bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Utskottet fann då inget skäl attändra det ställningstagande som gjordes i sambandmed att socialförsäkringslagen antogs (prop.1998/99:119, bet. 1999/2000:SfU3, rskr.1999/2000:12). Utskottet finner inte heller nuanledning att göra en annan bedömning.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning samt avstyrker motionSf363 yrkande 44 i denna del samt yrkande 43 i sammamotion.Övrig motionEnligt nuvarande regler gäller att föräldrar som hargemensam vårdnad om ett barn får dela vårdbidragetmellan sig om båda tar del i vården av barnet samtom båda begär det. En delning av utbetalningen avvårdbidraget innebär dock inte någon delning avrätten till bidraget utan det är endastutbetalningen som delas mellan föräldrarna. Vidoenighet får den förälder som har den huvudsakligavården om barnet hela vårdbidraget. Utskottet hartidigare avstyrkt ett liknande motionsyrkande (bet.2003/04:SfU1) och har även tidigare avstyrktmotionsyrkanden om att vårdbidraget skall fördelasprocentuellt rättvist mellan frånskilda föräldrar(bet. 2002/03:SfU1). Liksom då anser utskottet attdet får ankomma på regeringen att överväga lämpligaåtgärder i aktuellt hänseende om problem av störreomfattning skulle förekomma. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Sf245.21:7 Pensionsrätt för barnårUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 21:7Pensionsrätt för barnår.Gällande ordningPensionsgrundande belopp för barnår skall kunnatillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m.det år då barnet fyller eller, om barnet ärfött under någon av månaderna juli t.o.m. december,fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m.det år då barnet fyller . Föräldrarna kansjälva välja vem av dem som skall tillgodoräknas detpensionsgrundande beloppet. Om föräldrarna inte görett aktivt val kommer den förälder som har denlägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella åretatt tillgodoräknas barnårsrätt automatiskt. För denförälder som tillgodoräknas pensionsgrundande beloppför barnår skall en fiktiv inkomst beräknas fördenna tid. Den fiktiva inkomsten kan beräknas på tresätt, genom utfyllnad till föräldernspensionsgrundande inkomst året före barnets födelse,genom utfyllnad till av den genomsnittligapensionsgrundande inkomsten för alla försäkradeunder eller med ett för alla försäkradeenhetligt belopp. Det alternativ som ger detförmånligaste utfallet för ett givet år används.Utifrån det pensionsgrundande beloppet skallpensionsrätt beräknas av underlaget. Fördessa pensionsgrundande belopp betalar staten enålderspensionsavgift om 18,5 %.Barnårsrätt för adoptivföräldrar ges under fyraår, räknat den försäkrade fick barnet isin vård och längst tills barnet fyller tio år.Adoptivföräldrar kan tillgodoräknas barnårsrätt förtid före det formella adoptionsbeslutet, om devårdar och bor tillsammans med ett barn som de tagitemot i syfte att adoptera det. Detta gäller även densom är särskilt förordnad vårdnadshavare.PropositionenSyftet med pensionsrätt för barnår är att stödja denförälder i familjen som har lägst inkomst och/ellertagit störst del av vårdnaden av barnet. Anslagethar tillkommit med anledning av det reformeradeålderspensionssystemet.Eftersom barnårsrätten, om föräldrarna inte görett aktivt val, tillfaller den förälder som harlägst inkomst och det i hög utsträckning är kvinnorsom har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån,enligt regeringen, främst kvinnor till godo.Den statliga ålderspensionsavgiftens storlek ochutgiftsutvecklingen för pensionsrätt för barnårstyrs främst av pris- och inkomstbasbeloppensutveckling, utveckling av födelsetalen,timlöneutvecklingen, inflation och arbetslöshet.Under 2003 uppgick utgifterna för pensionsrätt förbarnår till . För innevarandeår beräknas utgifterna till 4 051 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för budgetåret2005 till anslaget 21:7 Pensionsrätt för barnåranvisar ett ramanslag på 4 319 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Parlamentarisk utredning avsocialförsäkringarna (punkt 1)av (), Per (), (), (), (),(), () ochMona ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed delvis motionerna 2004/05:Sf357 yrkande 11,2004/05:Sf359 yrkande 2, 2004/05:Sf384 yrkande 2 och2004/05:Sf394 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion2004/05:Sf389 yrkande 6.StällningstagandeEn parlamentarisk utredning om socialförsäkringarnabör tillsättas.Regeringen har tillsatt en ensamutredare som skallvara klar och först därefter avses enparlamentarisk utredning tillsättas. Vi anser detangeläget att den parlamentariska utredningentillsätts . Detta bör ges regeringen tillkänna.2. Parlamentarisk utredning avsocialförsäkringarna (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf389 yrkande 6 och avslårmotionerna 2004/05:Sf357 yrkande 11, 2004/05:Sf359yrkande 2, 2004/05:Sf384 yrkande 2 och 2004/05:Sf394yrkandena 1 och 2.StällningstagandeSocialförsäkringssystemet bygger på en högsysselsättning, och det största problemet äratt alltför få arbetar. Det viktigaste är att få nedde höga sjuktalen genom att satsa på rehabiliteringoch ett friskare arbetsliv och uppfylla målen omfull sysselsättning. Direktiven till den nu inleddaöversynen av socialförsäkringarna står i skarpmotsättning till den generella välfärdens ideologi.Den generella välfärden är särskilt viktig förkvinnor. Vi anser att de förbättringar avsocialförsäkringarna som är nödvändiga skall göraslöpande och inom ramen för befintliga system.Regeringen bör därför lägga ned utredningen avsocialförsäkringarna och i stället fokusera på attförbättra nuvarande system genom att t.ex. höjataken och se över reglerna för tillträde tillförsäkringarna.3. Principer för socialförsäkringarna (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf359 yrkande 1 och avslårmotionerna 2004/05:Sf338, 2004/05:Sf377,2004/05:Sf384 yrkandena 1 och 3-9 samt 2004/05:Sf389yrkandena 1 och 3.StällningstagandeVi anser att staten bör tillhandahålla ett generelltsystem för att försäkra inkomstbortfall vid sjukdom,arbetslöshet, barnafödande och pension. Systemetskall även ge utrymme för egna lösningar ochpersonligt ansvarstagande. Med undantag förpensionssystemet är dagens socialförsäkringar dockvarken särskilt robusta, överskådliga ellerträffsäkra och behöver därför reformeras.I ett kortare perspektiv bör socialförsäkringarna,utöver pensionssystemet, renodlas och samordnas. Ettbättre samband mellan avgifter och förmåner måsteupprättas genom någon form av löne- ochavgiftsväxling. I ett längre perspektiv är detönskvärt att hela skatte-, avgifts- ochtransfereringssystemet effektiviseras. Därtill börincitamenten för enskilda individer förbättras.4. Principer för socialförsäkringarna (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf389 yrkandena 1 och 3 ochavslår motionerna 2004/05:Sf338, 2004/05:Sf359yrkande 1, 2004/05:Sf377 samt 2004/05:Sf384yrkandena 1 och 3-9.StällningstagandeSocialförsäkringarna bör även fortsättningsvis varaallmänna och obligatoriska försäkringar somfinansieras solidariskt med socialavgifter ochallmänna skattemedel. Endast genom enskattefinansierad välfärd uppnås nödvändigaomfördelande effekter så att tillgången till socialtrygghet inte skall vara beroende av kön, hälsaeller ekonomiska resurser.Inkomstbortfallsprincipen innebär att i stort settalla omfattas och gynnas av systemet. Därmed skapasen solidaritet även hos samhällets mellanskikt.Sedan ett antal år växer marknaden och inslagen avprivata försäkringar på det sociala området. Deturholkar jämlikheten och slår mer mot vissa grupperän andra. Statens ansvar skall inte lämnas över varesig till den privata sidan eller tillarbetsmarknadens parter.5. Principer för socialförsäkringarna (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf384 yrkandena 1 och 3-9 ochavslår motionerna 2004/05:Sf338, 2004/05:Sf359yrkande 1, 2004/05:Sf377 samt 2004/05:Sf389yrkandena 1 och 3.StällningstagandeTrygghetssystemet skall vara långsiktigt hållbartoch klara svängningar i konjunkturen liksomförändringar i demografin. Det skall syfta till atthjälpa människor, som på grund av sjukdom ellerarbetslöshet förlorar sin arbetsinkomst, tillbakatill arbetslivet. Genom att renodlatrygghetssystemets olika ersättningsnivåer och skapaett enhetligt system förbättras möjligheten attvidta rätt åtgärder så att personen kan återgå iarbete. blir det också mer förutsägbartsåväl för den enskilde som för staten.Alla människor skall garanteras en ekonomiskgrundtrygghet. Det bör övervägas om barnfamiljer börerbjudas en högre trygghetsnivå. Människor måstekunna lita på systemet och kunna påverkasin egen situation. Riskerna måste spridas så attmänniskor kan delta på lika villkor. Inom systemetskall kunna ske en rimlig omfördelning mellanindivider men också över livet.Inkomstbortfallsförsäkringar är inte det enda sättetatt skapa en trygghet för förvärvsarbetande vidsjukdom eller arbetslöshet. Inom ramen för enöversyn bör såväl grundtrygghetslösningar som formerför "välfärds-sparande" prövas som möjliga inslag ien arbetslivsförsäkring.Både rättvisa och effektivitet talar förinförandet av en samordnad arbetslivsförsäkring, därsjukförsäkring, arbetsskadeförsäkring ocharbetslöshetsförsäkring ingår och därersättningsnivåerna harmoniseras ochmyndighetsstrukturerna slås ihop.6. EU:s kompetens (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2004/05:Sf263 yrkande 10,2004/05:Sf362 yrkande 1 och 2004/05:Sf389 yrkande 5.StällningstagandeDen nationella beslutanderätten i EU-frågor på detsociala området värnas i teorin, men i praktikenpågår en harmonisering på området som drivs på avEMU-projektet. I och med fast en s.k. europeisk socialmodell. Rådet har vidare gett medlemsstaternagenerella riktlinjer om att offentlig sektor skallprivatiseras. Vi ser en uppenbar risk att EU-samarbetet kommer att medföra en ökad privatiseringav socialförsäkringarna, vilket i sin tur riskeraratt hota det generella välfärdssystemet i Sverige.Regeringen bör därför verka för att den nationellabeslutanderätten på det sociala området bevaras.7. Gränshinder i (punkt 5)av Per (), () och AnnaLilliehöök (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed delvis motion 2004/05:Sf356 yrkande 2 samtavslår motionerna 2004/05:Sf228, 2004/05:Sf229,2004/05:Sf248, 2004/05:Sf280, 2004/05:Sf367,2004/05:Sf385 och 2004/05:Sf386.StällningstagandeNuvarande utformning avsocialförsäkringssystemet kan ge besvärligaeffekter när en person arbetar i såvälSverige som . Det gäller bl.a.reglerna för arbetsgivaravgift, intjänandeav ålderspension, föräldraförsäkringen samtersättning till långtidssjukskrivna. Dettaförsvårar rörligheten på arbetsmarknaden iÖresundsregionen. Regeringen bör därförsnarast genomföra en översyn av regelverketoch dess effekter och återkomma tillriksdagen med förslag om hur gränshinder kanundanröjas.8. Utlandsstationerade (punkt 7)av (), Per (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed delvis motion 2004/05:Sk5 yrkande 2.StällningstagandeNär den nya socialavgiftslagen trädde i kraft den 1januari 2001 blev alla skattepliktiga förmåner förutlandsstationerad personal föremål förarbetsgivaravgifter. Det innebär att alla deutgifter som arbetsgivaren väljer att stå förbeläggs med arbetsgivaravgifter. Särskilt förverksamhet i stora världsstäder som , New Yorkoch innebär nuvarande regelverk attkostnaderna för utlandsstationering snabbt ökar.Svenska storföretag löser detta genom att skapadotterbolag i länder som man behöver personal i, menför mindre företag som behöver utlandsstationeradpersonal innebär de svenska arbetsgivaravgifterna enbetydande utgift. Kopplingen mellan en arbetsgivareslönekostnader och den utlandsstationeradearbetstagarens rättigheter i det svenskasocialförsäkringssystemet har blivit utomordentligtsvag. Det är också en inkongruens vad gällerbeskattningen mellan statligt anställda och privatanställda.Regeringen bör återkomma till medförslag om hur ovanstående problem skall kunnalösas.9. Företagares socialförsäkringsskydd (punkt 9)av Per (), () och AnnaLilliehöök (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf270 yrkandena 1-4 samtavslår motionerna 2004/05:Sf313, 2004/05:A355yrkande 15, 2004/05:MJ508 yrkande 4, 2004/05:N398yrkande 7 och 2004/05:N413 yrkande 7.StällningstagandeDe skilda reglerna för SGI för anställda respektiveegenföretagare är inkonsekventa och bör göras sålikformiga som möjligt. SGI skall beräknas somgenomsnitt av den lön som egenföretagaren tagit utde . Vidare bör arbetstiden beräknaspå samma sätt för egenföretagare som för löntagarevid tillfällig föräldrapenning.Det finns regler som diskriminerar närstående tillföretagare. Ett exempel är att en kvinna somdeklarerat hälften av inkomsterna från ett lantbrukkan få lägre SGI och därmed lägre föräldrapenning ommaken gjort skattemässiga avsättningar. SGI:nberäknas nämligen med utgångspunkt i den sammanlagdadeklarerade inkomsten, varefter den delas likamellan makarna. Alla sådana diskriminerande reglerbör slopas.Enligt RFV:s föreskrifter skall vid beräkning avSGI endast beaktas sådan inkomst som en försäkradkan antas komma att ha av eget arbete i följd. Det innebär att egenföretagareoch/eller tillfälligt anställda kan nekassjukpenning på grund av att deras uppdrag inte ärtillräckligt långa. Denna begränsning bör tas bortså att egenföretagare och visstidsanställda interiskerar att stå utan inkomstbortfallsförsäkring ihändelse av sjukdom eller föräldraskap.10.Företagares socialförsäkringsskydd (punkt 9)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2004/05:A355 yrkande 15,2004/05:MJ508 yrkande 4 och 2004/05:N413 yrkande 7samt avslår motionerna 2004/05:Sf270 yrkandena 1-4,2004/05:Sf313 och 2004/05:N398 yrkande 7.StällningstagandeDet finns brister i det sociala trygghetssystemetnär det gäller företagare. En egenföretagare harfasta kostnader vid sjukdom och föräldraledighet.Samtidigt som företaget tillfälligt är stängt medbortfall av inkomster riskeras även ett merlångsiktigt inkomstbortfall genom att kunderna sökersig till andra företag. Detta är särskilt känsligtför företag som verkar inom tjänstesektorn. Vikritiserar även att den tillfälligaföräldrapenningen för en egenföretagare beräknas perkalenderdag. Systemet är inte heller anpassat förpersoner som kombinerar eget företagande medanställning eller studier. Villkoren iföräldraförsäkringen för företagare bör göraslikvärdiga med dem för andra personer.11.Företagares socialförsäkringsskydd (punkt 9)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2004/05:Sf313 och 2004/05:N398yrkande 7 samt avslår motionerna 2004/05:Sf270yrkandena 1-4, 2004/05:A355 yrkande 15,2004/05:MJ508 yrkande 4 och 2004/05:N413 yrkande 7.StällningstagandeTrygghetssystemen diskriminerar småföretagare ochbehöver därför reformeras. En egenföretagare harfasta kostnader vid sjukdom och föräldraledighet.Samtidigt som företaget tillfälligt är stängt medbortfall av inkomster riskeras även ett merlångsiktigt inkomstbortfall genom att kunderna sökersig till andra företag. Egenföretagaren får ocksålägre tillfällig föräldrapenning än anställda. Vianser att samma villkor skall gälla för företagaresom för anställda.12.Konstnärernas socialförsäkringsskydd(punkt 10)av (), Per (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed delvis motionerna 2004/05:Kr239 yrkandena 6,7 och 11 samt 2004/05:Kr357 yrkande 1.StällningstagandeVillkoren för de professionella konstnärerna attkunna basera sin försörjning och inbetalning tillsocialförsäkringssystemet på ersättning för utförtarbete måste förbättras och underlättas. Detkarakteristiska för konstnärsyrket är att det tarlång tid att etablera sig som konstnär och attinkomsterna är ojämna över tiden. För konstnärernabehövs därför mer individanpassadesocialförsäkringssystem.13.Orsaker till ohälsan (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf359 yrkande 3.StällningstagandeDet finns inga enkla förklaringar till attohälsotalen ökat så dramatiskt utanorsakerna är komplexa. När man läser regeringenstexter och lyssnar på debatter slås man av hurdogmatiskt regeringen ser på orsakerna tillsjukfrånvaron. Arbetsplatsens beskaffenhet ocharbetsmiljön verkar vara de enda faktorer sompåverkar människor att må dåligt och sjukskriva sig.Utan att förringa arbetsplatsens betydelse isammanhanget finns det ett flertal orsaker till denökade sjukfrånvaron. Människors svårigheter att fåhela livspusslet att gå ihop torde skapa enbetydande del av ohälsan. Utformningen av familje-,social-, folkhälso-, skatte- ochjämställdhetspolitiken har stor betydelse förmöjligheterna att komma till rätta med ohälsan.Ohälsan både i och utanför arbetslivet måstebekämpas genom att stärka den enskilda människanskänsla av värde, inflytande och egenmakt. Hälsahandlar om att få leva ett så friskt liv som möjligtutifrån sina egna förutsättningar. Svårigheter attfå tillräckligt med tid för barn, familj, sig själv,släkt och vänner skapar den stress, känsla avotillräcklighet, ensamhet och trötthet som så mångakänner. Grundtryggheten och hälsan hos barn ochvuxna har därmed blivit mindre. De växandeohälsotalen kräver således ett helhetsgrepp.14.Sjukdomsbegreppet (punkt 13)av (), Per (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2004/05:Sf287 yrkande 13 och2004/05:Sf357 yrkande 1 i denna del.StällningstagandeLägre sjukfrånvaro uppnås bl.a. genom stramare ochklarare regler för sjukskrivning, men också genombättre rehabilitering, nationell vårdgaranti,finansiell samordning och en fungerandearbetsmarknad för dem som behöver byta arbete.Regeringen bör genomföra en kartläggning aveffekterna kring de förändringar som skett under1990-talet avseende sjukdomsbegreppet för att bedömadess påverkan på sjukskrivningarna. Regeringen börsnarast återkomma till med en redovisningav resultatet och förslag till förändringar i syfteatt tydliggöra sjukförsäkringens regelverk.15.Försäkran vid sjukpenning (punkt 15)av Per (), () och AnnaLilliehöök (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf357 yrkande 1 i denna del.StällningstagandeVi vill återinföra att den sjukskrivne den 28:edagen ger en skriftlig försäkran om nedsattarbetsförmåga till . Intygetavskaffades efter beslut av regeringoch riksdag. Vi anser att avskaffandet av intygetmotverkar syftet med en uppstramning avsjukskrivningsprocessen.16.Information om sjukförsäkringens syfte(punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf359 yrkande 14.StällningstagandeAtt de dramatiskt ökade sjukskrivningstalen tillstor del beror på en förskjutning av attitydernatill sjukförsäkringen torde stå klart för de flesta.Olika undersökningar pekar på en sådan förskjutning.Många anser det vara fullt legitimt att sjukanmälasig även om man inte är sjuk i medicinsk mening.Detta kan delvis bero på bristande kunskaper omsyftet med sjukförsäkringen. Det som är tänkt attvara en sjukförsäkring har i mångas medvetandekommit att betraktas som eninkomstbortfallsförsäkring. Som ett led i att stärkalegitimiteten för sjukförsäkringssystemet måstearbetet med att informera om sjukförsäkringens syfteges ett stort utrymme.17.Läkarna och sjukskrivningsprocessen(punkt 17)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf403 yrkande 10 och avslårmotion 2004/05:Sf359 yrkande 16.StällningstagandeVi anser att utbildning respektive fortbildning avläkare i försäkringsmedicin är av stor vikt för atthöja kvaliteten på de behandlande läkarnas intyg ochutlåtanden. Utbildningen bör omfatta alla läkare,även dem som är i tjänst. bör genomgångenutbildning i försäkringsmedicin bli ett villkor föratt över huvud taget få skriva sjukintyg tillförsäkringskassan. Vi anser att regeringen bör låtautreda i vilken takt detta skall genomföras ochdärefter återkomma till i denna fråga.18.Läkarna och sjukskrivningsprocessen(punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2004/05:Sf359 yrkande 16 och avslårmotion 2004/05:Sf403 yrkande 10.StällningstagandeOhälsan beror i hög grad på männskors svårigheteratt få hela livspusslet att gå ihop. Läkarnas roll isjukskrivningsprocessen är av största betydelse.Såväl för individen som med tanke på samhälletskostnader är det mycket viktigt att precisionen ökari sjukskrivningsprocessen. Varje läkare måste varamedveten om att en sjukskrivning innebär utfärdandeav en "check" som arbetsgivaren och senarestatskassan bekostar.Läkaren måste från ett helhetsperspektiv bedömaden sammantagna och långsiktiga konsekvensen av attta en person ur arbetslivet. Varje sjukskrivningrymmer nämligen en inneboende risk för isolering ochpassivisering. Sjukskrivningar med slentrianmässigaoch oprecisa diagnoser måste undvikas.