bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Något krav på läkarutlåtande börinte ställas om det hos finns enutredning om barnets allvarliga sjukdomstillståndoch utredningen är tillräcklig för att bedömaersättningsfrågan.Regeringens förslag föranleder ändringar i lagen(1962:381) om allmän försäkring ochföräldraledighetslagen (1995:584). Lagändringarnaföreslås träda i kraft den 1 januari 2005.Den utgiftsökning som följer av förslaget beräknastill ca 8,4 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att det ären viktig kvalitetsfråga för både föräldrar och barnatt kunna vara tillsammans när ett barn drabbas avett så allvarligt sjukdomstillstånd som här avses.Utskottet ställer sig därmed bakom den föreslagnautvidgade rätten till tillfällig föräldrapenning,fr.o.m. , så att föräldrar tillsvårt sjuka barn får rätt till ett obegränsat antalersättningsdagar.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till ändringar i lagen (1962:381) om allmänförsäkring och föräldraledighetslagen (1995:584).20:3 UnderhållsstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 21:3Underhållsstöd. Därmed bör avslåbegäran om annan medelsanvisning föranslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenbl.a. om inkomstprövning av boföräldern, omumgängesavdrag och om ändrade regler föråterbetalningsskyldighet.Jämför reservationerna 77 (m), 78 (kd), 79(v) och 80 (c).Gällande ordningUnderhållsstöd lämnas till barn vars föräldrar inte bortillsammans om barnet varaktigt bor hos endast en avföräldrarna och är folkbokfört hos denna förälder.Ett barn som varaktigt bor hos båda föräldrarna(växelvis boende) och är folkbokfört hos en av demhar också rätt till underhållsstöd. Underhållsstödlämnas med högst per barn och månad. Vidväxelvis boende har var och en av föräldrarna rätttill ett halvt underhållsstöd, per barn ochmånad. Från sistnämnda belopp avräknas detåterbetalningsbelopp som skulle ha fastställts omföräldern hade varit återbetalningsskyldig enligtlagen (1996:1030) om underhållsstöd.Den förälder som barnet inte varaktigt bortillsammans med, den bidragsskyldige, äråterbetalningsskyldig gentemot staten för detunderhållsstöd som lämnas till barnet.Återbetalningsskyldigheten är begränsad till 1 173kr per barn och månad. Återbetalningsbeloppetberäknas som en viss procent av den bidragsskyldigesårliga bruttoinkomst, efter ett avdrag på 72 000 kr.Procentsatsen varierar med det totala antalet barnsom den bidragsskyldige är underhållsskyldig för.Procentsatserna uppgår för ett barn till , förtvå barn till per barn och för tre barn till10 % per barn. Den totala procentsatsen ökar med 1procentenhet för varje ytterligare barn utöver tre.Återbetalningsskyldigheten omprövas ochfastställs i enlighet med det taxeringsbeslut somfattats närmast det åråterbetalningsskyldigheten avser.En bidragsskyldig som inte anser sig kunna betalafastställt återbetalningsbelopp kan ansöka omanstånd med betalningen. För den skuld som uppstårunder anståndstiden skall ränta betalas.En förälder som haft barnet hos sig av minst fem hela dygn ellerunder en kalendermånad haft barnet hos sig i minstsex hela dygn har, vid återbetalning avunderhållsstöd, rätt att göra avdrag med 1/40 avstödet för varje helt dygn (umgängesavdrag).PropositionenSyftet med underhållsstödet är att barn som inte bormed båda sina föräldrar skall garanteras en rimligekonomisk standard som systemet skallbidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiskaansvar gentemot sina barn.Under 2003 understeg utgifterna för underhållsstödanvisade medel med . Förinnevarande år beräknas utgifterna till , vilket är lägreän anvisade medel.Regeringen föreslår att för budgetåret2005 till anslaget 20:3 Underhållsstöd anvisar ettramanslag på 1 933 miljoner kronor.I april 2003 överlämnades betänkandet Ettreformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). Ibetänkandet föreslås en rad ändringar i reglerna omunderhållsstöd, bl.a. har utredningen övervägtändrade regler vid umgänge och möjligheten attbasera återbetalningsskyldigheten på en mer aktuellinkomst än . Regeringen avser att under 2005återkomma till med en proposition avseendeförslag på förbättringar i regelverket. Dettaberäknas medföra utgiftsökningar på ca 350 miljonerkronor . Dessa medelsförstärkningar ären del av den miljard som regeringen avsatt förreformer för barn i ekonomiskt utsatta familjer.Under beredningen av betänkandet iRegeringskansliet har frågan om att slopaunderhållsstöd vid växelvis boende aktualiserats.Som ett led i beredningsprocessen har en promemoriaom slopat underhållsstöd vid växelvis boenderemissbehandlats under sommaren 2004.Av propositionen framgår vidare att underverksamhetsområdet bidrag avseendeunderhållsstödet finns målet att barnets försörjningi ökad utsträckning skall regleras direkt mellanföräldrarna. I RFV:s årsredovisning lämnasen redogörelse för hur målsättningen uppfylls. Avredogörelsen framgår att målet är uppfyllt eftersomca av barnen till separerade föräldrar hadeföräldrar som reglerade sitt underhåll för barnetgenom underhållssystemet 2002 medan motsvarandeandel 2001 och 2000 var 57 respektive 60 %.Regeringen konstaterar således att målet haruppnåtts.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion Sf364 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om ett reformerat system förunderhållsbidragen och utfyllnadsbidragen, bl.a. attutfyllnadsbidraget behovsprövas och attanslaget till underhållsstöd minskas för år 2005.Vidare framgår av motionen att anser attriksdagen bör anvisa mindre änvad regeringen föreslagit.Övriga motionerPer m.fl. (m) begär i motion Sf346yrkande 5 ett tillkännagivande om att särlevandeföräldrar i högre utsträckning än skallreglera underhållsskyldigheten sinsemellan.Göran m.fl. (kd) begär i motion Sf363yrkande 22 ett tillkännagivande om underhållsstödet.Det bör tydligt framgå att det i första hand ärföräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sinabarn, och bl.a. bör inkomstprövning av boförälderngöras innan statligt stöd betalas ut.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf330yrkande 1 ett tillkännagivande om en ny modell förumgängesavdrag. Hämtande- och lämnandedagen börräknas som i stället för dagens systemmed angivande av klockslag. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om en ändring avåterbetalningsreglerna med bl.a. ettförbehållsbelopp och möjlighet till jämkning. Ominkomsten försämras skall den bidragsskyldige kunnaåberopa aktuell inkomst för att få beloppet sänkt. Iyrkande 3 begärs ett tillkännagivande om överföringav fordran till . Tidpunktenför överlämnande bör ändras och enbeloppsgräns införas på förslagsvis 1/7prisbasbelopp.I motion Sf354 av m.fl. (kd)begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande omunderhållsstödet i enlighet med föregående motionSf330.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf263 yrkande 9ett tillkännagivande om återbetalningsskyldighet,umgängesresor och umgängesbidrag.Återbetalningsskyldigheten bör bestämmas utifråndagsaktuell inkomst om inkomsten ändrats . Vidare bör utredas om ett ekonomiskt stöd kanutges till den som inte har råd att resa och träffasina barn samt bör umgängesavdrag utgå från faktiskumgängestid och inte efter dygnet.I motion Sf327 av och () begärs ett tillkännagivande om en översynav reglerna för underhållsstöd. Föräldrarnasaktuella ekonomiska situation skall styraunderhållsstödets storlek.I motion Sf329 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att en översyn avunderhållsstödet bör göras, bl.a. bör nivån ochmöjligheten att införa en indexuppräkning avunderhållsstödet ses över.Utskottets ställningstagandeAnslaget 20:3 UnderhållsstödEnligt vad som redogjorts för ovan föreslås i betänkandet Ettreformerat underhållsstöd (SOU 2003:42) en radändringar i reglerna. Utredningen anser attunderhållsstödet även i fortsättningen skallmotsvara ungefär hälften av normalkostnaden för ettbarn sedan hänsyn tagits till det allmännabarnbidraget och att underhållsstödets belopp förnärvarande inte bör ändras. Enligt utredningen ärdet rimligt att en bidragsskyldig förälder fårförbehålla sig ett skäligt belopp för sin egenförsörjning innan han eller hon åläggs attåterbetala underhållsstöd. Utredningen föreslårdärför ett höjt och differentierat grundavdragberoende på bostadsort. För bidragsskyldiga som bori eller förordas ettgrundavdrag om , för bidragsskyldiga sombor i en kommun som har fler än 75 000 invånareförordas ett grundavdrag om och förövriga bidragsskyldiga förordas ett grundavdrag om141 . Utfyllnadsdelen, dvs. den del avunderhållsstödet som en bidragsskyldig förälder inteär skyldig att återbetala, skall enligt förslagetprövas mot boförälderns inkomst. justerasde procentsatser som bestämmeråterbetalningsbeloppets storlek. Utredningen harvidare övervägt möjligheten att baseraåterbetalningsskyldigheten på en mer aktuell inkomstän , dock utan att lämna något färdigt förslag.Enligt utredningen bör frågan övervägas ytterligare.Rätten till s.k. umgängesavdrag vid återbetalning avunderhållsstöd föreslås utvidgas så attöverlämnande- och återlämnandedagen tillsammansräknas som samt att avdraget skallknytas till underhållsstödets belopp i stället förtill återbetalningsbeloppet. Utredningens förslaginnebär vidare att de bidragsskyldiga som har detsämst ställt - de som inte är återbetalningsskyldigaoch de som har så låga återbetalningsbelopp att deinte kan tillgodogöra sig ett umgängesavdrag - skallha rätt att få beloppet utbetalat till sig. Vidareföreslås i den ovan nämnda promemorian attunderhållsstödet vid växelvis boende slopas fr.o.m.juli 2005. Som skäl anförs i promemorian bl.a. attdet kan ifrågasättas om det är rimligt attföräldrar, som även efter en separation fortsätteratt dela på det praktiska ansvaret för och vården avbarnet genom att barnet bor lika mycket hos båda,får ett inkomstprövat stöd från samhället. Genomstödet särbehandlas dessa föräldrar jämfört medt.ex. sammanlevande föräldrar med svag ekonomi.Mot bakgrund av att regeringen snart avser attåterkomma till med en proposition avseendeförslag på ett reformerat underhållsstödssystemanser utskottet att det inte skallgöras några ändringar i systemet med underhållsstöd.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning. Utskottetavstyrker därmed motion Sf364 yrkande 1.Övriga motionerDe flesta av de frågor som tas upp i de olikamotionsyrkandena, t.ex. inkomstprövning avboföräldern, en ny modell för umgängesavdrag och attåterbetalningsskyldighet skall baseras på meraktuella inkomster, är föremål för regeringensöverväganden. Utskottet anser att även dessamotionsyrkanden bör avslås med hänvisning tillregeringens kommande proposition. Utskottetavstyrker därmed motionerna Sf346 yrkande 5, Sf363yrkande 22, Sf330 yrkandena 1 och 2, Sf354 yrkande7, Sf263 yrkande 9, Sf327 och Sf329.Två av utredningens förslag (SOU 2003:42, s. 272)har föranlett ändring som innebär att indrivning avfordringar som avser återbetalningsskyldighet avunderhållsstöd, om inte särskilda skäl talar emotdet, skall begäras senast efter det attden äldsta fordringen skulle ha betalats. Vidaregäller att indrivning inte behöver begäras omfordringarna på den bidragsskyldige understiger 500kr, om det inte finns särskilda skäl. Med det anfördaavstyrks motion Sf330 yrkande 3.21:4 Bidrag till kostnader för internationellaadoptionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslaget 21:4Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner. Därmed bör avslå ettmotionsyrkande om annan medelsanvisning föranslaget.Riksdagen bör vidare avslå ett motionsyrkandeom höjd bidragsnivå vid internationellaadoptioner.Jämför reservation 81(c).Gällande ordningBidrag till kostnader för internationella adoptionerutges enligt lagen (1988:1463) om bidrag vidadoption av utländska barn. Bidrag lämnas förnärvarande med per barn vid adoption avbarn upp till ålder.PropositionenAntalet adoptivbarn som kommer till frånutlandet beräknas till 1 000 barn . Under2003 kom totalt 1 027 barn till föradoption, varav 920 kom genom auktoriseradeorganisationer.I regeringens proposition 2003/04:131Internationella adoptionsfrågor föreslås en ändringi lagen så att adoptionskostnadsbidrag endast skalllämnas för adoptioner som förmedlas av ensammanslutning som är auktoriserad enligt lagen(1997:192) om internationell adoptionsförmedling.Årligen genomförs ca 100 enskilda adoptioner av barnunder . Ett genomförande av förslaget beräknasmedföra en minskad kostnad om ca 4 miljoner kronorper år. Av propositionen framgår att regeringenräknar med en utgiftsminskning till följd av ändraderegler för adoptionskostnadsbidraget.Regeringen föreslår att för budgetåret2005 till anslaget 21:4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptioner anvisar ett ramanslag på36 miljoner kronor.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005Per m.fl. (m) begär i motion Sf346yrkande 7 i denna del att anvisar 8miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit. Iyrkande 6 samma motion begärs att bidraget tillkostnader för internationella adoptioner höjs till50 % av kostnaden, enligt en schablon grundad påvarifrån barnet adopteras, dock till högst 55 000 krper barn.Övrig motionI motion So511 yrkande 3 av ochRigmor () begärs ett tillkännagivande omhöjd bidragsnivå vid internationella adoptioner. Attadoptera ett barn är förenat med stora kostnader,ofta på nivåer långt . Detta innebäratt många inte har råd att skaffa adoptivbarn.Adoptionskostnadsbidraget skall därför täcka minst50 % av kostnaderna i samband med adoption.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptionerEfter att adoptionskostnadsbidraget varit oförändratsedan 1991 höjdes det kraftigt ,från till per barn. Vidareträder de ändrade reglerna föradoptionskostnadsbidrag i kraft den 1 januari 2005.Utskottet finner inte anledning att nu föreslåytterligare höjning av bidraget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motion Sf346 yrkandena6 och 7.Övrig motionI motion So511 yrkande 3 begärs ett tillkännagivandeom höjd bidragsnivå vid internationella adoptioner.Utskottet anser som nämnts att det inte äraktuellt med någon ändring avadoptionskostnadsbidraget och avstyrker därmedmotionen i fråga.21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:5Barnpension och efterlevandestöd för barn.Gällande ordningFrån och med 2003 gäller nya regler för barnpension.Barnpension från folkpension och ATP har ersatts medinkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd tillbarn.Barnpension och efterlevandestöd till barn utgestill barn , vars ena eller båda föräldraravlidit. För barn som går i grundskola, gymnasiumeller liknande kan barnpensionen förlängas, längstt.o.m. juni månad det år barnet fyller 20 år.Barnpension efter en förälder utges avden avlidnes efterlevandepensionsunderlag om denavlidne efterlämnar ett pensionsberättigat barn sominte fyllt . Från och med månaden då barnetfyller utges barnpension i stället med 30 %.Finns det fler barn som är berättigade tillbarnpension efter den avlidne föräldern ökasprocenttalen. Barnpension efter båda föräldrarnautges av respektive förälderspensionsunderlag.Efterlevandestödet till barn utgör en lägstagaranterad nivå för barnet och ges därför bl.a. somen utfyllnadsförmån till barnpensionen.Efterlevandestöd till barn utges avprisbasbeloppet. Dubbelt efterlevandestöd utges i defall då båda föräldrarna avlidit. Barnpension efteravliden förälder minskar efterlevandestödet tillbarn krona för krona.PropositionenFrån anslaget bekostas barnpension iform av inkomstgrundad barnpension ochefterlevandestöd till barn och skall garantera attbarn vars ena eller båda föräldrar har avlidit gesen rimlig ekonomisk standard. Från och med 2003finansieras inkomstgrundad barnpension medefterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen(2000:980). Efterlevandestöd till barn finansierasmed skattemedel. uppgick utgifterna förbarnpension och efterlevandestöd för barn till ca . beräknasutgifterna till ca 1 057 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för budgetåret2005 till anslaget 21:5 Barnpension ochefterlevandestöd för barn anvisar ett ramanslag på 1043,9 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:6 Vårdbidragför funktionshindrade barn. Därmed börriksdagen avslå ett motionsyrkande om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden omrätt till vårdbidrag för biståndsarbetare ochom delat vårdbidrag.Gällande ordningVårdbidrag utges enligt lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag till föräldrarmed hemmavarande barn som är i behov av särskildtillsyn eller vård. höjdes denövre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från 16år det år barnet fyller 19 år.Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas ävenmerkostnader på grund av barnets sjukdom ellerfunktionshinder. Vårdbidrag kan också utges medbeaktande enbart av merkostnader. För barn somvistas på institution eller enskilt hem genomsamhällets försorg kan ferievårdbidrag under vissaförutsättningar utbetalas för den tid barnet vistashemma.Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relaterastill prisbasbeloppet och hel förmån utgör avprisbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande.Ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet kan betalas ut utöver detannars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag,under förutsättning att vård- och tillsynsbehovetför ett barn är så stort att det räcker för attgrunda rätt till helt vårdbidrag. Den del avvårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefrioch inte pensionsgrundande.PropositionenSyftet med vårdbidrag för barn med funktionshinderär att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta handom ett funktionshindrat barn med behov av särskildtillsyn och vård.Antalet vårdbidrag var ca 3 700 fler än2002. Den stora ökningen beror på att denövre gränsen för vårdbidrag höjdes från till19 år den 1 januari 2003.År 2003 uppgick utgifterna för anslaget till drygt2 , varav ca 111 miljoner kronorbestod av merkostnadsersättningar. För innevarandeår beräknas utgifterna till ca 2 443 miljonerkronor.Regeringen föreslår att för budgetåret2005 till anslaget 21:6 Vårdbidrag förfunktionshindrade barn anvisar ett ramanslag på 2622,2 miljoner kronor.Av propositionen framgår att RFV under 2003överlämnat rapporten av antalet vårdbidrag -perspektiv från flera myndigheter (RFV anser 2003:2)till regeringen. Rapporten har tagits fram isamarbete med på uppdrag avregeringen. I rapporten konstaterar RFV attföräldrar till barn med psykiska sjukdomar ochsyndrom svarar för det största antalet nybeviljadevårdbidrag. Inom den gruppen står diagnosenADHD/DAMP för den största ökningen. En särskildstudie har gjorts avseende fördelningen av beviljadevårdbidrag för flickor respektive pojkar. RFVkonstaterar där att det är flest pojkar somutreds och diagnostiseras. En orsak till detojämlika förhållandet mellan flickor och pojkar somdiskuteras i rapporten är att forskningen i principenbart är grundad på pojkar, vilket kan göra detsvårt att upptäcka flickors symtom. RFV konstaterarockså att med en utvecklad forskning kan ävenflickors symtom upptäckas. Regeringen anser medanledning av RFV:s rapport det angeläget att få vetamer om situationen för flickor med psykiskastörningar, främst diagnosen ADHD/DAMP. Regeringenhar därför uppdragit åt Statens beredning förmedicinsk utvärdering (SBU) att i samråd medSocialstyrelsen analysera och kartlägga kunskapernaom flickor med vissa psykiska störningar, särskiltavseende ADHD. Därtill har SBU fått i uppdrag attgöra en nationell och internationellforskningsöversikt på området. SBU skall överlämnasin rapport till senast den 15december 2004.Vidare framgår av propositionen att regeringen serdet som angeläget att förkorta försäkringskassornashandläggningstider för utbetalning av vårdbidrag.RFV skall därför redovisa insatser som vidtagits föratt förkorta genomströmningstiderna för vårdbidragför funktionshindrade barn. RFV skall även redovisainsatser som vidtagits för att minska skillnadernamellan försäkringskassorna. Av RFV:s årsredovisningframgår att genomströmningstiderna för vårdbidragethar minskat och ligger på högst 180 dagarför75 % av ärendena. Det är en minskning med 20 dagarjämfört med . Skillnaden mellanförsäkringskassan med den längsta och den kortastehandläggningstiden har också minskat från 363 dagar2002 2003. är vårdbidragetföremål för en processkartläggning i syfte att skapaenhetliga handläggningsrutiner mellanförsäkringskassorna för att därmed ytterligareminska skillnaderna.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005Göran m.fl. (kd) begär i motion Sf363yrkande 44 i denna del att anvisar 1miljon kronor mer än vad regeringen föreslagit. Isamma motion, yrkande 43, begärs beslut att införavårdbidrag för barn till biståndsarbetare.Övrig motionI motion Sf245 av och () begärs ett tillkännagivande om att vårdbidragbör delas när föräldrarna har delad vårdnad ombarnet. Om den förälder som barnet är folkbokförthos vägrar att skriva under ansökan om delatvårdbidrag, får den andre föräldern ingen del avbidraget.Utskottets ställningstagandeAnslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnUtskottet har tidigare informerat sig omvårdbidraget och de problem som haruppmärksammats vad gäller handläggningstider,beslutsunderlag m.m. Utskottet har då konstateratatt det funnits brister och att dessa har påtalatsav regeringen bl.a. i regleringsbrev till RFV.Bristerna har bl.a. bestått i bristande kvalitet ihandläggningen av vårdbidrag och skillnader mellanförsäkringskassorna. En annan brist har varit attgenomströmningstiden för ärenden isocialförsäkringsnämnd, bl.a. vårdbidrag, varitoacceptabelt lång.Utskottet vidhåller sin tidigare kritiskaståndpunkt (bet. 2003/04:SfU1) och anser det varabeklagligt att försäkringskassorna ännu inte heltkommit till rätta med problemen med de i vart fallhos vissa försäkringskassor alltför långahandläggningstiderna och att det fortfarande synesfinnas brister i kvaliteten i beslutsunderlagen.Utskottet är dock positivt till de vidtagnaåtgärderna och de framsteg som redovisas ipropositionen. Utskottet förutsätter att detvidtagna arbetet kommer att resultera i åtgärder föratt slutligt rätta till problemen.Socialförsäkringslagen (1999:799) innehållerbestämmelser om förmåner som dels grundas påbosättning i , dels är beroende av arbete häri landet. Den del av försäkringen som baseras påbosättning avser garantibelopp och bidrag, t.ex.vårdbidrag, medan den del som baseras på arbeteavser inkomstförlust. Socialförsäkringslagen harutsträckt giltighet vid utlandsvistelse för vissasärskilda grupper, bl.a. för biståndsarbetare. Ilagen föreskrivs att biståndsarbetare m.fl., som avsvenskt trossamfund eller svensk ideell organisationsom bedriver biståndsverksamhet sänds ut för atttjänstgöra utomlands, skall vara försäkrade iSverige för bosättningsbaserade förmåner omutlandsvistelsen kan antas vara längst . Dennabestämmelse gäller även medföljandefamiljemedlemmar. Det finns vissa begränsningar närdet gäller utbetalning av bosättningsbaseradeförmåner vid vistelse i ett land som varken ärmedlem i EU eller omfattas av . Förbiståndsarbetare gäller att de har rätt att uppbäravissa familjestöd, t.ex. föräldrapenning pålägstanivå/grundnivå och barnbidrag, underutlandsvistelsen, dock som längst . Förvårdbidrag gäller dock att förmånen endast får utgesom utlandsvistelsen kan antas vara längst sexmånader.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden omatt vårdbidrag för funktionshindrade barn bör kunnautges till biståndsarbetare (senast i bet.2003/04:SfU1).