bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen (totalt ca ) ochbemyndigandena för inomutgiftsområde 21 Energi. Likaså tillstyrksregeringens förslag om fortsatt stöd för solvärmeunder . Företrädare i utskottet förModerata samlingspartiet, ochKristdemokraterna har avstått från att delta ibeslutet om anslag. De erinrar i särskilda yttrandenom de budgetförslag som framlagts av respektiveparti. I förhållande till regeringens förslag förutgiftsområdet ville Moderata samlingspartiet minskautgiftsramen med , Folkpartietmed och med 55miljoner kronor.Vidare tillråder utskottet att bifallaregeringens förslag rörande ett vägledande mål föranvändningen av biodrivmedel och andra förnybaradrivmedel. Enligt förslaget skall målet vara attanvändningen av biodrivmedel och andra förnybaradrivmedel i skall utgöraminst av den totala användningen. Utskottetmenar att det är angeläget att minska beroendet avfossila bränslen och har heller inget att erinra motden nivå som regeringen föreslagit för målet. I enreservation (m, fp) framförs en annan uppfattning.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag ommål för de långsiktiga energipolitiska insatsernakring forskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet. I enlighet med vad regeringenföreslagit anser utskottet att målet för delångsiktiga energipolitiska insatserna skall varaatt bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskapoch kompetens som behövs för att möjliggöra enomställning till ett långsiktigt hållbartenergisystem i , samt att utveckla teknik ochtjänster som kan kommersialiseras och därmed bidratill energisystemets omställning och utvecklingsåväl i som på andra marknader. Även härframförs en avvikande uppfattning i en reservation(m, fp, kd).Beträffande tillstyrker utskottetregeringens förslag till investeringsplan föraffärsverket vad gäller ,inklusive investering i en planerad likströmskabelmellan och . De motioner vari enannan ordning förespråkas avstyrks samtidigt.Därtill förordar utskottet att bemyndigarregeringen att för ge definansiella befogenheter som föreslagits ibudgetpropositionen. När det gäller svenskakraftnäts investeringsplan framförs en annanuppfattning i en reservation (mp).I betänkandet behandlas även motioner som rör denallmänna inriktningen av energipolitiken, kärnkraft,vattenkraft, naturgas, vindkraft, torv, solenergi,värmepumpar, etanolproduktion samt . Motionsyrkandena om kärnkraften röravvecklingen av kärnkraften, folkomröstning rörandekärnkraften, förbudet mot uppförande avkärnkraftsreaktorer, förbudet mot vissa förberedandeåtgärder samt vissa övriga frågor. Samtligamotionsyrkanden på ovan angivna områden avstyrks,med anförda motiveringar, av utskottet. Yrkandenaföljs upp i reservationer - avseende den allmännainriktningen av energipolitiken (m, fp, kd; mp),avvecklingen av kärnkraften (m, fp, kd; mp),folkomröstning rörande kärnkraften (m, fp; kd; mp),förbudet mot uppförande av kärnkraftsreaktorer (m,fp), förbudet mot vissa förberedande åtgärder (m,fp, kd), vissa övriga frågor rörande kärnkraft (m,fp, kd), vattenkraft (m, fp, kd; mp), naturgas (m,fp, kd; mp), vindkraft (m, fp; mp), torv (m, fp,mp), solenergi (m, fp; kd; mp), värmepumpar (m, fp;mp), etanolproduktion (m, fp; c; mp) och (m, fp, kd; mp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmän inriktning avenergipolitikenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U311yrkandena 20 och 21, 2004/05:MJ368 yrkandena 1, 6och 7, 2004/05:MJ498 yrkandena 7 och 8,2004/05:N220, 2004/05:N262, 2004/05:N273,2004/05:N283, 2004/05:N296 yrkandena 1-3,2004/05:N298 yrkandena 2-4 och 8, 2004/05:N307yrkandena 4 och 16, 2004/05:N309 yrkande 1,2004/05: N312, 2004/05:N337, 2004/05:N348yrkandena 4 och 11, 2004/05:N355 yrkande 1,2004/05:N376, 2004/05:N377, 2004/05:N405yrkandena 1, 3, 9 och 16, 2004/05:N410 yrkandena1, 2, 7, 10, 11 och 17, 2004/05:N413 yrkande 10,2004/05:N414 yrkande 11 och 2004/05:N421.Reservation 1 (m, fp, kd)Reservation 2 (mp)2. Mål för användningen avbiodrivmedel och andra förnybara drivmedelRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår omvägledande mål för användningen av biodrivmedeloch andra förnybara drivmedel och avslår motion2004/05:N375 yrkande 1. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 21 punkt 1.Reservation 3 (m, fp)3. Mål för insatser kring forskning,utveckling och demonstration påenergiområdetRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår ommål för de långsiktiga energipolitiska insatsernakring forskning, utveckling och demonstrationinom energiområdet och avslår motion 2004/05:N375yrkandena 2, 3 och 5. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 21 punkt 2.Reservation 4 (m, fp, kd)4. Avvecklingen av kärnkraftenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ66yrkande 6, 2004/05:N242 yrkande 5 i denna del,2004/05:N276 yrkande 1, 2004/05:N307 yrkande 9,2004/05:N309 yrkandena 3-5, 2004/05:N348yrkandena 1 och 2, 2004/05:N405 yrkandena 12 och13, 2004/05:N410 yrkande 3, 2004/05: N415yrkande 1 i denna del och 2004/05:N420 yrkandena1, 2 och 4.Reservation 5 (m, fp, kd)Reservation 6 (mp) - motiv.5. Folkomröstning rörandekärnkraftenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K294 och2004/05:K341.Reservation 7 (m, fp) - motiv.Reservation 8 (kd)Reservation 9 (mp) - motiv.6. Förbudet mot uppförande avkärnkraftsreaktorerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ66yrkande 5 i denna del, 2004/05:N242 yrkande 5 idenna del, 2004/05:N309 yrkande 6 och2004/05:N405 yrkande 14.Reservation 10 (m, fp)7. Förbudet mot vissa förberedandeåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ66yrkande 5 i denna del, 2004/05:N203,2004/05:N251, 2004/05:N309 yrkande 7,2004/05:N405 yrkande 15, 2004/05:N410 yrkande 19,2004/05:N415 yrkande 1 i denna del och2004/05:N420 yrkande 3.Reservation 11 (m, fp, kd)8. Vissa övriga frågor rörandekärnkraftRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N309yrkande 8 och 2004/05: N425.Reservation 12 (m, fp, kd)9. VattenkraftRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N360 och2004/05:N450.Reservation 13 (m, fp, kd) - motiv.Reservation 14 (mp) - motiv.10. NaturgasRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N259yrkande 1, 2004/05:N265 yrkande 1, 2004/05:N275yrkandena 1, 2 och 4, 2004/05:N287, 2004/05:N288, 2004/05:N302 yrkandena 1 och 2,2004/05:N307 yrkandena 1 och 3, 2004/05:N328,2004/05:N348 yrkande 5, 2004/05:N405 yrkande 11,2004/05:N427 yrkande 1 och 2004/05:N449.Reservation 15 (m, fp, kd)Reservation 16 (mp)11. VindkraftRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N214yrkandena 1 och 2, 2004/05: N250, 2004/05:N329,2004/05:N348 yrkandena 9 och 10, 2004/05:N380 och2004/05:N390 yrkandena 1, 2, 6 och 7.Reservation 17 (m, fp)Reservation 18 (mp)12. TorvRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N299 och2004/05:N307 yrkande 7.Reservation 19 (m, fp, mp)13. SolenergiRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N298yrkande 1, 2004/05:N307 yrkandena 14 och 15 och2004/05:N441.Reservation 20 (m, fp) - motiv.Reservation 21 (kd) - motiv.Reservation 22 (mp)14. VärmepumparRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N322 och2004/05:N347 yrkande 1.Reservation 23 (m, fp)Reservation 24 (mp)15. EtanolproduktionRiksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ370yrkande 8, 2004/05:N243 och 2004/05:N363yrkandena 1 och 2.Reservation 25 (m, fp) - motiv.Reservation 26 (c)Reservation 27 (mp) - motiv.16. Statens energimyndighetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N307yrkande 17, 2004/05:N375 yrkande 4 och2004/05:N405 yrkande 10.Reservation 28 (m, fp, kd)Reservation 29 (mp)17. Svenska kraftnätsinvesteringsplanRiksdagen godkänner investeringsplanen förAffärsverket för perioden2005-2007 och avslår motionerna 2004/05:N307yrkande 10, 2004/05:N350 yrkandena 1 och 2 och2004/05:N389. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 21 punkt 9.Reservation 30 (mp)18. Svenska kraftnäts finansiellabefogenheterRiksdagen bemyndigar regeringen att för år 2005ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad som föreslås ipropositionen. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 21 punkt 10.19. Avgifter inom Svenska kraftnätsverksamhetRiksdagen godkänner vad regeringen föreslåravseende dispositionen av offentligrättsligaavgifter inom svenska kraftnät.Därmed bifaller proposition 2004/05:1utgiftsområde 21 punkt 11.20. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21Energia) bemyndigar regeringen att under år2005 för ramanslaget 35:2 Insatser föreffektivare energianvändning besluta om åtgärdersom, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medförutgifter på högst under år 2006och . Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 utgiftsområde 21punkt 3.b) bemyndigar regeringen att under år2005 för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling ochmarknadsintroduktion besluta om åtgärder som,inklusive tidigare gjorda åtaganden, medförutgifter på högst och65 . Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 utgiftsområde 21punkt 4.c) bemyndigar regeringen att under år2005 för ramanslaget 35:4 Stöd förmarknadsintroduktion av vindkraft besluta omåtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 90 000 000 krunder och under år 2007.Därmed bifaller proposition 2004/05:1utgiftsområde 21 punkt 5.d) bemyndigar regeringen att under år2005 för ramanslaget 35:5 Energiforskning beslutaom åtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 446 000 000kr och under åren2007-2009. Därmed bifaller proposition2004/05:1 utgiftsområde 21 punkt 6.e) bemyndigar regeringen att under år2005 för ramanslaget 35:6 Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser beslutaom åtgärder som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 20 000 000 krunder och under åren2007-2009. Därmed bifaller proposition2004/05:1 utgiftsområde 21 punkt 7.f) godkänner vad regeringen föreslår omfortsatt stöd för solvärme under åren 2005-2007.Därmed bifaller proposition 2004/05:1utgiftsområde 21 punkt 8.g) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 21 Energi enligt regeringensförslag i bilaga 2. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 21 punkt 12.h) avslår motionerna 2004/05:N309 yrkande13, 2004/05: N365 yrkandena 1-7, 2004/05:N375yrkandena 6-9, 2004/05:N410 yrkande 22 och2004/05:Bo276 yrkande 4.Stockholm den 25 november 2004På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per ()*, (),(), ()*, SylviaLindgren (s), (), ()*,(), (), UllaLöfgren (m)*, (), ÅsaTorstensson (c), (), (), ()* och ()*. * Har avstått från att delta i beslutet underpunkt 20.2004/05NU3Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2004/05:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 21 Energi,dels 59 motioner från allmänna motionstiden,dels 1 motion som väckts med anledning avskrivelse 2003/04:129 om en svensk strategi förhållbar utveckling.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare för Affärsverketsvenska kraftnät.Utskottets övervägandenAllmän inriktning av energipolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omenergipolitikens inriktning. Utskottet stårbakom de beslut tidigare fattat omenergipolitikens inriktning och den linje somredovisas i budgetpropositionen för år 2005.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd) och 2(mp).PropositionenPolitikområdet Energipolitik omfattar de treverksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrigenergimarknadspolitik och Politik för ett uthålligtenergisystem.Målet för energipolitiken är att på kort och långsikt trygga tillgången på el och annan energi på medomvärlden konkurrenskraftiga villkor.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktuthålligt samhälle. Härigenom främjas en godekonomisk och social utveckling i hela Sverige.Energipolitiken är inriktad på att skapaförutsättningar för effektiva energimarknader, engod försörjningstrygghet och en långtgående hänsyntill miljö, hälsa och klimat. Detta görshuvudsakligen genom insatser inom de tre tidigarenämnda verksamhetsområdena, men även insatser inomandra politikområden bidrar till att uppfylla deenergipolitiska målen.Verksamhetsområdet syftar tillatt skapa goda ramvillkor för en effektiv och välfungerande elmarknad. Målet för elmarknadspolitikenär att åstadkomma en effektiv elmarknad med välfungerande konkurrens som genererar en säkertillgång på el till internationelltkonkurrenskraftiga priser. Regeringen framhåller atten effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrenspå lika villkor förutsätter att inga eller fåmarknadshinder finns på den svenska och nordiskaelmarknaden. För att elmarknaden skall fungera välär det viktigt att kunderna har möjlighet att varaaktiva konsumenter. I har avhushållskunderna bytt elleverantör elleromförhandlat elpriset med sin befintligaelleverantör.Vidare framhålls i propositionen att dånätverksamheten utgör ett naturligt monopol är eneffektiv tillsyn av denna nödvändig, bl.a. för attse till att nätföretagens priser är skäliga och attolika aktörer inte diskrimineras när det gällert.ex. villkoren för överföring av el eller tillträdetill nätet. En av de grundläggande uppgifterna förStatens energimyndighet som tillsynsmyndighet är attsäkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamheteffektivt, så att kostnaderna för överföring av elkan hållas låga samt att förhindra oskäliganättariffer och diskriminering vid tillträdet tillelnätet.Regelverket för elmarknaden har successivtutvecklats då produktion av och handelmed el konkurrensutsattes. Enligt regeringen är detangeläget att regelverket för och tillsynen överelmarknaden kan förbättras och bli effektivare. Detskulle också stärka konsumenternas förtroende förelmarknadens funktion. Enligt den rapport somStatskontoret redovisat om effektivare tillsyn överenergimarknaderna bör tillsynen kunna blieffektivare och tillsynens status och resurser börstärkas. Denna bedömning delas av regeringen.I syfte att skapa goda marknadsförutsättningarinriktas elmarknadspolitiken även på attvidareutveckla den gemensamma nordiska elmarknadenoch främja en fortsatt integrering med övrigaelmarknader inom . Det påpekas i propositionenatt det är angeläget att den nordiska elmarknadenlångsiktigt kan fortsätta att utvecklas på ettpositivt sätt. Regeringen meddelar också sin avsiktatt överlämna enproposition till om genomförandet av EG:sdirektiv om gemensamma regler för de inremarknaderna för el och naturgas.Regeringen gör bedömningen att har ensäker tillgång på el till konkurrenskraftiga priser,även om det under extremt kalla dagar kan uppståprissvängningar till följd av risk för effektbrist.Det erinras i propositionen om att en tillräckligeffektbalans är en grundläggande förutsättning föratt en säker elförsörjning skall kunna upprätthållasoch om att regeringen har tydliggjort Svenskakraftnäts roll och ansvar i denna fråga. Fram tillår 2008 svarar för att tillse atten effektreserv hålls tillgänglig i det svenskasystemet genom lagen (2003:436) om effektreserv.Därefter skall frågan om att upprätthållaeffektbalansen genom en marknadsbaseradlösning.Inom verksamhetsområdet är insatserna i första handinställda på annan ledningsburen energi änelektricitet, dvs. på naturgas och fjärrvärme. Deinsatser som görs syftar till att utveckla effektivaoch väl fungerande marknader för dessa energiformer.Därtill bedrivs insatser för att följa och analyserautvecklingen inom bränsle- ochdrivmedelsmarknaderna. Målet för verksamhetsområdetär att energipolitiken skall utformas så attenergimarknaderna ger en säker tillgång på energi -värme, bränslen och drivmedel - till rimliga priser.För naturgasmarknadspolitiken är målet attvidareutveckla gasmarknadsreformen så att eneffektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kanuppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är attgenom ökad genomlysning stimulera till konkurrensoch högre effektivitet.Processen med att öppna naturgasmarknaden förkonkurrens inleddes , då en nynaturgaslag (2000:599) trädde i kraft. För att skapagoda marknadsförutsättningar inriktasnaturgasmarknadspolitiken på att främja en fortsattintegrering med övriga gasmarknader inom ochi närområdet. Genom den proposition om el- ochnaturgasmarknaderna som regeringen avser attpresentera påbörjasprocessen mot att genomföra en gemensamnaturgasmarknad inom EU. Senast skallden fulla marknadsöppningen vara genomförd.Arbetet inom värmemarknadsområdet har fortsattfrämst varit inriktat på att öka genomlysningen avmarknaderna. I propositionen redogörs för detuppföljningsarbete som bedriverbeträffande värmemarknaderna samt för den utredningom fjärrvärme på värmemarknaderna (dir. 2002:160)som regeringen tillsatt för att närmare belysakonkurrenssituationen. Regeringen gör bedömningenatt de uppföljningar av värmemarknaderna somEnergimyndigheten gör har bidragit till att ökagenomlysningen av marknaderna. Vidare anserregeringen att skärpta krav på åtskillnad avfjärrvärmeverksamhet bör införas och meddelar sinavsikt att återkomma till med förslag tillregelverk . Det är ävenregeringens bedömning att de utredningsinsatser somför närvarande genomförs avseende fjärrvärmenskonkurrenssituation på värmemarknaderna börskapa förutsättningar för en mer välfungerandevärmemarknad, och regeringen framhåller sin avsiktatt återkomma till även i denna fråga. Ipropositionen redogörs även för torvmarknaden ochdet uppdrag haft beträffande enöversyn av elcertifikatssystemet.När det gäller drivmedelsmarknaden sägs det ipropositionen att ett sätt att minska oljeberoendeoch att minska transportsektorns klimatpåverkan äratt introducera alternativa drivmedel. Användningenav biodrivmedel i främjas genomskattenedsättning. Nyttjandet av biodrivmedel är änså länge litet i men ökar stadigt och underår 2003 utgjorde det av bensin- ochdieselanvändningen för transportändamål. Debiodrivmedel som används i någon större utsträckningi är bioetanol, rapsmetylester () ochbiogas. I propositionen föreslås även ett vägledandemål för användningen av biodrivmedel och andraförnybara drivmedel.Verksamhetsområdet för ett uthålligtenergisystem bygger dels energipolitiskabeslut, vilket innefattar ett program för ettekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem , dels energipolitiskabeslut om åtgärder för den fortsatta omställningenav energisystemet. Målet för verksamhetsområdet äratt energin skall användas så effektivt som möjligtmed hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Strängakrav skall ställas på säkerhet och omsorg om hälsaoch miljö vid omvandling och utveckling av nyteknik. Det program som beslöts kan indelasi energipolitiska åtgärder på kort sikt (1998-2002),åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem(1998-2004) och energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser (1998-2004).Tyngdpunkten energipolitiska programligger på forskning, utveckling och demonstration avny teknik för effektivare tillförsel och användningav energi. Programmet innefattade även åtgärder föratt minska elanvändningen och för att öka denförnybara elproduktionen. I propositionen redogörsför att åtgärderna för minskad elanvändning,tillsammans med de tidigare avslutade insatserna föreffektminskande åtgärder och utbyggnad avfjärrvärmenätet, har resulterat i en minskadelanvändning på drygt . Vidare redovisas attbeviljade ansökningar för den förnybaraelproduktionen uppgår till , och detkonstateras att det uppställda målet på 1,5 TWhkommer att överträffas. Det långsiktigaenergipolitiska programmet har analyserats (SOU2003:80), och utredaren fann att programmet fungerattämligen väl vad gäller inriktning, kvalitet ochrelevans samt att programmets mål till stor deluppfyllts. I propositionen föreslås även ett mål förde fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna.Vidare sägs att regeringen avser att återkomma medförslag till den närmare utformningen av detlångsiktiga energipolitiska programmet fr.o.m. år2005.Det energipolitiska beslut som fattades år 2002omfattar åtgärder för den fortsatta omställningen avenergisystemet. Beslutet innebar en mer ambitiös ochlångsiktig inriktning såväl för främjande av el frånförnybara energikällor som för åtgärder föreffektivare energianvändning. målet att användningen av el från förnybaraenergikällor skall öka med års nivåtill . infördes ett kvotbaseratelcertifikatssystem, som ersatte merparten av detidigare bidragen för att främja elproduktion frånförnybara energikällor. Av propositionen framgår attregeringen planerar för att återkomma till riksdagensenast med förslag till åtgärder för attutveckla elcertifikatssystemet.De energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatserna ingår enligt regeringen som enviktig del i strategin för minskad klimatpåverkanfrån energisektorn. Regeringen konstaterar samtidigtatt genomförandetakten för dessa åtgärder har varitlägre och försenats i förhållande till vad sominledningsvis förutsattes. Vidare gör regeringenbedömningen att arbetet med att utvecklaKyotoprotokollets flexibla mekanismer är angelägetoch behöver förstärkas.I propositionen redovisas även att Riksrevisioneninte haft någon invändning 2003 avseende ellerAffärsverket svenska kraftnät.MotionernaAtt energiförsörjningen är en viktig förutsättningför konkurrenskraften inom basindustrin, sägs det imotion 2004/05:N220 (s). Energipolitiken måstedärför se till dels att det finns en tilltro tillenergiförsörjningen på lång sikt, dels attenergikostnaderna hålls på en konkurrenskraftignivå. Vidare måste energiproduktionens beskattninghanteras på ett sätt så att konsekvenserna förbasindustrin beaktas.Energifrågans roll för tillväxten lyfts fram imotion 2004/05:N262 (s). Motionären menar att det ärangeläget att , för den fortsatta tillväxtensskull, har en energipolitik som bygger pålångsiktighet och god energiförsörjning. Detta är enviktig del för att få tillväxt och en arbetsmarknadsom inte lämnar någon utanför. Om detta begärs etttillkännagivande.Genomförandet av en folkbildningskampanj förenergisparande förordas i motion 2004/05:N273 (s).Motionären framhåller vikten av att mobiliseraenskilda, organisationer och företag i arbetet föratt spara energi. års folkomröstning omkärnkraften gavs studieförbunden möjlighet att satsapå en bred folkbildningskampanj. Det finns nu skälatt upprepa denna satsning, varför regeringen börinbjuda till en folkbildningskampanj för ett ökatenergisparande.Energipolitikens betydelse för tillväxten ochutvecklingen i län framhålls i motion2004/05:N312 (s). En av grundförutsättningarna sombehövs för att kunna bygga upp och bevara en godfungerande verksamhet är tillgången tillkostnadseffektiv energi. Insikten om att allainvesteringar och innovationer är nödvändiga för attSverige skall kunna ha den tillväxt som utgörgrunden för vår gemensamma välfärd bör prägla densvenska energipolitiken, framhåller motionärerna ochföreslår ett tillkännagivande härom.I motion 2004/05:N337 (s) påtalas vikten av att tatill vara den energi som går till spillo frånindustrins tillverkningsprocesser. Motionären menaratt de energisparprogram som ger industrin möjlighetatt erhålla en låg beskattning på el borde kunnautvecklas till ett partnerskap mellan industrin ochenergileverantörerna. Med riktade möjligheter tillinvesteringar för att tillvarata spillvärme kan enmycket gynnsam utväxling ske till förmån för alla,sägs det i motionen. Ett sätt är att låta industrinsenergisparprogram bestå av avtalade samverkansformermed den lokala energileverantören och att ett sådantavtal utformas så att det ger möjligheter tillsärskilt gynnsamma investeringsformer.I motion 2004/05:N405 (m) anförs att dagensmålflora på energiområdet bör ersättas med tvåövergripande mål. För det första att energipolitikenskall främja en säker och konkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning i hela . För det andra attall energiproduktion skall klara högt ställda miljö-och säkerhetskrav. De mål för energipolitiken som gäller är dåligt samordnade och det finns ävenmotsättningar mellan de olika målen som i vissa fallgör dem oförenliga.