bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 116 motionsyrkanden från allmän motionstid 2003och 2004 om jordbruk och trädgårdsnäring. Motionerna avser frågor omreformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik, den svenskajordbrukspolitikensinriktning och dess konkurrenssituation. Ytterligare frågor som behandlasinom svensk jordbrukspolitik är arealersättningar, regionala frågor ochett flertal frågor med anknytning till miljövänligt jordbruk. Slutligenbehandlas en del administrativa frågor och vissa andra nationella frågor.Utskottet föreslår med stöd av 3 kap. 7 § riksdagsordningen att regeringenprövar möjligheterna att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- ochproteinändamål inom eller utanför stödsystemet. Utskottet avstyrkersamtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till den översyn ochreformering av jordbrukspolitiken som pågår såväl inom EU som i Sverigemen också med hänvisning bl.a. till annat pågående arbete med frågorna.Ibetänkandet finns 27 reservationer och 5 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Svensk hållning i WTO-förhandlingarnaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande 13, 2003/04:MJ399yrkande 21 och 2003/04:MJ432 yrkande 2.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (fp)2. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K432 yrkande 13, 2002/03:L247 yrkande7, 2002/03:U324 yrkande 7 i denna del, 2002/03:MJ268 yrkande 1, 2002/03:MJ338,2002/03:MJ422 yrkandena 2, 3 och 13, 2002/03:MJ487 yrkandena 3 och 35,2002/03:N266 yrkande 9, 2003/04:K416 yrkande 40, 2003/04:L353 yrkande 8,2003/04:U351 yrkande 7, 2003/04:MJ244 yrkande 1, 2003/04:MJ285 yrkande1, 2003/04:MJ333 yrkande 2, 2003/04:MJ345, 2003/04:MJ374 yrkandena 1-7,2003/04:MJ399 yrkande 2, 2003/04:MJ411 yrkande 4, 2003/04:MJ431 yrkandena2-4, det senare i denna del, och 20, 2003/04:MJ432 yrkandena 1 och 3,2003/04:MJ435 yrkande 2 och 2003/04:MJ473 yrkande 1.Reservation 3 (fp)3. Konsekvensanalys av jordbruksnäringenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande 2, 2003/04:MJ333yrkandena 3 och 4, 2003/04:MJ399 yrkande 3 och 2003/04:MJ474 yrkande 18.Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)4. InriktningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ268 yrkande 2, 2002/03:MJ424 yrkande1, 2002/03:MJ487 yrkande 1, 2003/04:MJ399 yrkande 1 och 2003/04:N330yrkande 9.Reservation 6 (kd)5. KonkurrensvillkorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ268 yrkande 10, 2002/03:MJ296,2002/03:MJ356 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ411 yrkande 1, 2002/03:MJ422yrkande 17, 2002/03:MJ424 yrkande 4, 2002/03:MJ429 yrkande 1, 2002/03:N307yrkande 11, 2002/03:N340 yrkande 5, 2003/04:MJ431 yrkande 12, 2003/04:MJ435yrkande 1 och 2003/04:MJ476 yrkande 1.Reservation 7 (m, fp, kd, c)6. Villkoren för det svenska jordbruketRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ206 yrkande 1.Reservation 8 (kd, c)7. FågelnäringenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ312, 2003/04:MJ320, 2003/04:MJ362,2003/04:MJ403 yrkande 1 och 2003/04:MJ454.Reservation 9 (m, kd, c)8. Småskaliga slakterier m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ335 yrkande 2, 2003/04:MJ367yrkandena 2 och 4 och 2003/04:MJ399 yrkande 20.Reservation 10 (fp, kd)Reservation 11 (v, mp)9. Småskalig livsmedelsproduktionRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ429 yrkande 3, 2003/04:MJ335 yrkande4 och 2003/04:N328 yrkande 19.Reservation 12 (kd, c)Reservation 13 (v, mp)10. Odling av industrihampaRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anförtom odling av industrihampa.11. Regler för arealuttagRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ216 yrkandena 1 och 2.12. Regional fördelning av mjölkkvoterRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ294.13. Bidrag till djurtransporterRiksdagen avslår motion 2002/03:U324 yrkande 7 i denna del.14. Ekologisk produktion m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ263 yrkande 1, 2002/03:MJ268 yrkande3, 2003/04:MJ326 yrkande 2, 2003/04:MJ399 yrkande 27, 2003/04:MJ435 yrkande6 och 2003/04:N335 yrkande 2.Reservation 14 (m)Reservation 15 (kd)Reservation 16 (v)Reservation 17 (mp)15. Generationsväxling m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ346 och 2003/04:MJ399 yrkande 24.Reservation 18 (kd, c)16. FäbodarRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ303 yrkandena 1 och 2.17. Öppet skärgårdslandskapRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ419.18. Miljöstödens inriktningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ263, 2003/04:MJ399 yrkande 18 och2003/04:MJ423 yrkande 3.Reservation 19 (mp)19. VallstödRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ399 yrkande 25 och 2003/04:MJ431yrkandena 4 i denna del och 11.20. Jordbruk i ÖstersjöregionenRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ464 yrkande 1.21. Miljömål för jordbruketRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ431 yrkande 10.Reservation 20 (fp)22. Återföring av slam och rötresterRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ399 yrkande 30.Reservation 21 (kd)23. Stödområdesindelning i länRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ209.24. Jordbruket i norra avslår motionerna 2002/03:MJ349, 2003/04:MJ244 yrkande 2,2003/04:MJ325, 2003/04:MJ358 yrkande 1 och 2003/04:MJ399 yrkande 12.Reservation 22 (kd)25. Stöd till det fjällnära områdetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ285 yrkande 2 och 2003/04:MJ335yrkande 1.Reservation 23 (v, mp)26. Miljömärkning och priserRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ263 yrkandena 4 och 5.Reservation 24 (v)27. Jordbruksadministration m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande 5, 2002/03:MJ432 yrkande10, 2002/03:MJ487 yrkande 32 och 2003/04:MJ399 yrkande 6.Reservation 25 (kd)28. Jämställdhetsperspektiv i jordbrukspolitikenRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ431 yrkande 21.Reservation 26 (fp)29. Stöd för trädgårdsodlingRiksdagen avslår motion 2002/03:Sk347 yrkande 4.Reservation 27 (kd)30. Fritidsodling m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ401, 2002/03:MJ469 yrkande 2,2002/03:MJ471 och 2003/04:MJ338.Stockholm den 9 mars 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), ChristinNilsson (s), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet har i ärendet uppvaktats av representanter för , Industrihampodlarna och Kött- och Charkföretagen. Vidarehar utskottet mottagit en skrivelse från Tjust Husdjur.BakgrundÅr 1998 slog fast riktlinjerna för arbete med jordbruks-och livsmedelspolitiken inom EU (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23,rskr. 1997/98:241). Av beslutet framgår att skall verka för enjordbruks- och livsmedelspolitik inom EU vars mål är att främja ett brettoch varierat utbud av säkra livsmedel till skäliga priser, främja enhållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion samt bidra till globallivsmedelssäkerhet. För att nå dessa mål krävs att jordbrukspolitiken reformerasi en marknadsorienterande riktning. Ett steg i denna process togs i EU år1999 genom Agenda 2000. Beslutet syftade bl.a. till att öka jordbruketskonkurrenskraft genom en ökad marknadsorientering med sänkta administrativapriser. Beslutet syftade också till att minska jordbrukets negativaeffekter på miljön och att förenkla regelverket. För att underlätta jordbruketsanpassning och strukturförändring i samband med reformeringen avmarknadsordningarna föreslogs en integrerad landsbygdspolitik. Efter den s.k.Berlinöverenskommelsen 1999 innebär detta att tidigare regional- ochstrukturstöd inom jordbrukssektorn samt s.k. kompletterande åtgärder m.m.sammanförts i en enda förordning för landsbygdens utveckling i rådetsförordning (EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden. Iförordningen fastställs ramarna för EU:s stöd till en hållbar utvecklingav landsbygden. Åtgärder för landsbygdsutveckling skall komplettera andradelar i den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett särskilt miljö- ochlandsbygdsprogram omfattande en rad miljö- och strukturåtgärder har antagitsför . Miljöersättningarna inom jordbruket ingår som enobligatorisk del i programmet. På toppmötet i om Agenda 2000beslutades att programmet skulle ses över av det finansiellaperspektivet, dvs. I samband med översynen skall den gemensammajordbrukspolitikens effekter för miljön och för hållbar utveckling bedömas.Vid möte träffades en överenskommelse omden s.k. halvtidsöversynen (mid-term review) av den gemensammajordbrukspolitiken.Överenskommelsen innebär två principiellt viktiga förändringar av dengemensamma jordbrukspolitiken. Den ena förändringen består i att denuvarande direktstöden till jordbrukaren omvandlas till inkomststöd, s.k.frikopplade gårdsstöd. Stödet utgår till jordbrukaren oberoende avproduktionens inriktning eller omfattning. Enda villkoret för stödet är attmarken hävdas. Den andra principiellt viktiga förändringen är attmedlemsländerna ges större inflytande över hur jordbrukspolitiken skallutformas i det egna landet.Riksdagen har bemyndigat regeringen att tillämpa ett miljö- ochlandsbygdsprogram för enligt rådets förordning (EG) nr1257/99om stöd till utveckling av landsbygden. Programmet, som medfinansierasöver EG-budgeten, har godkänts av . Landsbygdsprogrammetskall främja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling avjordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruket och landsbygden. Riksdagensställningstagande till propositionen Hållbart fiske och jordbruk (prop.1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116) tillsammans med skrivelsenEn hållbar utveckling av landsbygden m.m. (skr. 1999/2000:14, bet.1999/2000:MJU2, rskr. 1999/2000:91) utgör underlag för det fortsatta arbetet.Åtgärderna inom ramen för landsbygdsprogrammet är uppdelade på tvåinsatsområden. Under insatsområde I, Åtgärder för ett ekologiskt hållbartjordbruk, ingår miljöersättningar, kompetensutveckling, kompensationsbidragi mindre gynnade områden, stöd till investeringar i jordbruksföretag,åtgärder som syftar till att främja en anpassning och utveckling avlandsbygden samt åtgärder för att öka skogsmarkens ekologiska värde.Insatsområde II, Åtgärder för ekonomiskt och socialt hållbar utveckling pålandsbygden, innehåller startstöd till unga jordbrukare, stöd tillinvesteringar i jordbruksföretag, åtgärder för förbättrad bearbetning ochsaluföring av jordbruksprodukter, kompetensutveckling samt åtgärder somsyftar till att främja en anpassning och utveckling av landsbygden.Landsbygdsprogrammet kompletteras av det nationella stödet till norra ,mål 1- och mål 2-programmen och gemenskapsinitiativet Leader-plus.Genomförandet av miljö- och landsbygdsprogrammet regleras av förordningen(EG) nr 1257/1999. I förordningen anges att en utvärdering skall genomförasdels efter halva programperioden, dels efter avslutad programperiod.Utvärderingen efter halva perioden skall överlämnas till kommissionen senastden . För strukturfondsprogrammen och Leader-plus görsmotsvarande halvtidsutvärderingar. Regeringen bemyndigade den 29 augusti2002 chefen för att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att genomföra utvärderingen. Utredaren har presenteratbetänkandet (SOU 2003:105) Levande kulturlandskap - en halvtidsutvärderingav miljö- och landsbygdsprogrammet. I betänkandet redovisar utredaren sinutvärdering av måluppfyllelsen utifrån de i programmet angivna målen.Vidare bedöms det administrativa genomförandet, främst gentemot stödmottagarna.Utredaren lämnar dessutom förslag på förbättringar av programmet ochdess genomförande inom de beslutade ekonomiska ramarna för programmet.Betänkandet bereds inom Regeringskansliet.Utskottets övervägandenSvensk hållning i WTO-förhandlingarnaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden (kd, fp) om att bör varapådrivande i olika frågor i WTO-förhandlingarna med hänvisning till uttalandensom regering och riksdag gjort.Jämför reservationerna 1 (kd) och 2 (fp).MotionernaI partimotionerna 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 13 och 2003/04:MJ399 (kd)yrkande 21 om svensk hållning i WTO-förhandlingarna anförs att i detpågående arbetet inom WTO bör och EU ställa mer bestämda kravutifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt och europeisktjordbruk.Enligt motion 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 2 bör varapådrivande för att WTO-förhandlingarna kring livsmedelsfrågorna snabbtåterupptas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon annan uppfattning än den som framförs ipartimotionerna 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 13, 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 21och 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 2. Utskottet har redovisat (bet.2003/04:MJU2 s. 39 och 52) att regeringen prioriterar de pågående reformernainom EU och WTO med syfte att uppfylla målsättningarna gällande ökadfrihandel, global livsmedelssäkerhet, efterfrågestyrd produktion avjordbruksvaror och livsmedel, lägre budgetkostnader för jordbrukspolitikenoch en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion.Bådeutrikesutskottet och miljö- och jordbruksutskottet har tidigare redovisat(bet. 2002/03:UU10, bet. 2003/04:MJU2y och bet. 2001/02:MJU15) att EU iWTO-förhandlingarna driver viktiga samhälleliga frågor, såsom förbättradmiljö- och djurskyddshänsyn och att den stöder dettaarbete. Utskottet vill dessutom påpeka att regeringen har lagt fram förslagtill förbättringar av djurskyddet vid arbetet med nya direktiv ochförordningar inom EU och . Den har dessutomdrivit ståndpunkten att djurskydd skall omfattas av EU:s förhandlingsförslagi framhåller, mot bakgrund av sammanbrottet vid ministermöteti , att det är centralt att möjligt återuppta Dohaförhandlingarnaoch anser att det kan ske på basis av det utkast till ministerdeklarationsom förelåg i (bet. 2003/04:UU3). En hållbar utveckling är redani dag ett uttalat mål för WTO. Regelverket inom WTO liksom multilateralakonventioner på miljöområdet och det sociala området är viktiga delar avdet internationella regelverk som och EU har att leva upp till.Dessa regler får inte spelas ut mot varandra, utan bör i samverkan användasför att stärka miljöhänsynen, skyddet för de mänskliga rättigheterna ochfrihandeln i världen. Utskottet anser det angeläget att framtidenshandelsregler utformas på ett sätt som bidrar till en bättre miljö och respektför de mänskliga rättigheterna.Det sammansatta utrikes- och miljöutskottet har uttalat att i det globalaperspektivet kan jordbruket ses som nyckeln till utveckling. Riksdagenhar vid ett flertal tillfällen anfört att skall verka för en öppenoch regelbaserad handel, som också kommer de fattiga länderna till del(bet. 2002/03:UMJU1). Detta betyder dels att och EU skall varaberedda att öppna sina marknader på områden av särskilt intresse föru-länderna, dels att fattiga länder får det stöd de behöver för att bedrivaförhandlingar på ett sådant sätt att deras intressen får genomslag.Utskottet anser att ett första steg i denna riktning är en snabbare avvecklingav i-ländernas handelshinder avseende produkter som kan exportera,exempelvis jordbruks- och fiskeprodukter. Det är i högsta grad ett svensktintresse att värna om frihandel som princip och att frihandel kan vara enstark välståndsskapande kraft såväl för de utvecklade länderna som förvärldens fattigaste länder. I ministerdeklarationen från , , år2001 betonas målet om en hållbar utveckling starkt. Inget land skallhindras från att vidta åtgärder för att skydda människor, djur, växter,hälsa eller miljö, som sådana åtgärder inte får användas på ettgodtyckligt eller diskriminerande sätt eller som ett dolt sätt att begränsahandeln.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionerna lämnasutan vidare åtgärd. Som framgår av redovisningen har motionärernas önskemålom svensk hållning i WTO-förhandlingarna tillgodosetts.Den framtida gemensamma jordbrukspolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om avreglering, reformering av EU:sjordbrukspolitik och införlivandet av ministerrådets beslut om halvtidsöversynenav den gemensamma jordbrukspolitiken (s, m, fp, kd, v, c, mp) i avvaktanpå det arbete som pågår i med dessa frågor. Motioner (m,kd, c) om inriktningen av jordbrukspolitiken avstyrks med hänvisningtill riksdagsbeslut om riktlinjerna för arbete medjordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Även motioner (kd, c) omkonsekvensanalyser och prognoser avstyrks.Jämför reservationerna 3 (fp), 4 (kd), 5 (c) och 6 (kd).MotionernaEnligt motionerna 2002/03:MJ338 (s) och 2003/04:MJ345 (s) gynnar EU:sjordbrukspolitik inte bara producenterna på konsumenternas bekostnad. Dengynnar också de storskaliga producenterna på de mindre producenternasbekostnad. EU:s jordbrukspolitik bör förändras i syfte att utveckla detsvenska jordbruket, att säkra den höga kvalitet som kännetecknar svensktlivsmedel samt för att med större kraft föra in ett konsumentperspektivi EU:s jordbrukspolitik.Moderata samlingspartiet anför i motionerna 2002/03:MJ268 (m) yrkande 1,2002/03:L247 (m) yrkande 7, 2003/04:MJ435 (m) yrkande 2 och 2003/04:L353(m) yrkande 8 att en avreglering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik ärofrånkomlig . En sådan förändring bör ske successivt ochkombineras med andra åtgärder. Vidare anförs att EU:s jordbrukspolitik (CAP)med tullar, bidrag och exportsubventioner kostar ca 50 miljarder dollarom året, vilket för en svensk tvåbarnsfamilj motsvarar ca perår om EU:s jordbruksprotektionism avvecklas. Beträffande den s.k.halvtidsöversynen av den gemensamma jordbrukspolitiken anför attden svenska införandetidpunkten bör anpassas till när införlivandet skeri övriga EU-länder. Motionärerna avvisar en åternationalisering av EU:sjordbrukspolitik eftersom den institutionella konkurrensen mellan jordbrukarei olika länder ökar. Mot den bakgrunden är det olyckligt med s.k. nationellakuvert som översynen av EU:s jordbrukspolitik innehåller.Folkpartiet anför i motionerna 2002/03:MJ422 (fp) yrkandena 2, 3 och 13,2002/03:K432 (fp) yrkande 13, 2002/03:N266 (fp) yrkande 9 och 2003/04:MJ431(fp) yrkandena 2-4, det senare delvis, och yrkande 20 samt motion2003/04:MJ432 (fp) yrkandena 1 och 3 att den gemensamma europeiskajordbrukspolitikenpå sikt måste avregleras och förändras så att den tar större hänsyn tilljordbrukets roll i det naturliga kretsloppet och dess konsekvenser fördjur, miljö och biologisk mångfald. Arealersättningen för spannmål börminska. bör verka för att EU satsar mer på miljö- ochlandsbygdsåtgärder.Framtidens landsbygdsstöd bör inriktas mot ett hållbart och miljövänligtjordbruk. Jordbrukspolitiken bör reformeras utifrån ett konsumentperspektiv.Livsmedelspolitiken bör ha en marknadsekonomisk grund. Över hälften avEU:s budget används till jordbruksstöd, som jordbrukssektorn ärväl skyddad mot konkurrens från utländska importörer. Länderna måste ges tid och förutsättningar att planera för enkraftigt reformerad jordbrukspolitik. bör verka för attkonsumentintresset får större vikt i förhållande till producentintresset iEU-samarbetet.Kristdemokraterna anför i motionerna 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 2,2003/04:K416 (kd) yrkande 40 och 2003/04:U351 (kd) yrkande 7 att CAP-reformenkommer att medföra lönsamhetseffekter och strukturella förändringar.Konkurrens- och omvandlingstrycket på jordbruket kommer att öka. Det ärangeläget att den svenska tillämpningen av CAP-reformen är väl förankradi och vägleds av att svensk produktion skall värnas och utvecklasi hela landet. EU:s jordbrukspolitik bör marknadsanpassas och exportstödenutvecklas. Exportsubventionerna inom den gemensamma jordbrukspolitikenbör avvecklas. Målsättningen är en minskad överskottsproduktion och enjordbrukspolitik som tar globalt ansvar. Enligt motion 2003/04:MJ333 (kd)yrkande 2 bör regeringen inbjuda till överläggningar med allapartier om hur de nationella delarna av den nya CAP-politiken skallutformas.Vänsterpartiet anför i motionerna 2003/04:MJ374 (v) yrkandena 1-7 och2003/04:MJ411 (v) yrkande 4 att i den s.k. halvtidsöversynen förordasfrikoppling även om hänsyn till vissa produktionsgrenar kan vara nödvändigtunder en övergångstid. Regeringen bör fortsättningsvis verka för ytterligareambitionshöjningar för s.k. tvärvillkor inom de olika områdena, samtidigtsom systemet bör utformas så att möjlighet till administration och kontrollinte kompliceras. Frikoppling av djurbidragen bör övervägas i syfte attuppnå maximal miljö- och djuromsorgsnytta. Stöd till jordbruket bör intevara produktionskopplat utan utgå från de kollektiva nyttigheter somjordbruket skapar. Detta kan det s.k. nationella kuvertet användas till.Motionärerna är positiva till att skall avsätta stöd i den nationellareserven och stöder modulering, vilket innebär att direktstöden successivtdras ned som stöd för miljö- och landsbygdsutveckling ökar.Vidare anförs att beslut kring moduleringen bör samordnas med översynenav miljö- och landsutvecklingsprogrammet. En reform av EU:s gemensammajordbrukspolitik (CAP) bör främst bygga på att man formulerar nya mål förpolitiken. Den reform motionärerna förespråkar bör bygga på att medel ijordbruksbudgeten förs över från generella stöd till miljöersättningaroch landsbygdsutveckling.Centerpartiet anför i motionerna 2002/03:MJ487 (c) yrkandena 3 och 35 och2003/04:MJ473 (c) yrkande 1 att utgångspunkten för implementeringen avCAP bör vara att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Genomatt frikoppla stödet från produktionen kan man låta marknaden styra vadsom produceras i större utsträckning än med dagens system. De nationellafriheter som ges i överenskommelsen bör utnyttjas så att svenskt jordbrukskonkurrenskraft stärks. Vidare bör regelverken för jordbruksföretagenförenklas. Förenklade regler kan förbättra möjligheterna för företagenatt nå lönsamhet och på så sätt bidra med högre skatteinkomster för staten.Centerpartiet har länge drivit frågan om behovet av en reform av EU:sjordbrukspolitik. Stödet till jordbruket bör styras mer till miljö-,kulturmiljö- och landsbygdsprogram. Minskningen av direktstöden bör skemer långsiktigt. Enligt motionerna 2003/04:MJ244 (c) yrkande 1 och2003/04:MJ285 (c) yrkande 1 bör ett regelverk beslutas som kompenserar kött-och mjölkproduktionen i de mindre gynnade områdena. En särskild hänsynbör tas till och övriga norra och andra mindre gynnadeområden i vårt land när det svenska regelverket utformas med anledning avEU:s reformerade jordbrukspolitik. Den produktionsgren som blir mestmissgynnad av reformen är mjölkproduktionen och därmed också köttproduktionen.Enligt motion 2002/03:U324 (mp) yrkande 7 i denna del bör EU:s jordbrukspolitikreformeras. produceras mer nötkött inom EU än befolkningen efterfrågaroch därför exporteras köttet med hjälp av generösa bidrag till länderutanför EU.Kristdemokraterna anför i motionerna 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 2,2003/04:MJ333 (kd) yrkande 3 och 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 3 att enkonsekvensanalys av jordbruksnäringens betydelse bör genomföras. Denna skullebelysa jordbrukets betydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap,bevarandet av det öppna landskapet, boende och service på landsbygden etc.Inhemskt jordbruk är en förutsättning för att undvika långa, miljöförstörandetransporter, för att inte bli försörjningsberoende av andra länder samtför att upprätthålla en god livsmedelssäkerhet. En analys bör sakligtkartlägga vilka förhållanden som råder gentemot omvärlden beträffande densvenske lantbrukarens ekonomiska konkurrenssituation i relation tilllantbrukare i varje annat EU-land. Enligt motion 2003/04:MJ333 (kd) yrkande4 är lämpligt att användas som prognosområde för svenskakonsekvenser av ny jordbrukspolitik. För att snabbt och effektivt kunnautreda konsekvenserna av jordbrukspolitiska beslut inom CAP-reformen börSverige arbeta med ett prognosområde där man snabbt och utan alltför storaarbetsinsatser kan testa konsekvenserna för del. Skaraborgsområdeti det nya västsvenska länet, , skulle vara ett lämpligtområde där de flesta landsbygdskaraktärer utom ren fjällnatur finnsrepresenterad.En bred utredning om förutsättningarna för ett långsiktigt hållbartjordbruk bör enligt motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 18 utföras. Centerpartietanser att jordbruket kräver en balansgång mellan företagsklimat ochmiljöåtgärder samt att det behövs långsiktiga åtgärder för att stärka etthållbart svenskt jordbruk. Det behövs en konsekvensanalys av jordbrukspolitikenoch dess miljöpåverkan.