bet · GR01KU21 · 2004-05-27 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens skrivelse2003/04:75 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen. Tvåföljdmotioner (m resp. m, fp, kd, c) har väckts.Utskottet redovisar sin avsikt att under hösten2004 genomföra en uppföljning och utvärdering isyfte att närmare undersöka utvecklingen när detgäller regeringens efterkommande av riksdagenstillkännagivanden och är i avvaktan på detta inteberett att förorda sådana tillkännagivanden sombegärs i motionerna. Utskottet föreslår attriksdagen lägger skrivelsen till handlingarna ochavslår motionerna. En motivreservation (m, fp)föreligger.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2003/04:75till handlingarna och avslår motionerna 2003/04:K21och 2003/04:K22.Reservation (m, fp) - motivStockholm den 27 maj 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (m), (), (), (),(), (),(), (), IngerJarl (), () och ElisebehtMarkström (s).2003/04KU21Redogörelse 1961 har regeringen lämnat redogörelsertill för vilka åtgärder regeringen harvidtagit med anledning av olika beslut.Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilkariksdagen meddelar regeringen sina beslut.Redogörelsen upptar samtliga riksdagsskrivelser fråndet senaste kalenderåret som är ställda tillregeringen, men dessutom har tagits med äldreriksdagsskrivelser som inte tidigare rapporteratssom slutbehandlade. Den nu aktuella skrivelsen ochtvå motioner som väckts med anledning av skrivelsenfinns förtecknade i bilaga 1.Konstitutionsutskottet har berett samtliga övrigautskott möjlighet att yttra sig över skrivelsen. har avstått från att yttra sig:justitieutskottet, utrikesutskottet,försvarsutskottet, kulturutskottet,utbildningsutskottet, miljö- och jordbruksutskottetoch näringsutskottet. Inom konstitutionsutskottetskansli har upprättats en PM om regeringens åtgärdermed anledning av de riksdagsskrivelser som grundarsig på utskottets betänkanden, bilaga 2. Yttrandenfrån finans, skatte-, lag-, socialförsäkrings-,social-, trafik-, arbetsmarknads- ochbostadsutskotten, liksom protokollsutdrag ochkanslipromemorior från andra utskott finns ibilagorna 3-17.Konstitutionsutskottet har hålliten utfrågning med statssekreteraren iFinansdepartementet övervägandenSkrivelsenDen nu sammanställda redogörelsen avserhuvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits undertiden den 1 januari-den 31 december 2003. För attunderlätta för riksdagsutskotten att vid sittutvärderings- och uppföljningsarbete få en såaktuell bild som möjligt har redovisningen fåttomfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efterden egentliga redovisningsperiodens utgång.I skrivelsen redovisas inledningsvis informationom regelverket samt arbetet med regelförbättring,språkvård och det offentligarättsinformationssystemet.Den 1 mars 2004 var antalet gällandegrundförfattningar 3 497. Av dessa är 1 054 lagar.Det innebär att antalet författningar under detsenaste året ökat med 46, medan antalet lagarsjunkit med 16. har EG-direktivgenomförts i 49 ändringsförfattningar (19 lagar och30 förordningar) och 25 nya grundförfattningar (11lagar och 14 förordningar).Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningari SFS var 1 227. Av dessaförfattningar var 135 grundförfattningar (41 lagaroch 94 förordningar m.m.). Antalet författningar somkungjordes var 1 477, 1 309respektive 1 175. Antalet rubriker i myndigheternasregelförteckningar vid utgången av var ca 8200, en minskning med ca 100 sedan föregående år.Uppgiften är dock osäker.I skrivelsen redovisas 155 riksdagsskrivelser sominte slutbehandlade. 29 av dessa riksdagsskrivelserär från /99 eller tidigare. 3 inteslutbehandlade skrivelser (KrU och LU) är mer än tioår gamla. Sedan regeringens redovisning (skr. 2002/03:75) har 12 skrivelser från riksmötet1998/99 och tidigare blivit slutbehandlade, liksom 7skrivelser från respektive /2000 och2000/01.MotionernaI motion 2003/04:K22 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande till regeringen omregeringens uppfyllande av mål. Enligtmotionen framgår av regeringens skrivelse attregeringen under den senaste mandatperiodenunderlåtit att efterkomma beslut i ettstort antal ärenden. Som exempel anges avskaffandetav reklamskatten (bet. 2001/02:SkU20), system för individuell kompetensutveckling(bet. 2001/02:AU10), ny instans- och processordningi utlänningsärenden (bet. 2001/02:SfU2), riketsindelning i kommuner (bet. 2003/04:KU3), utvärderingav fastighetsmäklarlagen (bet. 1997/98:LU15) samttillsättandet av utredning om en generell,teknikoberoende integritetslagstiftning.I motionen understryks att det möjligen ärförståeligt att regeringen tar på sig attefterkomma mål i tekniskt kompliceradeärenden men att det inte är acceptabelt att intebereda en lagstiftning som är relativt lätt attgenomföra eller tillsätta en utredning. Om riksdagentvingas att agera på egen hand genomutskottsinitiativ är det olyckligt frånberedningssynpunkt och kan leda till sämre kvalitetpå lagstiftningen. Regeringens agerande riskerarenligt motionen att leda till att allmänhetensförtroende för de politiska institutionerna minskar.I motion 2003/04:K21 av m.fl. (m,fp, kd, c) yrkas att begär att regeringensnarast möjligt lägger fram den sedan flera årtillbaka utlovade propositionen om ett individuelltkompetenssparande. Det verkar enligt motionen som omregeringen är på väg att göra en glidning isakfrågan. Preciseringen individuellkompetensutveckling har utgått ur skrivelsen. Enligtmotionen är kompetensutveckling en fråga som harstor betydelse för varje individ och för helasamhället. Den alltmer bekymmersamma utvecklingen påarbetsmarknaden förstärker det faktum att det behövsen reform om individuell kompetensutveckling.Regeringen har enligt motionen gravt misskött dennafråga.Konstitutionsutskottets områdeSkrivelse 75 omfattar för konstitutionsutskottetsdel 45 riksdagsskrivelser. För sammansattakonstitutions- och utrikesutskottets del gäller attfyra skrivelser finns upptagna och redovisade somslutbehandlade, en för varje alltsedan2000/01.I regeringens motsvarande skrivelse förrariksmötet (skr. 2002/03:75) togs upp 52riksdagsskrivelser på grundval av betänkanden frånkonstitutionsutskottet. Antalet inte slutbehandladeskrivelser angavs då vara 23, vilket kan jämförasmed den nu aktuella redogörelsen som bara tar uppsåsom inte slutbehandlade 16 riksdagsskrivelser medKU-betänkanden som grund.De tre äldsta inte färdigbehandlade ärendena ärsamma ärenden som var de äldsta ärendena också förraåret. Den äldsta inte slutbehandlade skrivelsen(rskr. 1994/95:243) gäller ett tillkännagivande omregeringens arbete mot våld och om förslag tillriksdagen om lämpliga åtgärder i betänkande1994/95:KU14 Vissa tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga frågor, mom. 1. Utskottetanförde att det erfarit att regeringen skulle inledaett brett upplagt arbete mot våld i samhället.Utskottet utgick ifrån att regeringen skulleredovisa resultatet av arbetet och föreläggariksdagen förslag till lämpliga åtgärder. De ämnensom tagits upp i de behandlade motionerna bordeenligt utskottets mening kunna bli föremål för ensamlad analys och bedömning i det sammanhanget.Regeringen hänvisar till vidtagna åtgärder och tillpågående beredning av ett lagförslag.En av två icke slutbehandlade skrivelser (rskr.163) från /99 gäller betänkande1998/99:KU21 Kommunala demokratifrågor, mom. 1, medett tillkännagivande om att det bör bli lättare attdela kommuner genom att procedurerna som har sambandmed kommundelningar underlättas och om attregeringen borde återkomma till med ettförslag med detta syfte. I skrivelse 75 redovisarregeringen sin avsikt att tillsättaen utredning för att se över beslutsformerna ochförfarandet vid indelningsändringar.Från /2000 redovisas bl.a.riksdagsskrivelse 134 som grundar sig på betänkande1999/2000:KU14 Upphovsrätten ochoffentlighetsprincipen, mom. 3, om frågans fortsattabedrivande. I skrivelse 75 hänvisar regeringen tillatt Offentlighets- och sekretesskommittén i ettdelbetänkande förordat att avvägningen mellanupphovsrätten och yttrande- och informationsfrihetenborde bli föremål för en bredare översyn och attytterligare lagstiftning i syfte att förhindratvångsoffentliggörande av upphovsrättsligt skyddadeverk fick anstå till dess en sådan översyn kommittill stånd. I regeringens skrivelse 2001/02:75uttalade regeringen att det som gåttsedan 8 kap. 27 § sekretesslagen (1980:100) infördesinte hade framkommit att det finns något praktisktbehov av ytterligare lagändringar. Regeringen hadedärför för avsikt att lägga riksdagsskrivelsen tillhandlingarna. Med anledning härav uttaladekonstitutionsutskottet i sitt betänkande2001/02:KU35 som sin mening att regeringen inteborde lägga riksdagsskrivelsen till handlingarnainnan något förslag till permanent lösning harpresenterats eller, i enlighet med vadOffentlighets- och sekretesskommittén förordade,efter att en bredare översyn av de aktuella frågornahar skett. Regeringen redovisar i den nu aktuellaskrivelsen 75 sin avsikt mot denna bakgrund atttillsätta en utredning som får till uppgift attöverväga frågan om en permanent lösning. Arbetet medatt ta fram direktiv för utredningen har pågåttunder och är inne i slutfasen.Målsättningen var att direktiv skulle kunna beslutasunder . I detta sammanhang kannämnas att regeringen i motsvarande skrivelse förraåret angav att arbetet i fråga var inriktat på attdirektiv skulle beslutas under hösten 2003.En riksdagsskrivelse gäller betänkande2000/01:KU11 Författningsfrågor, mom. 9folkomröstningsutredning och mom. 18lagprövningsfrågor. Utskottet ansåg att regeringenpå nytt borde utreda folkomröstningsinstitutet genomen parlamentarisk utredning som bör bygga på ochfölja upp folkomröstningsutrednings arbete.Utskottet ansåg vidare att regeringen borde låtautreda frågor om det s.k. uppenbarhetsrekvisitet,innefattande överväganden om Lagrådets ställning.Regeringen hänvisar i skrivelse 75 tillpartiöverläggningar om en samlad översyn avregeringsformen.Ett av de sex inte slutbehandlade ärendena frånriksmötet /02 gäller ett tillkännagivande omfolkinitiativ för folkomröstning (bet. 2001/02:KU14Demokrati för det nya seklet, mom. 42, rskr. 190).Regeringen hänvisar i skrivelse 75 tilldepartementspromemorian Samråd efter folkinitiativ(Ds 2004:4) som är föremål förremissbehandling. Regeringen avser att hösten 2004återkomma till med en proposition. -har i betänkande 2003/04:KU19Demokratifrågor anfört att utskottet utgår från attså sker i enlighet med vad utskottet tidigareuttalat avseende tillkännagivande tillriksdagen.För innevarande redovisas som ickeslutbehandlade två riksdagsskrivelser om betänkande2003/04:KU3 Frågor om demokrati. Det gällerfolkinitiativ om folkomröstning, mom. 11, rskr. 33samt kommunala extraval (mom. 9) ochindelningsfrågor (mom. 18), rskr. Bakom moment11 om folkomröstningsinstitutet låg enmotivreservation från fem riksdagspartier, variutgicks i från att regeringen presenterarett förslag i enlighet med tidigarebeslut om lokala folkomröstningar. Regeringenhänvisar i skrivelse 75 till promemorian Samrådefter folkinitiativ (Ds 2004:4) som för närvarandeär föremål för remissbehandling. Regeringen avseratt återkomma med en proposition.När det gäller mom. 9 om kommunala extraval anges iskrivelse 75 att ärendet bereds. Det sistatillkännagivandet (mom. 18) i betänkande KU3 gällerindelningsfrågor. Bakom tillkännagivandet ligger enfempartireservation om att regeringen, medutgångspunkt i ett lagförslag som utskottetremitterat till Lagrådet och i Lagrådets yttrande,bör bereda frågan om beslutsformer och förfarandevid ändringar i indelning i län ochlandsting samt överlämna erforderliga lagförslagtill . Eftersom ändring av läns- ochlandstingsgränser enligt indelningslagen kan kommaatt ske genom att en kommungräns ändras borde isammanhanget övervägas om också denna typ avindelningsändringar skall prövas av riksdagen.Utredningen och beredningen av frågan hade fördröjtspå ett otillbörligt sätt. Den nu begärda utredningenoch beredningen borde bedrivas skyndsamt så att enproposition läggs fram för senast den 1september 2004. Enligt skrivelse 75 avser regeringenatt tillsätta en utredning för attse över beslutsformerna vid indelningsändringar.Regeringen har beslutat tillkallaen särskild utredare för att undersökaförutsättningarna för att beslutsrätten rörandelandstingsindelningen skall kunna föras över frånregeringen till . Enligt kommittédirektiven(dir. 2004:34) skall utredaren redovisa uppdragetsenast den 16 december 2004.Vid en utfrågning av den 4maj 2004 har statssekreteraren i FinansdepartementetGun anfört att den särskilde utredaren, f.generaldirektören för Kammarkollegiet StureJohansson, påbörjade sitt arbete den 18 mars 2004.Man räknar med att kunna avlämna en proposition imaj 2005. Det har tagit en normal tid om tre månaderefter tillkännagivande att utformakommittédirektiv och söka efter en lämplig utredare.Frågorna är av så komplicerad art att det beräknasbehövas tio månaders utredningstid. Därpå följer enremisstid . Man siktar på att delagändringar som behövs skall beslutas undermandatperioden.Yttrande från finansutskottetFinansutskottet anser i sitt yttrande (bilaga 3) attriksdagens beslut inom utskottets ansvarsområde tillövervägande delen fullföljts på det sätt somriksdagen avsåg vid beslutstillfället och genomförtsi rimlig tid.Finansutskottet delar motionärernas principiellasynpunkt att det är mycket angeläget att regeringenutan onödiga dröjsmål och utan påminnelserverkställer beslut och om det av någonanledning inte är möjligt tydligt redovisar varför.De specifika punkter motionärerna tar upp liggeremellertid inte inom finansutskottets område, varförfinansutskottet inte ser sig föranlett att göranågot ytterligare uttalande i frågan.Yttrande från skatteutskottetVad först gäller frågan om ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning vill skatteutskottet (bilaga4) betona att begäran gälldeen begränsad fråga inom området för ökadelevnadskostnader, nämligen en kompletterandeutredning för att belysa effekterna för rörlighetenpå arbetsmarknaden och boende och arbetande iglesbygd vid ett slopande av tvåårsgränsen föravdrag för ökade levnadskostnader vid dubbelbosättning. har i sina yttrandentill rörande regeringensredogörelser påpekat att beredningenhar dragit ut alldeles för långt ochförutsatt att regeringen skyndar på och redovisarresultat. fick en uppgiftom att en redovisning till skulle lämnas ianslutning till budgetpropositionen och lätsig därmed nöja, dock att det poängterades att detinte fick bli något ytterligare dröjsmål. Någonredovisning har emellertid inte lämnats utanregeringen planerar i stället att ytterligare utredahela regelverket för ökade levnadskostnader viddubbel bosättning. Eftersom inget nytt av någonrelevans för saken har inträffat sedan riksdagengjorde sitt tillkännagivande för sedanborde, enligt skatteutskottets mening, en sådanutredning ha kunnat tillsättas . Medhänsyn till att tillsättandet av en utredare enligtvad skatteutskottet har erfarit nu är näraförestående och då utredningsarbetet kan beräknaskomma i gång är skatteutskottet dockberett att även låta saken bero utanvidare åtgärd av riksdagen.Riksdagen gjorde etttillkännagivande om ett totalt avskaffande avreklamskatten med innebörd att frågan om en sådanavveckling borde prioriteras i kommandebudgetberedning, dock att detta borde ske medbeaktande av de budgetpolitiska målen. Regeringenhar i budgetpropositionerna för såväl 2003 som 2004redovisat sina överväganden som inneburit att fråganom en avveckling av resterande del av reklamskattenprioriterats men att det med beaktande av debudgetpolitiska målen inte funnits förutsättningarför en finansiering av en sådan åtgärd. Dennauppfattning har vunnit stöd i riksdagensbudgetbeslut , somriksdagen bägge åren avvisat en rad motioner medyrkanden om en omedelbar avveckling avreklamskatten. Det kan således inte hävdas attregeringen inte skulle ha efterkommit riksdagensbegäran att pröva frågan, och någon kritik frånkonstitutionell synpunkt kan enligt skatteutskottetsuppfattning inte riktas mot regeringen för desshantering av frågan. avstyrkersåledes motion K22 i denna del.I en avvikande mening (kd) anförs att regeringennu bör vidta alla åtgärder för att snabbt kunnaredovisa ett resultat som tillgodoser riksdagenstillkännagivande 1996 om att regeringen bör göranågot åt de svenska yrkesfiskarnas sämrekonkurrenssituation jämfört med deras motsvarigheteri t.ex. och Danmark.I en annan avvikande mening (v, c) - omtvåårsgränsen vid ökade levnadskostnader vid dubbelbosättning - hänvisas till att tillkännagivandetfrån gjordes ochatt regeringen nu planerar att utreda helaregelverket kring dubbel bosättning. Eftersom ingetnytt av relevans för sakfrågan inträffat sedantillkännagivandet gjordes, borde enligt denavvikande meningen en sådan utredning ha tillsattsför länge sedan. Regeringen har försummat att görade nödvändiga bedömningarna av utredningsbehovetunder . Man vet inte nären utredare kan vara tillsatt eller börja arbeta ochdet är därför enligt den avvikande meningen befogatmed ett tillkännagivande i vilket regeringenkritiseras för sin utdragna handläggning.I en avvikande mening (m, fp, kd, c) omreklamskatten anförs att regeringen förtjänar kritikför sitt agerande i reklamskattefrågan. Närregeringen bestämde sig för att inte föreslå någotavskaffande av reklamskatten borde den ha lämnat enbetydligt mer uttömmande redovisning av sina skäl änden gjort. Det räcker enligt den avvikande meningeninte att bara hänvisa till bristande finansiering,utan regeringen hade bort redovisa exakt vilkaåtaganden den ansåg hade högre prioritet än ettavskaffande av reklamskatten och varför. Detföreslås att hemställer attriksdagen riktar ett tillkännagivande av dennainnebörd till regeringen. Detta innebär att motionK22 tillstyrks i denna del.I en avvikande mening (m, fp) anges att regeringenunder den senaste mandatperioden underlåtit attefterkomma beslut i ett stort antalärenden. Sammantaget riskerar regeringens agerandeatt leda till att allmänhetens förtroende för depolitiska institutionerna minskar. bör geregeringen till känna redovisade synpunkter vadgäller regeringens bristande uppfyllande avriksdagens tillkännagivanden och beslut.I ett särskilt yttrande (mp) framhålls att man avregeringen kunnat kräva en betydligt fylligare ochmer uttömmande redovisning av skälen för att intelägga fram ett förslag om avskaffande avreklamskatten - naturligen i de tvåbudgetpropositioner som lämnats sedan riksdagenstillkännagivande.Regeringen har beslutat omkommittédirektiv (dir. 2004:57) till en särskildutredare för att göra en översyn av reglerna omavdrag vid beskattningen för ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning. Uppdraget skall redovisassenast den 31 mars 2005.Yttrande från lagutskottetLagutskottet aktualiserar i sitt yttrande, bilaga 6,en fråga som tidigare tagits upp i yttranden överskrivelse 75, nämligen om inte redogörelserna - isyfte att göra skrivelserna i fråga meröverblickbara - borde ställas upp utskottsvis istället för som departementsvis. mening borde iförevarande ärende närmare överväga att förorda ensådan nyordning.När det gäller det tillkännagivande omföretagsförmedling och fastighetsmäklarlagen från1998 som tas upp i motion K22 hänvisar lagutskottettill att frågan behandlats medanledning av motionsyrkanden, senast (bet. 2003/04:LU15). konstaterade dåatt det gått riksdagenstillkännagivande utan att regeringen ens påbörjatett arbete i syfte att få till stånd de begärdalagändringarna. Enligt lagutskottets mening var ensådan tidsutdräkt oacceptabel. Mot bakgrund av attjustitieministern i en interpellationsdebatt den 20januari 2004 uppgett att arbetet inomRegeringskansliet var inriktat på att en allmänöversyn av fastighetsmäklarlagen skulle kunnabeslutas , var det dock enligtlagutskottets uppfattning knappast meningsfullt medett nytt tillkännagivande i ämnet. Enligt vadlagutskottet nu erfarit har man inomRegeringskansliet påbörjat ett arbete medatt ta fram direktiv till en utredning om en översynav fastighetsmäklarlagen. Med hänsyn till dettasaknas enligt lagutskottets mening skäl förriksdagen att i det nu aktuella sammanhanget vidtanågon ytterligare åtgärd, även om den kritik somuttalades kvarstår.Med anledning av vad som framförs i motion K22återupprepar lagutskottet vad det tidigare anfört omatt det kan finnas olika omständigheter somföranleder att regeringen gör bedömningen att detinte är lämpligt, möjligt eller meningsfullt attvidta ytterligare åtgärder i enlighet med ettriksdagsbeslut. Ett sådant skäl kan - såsom i detredovisade ärendet rörande fastighetsmäklarlagen -vara att frågan lämpligen bör hanteras inom ramenför ett större lagstiftningsprojekt som enligtregeringens bedömning bör komma till stånd först nären viss lagstiftning varit i kraft . Isådana och liknande situationer kan enligtlagutskottets mening en lämplig ordning vara attregeringen inom rimlig tid återkommer till riksdagenockså i annat lämpligt sammanhang än i den årligaskrivelsen och därvid redovisar skälen för sinaställningstaganden. På så sätt skulle viadet berörda utskottet få tillfälle att pröva omtillkännagivandet är relevant eller omregeringens redovisning bör leda till ett nytttillkännagivande.I en avvikande mening (m, fp, kd, c) framförs attregeringens handläggning av skrivelse omföretagsförmedling och fastighetsmäklarlagenförtjänar stark kritik. Det konstateras att någotlagstiftningsarbete ännu inte har inletts trots än förflutit. Även om det sent omsiderinletts ett arbete med att utarbetautredningsdirektiv är dock regeringens handläggningav riksdagsskrivelsen så pass anmärkningsvärd attdet finns anledning för attpåpeka vad som anförts.Yttrande frånsocialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet ger i sitt yttrande,bilaga 9, en beskrivning av bakgrunden tillriksdagens tillkännagivande om instans-och processordning i utlänningsärenden. I sambandmed budgetbehandlingen (bet.2001/02:SfU2) ansåg utskottet att det var mycketangeläget att beslut fattades ominstansordningen. Utskottet utgick från att detomfattande beredningsarbete som hade genomförtsmöjliggjorde att en proposition kunde föreläggasriksdagen , för riksdagsbeslut föresommaren 2002. Utskottet föreslog etttillkännagivande om att regeringen bordeåterkomma till med ett förslag till en nyinstans- och processordning i utlänningsärenden,vilket också blev beslut.Socialförsäkringsutskottet fick härefter, undervåren 2002, muntliginformation i frågan av ansvarigt statsråd, . Enligt statsrådet pågick ett aktivtberedningsarbete i enlighet med den inriktning avreformen som utskottet angivit. Någon ytterligareutredning i ärendet var det således inte fråga om.De årliga merkostnaderna bedömdes uppgå till ca 500miljoner kronor, vartill kommeromställningskostnader för såväl den nuvarande somden nya organisationen.Regeringen beslutade om enlagrådsremiss om ny instans- och processordning iutlännings- och medborgarskapsärenden. Lagrådetavstyrkte i ett yttrande den 9 oktober 2002regeringens förslag. Lagrådet angav bl.a. att engrundläggande förutsättning för att regleringenskall ge godtagbara rättssäkerhetsgarantier är attde materiella reglerna är utformade så atttillämpningen kan bli enhetlig och förutsebar. Detmåste också beaktas hur nyordningen återverkar påhandläggningstiderna. Ett särskilt problem var attöverklagandefrekvensen i avlägsnandeärenden ärytterligt hög.Statsrådet informerade utskottetom Lagrådets yttrande och hadehärefter enskilda överläggningar med alla partier omden fortsatta hanteringen.Den 6 mars 2003 beslutade regeringen (dir.2003:28) att tillsätta en parlamentarisk kommittémed uppgift att - med utgångspunkt i lagrådsremissoch Lagrådets yttrande - göra en genomgång avutlänningslagens materiella bestämmelser och anpassadessa till en övergång från handläggning hosförvaltningsmyndigheter och regeringen till ettsystem där överprövning sker i domstol.