bet · GR01MJU8 · 2004-02-12 00:00:00 — Det är angeläget att framtidens handelsregler utformas på ettsätt som bidrar till en bättre miljö och respekt för de mänskligarättigheterna.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2003/04:MJ10 (kd)yrkandena 1 (delvis) och 12, 2003/04:MJ472 (fp) yrkande 2 (delvis) samt2003/04:K416 (kd) yrkande 39 (delvis) lämnas utan vidare åtgärd.I samband med ovan nämnda riksdagsbehandling anfördes vidare att Sverigeskall fortsätta att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete med tyngdpunktpå de fattigaste länderna (bet. 2003/04:UU3 s. 2). Därmed kan motion2003/04:MJ11 (mp) yrkande 15 (delvis) anses tillgodosedd.Enligt vad utskottet erfarit skall EIB (Europeiska investeringsbanken)alltid göra miljökonsekvensbedömningar för projekt som bedöms kunna fåbetydande konsekvenser för miljön. Hänsyn måste också tas tillmiljölagstiftningen i mottagarlandet. villkorade medverkan vid bankenskapitalhöjning med att banken måste tillse att utlåningen ger ettmervärde i miljömässiga, ekonomiska och sociala termer. Utskottet förutsätteratt fortsätter att driva kravet att långivning skall gå tillprojekt som främjar god miljö. fastslog EIB att en av dessstrategiska prioriteringar fortsatt skall vara att främja miljöförbättrandeåtgärder. Vidare bör uppmärksammas att EIB, som ett led i arbetet medöppenhet, publicerar alltfler dokument på bankens hemsida. verkarför ännu större öppenhet inom banken. Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 15 (delvis) bör lämnasutan vidare åtgärd.När det gäller kravet på miljöprövning vid exportkrediter från medlemsländernai motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 13 vill utskottet anföra följande.Inom finns en rekommendation med riktlinjer angående miljöhänsyn vidstatsstödd exportfinansiering som samtliga står bakom.Regelbunden uppföljning skall göras genom att alla årligenrapporterar om den nationella tillämpningen av riktlinjerna. Utskottet ansermotionsyrkandet tillgodosett med det anförda.Prioriterade områden i EU-arbetetUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens bedömning beträffande prioriteradeområden i EU-arbetet. Därmed avstyrks tre motionsyrkanden (kd, v, c) omprioriteringar för det europeiska miljösamarbetet. Vidare avstyrks tremotionsyrkanden (c, mp) om hållbar utveckling och sektorsintegration, bl.a. mot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen.SkrivelsenEnligt regeringen bör insatser inom följande områden prioriteras:klimat samt försurning och övriga luftföroreningar,kemikaliefrågorna inklusive bekämpningsmedel samt resurs- och avfallsfrågornainom ramen för hållbara produktions- och konsumtionsmönster,en hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av biologiskmångfald,miljöfrågor.MotionernaVänsterpartiet uppmärksammar i motion 2003/04:MJ411 (v) ett antalprioriteringar för ett europeiskt samarbete för ekologiskt hållbar utveckling.För att bidra till en omvandling av det europeiska samarbetet till ettaktivt samarbete för ekologiskt hållbar utveckling bör prioriteraen aktiv och stark produktpolitik med utrymme för länder att gå före,miljöanpassning av europeisk transportpolitik, fortsatta reformer av EU:sgemensamma jordbrukspolitik (CAP) med inriktning på hållbart ekologisktjordbruk, reformering av fiskepolitiken för ett hållbart nyttjande avhaven samt europeisk politik för en rättvis världshandel (yrkande 1).Centerpartiet anför i motion 2003/04:MJ474 (c) att målet för en gemensameuropeisk miljöpolitik (CEP) bör vara tvådelat. För det första måsteambitionsnivån i EU:s inre miljöarbete stärkas. För det andra måste EU tapå sig rollen att vara miljöns stridbare förkämpe i det internationellasamarbetet (yrkande 28).Kristdemokraterna förordar i motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 1 (delvis)att även frågorna om odlingslandskapet och den gemensamma jordbrukspolitikenskall prioriteras särskilt av regeringen i EU-arbetet. måstetydligare driva en politik inom EU som främjar ett rikt odlingslandskapoch där god miljö och djurhållning sätts i centrum. Vidare anförs att detär angeläget att inom EU få till stånd ett förenklat regelverk för stödtill ekologisk odling. Därutöver är frågorna om omställningstidernas längd,möjligheten till parallellproduktion och kontrollkvaliteten viktiga attdriva inom EU. Vallodling är en gynnsam odlingsform ur miljösynpunkt ochstödet bör utformas så att det specifikt riktar sig till denna odling. ges stöd till ekologisk odling och inte primärt för en viss gröda.Motion 2003/04:MJ11 (mp) berör integration av miljöfrågor i relevantapolitikområden. Enligt måste ge miljöaspekter störrevikt i relevanta ministerråd. måste också bli bättre på attintegrera miljöfrågor i relevanta politikområden på hemmaplan, vilket geren större tyngd och trovärdighet i det internationella arbetet (yrkande1).Centerpartiet framhåller i motion 2002/03:MJ428 (c) yrkande 51 att Sverigebör vara pådrivande för att EU:s ekonomi skall miljöprövas. Det är viktigtatt EU:s politik inte stöder aktiviteter inom olika politikområden som imiljöpolitiska sammanhang måste bekämpas. Miljökonsekvensbeskrivningarmåste genomsyra EU:s verksamhet.Enligt motion 2002/03:U324 (mp) yrkande 11 bör regeringen verka för attbeslut inom EU skall föregås av en grundlig kontroll gentemot en checklistamed gällande miljöprinciper.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning när det gäller vilka områden sombör prioriteras i EU-arbetet. Som redovisas i skrivelsen har ageratkraftfullt inom EU för att lyfta upp miljöfrågorna på samma höga nivå somekonomisk och social utveckling. Till framgångarna hör den EU-strategiför hållbar utveckling som antogs under det svenska ordförandeskapet i EU2001 samt Cardiffprocessen för integration av miljöhänsyn i unionens olikapolitikområden. Europeiska rådets möte i fastslog att allaviktiga förslag till beslut inom större politikområden skall bedömas medavseende på deras ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter. Vidtoppmötet fogades miljödimensionen till den s.k. Lissabonstrategin om ökadtillväxt och konkurrenskraft. EU:s stats- och regeringschefer skall vidsina årliga vårtoppmöten, i samband med översynen av Lissabonprocessen,följa upp hur unionens arbete med hållbar utveckling framskrider. Genomdetta arbete kan EU:s miljöpolitik på en övergripande nivå samt miljöfrågornashantering i de olika sektorerna påverkas. Flera av de svenskamiljökvalitetsmålenberörs. Utskottet utgår från att regeringen lägger stor vikt även vid detfortsatta arbetet med för hållbar utveckling och Cardiffprocessen.Utskottet delar regeringens bedömning att det vore värdefullt om kvalitativaoch kvantitativa nyckeltal på miljöområdet kunde fastställas för enresultatbedömning av t.ex. måluppfyllelse för EU-beslut avseende strukturfonderoch jordbrukspolitik. Som framhölls vid behandling av regeringensskrivelse om hållbar utveckling böruppmärksammas att Europeiska unionen intagit en aktiv hållning för attuppnå målet om hållbar utveckling. EU:s sjätte miljöhandlingsprogramfokuserar på hållbar utveckling och skall utgöra grunden för miljödimensioneni för hållbar utveckling. Strategin syftar till att iframtiden kunna garantera EU:s medborgare ekonomisk stabilitet, socialtrygghet och en ren och hälsosam miljö (bet. 2002/03:UMJU1 s. 27). Vidarenoteras betydelsen av att få fram bra och mätbara indikatorer förutvecklingen i miljön.Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla det nationella arbetesom pågår med att integrera miljökvalitetsmålen i olikapolitikområden och hos myndigheter. fick 24 myndigheter i uppdragav regeringen att driva arbetet mot en ekologiskt hållbar utveckling framåtinom respektive sektor. överlämnades en skrivelse om ennationell strategi för hållbar utveckling (2001/02:172). Strategin omfattaralla dimensioner av hållbar utveckling: ekologiska, sociala (inklusivekulturella) och ekonomiska. Strategin innebär vidare att miljöbedömningarskall redovisas i beslutsunderlagen till alla förslag till regeringsbeslutsom har betydelse för miljön.Med hänvisning till det anförda bör inte vidta någon åtgärd medanledning av motionerna 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 1 (delvis), 2003/04:MJ11(mp) yrkande 1, 2003/04:MJ411 (v) yrkande 1, 2002/03:MJ428 (c) yrkande 51,2003/04:MJ474 (c) yrkande 28 samt 2002/03:U324 (mp) yrkande 11.De svenska miljökvalitetsmålen och EU-arbetetBegränsad klimatpåverkanUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens uppfattning att fortsatta svenska insatserinom EU är nödvändiga för att nå framgång i strävandena mot målen inomklimatområdet. Med hänvisning till bl.a. vad som anförs i skrivelsen ärutskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av de kravbeträffande utsläppsberäkningar som framförs i två motionsyrkanden (mp).Ett motionsyrkande (fp) om sänkor avstyrks med hänvisning till vadutskottet tidigare anfört i betänkande 2002/03:MJU13 Vatten- och luftvård.Vidare anser utskottet att det pågående arbetet om handel med utsläppsrätterinte bör föregripas och föreslår därmed att ett antal motionsyrkanden (fp,mp) bör lämnas utan vidare åtgärd. Slutligen avstyrks två motionsyrkanden(fp, kd) om transportsektorns klimatpåverkan mot bakgrund av vad som anförsi skrivelsen.SkrivelsenI skrivelsen framhålls att internationellt samarbete är nödvändigt föratt miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan skall kunna nås. Sverigebör verka för att förhandlingar om internationella åtaganden gällandeperioden efter Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008-2012 inledsså snart som möjligt. bör via EU verka för att EU, samtliga andraindustriländer och viktiga inom ramen för dessa förhandlingargör åtaganden som möjliggör att klimatkonventionens långsiktiga mål kannås. Det gemensamma europeiska åtgärdsarbetet bör vara inriktat på åtgärdersom är fördelaktiga att samordna, som inte eller endast svårligen kangenomföras på nationell nivå och som stärker EU:s trovärdighet iinternationella förhandlingar.MotionernaI motionerna 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 2 och 2003/04:MJ401 (mp) yrkande20 (delvis) begärs att regeringen, inom EU och i andra internationellasammanhang, skall verka för att kommande internationella överenskommelserom koldioxidutsläpp baseras på utsläpp per capita. Enligt motionärerna ärdet inte hållbart med nuvarande fördelning av klimatpåverkande utsläpp.Utgångspunkten bör i stället vara att varje land har rätt till lika storakoldioxidutsläpp per person.Folkpartiet anför i motion 2003/04:MJ12 (fp) att en ökning av koldioxidutsläppinte skall kunna kompenseras av växande skog, s.k. gröna sänkor, vilkettillåts enligt Kyotoprotokollet. och EU bör inte utnyttja dennamöjlighet då minskningen av koldioxidhalten i luften endast blir marginell(yrkande 3). Vidare yrkas att skall verka för att utsläppsrätterför klimatpåverkande gaser ges ut enbart genom auktion för den (yrkande 9). I motion 2003/04:K419 (fp) yrkande13 (delvis) framhålls att handeln med utsläppsrätter måste samordnas medskatterna på koldioxid bl.a. eftersom värdet på utsläppsrätterna beror påskatterna och baserna är olika. Enligt motion 2003/04:MJ401 (mp) yrkande19 (delvis) bör påverka EU:s planerade system för handel medutsläppsrätter. Systemet har från början mycket allvarliga brister. Atträtterna skall delas ut gratis strider mot principen att förorenaren skallbetala. Vidare föreligger en stor risk för att tilldelningen blir alltförgenerös. Enligt motionärerna bör utsläppskvoter utvecklas för att ocksåomfatta utsläpp från bunkerbränslen vid internationella transporter medsjöfart och flyg (yrkande 20 delvis).Kristdemokraterna tar i motion 2003/04:MJ10 (kd) upp EU:s ansvar förupprättandet av ett hållbart trafiksystem utan fossila bränslen. Sverigebör gå i täten för en nollvision för fossila bränslen, anser partiet. Påkort sikt bör ökad övergång till dieselbilar eftersträvas under förutsättningatt begränsningar av partikelutsläpp kan lösas på ett tillfredsställandesätt (yrkande 2). bör verka för ett bredare synsätt vad avsertransportsektorns miljöeffekter, anser i motion 2003/04:MJ12(fp) yrkande 4. Till exempel bör flyget inkluderas.Utskottets ställningstagandeSom framhålls i skrivelsen framstår EU alltmer som den absolut viktigastepådrivande parten i internationella förhandlingar inom ramen förklimatkonventionen, delvis som ett resultat av svenska ansträngningar. EU:sroll har accentuerats bl.a. genom beslut att inte ratificeraKyotoprotokollet. Fortsatta internationella insatser efter Kyotoprotokolletsförsta åtagandeperiod, 2008-2012, måste komma till stånd för att delångsiktiga målen skall nås. Sådana insatser måste involvera såväl somviktiga . Sannolikt är det endast genom att EU är aktivt ochpådrivande som detta kan ske. Bland annat bör EU bättre utveckla dialogenmed . Utskottet delar regeringens uppfattning att fortsattasvenska insatser inom EU är nödvändiga för att nå framgång i strävandenamot målen inom klimatområdet. Inom ramen för klimatkonventionen finns engrundläggande princip om konvergens som innebär att parterna skallnärma sig varandra. Under den första åtagandeperioden innebär det attannex 1-länderna har kvantitativa åtaganden om att stabilisera eller minskasina utsläpp medan får öka sina utsläpp. Utgångspunkten vidfastställandet av annex 1-ländernas åtaganden har varit att bördan skallfördelas någorlunda jämnt och rättvist. Skillnader i åtaganden återspeglardärför olika utvecklingsnivåer och förutsättningar. Mot bakgrund av detanförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledningav de krav beträffande utsläppsberäkningar som framförs i motionerna2003/04:MJ11 (mp) yrkande 2 och 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 20 (delvis).Motionerna avstyrks i berörda delar.I samband med betänkande 2002/03:MJU13 Vatten- och luftvård framhöllutskottet att bl.a. upptag i kolsänkor endast innebär en tidsbegränsadlagring av kol. Det upplagrade kolet släpps förr eller senare ut i formav koldioxid, t.ex. till följd av avverkning, insektsangrepp, sjukdomareller skogsbränder. Utskottet ansåg därför i likhet med regeringen attaktiviteter som syftar till att öka upptaget av växthusgaser i kolsänkori första hand har betydelse för att vinna tid i strävan efter att reducerakoncentrationen av växthusgaser i atmosfären. Vidare ansåg utskottet atten grundförutsättning också är att det råder klarhet från vetenskapligsynpunkt om vilka effekter olika åtgärder för ökat koldioxidupptag harsamt att man utifrån detta kan utveckla styrmedel som kan integreras i depolitikområden som berörs. Åtgärder för att öka eller vidmakthållakolupptaget i sänkor kan komma att stå i konflikt med natur- ochkulturmiljövårdsintressen såsom skydd av biologisk mångfald, liksom utvecklingenav biobränslen. Likaså kan en politik för främjande av kolsänkor påverkaandra viktiga samhällsintressen, såsom skogsnäringens konkurrenskraft.Politiken bör därför utformas så att den integreras med miljö-, jordbruks-, skogsbruks-, kultur- och allmänpolitiska hänsyn på ett sätt som bidrartill ett mer uthålligt skogs- och jordbruk. Mot bakgrund av det anfördakan syftet med motion 2003/04:MJ12 (fp) yrkande 3 anses tillgodosett.Som regeringen påpekar i skrivelsen möjliggör Kyotoprotokollets flexiblamekanismer att parterna kan komplettera sina ansträngningar för att minskautsläppen på hemmaplan med projekt i andra länder och/eller utsläppshandel.Därigenom skapas möjligheter att på ett kostnadseffektivt sätt minskautsläppen av växthusgaser. Kommissionen presenterade ettförslag till ett direktiv om utsläppshandel, vilket sedan antogs i juli2003. Den första perioden då direktivet skall gälla omfattar perioden2005-2007. Den infaller således före Kyotoprotokollets första åtagandeperiod2008-2012. Frågan om utsläppshandel behandlas i utskottetmed anledning av regeringens proposition 2003/04:31 Riktlinjer förgenomförande av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätterför växthusgaser. I propositionen redovisas riktlinjer för genomförandeti av EG:s direktiv om ett system för handel med utsläppsrätter avväxthusgaser inom gemenskapen. Förslag till lagstiftning kommer attföreläggas . Handelssystemet utgör ett klimatpolitisktinstrument som skall styra mot minskade utsläpp av växthusgaser i enlighetmed klimatpolitiska mål och strategi samt energipolitiskariktlinjer. Utskottet anser att det pågående arbetet inte bör föregripasoch föreslår därmed att motionerna 2003/04:MJ12 (fp) yrkande 9, 2003/04:MJ401(mp) yrkandena 19 (delvis) och 20 (delvis) och 2003/04:K419 (fp) yrkande13 (delvis) bör lämnas utan vidare åtgärd.Regeringen anför i skrivelsen att förutom de åtgärder inom transportsektornsom annonseras i det europeiska programmet mot klimatförändringar (ECCP)bör även andra förslag i vitboken om en gemensam transportpolitik genomföras.Utskottet delar regeringens uppfattning att regler bör skapas som möjliggöratt alternativa bränslen, bl.a. biobränslen, gynnas och att hinder förgränsöverskridande järnvägstransporter undanröjs. Eftersom utsläppen avkoldioxid från transportsektorn ökar kontinuerligt och utgör en stor andelav de totala utsläppen så är det angeläget med kraftfulla styrmedel föratt främja en långsiktigt hållbar utveckling inom transportsektorn, bådei och på EU-nivå. Förnybara bränslen kommer, som regeringenframhåller, att spela en allt viktigare roll inom transportsystemet underde kommande åren allteftersom introduktionstakten ökar. Eftersom det tarlång tid att introducera nya bränslen i systemet och att bygga upp detnödvändiga tekniska kunnandet är det motiverat att stimulera en gradvisintroduktion av sådana bränslen. Produktionskostnaderna för förnybarafordonsbränslen är så höga att hel eller delvis befrielse frånpunktskatter är nödvändig för en ökad introduktion av dessa bränslen. Denpolitiska överenskommelsen om ett nytt energiskattedirektiv som rådetträffade innebär förbättrade möjligheter till skattebefrielseför förnybara drivmedel. Det är därför viktigt att utformasså att införandet av förnybara bränslen underlättas och att förbättrademöjligheter till incitament ges. I vissa fall hindrar nämligen EU-rättenmedlemsstaterna från att införa alternativa bränslen. Vidare måste arbetetinom de internationella luft- och sjöfartsorganisationerna och på att finna effektiva lösningar som syftar till att minimerautsläppen från luft- och sjöfart. Arbetet inom med att skapa etthandelssystem kopplat till Kyotoprotokollet bör fortsätta men EU måste,i enlighet med vad man tidigare fastslagit i det sjättemiljöhandlingsprogrammet,ha en beredskap för att utveckla styrmedel på egen hand. Med det anfördaansluter sig utskottet till regeringens bedömning och föreslår att motionerna2003/04:MJ10 (kd) yrkande 2 och 2003/04:MJ12 (fp) yrkande 4 lämnas utanvidare åtgärd.Frisk luftUtskottets förslag i korthetMot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen avstyrker utskottet tvåmotionsyrkanden (kd, c) om avgas- och bränslefrågor. Vidare avstyrks ettmotionsyrkande (c) om miljöklassning av fordon.SkrivelsenEnligt regeringen krävs fortsatt hög prioritering av arbetet inom EU föratt miljökvalitetsmålet luft skall nås. Bland annat krävs en aktivmedverkan i arbetet med att ta fram en EU-strategi mot luftföroreningar,det s.k. CAFE-programmet. För EU:s arbete med avgas- och bränslefrågorkan regeringen formulera nya målsättningar eftersom de tidigare uppsattamålen i stort sett uppnåtts.MotionernaMotionärerna bakom motion 2003/04:MJ234 (v) yrkande 1 anför att Sverigeskall fortsätta att vara drivande i utvecklingen av avgas- och bullerkravför arbetsmaskiner inom konstellationen EU och . Enligt motion2003/04:T468 (kd) yrkande 2 bör regeringen verka för att svavelfri dieselsnarast blir standard inom EU. I motion 2003/04:T564 (c) yrkande 21 anförsatt för miljöklassning av bilar bör inkludera utsläpp av fossilkoldioxid.Utskottets ställningstagandeUtskottet gör samma bedömning som regeringen att det, även om avgaskravenför bilar och arbetsmaskiner har utvecklats positivt sedan blevmedlem i EU, behövs ytterligare beslut inom EU för att infria delmålenför klimatgaser, flyktiga organiska kolväten, partiklar och kväveoxidertill och . Området omfattas av harmoniserade EU-regler ochSverige bör verka för att för bilar och arbetsmaskinergenerellt kompletteras med kravnivåer för alternativa bränslen. Utskottetutgår från att regeringen kommer att fortsätta att vara pådrivande föratt EU och skall samordna sina avgaskrav. Mot bakgrund av det anfördakan motion 2003/04:MJ234 (v) yrkande 1 i allt väsentligt anses tillgodosedd.Som framgår av skrivelsen har EU antagit kvalitetskrav för bensin ochdiesel som innebär att lågsvavliga bränslen införs inom hela gemenskapenfr.o.m. (och rådets direktiv /17/EG av den3 om ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin ochdieselbränslen). Utskottet konstaterar att det genom denna utveckling harskapats förutsättningar för att införa rena och bränsleeffektiva teknikerför såväl lätta som tunga fordon samt större dieseldrivna arbetsmaskiner.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att fortsättautvecklingen av de gemensamma kvalitetskraven för fossila bränslen. Dettasynsätt sammanfaller även med de krav som framförs i motion 2003/04:T468(kd) yrkande 2. Motionen kan därmed lämnas utan åtgärd i berörd del.Vidare avstyrks motion 2003/04:T564 (c) yrkande 21. Enligt vad utskotteterfarit har EU inga regler för miljöklassning av fordon.Giftfri miljöUtskottets förslag i korthetMot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen om regeringens arbete för attpåverka EU:s kemikaliepolitik avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden(fp, kd, v, mp), inklusive tre yrkanden om att substitutionsprincipenskall drivas i detta sammanhang. Ett motionsyrkande (mp) om permetrinavstyrks mot bakgrund av pågående arbete i och EU. Med hänvisningtill att EU ratificerade konventionen om kontroll avskadliga, påväxthindrande system avstyrks ett motionsyrkande (kd) om attSverige bör verka för en ratificering av konventionen.SkrivelsenI skrivelsen framhålls att möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö i hög grad är beroende av regelutvecklingen i EU. En förutsättningför att det skall vara möjligt att nå målet är därför att det gåratt få till stånd strängare regler i EU vad gäller kemikalier inklusivebekämpningsmedel. Arbetet med kemikalie- och bekämpningsmedelslagstiftningenmåste därför prioriteras högt.MotionernaArbetet med tas upp av i motionerna2003/04:MJ10 (kd) yrkande 3 och 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 14. Enligtmotionärerna bör förslaget tydligare klargöra att de kemikalier som inteuppfyller kraven för registrering skall bli förbjudna. Substitutionsprincipenskall följas så att inga kemikalier godkänns om det finns lika bra, mindrefarliga alternativ. De testmetoder för djurförsök som anvisas ikemikaliestadgan skall vara vetenskapligt utvärderade och följa djurförsök. Vidare framhålls att den databas som skall skapas förregistrering av kemikalierna bör vara öppen för alla företag som ärskyldiga att utvärdera riskerna med sina kemikalier, detta för att minimeraonödig användning av djurförsök. Producenterna bör kunna få informationom hur de kan få tag på existerande data om de ämnen de blir skyldiga atttesta enligt den nya stadgan. Även de producenter som producerar mindreän av en kemikalie bör få tillgång till databasen. För attminska användningen av djurförsök måste information om alternativa metoderför testning av kemikalier göras tillgänglig för alla producenter.Kemikaliestrategin bör inte heller stipulera vilka testmetoder som skallanvändas (t.ex. att djurförsök måste användas för vissa kemikalier), utanha beredskap för att nya teststrategier kommer att utvecklas under arbetetsgång. Enligt motion 2003/04:MJ12 (fp) yrkande 6 måste vara pådrivandeför att EU:s nya kemikalielagstiftning utformas på ett mer transparentsätt. Enligt motion 2003/04:MJ472 (fp) bör vissa grundläggande principerligga till grund för kemikaliepolitiken (yrkande 25). Försiktighetsprincipenmåste följas liksom principen om att förorenaren betalar.