bet · GR01SKU22 · 2004-03-09 00:00:00 — I likhet med bostadsutskottet avstyrker utskottet deaktuella motionerna.Fastigheter i utlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om att avskaffa fastighetsskatten påfastigheter belägna i utlandet med hänvisning till pågående utredningsarbete.Jämför särskilt yttrande 4 (m).Gällande rättFastigheter, bostadsrätter och liknande objekt som är privatbostad iutlandet är skattepliktiga till statlig fastighetsskatt. Bostäder på vadsom i utlandet motsvarar jordbruksfastigheter är däremot inte skattepliktiga.Fastighetsskatten för privatbostad i utlandet beräknas på avmarknadsvärdet exklusive eventuellt markvärde. RSV anger att man somschablonregelkan använda en indexuppräknad anskaffningskostnad exklusive eventuellkostnad för mark. I anskaffningskostnaden räknas även in kostnader förmer omfattande ny-, till- eller ombyggnad. Går det inte att bestämma hurstor del av anskaffningskostnaden som avser enbart byggnaden får avhela den indexuppräknade anskaffningskostnaden tas upp.Nedsättning av fastighetsskatten medges inte för fastigheter i utlandet,varför fastighetsskatt på privatbostad i utlandet alltid tas ut efterhel skattesats.Fastigheter beskattas i allmänhet i det land där fastigheten är belägen.Eftersom lagen om statlig fastighetsskatt som regel inte omfattas avdubbelbeskattningsavtalen kan fastigheten bli dubbelbeskattad. För attundvika att så sker finns interna svenska bestämmelser om avräkning avutländsk skatt som medger att den utländska skatten på fastigheten räknasav från den svenska skatten på fastigheten. Vidare skall nämnas att omett dubbelbeskattningsavtal innehåller bestämmelse om att inkomst av enprivatbostad i utlandet är undantagen från beskattning i skallheller inte statlig fastighetsskatt tas ut i på en sådan bostad.MotionernaI motion Sk241 av () framförs en begäran om att regeringenbör återkomma med förslag om att slopa fastighetsskatten på i utlandetbelägna fastigheter.I motion Sk307 av () begärs ett tillkännagivande om attlåta utreda effekterna av att slopa den statliga fastighetsskatten påfastigheter i utlandet som ägs av personer bosatta i . Motionärenanser att det är fel att tar ut fastighetsskatt på fastighetersom redan är ålagda beskattning i det land där fastigheten är belägen.Därtill kommer att reglerna är krångliga att tillämpa och att de knappastger något nettotillskott till statskassan efter att hänsyn tagits tillavräkning och de administrativa kostnaderna för själva förfarandet.Utskottets ställningstagandeEgendomsskattekommittén skall enligt sitt uppdrag bl.a. pröva skälen föratt avskaffa fastighetsskatten på fastigheter i utlandet. Kommittén skallavsluta sitt uppdrag . Frågan har således redanuppmärksammats av regeringen. Utskottet avstyrker motionerna.Äkta och oäkta bostadsföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om att en bostadsrättsföreningsskatterättsliga status inte skall påverkas om föreningen upplåter enbostadsrättslägenhet eller hyr ut lokaler för samhällsservice till en kommuneller landsting. avslår också motioner om slopande avschablonintäktsbeskattningen av bostadsrättsföreningar och om utvidgademöjlighetertill uppskov med beskattningen av kapitalvinst vid bostadsbyten. Utskottethänvisar till att bestämmelserna om beskattning av s.k. äkta och oäktabostadsföretag är föremål för översyn i Finansdepartementet.Jämför reservation 6 (m, fp, kd).Gällande bestämmelserVid inkomstbeskattning har man skilt mellan äkta och oäktabostadsföretag. I inkomstskattelagen (IL) används uttrycket privatbostadsföretagi stället för äkta bostadsföretag. I inkomstskattelagen finns ingetsärskilt uttryck för en förening eller ett bolag som inte uppfyller villkorenför att vara ett privatbostadsföretag. Ett sådant bostadsföretag brukarkallas ett oäkta bostadsföretag.En bostadsrättsförening beskattas antingen som ett privatbostadsföretageller som ett oäkta bostadsföretag. Om bostadsrättsföreningen anses varaett privatbostadsföretag kommer den att schablonbeskattas. Föreningenskall som inkomst av näringsverksamhet ta upp ett belopp som motsvarar3 % av fastighetens taxeringsvärde. Avdrag medges för ränteutgifter samteventuell tomträttsavgäld. i stället ett oäkta bostadsföretagbeskattas den på samma sätt som andra ekonomiska föreningar och aktiebolag,dvs. i princip skall samtliga intäkter och kostnader tas med vidinkomstberäkningen. Avdrag görs för driftkostnader, värdeminskning m.m. Därtillkommer fastighetsskatt. Fastighetsskatten är dock avdragsgill endast föroäkta bostadsföretag.Klassificeringen av en bostadsrättsförening avgör även hur medlemmarnasandel skall beskattas. beskattas medlemmen i ett oäktabostadsföretag i inkomstslaget kapital för skillnaden mellan hyresvärdetför disponerad lägenhet och erlagd avgift. Någon beskattning av hyresvärdetsker inte om bostaden finns i en schablonbeskattad förening, dvs. Särskilda regler gäller också vid beskattningen avkapitalvinst som uppkommer om en lägenhet i ett privatbostadsföretag säljseller hyrs ut.Bedömningen av om en förening är att anse som privatbostadsföretag ellerinte görs vid varje beskattningsårs utgång. Om en förening då bedöms varaett privatbostadsföretag antas detta förhållande ha gällt hela beskattningsåretoch vice versa.Med privatbostadsföretag avses en svensk ekonomisk förening eller aktiebolagvars verksamhet till klart övervägande del består i att åt sina medlemmartillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningen eller bolaget(2 kap. 17 § IL). För att företaget skall räknas som privatbostadsföretaghar RSV i rekommendationer (RSV S 1999:43) uttalat att fastigheten skallinrymma minst 3 bostadslägenheter och att av hela taxeringsvärdetskall belöpa på lägenheter som upplåtits till medlemmar eller delägare.Fördelningen av taxeringsvärdet bör enligt rekommendationerna ske iförhållande till hyresvärdena. Med hyresvärdena menas det aktuella åretsbruksvärdeshyra för bostäder och marknadshyra för lokaler, dvs. sammahyresberäkningar som ligger till grund för fastighetstaxeringen. Med hjälpav dessa hyresvärden fördelas taxeringsvärdet på kvalificerad respektiveokvalificerad användning. (Till kvalificerad användning räknas debostadslägenheter som upplåtits med bostadsrätt till fysiska personer. Tillokvalificerad räknas bostadslägenheter som upplåtits med hyresrätt ochlokaler samt bostäder som upplåtits med bostadsrätt till juridiska personer.) Den kvalificerade användningen skall då uppgå till för attföreningen skall klassificeras som ett privatbostadsföretag. Uppfyllsinte dessa krav är föreningen att betrakta som ett oäkta bostadsföretag.Nya regler om uppskovsavdragRiksdagen har fattat beslut om utökade möjligheter till uppskovmed kapitalvinstbeskattning vid bostadsbyte. Förslaget innebär att ocksåen nybyggd bostadsrättslägenhet i ett s.k. oäkta bostadsföretag skallkunna vara ersättningsbostad , nämligen under enfemårsperiod då fastighetsskatt inte skall betalas på en nybyggd fastighetsbostadsdel. Det innebär att om en skattskyldig förvärvar en nybyggdbostadsrättslägenhet i en förening som inte uppfyller villkoren för attvara ett privatbostadsföretag skall föreningen anses som ettprivatbostadsföretagvid bedömningen av frågan om förvärvet ger rätt till uppskovsavdrag.Reglerna gäller retroaktivt och tillämpas första gången vid 2004 årstaxering och kan således tillämpas av den som avyttrar en ursprungsbostadunder (prop. 2003/04:19, bet. Det är inte fråga om engenerell utvidgning av begreppet ersättningsbostad utan reglerna tartypiskt sett sikte på bostäder i nybyggda fastigheter som ägs av företagsom normalt kan antas komma att uppfylla kraven för att vara ettprivatbostadsföretag.Uppskov med kapitalvinsten kan inte medges om man säljer en bostad i etts.k. Inte heller får den som köper en icke nybyggdbostadsrättslägenhet i ett oäkta bostadsföretag uppskov med beskattningenav kapitalvinsten från sin tidigare bostadsrätt eller småhus.MotionernaI motion Sk300 yrkande 5 av m.fl. (m) och motion Bo257yrkande 15 av de m.fl. (m) yrkas att systemetmed schablonbeskattning av bostadsrättsföreningar skall avskaffas.Även i motion Bo297 av m.fl. (kd) riktas kritik mot attäkta bostadsföretag utöver fastighetsskatt även skall betala en schablonmässiginkomstskatt som motsvarar av fastighetens taxeringsvärde. Motionärernaanser att beskattningen av bostadsrätter bör bli föremål för entotal översyn och begär ett tillkännagivande till regeringen härom.I motion Bo257 av de m.fl. (m) anförs att enbostadsrättsförenings uthyrning av bostäder och lokaler för omsorgsboende,barnstugor och liknande i föreningens fastighet inte skall kunna ledatill att bostadsrättsföreningen betecknas som ett s.k. oäkta bostadsföretag.Regeringen bör återkomma med förslag som undanröjer gränsdragningsproblemenmellan äkta och oäkta bostadsföretag (yrkande 16). Liknande synpunkterframförs av () som i motion Sk388 begär en översyn avbeskattningen av bostadsrättsföreningar som hyr ut lokaler till visssamhällsnyttig verksamhet. Motionären anser att sådan uthyrning inte skallpåverka bedömningen av bostadsföretagets skatterättsliga status, dvs. ombostadsföretaget skall betraktas som äkta eller oäkta.I motion Bo257 yrkar de m.fl. (m) att regeringenäven lägger fram förslag som innebär att en medlem i ett oäkta bostadsföretaginte drabbas av en högre reavinstskatt vid försäljningen av sin bostad änen medlem i ett äkta bostadsföretag samt att reglerna om uppskovsavdragvid bostadsbyte skall gälla även vid försäljning och köp av en bostadsrätti ett oäkta bostadsföretag (yrkande 17). () förordar imotion Sk458 att möjligheten till uppskov med beskattning av kapitalvinstenvid bostadsbyte även skall omfatta den som säljer en bostad i ett s.k.oäkta bostadsföretag.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet avstyrker motionsyrkandena som rör beskattningen avbostadsrättsföreningar med hänvisning till att frågan redan uppmärksammatsi en rad sammanhang och att reglerna om beskattning av äkta och oäktabostadsföretag nu är föremål för överväganden i Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeAv den ovan lämnade redogörelsen framgår att utökade möjligheter tilluppskov med kapitalvinstbeskattning vid bostadsbyte redan införts. Uppskovmed beskattningen kan numera gälla även den som flyttar till en nybyggdbostadsrättslägenhet i ett s.k. oäkta bostadsföretag. Frågan om attytterligare utvidga reglerna om uppskovsavdrag så att de kan tillämpasoavsett bostadsföretagets skatterättsliga status liksom bestämmelserna ombeskattning av s.k. äkta respektive oäkta bostadsföretag är för närvarandeföremål för översyn i . Utskottet anser att resultatetav denna översyn bör avvaktas innan ställning tas till de frågor somaktualiseras i motionerna. Motionerna avstyrks.Kommersiella lokalerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om att se över förutsättningarna för att tabort nuvarande skillnad i skattesatser mellan kommersiella lokaler ochindustrilokaler.Gällande bestämmelserSedan 1996 beskattas kommersiella lokaler och industrifastigheter. Skattenför kommersiella lokaler är och för industrienheter . Iförarbetena (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28 s. 47 f), uttalades attnivån på fastighetsskatten generellt sett bör vara låg eftersomskattebelastningen på en fastighet är oberoende av fastighetens faktiskaavkastning.Särskilt gäller detta för fastigheter i sektorer som är utsatta förinternationell konkurrens. En lämplig nivå för fastighetsskatten förindustrifastigheter bedömdes vara av taxeringsvärdet.Före 1993 togs en tillfälligt förhöjd fastighetsskatt ut pålokalhyreshus och av av taxeringsvärdet. Regeringengjorde i nämnda proposition bedömningen att en rimlig nivå på uttaget avfastighetsskatt på lokalhyreshus var av taxeringsvärdet.MotionernaI motion Sk333 av () och Sk266 av ()riktas kritik mot skillnaden i skattesatser mellan industrilokaler ochkommersiella lokaler, t.ex. hotell- och restauranglokaler. Motionärernaanser att beskattningen bör ske på lika grunder oavsett vilken näringsverksamhetsom bedrivs i lokalerna. En översyn av lagstiftningen begärs.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att regeringen i sina överväganden om fastighetsskattensframtida utformning även uppmärksammar den fråga som aktualiseras imotionerna. Motionerna bör därför inte föranleda något tillkännagivandetill regeringen.Byggnader för äldreboendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om att fastighetstaxeringslagens bestämmelserom vårdbyggnader bör bli föremål för översyn med hänvisning till attresultatet av regeringens överväganden bör avvaktas.Gällande bestämmelserVårdbyggnader är undantagna från skatteplikt. Som vårdbyggnad räknasbyggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsorg om barn och ungdom,kriminalvård, åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda.Annan byggnad utgör vårdbyggnad om den används som hem åt personer sombehöver institutionell vård och tillsyn.Servicehus som till övervägande del upptas av bostadslägenheter med kökräknas normalt inte som vårdbyggnad även om byggnaden också innehållergemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp med sjukvård, matlagningoch annan tillsyn.UtredningBoende- och avgiftsutredningen (SOU 1999:33), som har analyserat begreppet"särskilda boendeformer", har kommit fram till att begreppet enbart böranvändas för äldreboende, bostäder med särskild service för funktionshindradesamt korttidsboende. Med äldreboende skall enligt utredningen avsesbostäder för permanent boende för äldre vars behov av vård eller omsorg,service samt trygghet inte kan tillgodoses i ordinärt boende. Utredningenanser att fastighetstaxeringslagen bör behandla de särskilda boendeformernapå ett enhetligt sätt och har överlämnat sina synpunkter tillFastighetstaxeringsutredningen.Fastighetstaxeringsutredningen har i sitt betänkande, SOU 2000:10,konstaterat att om Boende- och avgiftsutredningens förslag genomförs börkategorin "särskilda boendeformer" kunna utgöra skattebefriade specialenheter.MotionenI motion Sk301 begär () en översyn av fastighetstaxeringslagensbestämmelser om vårdbyggnader och möjligheten till fortsatt befrielsefrån fastighetsskatt för äldreboende (yrkandena 1 och 2). Motionären vändersig mot att vissa former av äldreboende beskattas som vanligt hyreshus.Skillnaden mellan äldreboende, som drivs med tydlig inriktning på bostäderför äldre, och specialbyggnader inom sjukvård och åldringsvård måsteklargöras. Det får inte vara upp till enskilda handläggare på de lokalaskattekontoren att bedöma vilka fastigheter som skall hänföras till denena eller andra kategorin, menar motionären.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att gränsdragningen mellan vårdbyggnad som användsför åldringsvård och andra byggnader, t.ex. avsedda föräldreboende, kan förefalla svårförståelig. Enligt vad utskottet erfarit pågårett arbete inom för att undersöka om gränsdragningenvid fastighetstaxeringen mellan vårdbyggnad som används för åldringsvårdoch andra byggnader, t.ex. , är ändamålsenlig. Resultatet avdessa överväganden bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motionen.Miljöförbättrande åtgärderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om att miljöförbättrande installationerinte skall påverka underlaget för fastighetsskatt.Jämför reservationerna 7 (kd, c) och 8 (fp).MotionernaI motion N413 yrkande 12 av m.fl. (kd) anförs kritik motatt villaägares investeringar i energisparåtgärder leder till ökadeboendekostnader i form av höjd fastighetsskatt. Så länge fastighetsskattenfinns kvar måste den ges en utformning som inte håller tillbaka vällovligainvesteringar, menar motionärerna. bör rikta ett tillkännagivandehärom till regeringen.I motion Sk242 av () begärs en översyn av de skattemässigaeffekterna av miljöinvesteringar i fastigheter som ägs av privatpersoner.Sven () förordar i motion Sk286 en utredning avmöjligheterna att stimulera efterfrågan på energiglasfönster genom någon formav statlig subvention.Även i motion Sk376 av () anförs att skattesystemetbör medverka till - och inte motverka - att energibesparande eller andramiljöförbättrande åtgärder kommer till stånd. Motionären begär etttillkännagivande om att installation av bergvärme i en fastighet inte skalltillåtas påverka fastighetens taxeringsvärde.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om skattereduktion för vissa miljöförbättrandeinstallationer. Förslaget innebär att en ägare till ett småhus, som användssom permanentbostad av ägaren, kan få skattereduktion för utgifter förinstallation av energieffektiva fönster i ett befintligt småhus och förinstallation av biobränsleeldade uppvärmningssystem i ett nyproduceratsmåhus. Skattereduktion medges med högst för installation avenergieffektiva fönster och med högst för installation avbiobränsleeldade uppvärmningssystem. Lagstiftningen gäller för installationersom påbörjas tidigast och avslutas senast den 31december 2006 (prop. 2003/04:19, bet. Vid samma tillfälle avslogs,på förslag av utskottet, motionsyrkanden om att miljöförbättrandefastighetsinstallationer av visst slag inte skall få slå igenom i form avhöjt taxeringsvärde, eftersom taxeringsvärdet bör återspegla fastighetensmarknadsvärde.Utskottet är inte heller nu berett att tillmötesgå motionärernas förslagom ett avsteg från denna princip. Motionerna, i den mån de inte redan ärtillgodosedda genom fattade beslut om skattereduktion,avstyrks därmed.VindkraftverkUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ändrade skatteregler för vindkraftverk.Jämför reservation 9 (c).Gällande bestämmelser m.m.Vid fastighetstaxeringen räknas vissa maskiner (t.ex. hissar) som en delav byggnaden. Andra maskiner (t.ex. ) anses i stället utgöraindustritillbehör. Eftersom industritillbehör inte anses utgöra en del avbyggnaden påverkar de inte heller taxeringsvärdet.Om en byggnad skräddarsytts för en viss maskinell utrustning blir maskinenmånga gånger att betrakta som ett byggnadstillbehör och påverkar därmedtaxeringsvärdet. RSV har i sina rekommendationer allmännafastighetstaxering (RSV S 1999:24) redovisat sin syn på gränsdragningenoch konstaterar härvid att maskiner med en skräddarsydd byggnad utgörbyggnadstillbehör. Till sådana byggnader räknas sinterverk, koksverk,masugnar, såghus, torkar, vatten- och värmekraftverk etc.Vindkraftverk taxeras som elproduktionsenhet. Vid allmännafastighetstaxering rekommenderade RSV att vindkraftverk värderas till 6 400kr per installerade kW. (Motsvarande siffra för kondenskraftverk är 3 200kr.) Fastighetsskatten för elproduktionsenheter uppgår till 0,5 %.MotionernaI motionerna Sk247 av (), Sk283 av ochBirgitta (), Sk410 av och ()samt Sk400 av () begärs tillkännagivanden om attfastighetsskatten på vindkraftverk skall avskaffas. Vindkraftverken börskattemässigt betraktas som ett inventarium och därmed inte belastas medfastighetsskatt.Utskottets ställningstagandeFrågan om klassificeringen av vindkraftverk vid fastighetstaxeringen beredsinom . Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attresultatet av Regeringens överväganden skall avvaktas. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna.Avveckling av förmögenhetsskatten m.m.Utskottets förslag i korthetMed hänvisning bl.a. till pågående utredningsarbete i Egendomsskattekommitténföreslår utskottet att avslår förslagen om att slopa ellersuccessivt avskaffa förmögenhetsskatten, slopa beskattningen av arv ochgåva till bröstarvingar samt yrkanden om slopad sambeskattning av förmögenhet.Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c).Gällande bestämmelserFör fysisk person, dödsbo och familjestiftelse är skattesatsen 1,5 procent.För annan juridisk person är skattesatsen 1,5 promille.Skatt påförs på den del av förmögenheten som överstiger ett fribelopp.Från och med (inkomsttaxering 2003) är fribeloppet, dvs.gränsen för uttag av förmögenhetsskatt, för ensamstående,dödsbo och familjestiftelse och för sambeskattade par. Förannan juridisk person än dödsbo och familjestiftelse är fribeloppet 25 000kr.Sambeskattning sker av makar som levt tillsammans under beskattningsåret,sambor som har varit gifta med varandra eller som har eller harhaft barn tillsammans samt föräldrar och deras hemmavarande barn under 18år.Privatbostadsfastighet i skall vid förmögenhetsbeskattningen tasupp till taxeringsvärdet. För tomträtt är endast den del av taxeringsvärdetsom avser byggnaden en skattepliktig tillgång. För boende i bostadsrätterär den andel som ägs av den boende en skattepliktig tillgång. Andelen tasupp till ett värde som motsvarar bostadsrättsinnehavarens andel i föreningeneller bolagets förmögenhet.Arbetande kapital i företag är fritt från förmögenhetsskatt och befrielsengäller i princip också arbetande kapital som innehas via aktier. Aktierpå börsens A-lista betraktas dock i flertalet fall som en kapitalplaceringoch värderas då till av marknadsvärdet.Utredningar m.m.Skattebasutredningen har föreslagit att basen för förmögenhetsskattenbreddas till samtliga viktiga förmögenhetstillgångar och att skattesatsensänks kraftigt. Om detta skulle anses stöta på alltför svåra problemföreslås förmögenhetsskatten helt slopas (bet. SOU 2002:47). skall enligt direktiv 2002:87 göra en generellöversyn av bestämmelserna om förmögenhetsskatt. Utgångspunkten skall varaatt olika tillgångar så långt som möjligt skall behandlas likformigt ifråga om skatteplikt och värdering. I uppdraget ingår också att analyseraför- och nackdelar med sambeskattningen och ta ställning till om systemetbör behållas. Analysen skall även omfatta sambeskattning av föräldrar ochbarn. Vidare har kommittén i uppdrag att göra en övergripande teknisköversyn som innefattar en genomgång av samtliga regler i arvs- ochgåvoskattelagen. Översynen skall även omfatta arvs- och gåvoskattefrågor isamband med generationsskiften i mindre företag i den utsträckning deinte har behandlats av den s.k. 3:12-utredningen. Kommittén skall presenterasina förslag under våren 2004.Egendomsskattekommitténs förslag om att slopa beskattningen av arv tillefterlevande make och sambo har redan resulterat i en proposition somantagits av (prop. 2003/04:15, bet. 2003/04:SkU7).Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag om att införa enbegränsningsregel för förmögenhetsskatten. Regeln innebär att den somtillgodoräknats skattereduktion för fastighetsskatt och som betalarförmögenhetsskatt för sin permanentbostad skall kunna tillgodoräknasskattereduktion även för förmögenhetsskatten. Detsamma skall gälla den sombetalar förmögenhetsskatt och som sambeskattas med någon som tillgodoräknatsskattereduktion för fastighetsskatt. Reglerna föreslås träda i kraft den1 och tillämpas första gången i fråga om slutlig skatt enligt2004 års taxering.MotionernaI motion Bo253 yrkande 16 delvis av m.fl. (fp) framhållermotionärerna att kombinationen höjd fastighetsskatt och förmögenhetsskattblivit en tung börda för många människor och att förmögenhetsskatten bl.a. av det skälet bör avskaffas. På kort sikt anser motionärerna attfribeloppet bör höjas och sambeskattningen slopas.Per m.fl. (kd) föreslår i motion Fi308 yrkande 4 en successivavveckling av förmögenhetsskatten fram då skatten helt slopas.Så länge skatten finns kvar bör fribeloppet höjas och sambeskattningenslopas. Enligt motionärerna kan förmögenhetsskatten inte längre motiverasav fördelningspolitiska skäl. Tvärtom har den lett till fördelningspolitisktorimliga effekter, t.ex. för många småhusägare medan huvudägare i aktiebolagbefriats från förmögenhetsskatt på sitt aktieinnehav. Skatten innebärockså att investeringar som kan vara både privatekonomiskt ochsamhällsekonomisktlönsamma inte kommer till stånd. Detta gäller särskilt vid hög inflationstakt.Motionärerna bakom motion N329 yrkande 21 av m.fl. (c) villockså att förmögenhetsskatten skall avvecklas i ett första steg genom attta bort sambeskattningen av förmögenhet.