bet · GS01FöU4 · 2004-12-02 00:00:00 — 2001/02:FöU1 s. 58) utförligt redogjort för förhandlingsläget och vidtagna åtgärder när det gäller möjligheterna att omförhandla JAS 39 och andra större materielkontrakt. Utskottet avstyrker därför yrkande 13 i nämnda motion. I motion 2003/04:Fö220 (kd) föreslås ett riksdagsuttalande om att bör bygga ett nytt och större segelskolfartyg för att ersätta övningsskonerterna . Utskottet håller med motionären om att Gladan och Falken fungerat mycket väl som utbildningsplatser och att ett nytt seglande skolfartyg skulle kunna få ett stort värde ur PR-synvinkel. Utskottet anser dock att ett nytt segelskolfartyg inte är ett materielobjekt som det bör ankomma på att besluta om. Motionen avstyrks därför. Materielsamarbete Partimotion 2003/04:U256 (m) uttalar sig positivt om det pågående mellanstatliga materielsamarbetet och anser att detta bör fördjupas och utvidgas. Regeringen anför i propositionen att internationellt materielsamarbete, inom ramen för en tydlig svensk strategi för sådant samarbete, bör ses som en del av det europeiska och euroatlantiska samarbetet med syfte att utveckla förmågan till krishantering och säkerhetsfrämjande verksamhet. Även uttalar sig för behovet av en tydlig svensk strategi för internationellt materielsamarbete. Utskottet har ingen annan uppfattning och anser att intentionerna i motionen kommer att beaktas. Yrkande 9 i nämnda motion avstyrks därför. Motion 2003/04:Fö243 (fp) betonar försvarsindustriellt samarbete och samverkan och att därvid Försvarsmakten bör välja de ekonomiskt mest fördelaktiga alternativen. I större utsträckning bör avtal om materielanskaffning syfta till produktutveckling och prototyper med optioner för seriebeställning. Utskottet har ingen annan uppfattning och anser att propositionens inriktning återspeglar ett sådant förhållningssätt. Yrkande 13 i nämnda motion avstyrks därför. Regeringen pekar i propositionen på att det finns områden där myndigheter inom försvarssektorn, civila myndigheter och industrin har gemensamma intressen och där det finns möjligheter att ta till vara synergieffekter vid utveckling och anskaffning. Som ett bra exempel på ett sådant samarbete framhålls det nationella flygtekniska programmet (NFFP), som bör fortsätta . Utskottet anser att sådana möjligheter till synergier självfallet bör beaktas. Utskottet utgår därför från att samordningsmöjligheten mellan Försvarsmaktens nätverksbaserade försvar och de s.k. blåljusmyndigheternas kommunikationssystem identifieras och utnyttjas. Yrkande 14 i kommittémotion 2003/04:Fö243 (fp) avstyrks därför. Exportstöd återkommer med ett framfört förslag. I kommittémotion 2002/03:Fö261 (mp) föreslås således att begär att regeringen inte tillåter Försvarsmakten att stödja en alltmer utlandsägd krigsindustris exportansträngningar utan i stället avbeställer den krigsmateriel som inte behövs, exempelvis JAS-plan. Utskottet anser, liksom regeringen i propositionen, att det grundläggande syftet med att främja export av krigsmateriel även fortsättningsvis skall vara att säkerställa försörjningen med materiel och kompetens till det svenska försvaret. Färre beställningar till det svenska försvaret medför fortsatt behov av exportstöd och internationell samverkan. Utskottet hänvisar i övrigt till att det tidigare (bet. 1998/99:FöU1 och 2001/02:FöU11 s. 22) har uttalat sig för att regeringen i en situation med en vikande internationell marknad för försvarsmateriel och skärpt konkurrens ytterligare skall förbättra förutsättningarna för angelägen export av viktiga försvarsmaterielprojekt, bl.a. JAS 39 . Utskottet avstyrker därför yrkande 4 i nämnda motion. Utskottet anser, liksom regeringen, att exporten av tjänster har potential för att öka. Exempelvis har andra nationers intresse för att kunna använda svenska testanordningar, övningsfält och simulatorer successivt stigit. Förslag om hur internationell militär test- och övningsverksamhet på svenskt territorium skulle kunna utvecklas har lagts fram i en särskild utredning Snö, mörker och kyla (SOU 2004:77). I likhet med regeringen anser utskottet att förslagen bör beaktas i det fortsatta arbetet med exportstöd. Utskottet har erfarit att frågan bereds i . Fyra motioner uppmärksammar nämnda utredning, från delvis olika infallsvinklar. Motion 2003/04:Fö239 (s) förordar en utökad testverksamhet vid provnings- och testplatsen vid . I motion 2004/05:Fö20 (s) hävdas att en rätt utvecklad övnings- och testverksamhet inom ramen för Testregion skulle kunna göra till en aktiv och solidarisk bidragsgivare till internationell krishantering och fredsfrämjande uppgifter. Motion 2004/05:Fö2 (m) pekar på de unika förutsättningarna i norra för att kunna etablera en internationell test- och övningsverksamhet och anser att regeringen skall lägga fram förslag i enlighet med betänkandet Snö, mörker och kyla (yrkande 1). Med hänsyn till att utredningsförslagen om utökad internationell test- och övningsverksamhet i norra bereds i anser utskottet att nämnda tre motionsyrkanden inte kan tillstyrkas. Den fjärde motionen, partimotion 2004/05:Fö8 (v), är mer kritisk och anser att regeringen dels i tillståndsprövningen av internationell test- och övningsverksamhet skall tillämpa den strängare tolkningen av mottagare för vapenexport (yrkande 16), dels att test- och övningsverksamheten inte skall vara öppen för Nato som organisation (yrkande 17). Utskottet konstaterar att den aktuella utredningen anser att kriterierna för regeringens tillståndsgivning för den ifrågavarande verksamheten bör vara de som gäller för export av krigsmateriel. Utskottet anser att detta är en lämplig utgångspunkt och anser därför att de två motionsyrkandena bör avslås. Regeringen föreslår i propositionen att bemyndigar regeringen att i exportstödjande eller i säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete sälja eller hyra ut försvarsmateriel som inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för en begränsad tid (förslag nr 2). Utskottet har tidigare (bet. 2001/02:FöU2) ställt sig bakom ett liknande förslag från regeringen och föreslår därför att med bifall till propositionens förslag i denna del lämnar det begärda bemyndigandet till regeringen. Avveckling Regeringen anför i propositionen att det är viktigt att undersöka alternativ för att kunna avveckla materiel på ett mer flexibelt sätt och att det därvid kan vara aktuellt att pröva möjligheten att använda en separat avvecklingsorganisation. Utskottet har inget att erinra mot ett sådant förhållningssätt. Motion 2004/05:Fö223 (s) lyfter fram behovet av att effektivt kunna utnyttja tillgängliga inhemska resurser när det gäller avveckling av materiel och ammunition. Utskottet håller med motionärerna om detta och att avvecklingen skall ske på ett miljömässigt acceptabelt sätt. Det är också rimligt att berörda företag får tillräckligt långsiktiga planeringsvillkor. Utskottet konstaterar att det är den upphandlande myndigheten, i detta fall , som skall besluta om hur destruktion av ammunition skall upphandlas. är då skyldigt att följa bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling, vilket i regel innebär en upphandling i konkurrens. Regeringen kan besluta om undantag från denna regel om det finns skäl för detta, eller överlåta åt myndigheten att själv besluta om sådant undantag. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen. Försvarsmaktens grundorganisation och förslag i korthet Regeringen lämnar i proposition 2004/05:43 förslag till att ett stort antal organisationsenheter skall läggas ned samt att vissa skall omlokaliseras och vissa nya inrättas (yrkandena 13). Utskottet föreslår att godkänner regeringens yrkanden. Utskottet anser vidare att regeringens förslag till omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokalisering av de organisationsenheter som ingår i den (yrkande 4) i huvudsak bör bifallas. Utskottet anser dock att enheter som tidigare beslutat om även i fortsättningen skall framgå av den sammanställning över organisationen som nu tar ställning till. Det gäller den Operativa insatsledningen i och Försvarsmaktens centrum för internationell verksamhet () i /Kungs-ängen. Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum i har fått en allt större betydelse och bör också vara en enhet som tar ställning till. Det nyinrättade Försvarsmaktens telenät- och markteleförband i är också en sådan viktig enhet som bör besluta om. bör således ha följande utformning. Ledning Högkvarteret insatsledningen Södra militärdistriktsstaben Mellersta militärdistriktsstaben Norra militärdistriktsstaben Förband Livgardet / Försvarsmaktens för internationell verk- samhet () Livregementets husarer Södra skånska regementet /Revinge Artilleriregementet Luftvärnsregementet trängregemente Första ubåtsflottiljen Tredje ytstridsflottiljen Fjärde minkrigsflottiljen //Marinbasen flygflottilj /flygflottilj flygflottilj Försvarsmaktens helikopterflottilj /Malmen Försvarsmaktens logistik tekniska skola Försvarsmaktens sjukvårds- Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum Försvarsmaktens telenät- och markteleförband Avslag på propositionen Utskottet avstyrker fyrpartimotion 2004/05:Fö38 (m, fp, kd, c) samt motion 2004/05:Fö31 (fp) yrkande 1 som yrkar avslag på proposition 2004/05:43. Regeringen bör återkomma Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:Fö1 (c) yrkandena 2 i denna del och 3 i denna del, 2004/05:Fö7 (v) yrkandena 2, 3 i denna del och 4 i denna del, 2004/05:Fö8 (v) yrkandena 19 och 20, 2004/05:Fö9 (v) yrkande 2 i denna del, 2004/05:Fö17 (c) yrkande 2, 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) yrkande 3, 2004/05:Fö24 yrkande 2, 2004/05:Fö27 (fp) yrkande 3, 2004/05:Fö30 (v) i denna del samt 2004/05:Fö33 (kd) yrkandena 1 i denna del och 2 om att regeringen bör återkomma med nya förslag och underlag om Försvarsmaktens grundorganisation. Utgångspunkter Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:Fö3 yrkande 3, 2004/05: Fö21 (m, fp, kd, c) yrkande 5 och 2003/04:Fö243 (fp) yrkande 10 om olika utgångspunkter vid framtagningen av grundorganisationsunderlaget. , , , , , , , , , och helikoptrar Utskottet avstyrker motionerna 2004/05/Fö29 (m) 2004/05:Fö238 (m) och 2003/04: Fö260 (s) om motionerna 2004/05:Fö25 (fp, m, kd, c) yrkandena 36 och 2004/05:Fö31 (fp) yrkandena 25, 2004/05:Fö236 (m), 2004/05: Fö255 (s) om motionerna 2004/05:Fö9 (v) yrkande 2 i denna del, 2004/05:Fö12 (s), 2004/05:Fö14 (c) yrkande 2, 2004/05:Fö22 (c) yrkandena 24, 2004/05:Fö27 (fp) yrkandena 47, 2004/05:Fö30 (v) i denna del och 2004/05:Fö244 (kd) om motion 2004/05:Fö13 (c, fp) yrkande 1 om motionerna 2004/05:Fö3 (c) yrkandena 1 och 2, 2004/05:Fö26 (s), 2004/05:Fö32 (c) yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:Fö34 (fp) om motionerna 2003/04:Fö244 (c), 2004/05:Fö36 (kd, m, fp, c) och 2004/05:Fö245 (kd) om motionerna 2003/04:Fö228 (s) och 2004/05:Fö16 yrkande 2 om motionerna 2004/05:Fö3 (c) yrkande 4, 2004/05:Fö5 (fp), 2004/05: Fö6 (v), 2004/05:Fö10 (m) och 2004/05:Fö15 (kd) om motionerna 2004/05:Fö1 (c) yrkandena 2 i denna del och 3 i denna del, 2004/05:Fö7 (v) yrkandena 3 i denna del och 4 i denna del, 2004/05:Fö19 (s) yrkandena 1 och 2, 2004/05:Fö33 (kd) yrkande 1 i denna del och 2004/05:Fö35 (m) om motionerna 2004/05:Fö2 (m) yrkande 3, 2004/05:Fö8 (v) yrkande 21 och 2004/05:Fö24 (fp) yrkande 3 om motion 2004/05:Fö24 (fp) yrkande 4 om motionerna 2003/04:Fö253 (fp, m, kd), 2003/04:Fö262 (s), 2004/05:Fö2 (m) yrkande 2, 2004/05:Fö8 (v) yrkandena , 2004/05:Fö18 (c) yrkande 2, 2004/05:Fö37 (kd, c) 2004/05:Fö222, 2004/05:Fö237, 2004/05:Fö256 (s), och 2004/05:Fö260 (fp) om helikoptrar. Övnings- och skjutfält samt mark- och miljöfrågor För att inte hindra utvecklingen på avvecklingsorterna utgår utskottet från att övnings- och skjutfält som inte behövs för verksamheten saneras och lämnas av de berörda myndigheterna Försvarsmakten och så snart det låter sig göras. När det gäller skjutfält har utskottet tidigare vid olika tillfällen uttalat sig positivt om de utmärkta övningsbetingelser som råder där och har samma uppfattning . Utskottet avstyrker motionerna 2003/04:Fö201 (m), 2003/04:Fö202 (m), 2004/05:Fö202 (m), 2003/04:Fö204 yrkandena 13, 2004/05: Fö14 yrkande 3, 2003/04:Fö223 (s), 2003/04:Fö226 (fp) yrkandena 14, 2004/05:Fö232 (fp) yrkandena 14, 2004/05:Fö234 (v), 2004/05:Fö220 (s), 2004/05:Fö13 (c, fp) yrkande 2, 2004/05:Fö23 (s) och 2003/04:Fö224 (c). Gemensam europeisk militär pilotutbildning Utskottet avstyrker motionerna 2003/04:Fö237 (fp) yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:Fö252 (kd, m, fp) yrkandena 1 och 2. Regeringen föreslog i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av (yrkande 9). Regeringen har därefter i skrivelsen (skr. 2004/05:42) Återkallelse av del av proposition 2004/05:5 återkallat sitt yrkande nr 9 och den del av propositionen som behandlar grundorganisationen. Regeringen har i stället lämnat en ny proposition Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43). Regeringen föreslår i grundorganisationspropositionen att godkänner regeringens förslag att lägga ned i , i , i , i /, Andra ytstridsflottiljen i /, i , Sydkustens marinbas i , Ostkustens marinbas i /, flygflottilj i , militärdistriktsstab i /, Försvarsmaktens Halmstadsskolor i , Örlogsskolorna i , Arméns tekniska skola i , i och Flygvapnets Uppsalaskolor i (yrkande 1) att omlokalisera Artilleriregementet från till , Första ubåtsflottiljen från /till , från till /, Försvarsmaktens logistik från till och Försvarsmaktens sjukvårdscentrum från till (yrkande 2) att inrätta Marinbasen i , Försvarsmaktens tekniska skola i , Sjöstridsskolan i och Luftstridsskolan i (yrkande 3) till omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokalisering av de organisationsenheter som ingår i grundorganisationen (yrkande 4). Bakgrund beslutade regeringen att ett underlag års försvarsbeslut om förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation skulle utarbetas av en arbetsgrupp inom (Försvarsdepartementet). I detta beslut bestämde regeringen om riktlinjer för arbetsgruppens arbete och anförde att arbetsgruppens förslag bl.a. skulle omfatta hela Försvarsmakten, vara sammanhållet och innehålla en helhetslösning, vara spårbart, vara motiverat så att skälen för varje förslag kan utläsas samt vara kostnadsberäknat så att förändringar som genomförs kan följas upp. Gruppen skulle också väga in ett antal försvarspolitiska, ekonomiska, regionalpolitiska, arbetsmiljömässiga och miljöpolitiska aspekter i sitt arbete. När det gällde de försvarspolitiska aspekterna angavs bl.a. följande. Gruppens förslag skulle skapa rationella produktionsförutsättningar och en långsiktigt hållbar organisationsstruktur som kan svara mot de krav som den nya strukturen med bl.a. insatsförband ställer. Förslag till reduceringar skulle i första hand innebära att organisationsenheter avvecklas eller integreras med andra organisationsenheter. De grundorganisatoriska resurser som bibehålls skulle så långt möjligt inrymma även eventuellt tillkommande verksamhet från avvecklade eller omlokaliserade organisationsenheter. För att svara mot de krav som den framtida Försvarsmaktens organisation ställer avseende bl.a. rationella utbildningsvolymer skulle grundorganisationen omfatta främst större och integrerade organisationsenheter. Gruppen skulle så långt möjligt undvika att lämna förslag som innebar att det blir endast begränsad verksamhet på en ort. Med undantag för dimensionerande övnings- och skjutfält skulle särskild infrastruktur för anpassning inte ligga till grund för utformningen av grundorganisationen. Konsekvenserna och effekterna för Försvarsmaktens logistik skulle belysas särskilt. Möjligheterna till samverkan mellan Försvarsmakten och annan statlig verksamhet på en ort för att åstadkomma en för staten sammantaget rationell verksamhet skulle beaktas. Vidare skulle förslaget till grundorganisation utformas så att nödvändiga kompetenser kan vidmakthållas och utvecklas. skulle vidare medge förutsättningar för den egna personalens utveckling och kompetensuppbyggnad. Slutligen skulle Försvarsmaktens förmåga att kunna hantera specialfunktioner beaktas. I fråga om ekonomiska aspekter skulle det samlade grundorganisatoriska förslaget rymmas inom de anslagsnivåer som angavs i regeringens beslut med planeringsanvisningar för Försvarsmakten. Grundprincipen skulle vara att förändringarna skall leda till lägre driftskostnader. Kostnader för nyinvesteringar och omlokaliseringar skulle minimeras. I fråga om regionalpolitiska aspekter angav regeringen att de berörda lokala arbetsmarknadsregionernas sårbarhet ur regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska synvinklar skulle beaktas, liksom att särskild hänsyn skulle tas till försvarsmaktsberoendet, dvs. andelen sysselsatta i Försvarsmakten i förhållande till det totala antalet sysselsatta. För arbetsmiljöaspekter angavs att frågor om skydd mot olycksfall och ohälsa för anställda och totalförsvarspliktiga som verkar inom Försvarsmakten samt frågor om en god arbetsmiljö i övrigt skulle beaktas. Slutligen angavs i riktlinjer avseende miljöpolitiska aspekter att grundorganisationen skulle utformas så att Försvarsmakten svarar mot sitt ansvar som sektorsmyndighet för ekologisk hållbarhet. Regeringen angav i sina riktlinjer bl.a. också att gruppen i sin redovisning skulle ange när förändringen av grundorganisationen bör inledas och när den bedöms kunna vara avslutad. Arbetets bedrivande Varje förändring som gäller Försvarsmaktens grundorganisation berör ett mindre eller större antal personer, både inom och utom Försvarsmakten. Vid större förändringar berörs även kommuner och regioner. Det är därför viktigt att regeringens bedömning om grundorganisationen är spårbar och förståelig för dem som berörs, även om de inte delar regeringens uppfattningar och slutsatser. En annan sida av denna sak är att det är viktigt att alla berörda får möjlighet att redovisa sina förslag och uppfattningar. För att tillgodose dessa utgångspunkter valde den av regeringen tillsatta arbetsgruppen följande arbetsmetod. marsjuni 2004 besökte arbetsgruppen det absoluta flertalet av Försvarsmaktens organisationsenheter. Vid varje sådant besök erbjöds aktuell enhet möjlighet att redovisa förhållandena vid enheten samt utvecklingsmöjligheter m.m. Vid de flesta av dessa besök deltog även representanter för kommunen och i några fall t.ex. och lokal högskola. Utöver detta gavs cheferna för respektive enhet möjlighet att vid särskilda möten med arbetsgruppen på Försvarsmaktens högkvarter redovisa sin enhets syn, antingen individuellt eller inom ramen för en gemensam funktionsredovisning. På detta sätt har Försvarsmaktens förband, skolor och centrum givits möjlighet att redovisa sina uppfattningar direkt till arbetsgruppen, som gruppen på plats har kunnat bedöma bl.a. produktionsförutsättningarna. Utgångspunkter Försvarsmakten har utarbetat en övergripande dimensionering av grundorganisationen i fyra ekonomiska nivåer. Mekaniserat regemente inkl. inter-nationell utbildning 7 4/3 Kavalleri/jägarregemente 2 Luftvärnsregemente 1 1 1 1 1/0 Ingenjörregemente 1 1 1 1 0/1 Signalregemente 1 1 1 1 1 Trängregemente 1 1 1 1 1 Flottiljledning stridsfartygsflottilj 4 3 3 3 2 Marinbas1) 2 1 (H+S) 1 (H+S) 1 (H+S) 1 (H+S) Amfibieregemente 2 1 1 1 0/1 Helikopterflottilj 1 1 1 1 1 Flygflottilj 4 3 3 3 2 Militärhögskola 3 1 1 1 1 Summa plattformar 30 1920 1920 19 14 1) H = huvudbas, = sidobas redovisade Försvarsberedningen sin rapport för en ny tid (Ds 2004:30). I rapporten redovisar Försvarsberedningen bl.a. följande om grundorganisationen. Även om nedläggning av kaserner och flyttning av verksamhet till större garnisonsenheter ger små nettobesparingar på kort sikt, är de ändå nödvändiga för att undvika de framtida kostnader för underhåll och renoveringar m.m. som skulle finnas om alla nu befintliga fastighetsbestånd, övningsfält m.m. skulle behållas. Ett högre utnyttjande av befintliga fastigheter, personella resurser och infrastruktur bör i sin tur leda till ökad effektivitet. I Försvarsmaktens budgetunderlag anges att sammanslagning av verksamheter på kort sikt kan komma att kräva investeringar. Detta överensstämmer med erfarenheterna från . Strävan är dock att sänka driftskostnaderna långsiktigt. Beredningen konstaterar att den kraftiga reduktion av insatsförband som Försvarsmaktens förslag innebär kommer att medföra tillhörande reduceringar av grundorganisationen. På många platser där Försvarsmakten funnits kommer verksamheter att försvinna. Försvarsberedningen betonar vikten av att den lösning som presenteras av regeringen är långsiktigt hållbar. Antaganden inför omstruktureringen om besparingar och effektivitetsvinster borde, enligt beredningen, vara dokumenterade så att de går att följa upp. Försvarsberedningen pekar vidare på kopplingen mellan grundorganisationen och utbildnings- och övningsverksamheten samt på att färre förband i insatsorganisationen kommer att innebära färre etablissemang i grundorganisationen. Kvarvarande delar av grundorganisationen måste enligt beredningen vara lokaliserade så att goda övnings- och utbildningsförutsättningar kan skapas. Enligt beredningen bör förmåga att uppträda i förband på lägst bataljonsnivå och stridskraftsgemensamt uppträdande samt kompetens att leda förband prioriteras. Vidare bör större och stridskraftsgemensamma förbandsenheter övas regelbundet, då även kontrakterad och färdigutbildad personal bör kunna kallas in. , anför beredningen, utbildas inte en hel bataljon på någon plats i arméstridskrafterna och stridskraftsgemensamma övningar, exempelvis mellan flyg och arméförband, sker i liten eller ingen omfattning. Detta måste enligt Försvarsberedningen betraktas som ett systemfel. Försvarsberedningen anser vidare att militärdistriktsorganisationen behöver förändras och reduceras. I fråga om ledningsorganisationen anför Försvarsberedningen bl.a. att betydande rationaliseringar och besparingar bör göras inom ledning och försvarsförvaltning. Förändringar i grundorganisationen föreslår att Försvarsmaktens grundorganisation skall ges följande utformning för att Försvarsmaktens förmåga och insatsorganisation m.m. skall kunna få den inriktning som redovisas och föreslås i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5). 1) Följande organisationsenheter skall läggas ned (I 5) (K 4) (P 10) (P 18) /Andra ytstridsflottiljen (2. ysflj) /(Amf 4) Göteborg Sydkustens marinbas () Karlskrona Ostkustens marinbas () /flygflottilj (F 4) militärdistriktsstab (MDG) /Försvarsmaktens Halmstadsskolor (FMHS) (ÖS) Arméns tekniska skola (ATS) (MHS Ö) Flygvapnets Uppsalaskolor () Uppsala Organisationsenheterna skall läggas ned eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. 2) Följande organisationsenheter skall omlokaliseras Artilleriregementet (A 9) från till Första utbåtsflottiljen (1. ubflj) från /till (Amf 1) från till /Försvarsmaktens logistik (FMLOG) från till Försvarsmaktens sjukvårdscentrum (FSC) från till Omlokaliseringarna skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara avslutade . 3) Följande organisationsenheter skall inrättas Marinbasen () Försvarsmaktens tekniska skola (FMTS) (SSS) Luftstridsskolan (LSS) Uppsala Organisationsenheterna skall inrättas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Regeringen bedömer att för att åstadkomma det resultat som redovisats under regeringens förslag bör även följande förändringar i grundorganisationen vidtas. 4) Följande organisationsenhet bör läggas ned Amfibiestridsskolan (AmfSS) Inriktningen är att organisationsenheten skall läggas ned eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer.