bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas motioner från allmännamotionstiden och 2003 som rör frågor om val ochregeringsbildning. Såvitt avser frågor om översyn avvalsystemet, personvalsinslaget och formerna förregeringsbildning har utskottet inom ramen föruppföljning och utvärdering inom utskottetsberedningsområde inhämtat underlag i form av bl.a.rapporter. Dessa rapporter redovisas i bilagorna 2-4och har även publicerats i serien Utredningar frånriksdagen (). För att inhämta upplysningar harutskottet vidare hållit en offentlig utfrågning omEU-samarbetets betydelse för den parlamentariskademokratin i de nordiska länderna. Uppteckningarfrån utfrågningen utgör bilaga 5.Utskottet anser att bör avslå samtligamotioner, i flertalet fall med hänvisning tillantingen pågående utredningsarbete på vallagsområdeteller nu inledda samtal mellan regeringen ochriksdagspartierna om en översyn av regeringsformen.Till betänkandet har fogats elva reservationer ochtre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ändring av namnen på valkretsarna iVästra länRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K201 och2002/03:K218.Reservation 1 (m, fp, c)2. ValkretsindelningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K244yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:K313 yrkandena 1och 2.3. Fördelning av utjämningsmandat inompartierRiksdagen avslår motion 2003/04:K295.4. Proportionalitet vid val tilllandstings- och kommunfullmäktigeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K249,2002/03:K273, 2002/03:K282 yrkande 3,2003/04:K290 yrkande 6, 2002/03:K283,2002/03:K295, 2002/03:K377 yrkande 3,2002/03:K390, 2003/04:K263 och 2003/04:K336yrkandena 1 och 2.5. PersonvalRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K207,2003/04:K205, 2002/03:K211, 2002/03:K231, 2002/03:K241 yrkandena 9 och10, 2002/03:K257 yrkande 4, 2002/03:K262yrkandena 1 och 2, 2002/03:K282 yrkande 1,2003/04:K290 yrkande 4, 2002/03:K337 yrkandena 2och 3, 2002/03:K344, 2003/04:K323, 2002/03:K368 yrkande 3,2002/03:K369, 2002/03:K377 yrkande 1, 2002/03:K379 yrkande 19,2003/04:K271 yrkande 20, 2002/03:K424,2003/04:K235 och 2003/04:K257.6. Personval och kampanjbidragRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K257yrkande 1, 2003/04:K214 yrkande 1, 2003/04:K221,2003/04:K329 och 2003/04:K403 yrkandena 1 och 2.Reservation 2 (v, mp)7. Informationsinsatser avseendevalsystemetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K219,2002/03:K337 yrkande 1 och 2002/03:K368 yrkande2.8. Gemensamma valsedlarRiksdagen avslår motion 2002/03:K223 yrkandena1, 2 och 3.9. ÅngerröstningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K224yrkande 1 och 2 samt 2002/03:K266.10. Rösträtt under det år då man fyller 18årRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K225,2002/03:K241 yrkande 3, 2002/03:K276,2002/03:K319 i denna del, 2002/03:K331,2002/03:K368 yrkande 1, 2003/04:K234,2003/04:K397 och 2003/04:Kr361 yrkande 10.Reservation 3 (fp, kd, v, c, mp)11. Rösträtt före det år då man fyller 18årRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K382,2002/03:K258 yrkandena 1, 2 och 5 i denna del,2002/03:K340 yrkandena 1 och 2, 2003/04:K274.Reservation 4 (mp)12. Rösträttsålder vid folkomröstningarRiksdagen avslår motion 2003/04:K414.Reservation 5 (c, mp)13. Utvidgad rösträtt för andra än svenskamedborgareRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf336yrkande 39, 2002/03:K264 yrkande 5, 2002/03:K381yrkande 1 och 2002/03:Sf289 yrkande 13.Reservation 6 (v)Reservation 7 (mp)14. ValbarhetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K258yrkandena 3, 4 samt 5 i denna del, 2002/03:K319 idenna del, 2002/03:K381 yrkande 2 och2002/03:K383 yrkande 2.Reservation 8 (mp)15. Tidsbegränsning av uppdraget somriksdagsledamotRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K229 och2002/03:K415.Reservation 9 (mp)16. Åtgärder för ökat valdeltagandeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K230yrkandena 1-4, 2002/03:Sf289 yrkande 14 samt2003/04:K236 yrkandena 1 och 2.17. Valsedlarnas utformning och innehållm.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:K232,2002/03:K233 och 2002/03:K234.18. ValdagarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K241yrkande 1, 2002/03:K282 yrkande 5, 2003/04:K290yrkande 7, 2002/03:K329, 2002/03:K379 yrkande 21,2002/03:N302 yrkande 25, 2003/04:N335 yrkande 11,2003/04:K201, 2003/04:K271 yrkande 23 och2003/04:K345.19. Funktionshindrades möjlighet att utövasin rösträttRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K241yrkande 7, 2002/03:K257 yrkande 3, 2002/03:K270,2002/03:K282 yrkande 2, 2003/04:K290 yrkande 5,2002/03:K308, 2002/03:K328, 2002/03:So513 yrkande9, 2003/04:So569 yrkande 5 och 2002/03:Ju278yrkande 9.Reservation 10 (v, mp)20. Distribution av valsedlarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K247,2003/04:K265 och 2002/03:K257 yrkande 2.21. SmåpartispärrenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K241yrkande 8, 2002/03:K377 yrkande 2 och2002/03:K396.22. Översyn av valsystemetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K297,2003/04:K239 och 2003/04:K271 yrkande 21.23. Skydd mot ofrivillig kandidaturRiksdagen avslår motion 2002/03:K302.24. Legitimationskrav vid röstningRiksdagen avslår motion 2002/03:K313.25. Opinionsundersökningar i valrörelserRiksdagen avslår motion 2002/03:K341.Reservation 11 (mp)26. Vallokaler med religiös prägelRiksdagen avslår motion 2002/03:K347.27. Rätten att kandidera i flera valkretsari riksdagsvalRiksdagen avslår motion 2002/03:K400.28. InternetröstningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:T463yrkande 5 och 2003/04:T560 yrkande 17.29. Folkomröstningar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:K214yrkande 2, 2003/04:K315 och 2003/04:K280.30. Registrering av partibeteckningRiksdagen avslår motion 2003/04:K233.31. RöstningsförfarandetRiksdagen avslår motion 2003/04:K281.32. FörtidsröstningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K284 och2003/04:K375.33. Regeringsbildning, budgetprocess ochtalmansvalRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K208,2002/03:K282 yrkande 7, 2003/04:K290 yrkande 11,2002/03:K345 yrkandena 1 och 2, 2002/03:K379 yrkande 23, 2003/04:K271 yrkande 25 och2002/03:K434 yrkandena 1-3.Stockholm den 23 mars 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), (), (), AndersBengtsson (s), (), HelenePetersson (s), (), BillyGustafsson (s), (), LiselottHagberg (fp) och ().2003/04KU13Utskottets övervägandenKommunala utjämningsmandat,valkretsindelning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning till tidigareställningstagande att avslårmotioner om ändring av namnen på valkretsarnai . Med hänvisning tillnu inledda samtal om en översyn avregeringsformen föreslår utskottet vidare attriksdagen avslår motioner i frågor rörandeindelningen i valkretsar för val tillriksdagen samt fördelning av utjämningsmandatinom partier vid riksdagsval. Slutligenföreslår utskottet med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner gällande frågor som haranknytning till proportionaliteten vid valentill landstings- och kommunfullmäktige.Jämför reservation 1.MotionernaI motion 2002/03:K201 av m.fl. (m)föreslås att genom ändring i vallagenbeslutar att ändra namnen på valkretsarna i på så sätt att länets valkretsaråterfår sina ursprungliga namn, dvs. , , , norra och södravalkrets. Motionärerna anför bl.a. att länetsinvånare inte identifierar sig med de nya namnen påvalkretsarna i länet.I motion 2002/03:K218 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att bytanamn på östra valkrets tillvalkretsen Skaraborg.I motion 2002/03:K244 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att vallagenskall kompletteras med en bestämmelse someliminerar, eller åtminstone motverkar, attgränserna mellan riksdagsvalkretsar ochlandstingsvalkretsar ej är synkroniserade (yrkande1). I motionen anförs att vallagen innehåller vissabestämmelser om samordning av gränserna förlandstings- och kommunvalkretsar (2 kap. 5 §).Motionären påpekar att motsvarande synkroniseringsaknas vad gäller riksdagsvalkretsar ochlandstingsvalkretsar. Detta har enligt motionärenmedfört att "ologiska" gränser uppstår mellanvalkretsarna för val till riksdag respektivelandsting. Vidare föreslås i motionen att riksdagenbegär att regeringen gör en översyn avriksdagsvalkretsindelningen i i enlighet medvad som anförs i motionen (yrkande 2). Därvid anförsatt läns norra och östra valkrets omfattarhela f.d. län (13 kommuner) medanlänets västra valkrets omfattar åtta kommuner i f.d.Malmöhus län. Vid indelningen i landstingsvalkretsarhar emellertid kommuner från såväl västrariksdagsvalkretsen som från norra och östravalkretsen hamnat i samma valkrets. Samma oklaraindelning har skapats i sydöstra , dvs.landstingsvalkretsen hämtar sitt område både frånnorra och östra riksdagsvalkretsen samt från södra.Ett sådant förhållande skapar förvirring hosväljarna. Motion 2003/04:K313 av . innehåller yrkanden av samma innebörd(yrkandena 1 och 2).I motion 2002/03:K249 av Axel Darvik (fp) föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa kommunalautjämningsmandat i det svenska valsystemet.Motionären anser att en rimlig förändring borde varaatt de kommuner som har två eller flera valkretsarhar av de kommunala mandaten somutjämningsmandat.I motion 2002/03:K273 av m.fl. (v)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om behovet avändring av vallagen i syfte att förbättraproportionaliteten i kommunalvalet med hjälp avt.ex. utjämningsmandat och begränsning avmöjligheten att indela kommunen i flera valkretsar.Motionärerna anför att det svenska valsystemet ärproportionellt på alla nivåer - riksdag, landstingoch kommuner. På riksdags- och landstingsnivåjusteras de avvikelser från strikt proportionalitetsom den använda mandatfördelningsmetoden, denjämkade uddatalsmetoden, i vissa lägen ger upphovtill med hjälp av utjämningsmandat. Denna möjlighetfinns inte på nivå. Om en kommun dessutomär indelad i ett flertal valkretsar kanmandatfördelningen komma att skilja sig frånfördelningen av röster i valet. Motionärerna anseratt detta är särskilt betänkligt när ett parti somfått fler röster än ett annat ändå får färre mandatän detta parti. Enligt motionen kan problemet lösas,eller i varje fall lindras, med två metoder. Man kanbegränsa möjligheten att dela in kommunen i fleravalkretsar och man kan införa systemet medutjämningsmandat även i kommunalvalet. De tvååtgärderna kan självfallet kombineras. Regeringenbör ta initiativ för att före nästa valutarbeta förslag till förändring av vallagen ienlighet med vad som här anförts.I motion 2002/03:K282 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt utreda ett avskaffande av indelning i valkretsarvid primär- och landstingskommunala val (yrkande 3).I motionen anförs bl.a. att valkretsar iprimärkommunala val som regel inte är något som ärvare sig nödvändigt för valproceduren eller ökarmedborgarnas förtroende för det demokratiskasystemet. Tvärtom kan det i flera fall leda till attpartier som egentligen har högre röstetal missgynnasi fördelningen av mandat på grund avvalkretsindelningen, vilket minskar tilltron tillsystemets demokratiska legitimitet. Dessutom kan envalkretsindelning göra det svårare för väljarna attpersonrösta på kandidater då rösterna splittrasmellan valkretsarna. Regeln bör därför vara attkommunen utgör en valkrets i val tillkommunfullmäktige. Ett yrkande med samma innebördframförs i motion 2003/04:K290 av . (fp) (yrkande 6). Vidare anförs i den motionenbl.a. att det kan finnas fall där, på grund avkommunens utseende eller andra faktorer, enindelning i valkretsar har en legitimitet hosinvånarna. I sådana fall bör dispens kunna medges.Motionärerna tänker sig att den myndighet som gerdispens i sådana ärenden kan vara länsstyrelseneller Kammarkollegiet. Kommunen bör inte självmedges att besluta om en indelning i valkretsar,eftersom det påverkar utslaget av val i kommunen ochdet då kan riktas misstankar om att envalkretsindelning används för att manipuleravalutfallet. Skulle en utredning komma fram till attåtgärden att avskaffa kommuners och landstingsindelning i valkretsar inte är lämplig, bör istället övervägas att införa regler för kommunalautjämningsmandat så att proportionaliteten i valtill kommun- och inte kanåsidosättas av valkretsindelningen.I motion 2002/03:K283 av ()föreslås att begär att regeringentillsätter en utredning för att se över möjlighetenatt införa kommunala utjämningsmandat i kommuner somhar mer än en valkrets.I motion 2002/03:K295 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförs om enutredning av användandet av utjämningsmandat i valettill kommun- och landstingsfullmäktige.I motion 2002/03:K377 av m.fl.(kd) föreslås att begär att regeringentillsätter en utredning för att lösa derepresentativa problemen med valkretsindeladekommuner enligt vad som i motionen anförs (yrkande3). I motionen anförs att nuvarande system i destörre kommunerna inbjuder till manipulation medvalkretsindelningar och/eller antalet mandat ikommunfullmäktige. Ett alternativ till den nuvarandesituationen är att införa utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. Ett annat sätt är enförändring av kommunernas möjligheter att indela ivalkretsar. Begränsningar i det nuvarande systemetkan övervägas. En utredning bör granskaolägenheterna med detta system och föreslå åtgärdersom neutraliserar dem.I motion 2002/03:K390 av () ochPer () föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad som i motionen anförsom att införa utjämningsmandat i valet tillkommunfullmäktige. Motionärerna anför bl.a. att manbör tillåta kommunerna att införa utjämningsmandat.Motion 2003/04:K263 av Per () innehåller ettyrkande med samma innebörd.I motion 2003/04:K336 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att införautjämningsmandat i val till kommunfullmäktige(yrkande 1). Vidare föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att på försök tillåta Uppsalakommun att ha endast en valkrets (yrkande 2). Imotionen anförs bl.a. att det nuvarande systemetinbjuder till manipulation med valkretsindelningar ide större kommunerna eller antalet mandat ikommunfullmäktige. Ett alternativ till den nuvarandesituationen är att införa utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. En alternativ lösning äratt tillåta att även större kommuner bara har envalkrets. Detta bör genomföras på försök i någrakommuner nästa val. Motionären anser att börvara en av dessa försökskommuner.I motion 2003/04:K295 av och (båda kd) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en översyn av reglerna förfördelning av utjämningsmandaten inom partier.Motionärerna anför bl.a. att regeringen i enkommande analys av valsystemet också böruppmärksamma metodiken för fördelning avutjämningsmandaten inom partierna. Därvid hänvisastill att de fyra utjämningsmandat somKristdemokraterna erhöll vid riksdagsval ifallande turordning gick till länmed röstetalet 11 450, till medröstetalet 8 319, till medröstetalet 8 239 samt till medjämförelsetalet 8 063,2. I utgjordedetta det tredje mandatet med röstetalet 40 316. IStockholms län erhöll 54 872röster, men dessa röster resulterade emellertid iendast tre mandat. Genomsnittligt antal röster pererhållet mandat var i 13 439. OmKristdemokraterna i erhållit fyramandat skulle antalet röster per mandat varit 13718, men man erhöll alltså endast tre mandat, vilketmotsvarar 18 291 röster per mandat (avrundat).Enligt motionen säger dessa proportioner en del omsystemets brister. Som en jämförelse nämns attFolkpartiet i erhöll fyra mandat på49 187 röster.BakgrundFör val till är riket, enligt 3 kap. 6 §regeringsformen, indelat i valkretsar. Mandaten iriksdagen utgörs av 310 fasta valkretsmandat och 39utjämningsmandat. En valkrets är enligt 2 kap. 1 §vallagen ett geografiskt avgränsat område för vilketdet skall väljas ledamöter till den beslutandeförsamling som valet gäller. Landet är indelat i 29valkretsar och de motsvarar i principlänsindelningen. utgör dock tvåvalkretsar, län fyra valkretsar och fem valkretsar.Vid val till kommunfullmäktige är kommunen enligt2 kap. 6 § första stycket vallagen en valkrets, ominte något följer av andra stycket. Om en kommun harfler än 6 000 personer som har rösträtt, fårkommunen enligt andra stycket delas in i två ellerflera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 somhar rösträtt i en kommun, eller om det för kommunenskall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunendelas in i två eller flera valkretsar. En kommun somhar färre än 6 000 personer som har rösträtt fårdelas in i två eller flera valkretsar bara om detfinns synnerliga skäl därför att kommunen sträckersig över ett betydande geografiskt område eller harandra geografiska förhållanden som motiverar ensådan indelning.Indelningen i valkretsar för val tilllandstingsfullmäktige skall enligt 2 kap. 8 §vallagen beslutas av fullmäktige, sedan kommunernahar fått tillfälle att yttra sig. För att gällaskall beslutet vara fastställt av länsstyrelsen.Landstingsfullmäktige skall enligt 3 kap. 4 §besluta hur många mandat som fullmäktige skall ha.Detta regleras i 5 kap. 1 § kommunallagen. Mandateni består enligt 3 kap. 5 § avfasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Niotiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Omtalet blir brutet när antalet fasta valkretsmandatberäknas, skall det rundas av till närmast lägrehela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat.Länsstyrelsen skall enligt 3 kap. 6 § besluta hurmånga fasta valkretsmandat som varje valkrets skallha. Det skall göras på så sätt att antalet personersom har rösträtt i delas med antaletfasta valkretsmandat och därefter delas antaletpersoner som har rösträtt i varje valkrets med dettal som blir resultatet av den beräkningen. Varjegång som antalet som har rösträtt i en valkrets ärjämnt delbart med detta tal får den valkretsen ettmandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kanfördelas på detta sätt, får valkretsarna deåterstående mandaten i tur och ordning efter deöverskott som uppstår vid beräkningen. Näröverskottstalen är lika stora i två eller fleravalkretsar, skall avgöra vilken valkrets somskall få mandatet.Indelningen i valkretsar för val tillkommunfullmäktige skall enligt 2 kap. 9 § vallagenbeslutas av fullmäktige. För att gälla skallbeslutet vara fastställt av länsstyrelsen.Kommunfullmäktige skall, enligt 3 kap. 7 §vallagen, besluta om hur många mandat somfullmäktige skall ha. Detta regleras i 5 kap. 1 §kommunallagen. Samtliga mandat i fullmäktige ärfasta mandat. Om en kommun är indelad i fleravalkretsar skall besluta om hur mångamandat som varje valkrets skall ha.Frågan om att införa ett mer proportionellt systemockså för val till kommunfullmäktige har utrettsflera gånger utan att det lett till lagstiftning.Senast övervägdes frågan av 1993 årsvallagskommitté. Kommittén kunde inte enas i frågan,och detta hade sin orsak i olika synsätt i fråga ombehovet av att komplettera ett kommunproportionelltsystem med småpartispärr och delade meningar om detangelägna i att ha likartade system för val tilllandstings- och kommunfullmäktige. Kommittén valdedärför att avstå från att lägga fram ett förslag.Regeringen gjorde bedömningen att det inte bordeinföras utjämningsmandat för val tillkommunfullmäktige. Inte heller föreslog regeringeninförande av någon småpartispärr (prop. 1996/97:70s. delade regeringensuppfattning (bet. 1996/97:KU16 s. 25) och avstyrkteen motion med yrkande om ett tillkännagivande tillregeringen om bl.a. att införande avutjämningsmandat i kommunfullmäktigvalen borde bliföremål för förnyad beredning. I samma betänkandeavstyrkte utskottet vidare en motion om sänkning avspärren i landstingsvalen till . Utskottetanförde därvid bl.a. att en sänkning av aktuelltslag inte skulle fylla syftet att motverkapartisplittring.I betänkande 1998/99:KU17 behandlade utskottetflera motioner med yrkande om att utjämningsmandatborde införas i kommunfullmäktigvalen. Utskottethänvisade i sin bedömning till att frågan om attinföra ett mer proportionellt system för val tillkommunfullmäktige genom införande avutjämningsmandat hade utretts utan attdet lett till lagstiftning. Mot bakgrund av att 1993års vallagskommitté inte hade kunnat enas i dennafråga gjorde regeringen i propositionen med förslagtill ny vallag bedömningen att det inte bordeinföras utjämningsmandat för val tillkommunfullmäktige. Regeringen föreslog inte hellerinförande av någon småpartispärr.Konstitutionsutskottet delade då regeringensuppfattning. Utskottet gjorde i betänkande1998/99:KU17 ingen annan bedömning. Utskottet ansågatt man bör hålla fast vid det system som gäller.Någon ny utredning av frågan behövdes enligtutskottet inte heller. Utskottet avstyrkte därförsamtliga motioner. I betänkande 2000/01:KU7 gjordeutskottet med anledning av motionsyrkanden om attinföra kommunala utjämningsmandat inte någon annanbedömning och avstyrkte motionerna. Utskottetavstyrkte också en motion med yrkande om att bytanamn på östra valkrets tillSkaraborg. I betänkande 2001/02:KU8 vidhöllutskottet sin tidigare bedömning och avstyrktedärför motioner om införande av utjämningsmandat ikommunfullmäktigvalen. Vidare avstyrkte utskottet enmotion om att byta namn på västravalkrets. Utskottet vidhöll sin bedömning även ibetänkande 2001/02:KU14 och avstyrkte därmedmotioner om kommunala utjämningsmandat och omkommuners möjligheter att besluta omvalkretsindelning.Regeringen beslutade (dir.2003:37) att en parlamentariskt sammansatt kommitté,vallagskommitté (Ju 2003:03), bl.a. skallpröva frågan om proportionaliteten i valen tillkommunfullmäktige. I direktiven anförs bl.a.följande.Frågan om ökad proportionalitet vid valen tillkommunfullmäktige i de valkretsindeladekommunerna har inte fått en helttillfredsställande lösning. Detta torde delvisbero på den från tid till annan skiftandeinställningen till huruvida en reform i syfte attöka proportionaliteten också bör förenas med ensmåpartispärr. Anledningen till att det varitsvårt att uppnå enighet torde främst vara attönskemålet om ökad proportionalitet egentligen äroförenligt med kravet på att partier med småröstetal skall uteslutas från möjligheten att blirepresenterade i fullmäktige. En småpartispärrleder ju alltid till ett mindre proportionelltresultat än om någon spärr inte funnits. 1993 årsvallagskommitté kunde inte enas i frågan ochdetta hade sin orsak i olika synsätt på behovetav att komplettera ett kommunproportionelltsystem med en småpartispärr och delade meningarom angelägenheten i att ha likartade system förval till landstings- och kommunfullmäktige.Kommittén valde därför att avstå från att läggafram ett förslag.Regeringen ansåg därför att det inte skulleinföras några regler om utjämningsmandat ellersmåpartispärr i den nya vallagen. Riksdagendelade denna uppfattning (bet.