vi delar uppfattningen att normalt inte skall beslutaom utbyggnader och underhållsinsatser på olika enskilda väg-och järnvägssträckningar i landet. Vi vill dock klargöra att vihar föreslagit olika alternativ till de planeringsramar och deninriktning som ligger till grund för vilka åtgärder som lagts ini de av regeringen fastställda långsiktsplanerna ochstrategierna för drift och underhåll, tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion. Med anledning av de i avsnittet Särskildainfrastrukturåtgärder m.m. behandlade motionerna vill viframhålla att dessa planer får en annan, betydligt bättre,utformning ifall något av våra alternativ till inriktning ochekonomiska ramar vinner gehör. Särskilt vill vi understrykaatt ett stort antal av de motionsförslag som handlar omåtgärder i vägnätet blir tillgodosedda. Det innebär att syftetmed ett betydande antal motioner väckta av våra ledamöterblir tillgodosedda.5. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22Kommunikationer, punkt 16 (m)av (), () och ().BakgrundEn riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister beslutar den 24 novemberatt fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena iden statliga budgeten och en beräkning av statens inkomsteravseende . fastställs utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenför åren 2005 och 2006.Moderata samlingspartiet har i partimotionen2004/05:Fi231 En politik för arbete och i kommittémotionerföreslagit en annan inriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken. Förslagen syftar till att bryta bidragsbe-roende och utanförskap, ge fler medborgare makt över denegna vardagen samt trygga goda statsfinanser och enlångsiktig finansiering av välfärden. Vi vill satsa på offentligakärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola istället för på bidragssystemen.Moderata samlingspartiet föreslår en växling frånsubventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar föralla, främst för låg- och medelinkomsttagare. Samtidigtvärnar vi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverkasin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställande sätt kunnagenomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet genom rambeslutet valt en annaninriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22Kommunikationer.I det följande redovisar vi i korthet det Moderatasamlingspartiets alternativet till politik inom utgiftsområde22 Kommunikationer. Vår politik finns, som framgått,närmare utvecklad i partimotion 2004/05:Fi231 och i kommit-témotionerna 2004/05:T437 och 2004/05:T464.UtgångspunkterVi vill att skall vara ett bra land att leva i, inte , utan också . Vi vill att infrastrukturen skallstödja, inte motverka, utvecklingen mot ett land som tar tillvara alla sina invånares företagsamhet och utveck-lingspotential. Vi vill att grunden för infrastrukturpolitikenskall vara utvecklingsoptimism och framåtsträvande, intetillväxtfientlighet och bakåtsträvande.Den infrastruktur som finns måste underhållas ochutvecklas. Vägnätets förfall måste få ett slut. Investeringar iinfrastrukturen skall göras med utgångspunkt i de krav somverkligheten ställer, inte i partipolitiska taktiskaöverväganden. Varje trafikslag har sina fördelar, och för attde skall kunna utvecklas på bästa möjliga sätt bör de gesrimliga konkurrensvillkor. Bristen på fungerandeinfrastruktur lägger hinder i vägen för utvecklingen. I stor-stadsområdena leder det till att tillväxten hämmas. Iglesbygden är en otillförlitlig infrastruktur ett skäl till attmänniskor och företag tvingas flytta.Infrastrukturen påverkar alla människor i såväl arbetslivsom privatliv. De infrastruktursatsningar som inte görspåverkar människor i allra högsta grad. Det krävshandlingskraft och beslutsamhet för att komma till rätta medinfrastrukturens brister. Regeringen verkar sakna såvälhandlingskraft som idéer om hur problemen skall attackeras.VäginfrastrukturFör nästa budgetår föreslår vi en höjning av anslaget med 2miljarder kronor jämfört med regeringens förslag. Med dennaanslagsnivå skapas ökade resurser till vägutbyggnad ochmöjliggörs åtgärder i syfte att minska antalet dödade itrafiken. Dessutom kan statsbidraget till enskilda vägar ökas,vilket ger landsbygdsboende förbättrade kommunikationeroch ökad vardagstrygghet.Vad gäller det statliga vägnätet ser vi en fortsatt utbyggnadav landets motorvägsnät, med inriktning på en komplettmotorvägsförbindelse mellan de tre största städerna, samt dennordiska triangeln som särskilt angelägen. Inomstorstadsregionerna finns många viktiga projekt som snarastmåste komma till utförande. För vissa av dessa bör enalternativ finansieringslösning i form av t.ex. PPP väljas.De enskilda vägar som är öppna för allmänhet ochnäringsliv är en mycket viktig del av vår gemensammainfrastruktur. När det offentligas ansvar för infrastrukturenbrister blir följderna allvarliga, inte minst när det innebär attkostnaderna för gemensam infrastruktur vältras över på ettfåtal enskilda personer. För att förhindra ytterligareförsämringar av de enskilda vägarna vill vi att anslagspostenhöjs med ca . Höjningen avmedelsramen skall användas för satsningar på höjd bärighetoch en höjning av de generella bidragen till de enskildavägarna. Ansvaret för broar - vilka ofta är kostnadskrävande- på enskilda vägar bör överföras till staten.JärnvägsinfrastrukturBehovet av investeringar på det svenska järnvägsnätet ärstort. I konkurrensen om investeringsmedel är det dockviktigt att utvärdera vilka projekt som kommer att varaekonomiskt lönsamma. Investeringsbesluten måste baseras pågedigna såväl tekniska som miljömässiga ochsamhällsekonomiska analyser. Underhållet avspåranläggningarna är eftersatt, och tendensen är att detavhjälpande underhållet ökar på bekostnad av detförebyggande.För närvarande täcker staten en stor del avunderhållskostnaderna med budgetmedel. Trafikslagenskostnader skall så långt det är möjligt bäras av den egnaverksamheten. Därför bör enligt vår uppfattning drift- ochunderhållskostnaderna på järnvägsområdet huvudsakligentäckas av trafikavgifter. Regeringen bör därför återkommamed förslag om höjda banavgifter.På samma sätt som genomförs inom bör ävenBanverket effektivisera sin administration. Banverketsmyndighetsanslag bör därför räknas ned med 65 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag.