bet · GR01UU11 · 2004-04-22 00:00:00 — Ävenom man i sammanhanget kan notera att ett enigtsäkerhetsråd står bakom resolutionen är det viktigtatt notera att begreppet internationell terrorisminte är klart definierat, vare sig när det gällergraden av våldsamhet eller geografisk utbredning.Det är därför viktigt att regeringen tar initiativtill att arbete inleds som avser att närmaredefiniera begreppet så att begreppet internationellterrorism inte används för andra syften än vad somhär avses. Det vore ytterst olyckligt som en oklaroch felaktig definition av begreppet internationellterrorism skulle bli etablerad som sedvanerätt.Vidare är det angeläget att framhålla att närmilitära ingripanden av det internationellasamfundet mot en stat anses nödvändiga de endast kanske efter det att fattat beslutdärom. Ett sådan beslut måste, om det skall kunnaverkställas, dessutom vara förenat med ekonomiskaresurser. FN måste ges resurser så attorganisationen själv förmår leda den operativaverksamheten.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U249 yrkandena 5 och 7.5. Kampen mot terrorismen (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U277 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2002/03:U212 yrkandena 10-12,2002/03:U228 yrkandena 5 och 6, 2002/03:U304 yrkande3, 2003/04:U249 yrkandena 5 och 7, 2003/04:U282yrkandena 5 och 6 samt 2003/04:U352 yrkande 10.StällningstagandeAlltsedan terrorattackerna i september 2001domineras den internationella agendan av den USA-ledda kampen mot terrorismen. Syftet med kampen ochdess utformning har emellertid också skapat tvivelvärlden över. anser att en insats motden globala terrorismen enligt den modell valtmed anfall på t.ex. det fattiga Afghanistanäventyrar den globala säkerheten. Den allmännarättssäkerheten och folkrätten håller också på atturholkas. Vi ser en utveckling mot mer av ettkontroll- och övervakningssamhälle där medborgarnascivila och politiska rättigheter alltmer inskränksoch där den personliga integriteten hotas.Miljöpartiet anser att detta aldrig får ske underhänvisning till kampen mot terrorismen. Att USAtillåter sig göra detta är en överträdelse.Miljöpartiet anser att FN och andra internationellaorgan måste säkerställa att såväl nationelllagstiftning som internationella överenskommelser omde mänskliga rättigheterna och de medborgerliga fri-och rättigheterna inte urholkas av och det internationella samfundetskamp mot terrorismen.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U277 yrkande 1.6. och (punkt 3)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U289 yrkandena 5 och 6 samtavslår motionerna 2002/03:U231 yrkandena 1-8,2002/03:U245 yrkandena 1, 2 och 5, 2002/03:U275yrkandena 1 och 2, 2002/03:U283 yrkande 2,2003/04:U259 yrkandena 1-4, 2003/04:U302 yrkande 1,2003/04:U311 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U313yrkandena 1-4 samt 2003/04:U340 yrkandena 3-5.StällningstagandeDet centrala målet för fredsprocessen i Mellanösternär att och en palestinsk stat lever i fredmed varandra och inom säkra och erkända gränser.Israel måste också erkännas med trygga gränser avSyrien, och andra stater i regionen. Denfredsprocess som startade efter ,ofta kallad Madrid- och Osloprocessen, såg efterbakslag och förseningar ut att kunna fullbordashösten 2000 eller . En palestinsk stathade då kunnat skapas år 2002.I en situation då parterna stod närmare varandra ännågonsin tidigare avbröts fredsprocessen av denintifada som startades i september 2002.Förhandlingarna avlöstes av terrorattacker ochövervåld. Den politiska tyngdpunkten hos båda parterförsköts mot oförsonlighet, och de grupperingar sommotarbetade fredsprocessen stärktes. De palestinskaterrororganisationerna förnekar rätt attexistera och motsätter sig därför fredsprocessen.Även på den israeliska sidan finns krafter, särskiltbland bosättarna, som förnekar palestinierna rättentill en egen stat.Valen 1996 av president och parlament för denpalestinska myndigheten väckte stora förhoppningarom ett demokratiskt , som också kunde bliett föredöme för andra arabiska länder. I ställetutvecklas en korrupt diktatur, som hårt drabbat detpalestinska folket. Brister på demokratiskutveckling bidrog sannolikt till att fredsprocessenstoppades, menar många palestinier.Lärdomen av Oslo-processens misslyckande kan måhändavara att sätta ett tydligt datum då fredsprocessenskall vara klar och att överge de successiva stegensmetodik, som möjliggjort för fredsmotståndarna attförhindra processen.Eftersom parterna verkar oförmögna att tillsammansåteruppta processen bör omvärlden sätta målet att endemokratisk palestinsk stat som erkänner ocherkännas av etableras redan nästa årparallellt med att och dessmedlemsländer erkänner . FN bör uppdra åtnågon tillräckligt stark utomstående organisationsom har båda parters förtroende, sannolikt Nato, attbidra till säkerheten för de båda staterna.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U289 yrkandena 5 och 6.7. och (punkt 3, motiveringen)av () och ().StällningstagandeUnder utskottets överväganden om ochPalestina anser vi att viktiga tillägg borde hagjorts. När det gäller konflikten Israel-Palestinadrabbas regionens invånare av övergrepp ochförödmjukelser i strid med folkrättsliga principer.Dessa principer, som inkluderar respekten förmänskliga rättigheter, bör till sitt innehåll sessom bindande och vägledande inte bara för Israelutan för alla dem som har ansvar för säkerheten i depalestinska områdena, dvs ockupationsmakten, denpalestinska myndigheten och i princip även andrareella maktutövande icke-statliga grupper som Hamasoch islamiska . Alla parter och makthavare börutan undantag följa folkrättens principer ochsedvanerätt.Vi vill understryka att våldet också har drabbatIsrael. För den enskilde israelen försämradessäkerheten , men sedan barriärenbyggdes anses den av många israeler ha förbättrats.Utskottet vill påminna om bakgrunden till barriärensuppförande: Hamas och andra fanatiskaterrororganisationer har skickat insjälvmordsbombare i bl.a. täta israeliska folkmassorför att döda så många oskyldiga som möjligt. När manlyckas döda många oskyldiga israeler har inte sällanjublet stigit mot skyn i . Detta är enfruktansvärd och självklart svårhanterlig situation,inte minst för en vital demokrati som , medstora möjligheter för medborgarna och pressen attkräva åtgärder för att förbättra säkerheten.Utskottet, som naturligtvis stöder staten ochdess existens, stöder förvisso inte i alla styckenden sittande israeliska regeringen, men utskottetmenar likväl att man aldrig kan ursäkta elleracceptera en organisation med Hamas och andraterrororganisationers syfte att utplåna statenIsrael.Det palestinska rättsväsendets svaghet och korruptanatur resulterar i avsevärda problem vad avser bl.a.folkrättens krav på respekt för mänskligarättigheter. Såväl domstolsväsendet som det allmännaåklagarämbetet lider brist på utbildad personal ochövriga resurser. De s.k. säkerhetsdomstolarnafungerar i praktiken som ett slags parallellträttssystem på de palestinska områdena men det råderstor oklarhet om vilka fall som förs tillsäkerhetsdomstol. Godtyckligheten härvidlag är ettstort problem, och ett antal personer hålls häktadetrots att palestinska domstolar beslutat om derasfrigivning.Också under utskottets överväganden om den barriärsom uppför anser att viktigatillägg borde ha gjorts. Ökade krav bör fortsattställas på den israeliska regeringen att upphöra medbyggandet av barriären i den mån den uppförs påfolkrättsstridigt sätt på palestinskt område.Med vad som ovan anförts anser vi att de frågor sommotionerna väckt är besvarade och avstyrker därmedmotionerna om och Palestina.8. och (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:U283 yrkande 2 och2003/04:U340 yrkandena 3-5 samt avslår motionerna2002/03:U231 yrkandena 1-8, 2002/03:U245 yrkandena1, 2 och 5, 2002/03:U275 yrkandena 1 och 2,2003/04:U259 yrkandena 1-4, 2003/04:U289 yrkandena 5och 6, 2003/04:U302 yrkande 1, 2003/04:U311yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:U313 yrkandena 1-4.StällningstagandeKristdemokraterna förordar en mer balanserad svenskMellanösternpolitik som medför bra relationer tillkonfliktens alla parter. Efterlevnaden av folkrättenoch de mänskliga rättigheterna bör sättas i fokus.Det är viktigt att omvärlden uppmanar parterna attuppfylla sina åtaganden i enlighet med tidigareingångna avtal och bistår med politisk och ekonomiskassistans för att underlätta en fredsprocess.Kristdemokraterna stöder FN:s centrala resolutioner,såsom resolution 242 som talar omåterlämnande av ockuperade områden, resolution 338från 1973 som uppmanar parterna att stoppa allmilitär verksamhet och genomföra resolution 242fullt ut samt resolution sombekräftar säkerhetsrådets vision om en region därtvå stater, och , lever sida vidsida inom säkra och erkända gränser.Kristdemokraterna vill också poängtera att Sverigeoch EU skall fördöma varje våldshandling vare sigden manifesteras i terrordåd av självmordsbombareeller motsvarande, eller i form av repressalier medanledning av terrordåden. Som i alla andrakonflikter är det de vanliga civila medborgarna somdrabbas hårdast. Barn på bägge sidor i konfliktentraumatiseras av våldet. På de palestinska områdenablir misären allt värre och situationen är av fleraolika anledningar oacceptabel. Den barriär somstaten bygger upp i syfte att skydda sinbefolkning mot terrorism för med sig mycket negativakonsekvenser för det palestinska folket.Kristdemokraterna uppmanar att avbrytabyggandet av denna barriär. Det ärKristdemokraternas uppfattning att och EUskall verka för en internationell fredsstyrka underFN:s ledning för upprätthållandet av vapenvila ochsäkerhet för att främja fredsprocessen.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2002/03:U283 yrkande 2 samt 2003/04:U340 yrkandena3-5.9. och (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:U275 yrkande 2 och2003/04:U302 yrkande 1 samt avslår motionerna2002/03:U231 yrkandena 1-8, 2002/03:U245 yrkandena1, 2 och 5, 2002/03:U275 yrkande 1, 2002/03:U283yrkande 2, 2003/04:U259 yrkandena 1-4, 2003/04:U289yrkandena 5 och 6, 2003/04:U311 yrkandena 1 och 2,2003/04:U313 yrkandena 1-4 samt 2003/04:U340yrkandena 3-5.StällningstagandeMiljöpartiet anser att bör ta initiativ tillatt erkänns som stat. Enligt Osloavtaletskulle den palestinska staten ha etablerats 1999.Yassir avstod från att utropa staten efterpåtryckningar från bl.a. EU. Läget i helaMellanösternkonflikten skulle ha varit annorlunda omPalestina varit en erkänd stat.Det palestinska folket är i stort behov av detinternationella samfundets hjälp, närvaro ochövervakning. , då den andraintifadan inleddes och den israeliska ockupationenav och våldet mot palestiniernaeskalerade, har det palestinska folket bett detinternationella samfundet om sådan hjälp, närvarooch övervakning. Syftet har varit att på etträttvist och rättskipande sätt skydda denpalestinska civilbefolkningen från den israeliskaarméns övertramp. Det är beklagligt att denna vädjaninte har hörsammats. anser att densvenska regeringens uppfattning om en internationellnärvaro har varit tvetydig. Mot bakgrund av attvärldssamfundet inte har agerat tillräckligt tydligtoch effektivt mot ockupationsmaktens övervåld harcivila medborgare från hela världen i stället valtatt agera på egen hand. Fredsrörelsen och enskildafredsaktivister har velat ta det ansvar derasregeringar valt att inte ta. Det måste dockkonstateras att denna närvaro inte ersättervärldssamfundets ansvar. Den svenska regeringenborde kraftfullt kunna höja sin röst och kräva attIsrael respekterar de internationellafredsaktivisternas närvaro och mänskligarättigheter. anser också att det finnsett behov av en stadig internationell närvaro inomFN:s ram för att säkerställa att den israelska arméninte kränker palestinier.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2002/03:U275 yrkande 2 samt 2003/04:U302 yrkande 1.10. (punkt 4)av (), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U14 yrkande 9 och avslårmotionerna 2002/03:U258 yrkande 2, 2002/03:U297yrkandena 2, 5, 6 och 8, 2003/04:U16 yrkande 2 samt2003/04:U282 yrkandena 11 och 12.StällningstagandeFörutsättningen för ökad respekt för mänskligarättigheter och en utveckling av demokrati är attdet råder fredliga förhållanden. I gårutvecklingen framåt om än läget är instabilt. Denafghanska regeringen behöver stöd i sinaansträngningar med att anta en ny konstitution ochgenomföra fria och demokratiska val. Det Sverigefrämst kan göra för en god utveckling i landet äratt bidra med betydligt ökade fredsfrämjandeinsatser.Trots att är inblandat i och hårt drabbat avväpnade konflikter kan en ljusare framtid skönjas dåsamtliga större konflikter i nu är föremålför afrikanskt ledda fredsprocesser. Ett afrikansktramverk för operationella strukturer förkonflikthantering håller på att utvecklas, och detfinns förslag inom ramen för EU-Afrikadialogen ochEU-AVS ministerråd att EU skall stödja egnaansträngningar. Stödet skall ha karaktär avfredsbevarande insatser och föreslås huvudsakligengenom Afrikanska unionen eller andra subregionalaorganisationer. Detta är ett viktigt steg på vägen,då EU genom att stimulera afrikansk konfliktlösningkan skapa förutsättningar för frihet, fred ochstabilitet och därigenom ge förutsättningar fördemokrati och mänskliga rättigheter.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U14yrkande 9.11. Tilläggsprotokoll till (punkt 6)av () och Sermin Özürküt (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Ju278 yrkande 2.StällningstagandeDet nuvarande diskrimineringsförbudet i artikel 14 iEuropakonventionen om mänskliga rättigheter gällerendast rättigheter vilka omfattas av konventionen.För att eliminera denna allvarliga begränsning avskyddet för de mänskliga rättigheterna har etttilläggsprotokoll 12 till konventionen förhandlatsfram. Tilläggsprotokollet utsträckerdiskrimineringsförbudet så att det omfattaråtnjutandet av alla rättigheter vilka är reglerade ilag. Detta är ett viktigt steg i arbetet för attförverkliga principen om alla människors lika värde.Tyvärr har varken undertecknat ellerratificerat protokollet. Regeringen har tidigareifrågasatt om ett tilläggsprotokoll är rätt metodeftersom det tar innan Europadomstolenhunnit utveckla en praxis. Detta är en mycketanmärkningsvärd hållning eftersom samma argumentlikaväl kan användas mot själva konventionen.Konventionen är även den ett levande instrument, meden praxis från domstolens sida, som ständigtutvecklas beroende på samhällsförhållandenasförändringar. Detta argumentet skulle även kunnaanföras mot ny nationell lagstiftning över huvudtaget.De argument som regeringen anfört mottilläggsprotokollets form och innehåll saknarbärkraft, och det är synnerligen angeläget attregeringen omgående undertecknar protokollet och attdet sedan skyndsamt föreläggs förratificering.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:Ju278 yrkande 2.12. Tilläggsprotokoll till FN:s konventionom ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter (punkt 7)av () och Sermin Özürküt (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:U16 yrkande 1 och2003/04:U243.StällningstagandeEtt tilläggsprotokoll till skullevara värdefullt. agerande under den 57:esessionen av FN:s i Genèveär förvånande. blockerade där etttilläggsprotokoll till den tredje stora konventionenom mänskliga rättigheter, omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Avde sex stora konventionerna på MR-området är detbara som saknar etttilläggsprotokoll. Syftet med protokollet var att geindivider och/eller grupper möjlighet att klaga tillFN:s granskningskommitté för ESK-rättigheter omkonventionsrättigheterna kränkts, exempelvis vadgäller individers rätt till utbildning, arbete,rätten att bilda fackförbund, rätten till mat ochbostad, rätten till hälsa och en tillfredsställandelevnadsstandard och social trygghet. Rätten till mathör exempelvis till de grundläggande mänskligarättigheterna och är själva förutsättningen förannan utveckling. Ett sätt att stärka kampen motsvälten är att anta ett tilläggsprotokoll till ESK-rättigheterna som skulle göra det möjligt förindivider och grupper att klaga på sina regeringaräven när det gäller ESK-rättigheterna där rättentill mat ingår.Sverige, som traditionellt varit ett föregångslandvad gäller mänskliga rättigheter, borde ta initiativtill ett tilläggsprotokoll för ESK-rättigheterna.Fördelarna med ett sådant protokoll skulle varaflera. Förutom klagomöjligheten skulle det bidratill förståelsen och tillämpningen av de ekonomiska,sociala och kulturella rättigheterna. Det skulle geenskilda möjlighet att, i sista hand, vända sig tillFN:s granskningskommitté för konventionensefterlevnad () för att få upprättelsenär rättigheterna kränkts. En sådan möjlighet finnsredan i dag när det gäller de medborgerliga ochpolitiska rättigheterna. Även konventionerna mottortyr, rasdiskriminering och diskriminering motkvinnor har en individuell klagomöjlighet. Detskulle också tvinga fram en rättspraxis på området.Samtidigt skulle det för de ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheterna vara ett värdefullt steg iarbetet med att få bort den tveksamma uppdelning somhar gjorts mellan olika kategorier av rättigheter.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:U16 yrkande 1 och 2003/04:U243.13. FN:s konvention om migrantarbetares ochderas familjers rättigheter (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U321.StällningstagandeSituationen för många migrantarbetare, såväl de somplockar bär i de svenska skogarna somde miljontals indiska migrantarbetare som jobbar förminimala löner i oljestaterna runt ,är ofta mycket otillfredsställande.Sverige var ett av de länder som var med ochutarbetade den internationella förskydd av migrantarbetare och deras familjersrättigheter som antogs av idecember 1990. Konventionen trädde i kraft den 1juli 2003. har dock ännu inte ratificeratkonventionen.Konventionen är tänkt att reglera grundlägganderättigheter för alla som arbetar i ett annat land ändet egna, oavsett om de har giltiga dokument ellerinte. Undantagna är arbetare som sänds utomlands avföretag eller organisationer i hemlandet, liksomflyktingar och statslösa (som skyddas av andrakonventioner). Konventionen tar fasta på den rollsom migrantarbetare spelar i den globala ekonominoch skapar en internationell standard för behandlingav, välfärd och rättigheter för migrantarbetareoavsett deras status samt pekar på skyldigheter ochansvar för de länder som tar emot migrantarbetare.Konventionen tillvaratar migrantarbetares och derasfamiljers intressen genom hela migrationsprocessenfrån förberedelser i det egna landet,transitförfarandet, uppehåll och arbetsförhållandeni ett annat land till återvändandet till hemlandet.Konventionen försöker motarbeta och elimineraexploatering av alla typer av migrantarbetare ochderas familjemedlemmar. Den försöker särskilt hindraillegal handel och olaglig anställning avmigrantarbetare.De 22 länder som skrivit under konventionen har detgemensamt att de är utvecklingsländer, ofta ländersom migranterna kommer från. är det enda europeiska land som skrivitunder konventionen. Det måste ligga i Sverigesintresse att ratificera denna konvention.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U321.14. Sexuell läggning och könstillhörighet(punkt 9)av (), (),() och Sermin Özürküt (v).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:U287 yrkande 1,2003/04:K418 yrkande 1, 2003/04:L350 yrkande 20,2003/04:U16 yrkande 4, 2003/04:U282 yrkande 19 samt2003/04:U337 yrkande 2.StällningstagandeRätten till frihet från diskriminering och frånförföljelse på grund av sexuell läggning ochkönstillhörighet har vunnit ett mer världsomfattandeerkännande först . Det finns mångaangelägna åtgärder som behöver vidtas för attmotverka diskriminering av homosexuella, bisexuellaoch transpersoner. bör ta ettinternationellt initiativ för att upprätta eninternationell konvention för att undanröja alldiskriminering på grund av sexuell läggning ellerkönsidentitet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2002/03:U287 yrkande 1, 2003/04:K418 yrkande 1,2003/04:L350 yrkande 20, 2003/04:U16 yrkande 4,2003/04:U282 yrkande 19 samt 2003/04:U337 yrkande 2.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken angesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Folkrätten , punkt 1 (v)av Sermin Özürküt (v).Bakgrunden till den folkrättsliga diskussion somförts har sin utgångspunkt i Natosmilitära ingripande 1999 mot FolkrepublikenJugoslavien (FRJ). Natoländerna med i spetsenangav humanitära och moraliska motiv för sittingripande mot FRJ. Man angav som skäl för sittingripande att man ville förhindra folkfördrivningoch grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna.Ingripandet hade inget stöd i FN:s säkerhetsråd.Utskottets sätt att skriva om utvecklingen i Kosovoföre Natos ingripande har en stark benägenhet attacceptera Natoländernas beskrivning av situationen iKosovo som ett självklart historiskt faktum.Situationen i Kosovo var inte alls så enkel ochsjälvklar att den motiverade ettingripande. Det är visserligen sant att våldsdådhade begåtts i Kosovo, men det är ytterst tveksamtom dessa var av den omfattningen att de motiveradeomfattande bombningar av FRJ. Vidare hadebombningarna av FRJ föregåtts av förhandlingarmellan FRJ och Nato med i spetseni , där praktiskt oantagliga förslag avultimativ karaktär presenterats av Nato. Vidareinleddes angreppet i stor skala på denkosovoalbanska befolkningen först efter det att Natoinlett sina bombningar.