bet · GR01NU15 · 2004-05-28 00:00:00 — proposition som förelagts finnsvisserligen en bedömning av bolagetsinvesteringsbehov, men det saknas en bedömning avutsikterna att få en rimlig avkastning på dessainvesteringar. Detta gör dels att det inte finnsnågon möjlighet att bedöma om ett kapitaltillskottär en ansvarsfull användning av skattemedel, delsatt det inte går att bedöma om ett kapitaltillskottär i enlighet med den s.k. marknadsekonomiskainvesterarprincipen.I motion 2003/04:N17 (kd, c) yrkar representanterför och avslag påpropositionen. Motionärerna lyfter fram olika skälför ett sådant beslut. De framhåller bl.a. attpropositionen har stora brister och att den iprincip helt saknar de konsekvensanalyser som behövsför att skall kunna bedöma regeringensförslag. Dessa brister gör att propositionen ärotillräcklig som beslutsunderlag. Vidare menar deatt det är oetiskt av regeringen att av riksdagenbegära en oinskränkt fullmakt att göra vad den villmed företaget. Regeringens förslag är även ett hotmot konkurrensen på den svenska marknaden förgodstrafik i det fall den väljer att sälja bolagettill en stor internationell aktör. Konkurrensen, somredan i dag är starkt begränsad, skulle under sådanaförutsättningar snarare försämras ytterligare. Ipropositionen ges heller inget besked beträffandekapitaltillskottets storlek eller någon närmareanalys vad gäller förenligheten med den s.k.marknadsekonomiska investerarprincipen. Regeringenförklarar inte heller hur förslaget skulle leda tillsocialt och ekologiskt hållbara transportlösningar.Förslagen i propositionen riskerar, enligtmotionärerna, att leda till att andelen gods somtransporteras på järnväg kommer att minska då detframtida skall verka endast i attraktivasegment. Övrigt gods kommer då att transporteras pålandsväg med ökad miljöpåverkan som följd.Mot bakgrund av motionärernas principiellainställning till statligt ägda företag har de ingetatt invända mot att det statliga innehavet i GreenCargo minskas. Motionärerna motsätter sig emellertidatt regeringen bemyndigas att förvärva aktier ellerandra former av andelar i det företag eller denföretagsgrupp som förvärvar aktier i ,eller att förvärva rättigheter till sådana aktiereller andelar.I motionen lämnas vidare förslag till åtgärder isyfte att stärka och för att skapahållbara transportlösningar. Utgångspunkterna förförslagen sägs vara att de skall varakonkurrensneutrala, eliminera några av deaffärsrisker dras med, skapa en ökadkonkurrens på den svenska marknaden förgodstransporter på järnväg, främja socialt ochekologiskt hållbara transportlösningar och varaförenliga med om statsstöd.För det första bör begära att regeringenvidtar de åtgärder som föreslås i motionen för attförbättra kapitalstrukturen i förslår att förbättras genom en eftergift avhela den leasingskuld som bolaget har gentemotaffärsverket . Eftergiften skallvara bunden till att återlämnar samtligaleasade fordon till affärsverket. Detta skulleförbättra bolagets soliditet som detbefrias från den största affärsrisken som bolaget tyngs av.För det andra måste konkurrensen öka. Dettauppnås, enligt motionärerna, inte genom enstrukturaffär tillsammans med en stor internationellaktör som innefattar hela . Imotionen förordas i stället att hela aktieinnehaveti , samt i avyttras till olika köpare motbetalning i kontanta medel. Vid försäljningen bör iförsta hand privata köpare eftersträvas. Riksdagenbör begära att regeringen låter genomföraavyttringar i enlighet med vad som föreslås imotionen.För det tredje måste fordonsförsörjningen tryggas.Genom att en stor del av de dragfordon som finnstillgängliga för godstrafik återlämnas tillaffärsverket , förhindras att aktör kan motverka att mindre konkurrenterkommer in på marknaden. Alla bolag får då tillgångtill fordon på lika villkor och till samma kostnad.När de leasingavtal som finns löper ut sermotionärerna ingen anledning till att staten skallfortsätta att hyra ut dragfordon pågodstrafikmarknaden. Även ett tillkännagivande avriksdagen på detta område föreslås i motionen.För det fjärde måste politiken bygga på principersom tillförsäkrar socialt och ekologiskt hållbaratransportlösningar. Motionärerna menar att statensuppgift måste vara att skapa förutsättningar för attmöjliggöra en ökning av mängden gods som fraktas påjärnväg. Regeringen bör därför avvaktaremissbehandlingen av såväl somGodstransportdelegationens huvudbetänkanden innanden låser fast sig i en affär som kan få svårakonsekvenser för små och medelstora företag, förarbetare inom transportsektorn och för miljön.För det femte bör regeringen, i enlighet med EU:sregler om statsstöd, underrätta kommissionen om deåtgärder beslutar för att förstärka GreenCargo. Att såväl de åtgärder som regeringen föreslårsom de som föreslås i motionen kan utgöra statsstödenligt EG-fördraget påpekas av motionärerna.Därtill bör begära att regeringenåterkommer till med en skrivelse variredogörs för de åtgärder regeringen vidtar tillföljd av beslut i ärendet.Företrädare för förordar i motion2003/04:N18 en avyttring av menar dock att bör avslåregeringens begäran om att tillskjuta kapital tillGreen Cargo, att få förvärva aktier eller andraformer av andelar i det företag eller denföretagsgrupp som förvärvar aktier i bolaget elleratt förvärva rättigheter att förvärva aktier ellerandra andelar i det företag eller den företagsgruppsom förvärvar aktier i bolaget. Därtill börriksdagen avslå regeringens begäran om ettgodkännande av finansieringen av åtgärderna i GreenCargo från det särskilda kontot för statliga företaghos . Motionärernasgrundinställning är att staten skall äga så fåföretag som möjligt. Statligt ägande av företag ärbara motiverat när det finns ett tydligtsamhällsintresse i att hålla företaget i offentligägo. är däremot ett av de företag sommotionärerna anser bör säljas. I stället för atttillskjuta kapital till menar de attregeringen bör förbereda en försäljning av bolagettill en lämplig aktör som i sin tur kan skjuta tilldet nödvändiga kapital som behöver föratt utvecklas. I motionen föreslås att görett tillkännagivande med denna innebörd.Motionärerna framhåller även att propositionen ärvag på flera avgörande punkter. Det gäller bl.a. attregeringen inte redogör för storleken påkapitaltillskottet eller att regeringen inte redogörför vilken av de olika lösningarna som den främststrävar efter. Regeringen anger inte heller skälenför att staten skall vara delägare i det företag somförväntas förvärva aktier i anser inte att skallbemyndiga regeringen att genomföra så omfattandeförändringar med så lite underlag.Att avslår propositionen förordas också imotion 2003/04:N15 (v). Vidare föreslår motionärernaatt genom ett tillkännagivande begär attregeringen återkommer till med ettutarbetat förslag, grundat på samhällsekonomiskahelhetsanalyser, om hur som ett fortsattstatligt ägt bolag, kan bidra till att uppfylla detrafikpolitiska mål som slagit fast. Imotionen konstateras att regeringen begär fullhandlingsfrihet att avgöra framtiden för GreenCargo. görs bedömningen att det är högsttroligt att regeringen kommer att välja något avutförsäljningsalternativen. Det finns enligtmotionärerna dock verksamheter som har ett särskiltsamhällsintresse där det offentliga bör ta ettsärskilt ansvar. Godstrafik på järnväg är en sådanverksamhet. I motionen påtalas att godstrafiken påjärnväg har stora utvecklingsmöjligheter vilka ärtill gagn för miljö, regional utveckling,effektivitet och säkerhet. Det fordrar emellertidatt samhället tar ett långsiktigt helhetsansvarsåväl för godstrafiken i sig som för andra insatsersom bidrar till att transporter styrs över från vägtill järnväg.Vissa kompletterande uppgifterAkterna i ärendetUtskottet begärde in akternarörande propositionen om frånNäringsdepartementet. Materialet, som ärsekretessbelagt hos departementet, inkom tillutskottet före motionstidens utgång och hardärefter - med fortsatt sekretess - varittillgängligt för utskottets ledamöter ochsuppleanter.EU:s statsstöds- och konkurrensreglerReglerna om statligt stöd återfinns i EG-fördragetsartiklar 87-89. Enligt artikel 87.1 är - om inteannat föreskrivs i fördraget - stöd som ges av enmedlemsstat eller med hjälp av statliga medel, avvilket slag det än är, som snedvrider eller hotaratt snedvrida konkurrensen genom att gynna vissaföretag eller viss produktion, oförenligt med dengemensamma marknaden i den utsträckning det påverkarhandeln mellan medlemsstaterna. I artikel 88.3 angesatt kommissionen skall underrättas i så god tid attden kan yttra sig om alla planer på att vidta ellerändra stödåtgärder. Om den anser att någon sådanplan inte är förenlig med den gemensamma marknadenenligt artikel 87, skall den utan dröjsmål inledavisst angivet förfarande (enligt artikel 88.2).Medlemsstaten i fråga får inte genomföra åtgärdenförrän detta förfarande lett till ett slutgiltigtbeslut. Det nyssnämnda förfarandet innebär att omkommissionen, efter att ha gett berörda partertillfälle att yttra sig, finner att stöd som lämnasav en stat eller med statliga medel inte ärförenligt med den gemensamma marknaden enligtartikel 87, eller att sådant stöd missbrukas, skallden besluta om att staten i fråga skall upphävaeller ändra dessa stödåtgärder inom den tidsfristsom kommissionen fastställer.Med hänvisning till den s.k. marknadsekonomiskainvesterarprincipen gör regeringen, som redovisas ipropositionen, bedömningen att ett eventuelltkapitaltillskottet till inte utgörstatsstöd. Den marknadsekonomiskainvesterarprincipen behandlas i kommissionensmeddelande (OJ/C/307) från den 13 november 1993.Enligt detta meddelande är det nödvändigt att ivarje enskilt fall fastställa om statligakapitaltillskott till stödmottagande företag görs påsamma sätt som en privat aktör skulle göra, eller omstatens medverkan tvärtom är motiverad av offentligaintressen och därmed bör anses som ett slagsstatligt ingrepp i form av myndighetsutövning. Närallmänna medel lämnas till ett visst företag måstealltså en bedömning göras huruvida en privatinvesterare skulle ha handlat på samma sätt. Detinvesterade kapitalet skall i sådant fall förväntasge normal avkastning i form av utdelningar ellervärdeökningar på investeringen.Vissa tidigare riksdagsbeslut om statligaföretag1996 års riktlinjerEnligt de riktlinjer som beslutade omvåren 1996 (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26)skall följande huvudprinciper gälla förförvaltningen av statens företagsägande:- Statligt ägda företag skall arbeta underkrav på effektivitet, avkastning på det kapitalföretaget representerar och strukturanpassning.-- Den som utövar förvaltningen av ettstatligt ägt företag skall med utgångspunkt iuppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagetsutveckling och vidta erforderliga åtgärder för attföretaget skall uppfylla kraven på effektivitet,avkastning och strukturanpassning.-Vidare bemyndigades regeringen att - med vissarestriktioner - minska statens ägande i åttanamngivna företag. Därtill påpekade utskottet i sittställningstagande (s. 22) att detta bemyndigandeinte innebar att regeringen, utan riksdagenshörande, kunde förvärva aktier i bolag i vilkastaten inte äger aktier. Inte heller kunderegeringen besluta om bildande av ett nyttförvaltningsaktiebolag för statliga företag, utangodkännande av riksdagen.Åtgärder för att stärka den finansiellaställningen i SJ ABRiksdagen beslöt om åtgärder för attstärka den finansiella ställningen i SJ (prop.2002/03:86, bet. 2002/03:NU13). Bakgrunden var attSJ hade förbrukat mer än hälften av det registreradeaktiekapitalet och att aktiekapitalet, i enlighetmed bestämmelser i aktiebolagslagen, måste varaåterställt . Åtgärdernaomfattade bl.a. ett tillskott om högst och en låneram i Riksgäldskontoretom under perioden 2004-2007.Liksom trafikutskottet - som hade yttrat sig iärendet - delade näringsutskottet regeringensbedömning att åtgärder måste vidtas för att reda uppden ekonomiska krisen i SJ. Framtidsutsikterna förjärnvägen som sådan får sägas vara goda, och därmedbör det finnas förutsättningar för att skall kunna få en gynnsam utveckling,anförde utskottet. Med hänvisning till den s.k.marknadsekonomiska investerarprincipen ansågregeringen att de föreslagna åtgärderna inte var attbetrakta som statsstöd i EG-fördragets mening.Utskottet fann ingen anledning att ifrågasätta dennabedömning. Syftet med åtgärderna är ju att SJ - närföretagets finansiella ställning har stärkts - skallge utdelning till staten. Staten agerade alltså påmotsvarande sätt som en privat investerare med enlångsiktig syn på sitt ägande skulle ha agerat. Närdet gäller frågan om risken för att åtgärderna skallleda till konkurrenssnedvridning underströkutskottet att SJ självfallet inte skall inta någonsärställning på de marknader där andra tågoperatörerär verksamma - SJ och andra transportföretagomfattas av samma strikta konkurrensregler.Avkastningskraven skall upprätthållas. I enreservation (m, fp, kd, c) föreslogs attpropositionen skulle avslås. Det av regeringenpresenterade beslutsunderlaget var, enligtreservanternas mening, otillräckligt som grund förett riksdagsbeslut.Förbättrad kapitalstruktur hos statliga bolagRegeringens förslag våren 2003Regeringen föreslog ekonomiskavårproposition (prop. 2002/03: 100) att regeringen isamband med en översyn av kapitalstrukturen avstatligt ägda bolag skulle få besluta om extrautdelningar om att tillföras ettsärskilt konto i för insatser i avstaten hel- eller delägda aktiebolag. Förslagetavsåg insatser i form av ägartillskott i olikaformer, lån eller andra av beslutadeändamål. Insatserna skulle vara avsedda för attvidareutveckla en väl fungerande verksamhet somkräver ytterligare kapital eller för att kunnautnyttja hembudsavtal som redan tecknats. Vidareskulle för stöd i enlighet med dens.k. marknadsekonomiska investerarprincipen beaktasvid eventuella kapitalinsatser. Dessutom föreslogregeringen att den i undantagsfall, där beslut intekan vänta, t.ex. under sommaruppehåll,skulle bemyndigas avseende mindre belopp att utandröjsmål göra nödvändiga kapitalinsatser. I dessafall skulle medgivande inhämtas iefterhand.Riksdagens ställningstagande våren 2003Finansutskottet uttryckte i sitt ställningstagande(bet. 2002/03:FiU21) att det fanns goda skäl attskapa en ordning som underlättarkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären genom att tillämpaspecialdestination. Staten bör kunna agera på sammasätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag tillvissa dotterbolag och finansiera detta med medelfrån andra dotterbolag. Utskottet underströk dockatt förslaget borde ges en sådan utformning attriksdagens inflytande garanteras på ett rimligt sättoch att också ges möjlighet att utövafinansmakten på ett korrekt sätt. I likhet med vadkonstitutionsutskottet förordat i sitt yttrande(2002/03:KU6y) till finansutskottet modifieradesdärför förslaget på ett par punkter. Vidare blevförslagets utformning anpassad till riksdagensbeslutsordning för statsbudgeten, den s.k.rambeslutsmodellen.Riksdagen beslutade i enlighet medfinansutskottets förslag, vilket sammanfattningsvisinnebär följande:- Ett konto har inrättats iRiksgäldskontoret dit extra utdelningar i destatliga bolagen förs.-- beslutar i taget omhur stort belopp som skall tillföras kontot. För år2003 fick kontot tillföras högst 3 miljarderkronor.-- Från kontot förs utgifter förkapitaltillskott eller utnyttjande av hembudsavtali den statliga företagssfären. beslutarom utgifterna i varje enskilt fall.-- Lån till statliga bolag hanteras ej överkontot.-- Om behoven av kapitaltillskott överstigertillgängliga medel på kontot får skillnadentillskjutas genom att anslag anvisas överstatsbudgeten. Underskott får ej uppkomma påkontot.-- Regeringen förutsätts göra en tydligpresentation i budgetpropositionen av hurkontot skall finansieras och utnyttjas.Huvudprincipen bör vara att i anslutningtill det s.k. rambeslutet fattar beslutom ramarna för verksamheten genom att ange hurstort belopp som beräknas tillföras kontot undernästa budgetår. Därefter fattar beslut ivarje enskilt fall i budgetprocessens andra stegeller senare på tilläggsbudget under det löpandebudgetåret om tillskotten till de statliga bolagen.-Regeringens förslag våren 2004I ekonomiska vårproposition (prop.2003/04:100 s. 184) återkommer regeringen med ettförslag angående en förbättrad kapitalstruktur hosstatliga bolag. Förslaget kan sägas innefattaföljande punkter:- Regeringen får besluta om användningen avde som enligt förslag i en annanproposition (prop. 2003/04:128) skall föras överfrån Fonden för den mindre skeppsfarten till detsärskilda kontot i så att detillsammans med behållningen på kontot, 245miljoner kronor, skall kunna överföras till .-- Regeringen får utnyttja kontot under år2004 genom att tillföra kontot medel för insatser iav staten hel- eller delägda bolag på de villkoroch under de förutsättningar som tidigarefattat beslut om. Regeringen beräknar ett utrymmepå 2004, under förutsättning attextra utdelningar på motsvarande belopp tillförsdet särskilda kontot.-- En kredit på högst 2 miljarder kronorknyts till kontot i . Omkreditmöjligheten utnyttjas av regeringen skallhela den utnyttjade krediten ha återbetalatsinklusive ränta före utgången av genom attextra utdelningar från statligt ägda företagtillförs kontot.-- Den sammanlagda ramen för extrautdelningar från de statliga bolagen som fårtillföras det särskilda kontot i Riksgäldskontorethöjs därmed till för åren 2003och 2004.-Regeringen ser sig föranledd att förorda att enkreditmöjlighet knyts till kontot iRiksgäldskontoret eftersom erfarenheten visat attdet tar avsevärd tid att få till stånd välunderbyggda analyser av kapitalstrukturen i olikastatliga bolag och att i korrekta former besluta omextra utdelningar. Behovet av att lämnakapitaltillskott kan däremot uppkomma med ganskakort varsel. I sådana situationer kan regeringenbehöva ett handlingsutrymme. En lämpligt avpassadkredit knuten till kontot i utgörenligt regeringens mening en teknisk lösning pådetta problem.Därutöver meddelar regeringen att den avser attinom kort återkomma till med ett förslagom ianspråktagande av medel i samband medomstrukturering av statliga bolag, där delar avåterstående belopp inom ramen kanbehöva tas i anspråk.Vidare avser regeringen att 2005 återkomma med en rapportering av detsärskilda kontots finansiering och utnyttjande samteventuella förslag om förlängning efter 2004 årsutgång.Finansutskottets ställningstagande våren 2004Finansutskottet har i sitt justeradebetänkande 2003/04:FiU21 delvis tillstyrktregeringens förslag. Utskottet ställer sig bakom atthögst - inklusive den tidigaremedgivna ramen på högst -i formav extra utdelningar från de statliga bolagen fårtillföras det särskilda kontot hos Riksgäldskontoretunder . Det innebär en ökning med2 miljarder kronor jämfört med det tidigarebeslutet, samt att medel kan tillföras även under år2004. Vidare vidhåller utskottet sittställningstagande att något underskottinte får uppkomma på kontot. I syfte att klara avsituationer då behov av kapitaltillskott uppstår menmedel ännu inte hunnit inlevereras föreslårutskottet att ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser istatliga bolag, anvisas på tilläggsbudgeten underutgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget anvisas 1miljon kronor och skall endast belastas om det vidtillfället för en kapitalinsats inte finns medel påkontot i . Enligt utskottet börriksdagen, med stöd av 6 § budgetlagen, bemyndigaregeringen att överskrida anslaget med högst 2miljarder kronor. Endast om överskridande avanslaget har skett skall medel från kontot iRiksgäldskontoret föras till anslaget. Om anslaget belastasförutsätter utskottet att hela underskottetinklusive ränta återbetalas före utgången av år 2004genom att medel från kontot (dvs. medel från extrautdelningar) tillförs anslaget. Avslutningsvisframhåller finansutskottet att det delarkonstitutionsutskottets framförda uppfattning omvikten av att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till en permanent ordning förkapitalomstruktureringen i den statligaföretagssfären, om regeringen menar atterfarenheterna talar för att en sådanordning bör finnas. En reservation (m, fp, kd, c)har avlämnats. Ärendet behandlas i kammaren den 17juni.Låneram för i RiksgäldskontoretRegeringen föreslår också ekonomiskavårproposition (prop. 2003/04:100 s. 181) attriksdagen godkänner att regeringen fårbesluta om låneramar i förEuromaint AB, , och som sammanlagtuppgår till högst . Enligtregeringen är anledningen till att ett beslut omlåneramarna nu behöver tasatt det skapas en stabilitet ifinansieringsförutsättningarna.De nya SJ-bolagen har låneramar iRiksgäldskontoret. finns en låneram på 2miljarder kronor för . För deövriga fyra bolagen, däribland , finns ensamlad låneram på för år 2004.Inriktningen är enligt regeringen emellertid attbolagen skall finansiera sig på den öppnakreditmarknaden.Finansutskottet har i sitt justeradebetänkande 2003/04:FiU21 tillstyrkt regeringensförslag att den får besluta omlåneramar i för ,, och AB Swedcarrier föråren 2005 och 2006 som sammanlagt uppgår till högst2,. Enligt finansutskottet skaparden föreslagna förlängda lånemöjligheten sådanstabilitet i SJ-bolagensfinansieringsförutsättningar att de marknadsmässigaavkastningskraven för dessa bolag kan upprätthållas.Ärendet behandlas i kammaren den 17 juni.Green Cargos pågående åtgärdsprogramI årsredovisning för (s. 40)redogörs för de åtgärdsprogram som startade underåren 2002 och 2003 och som skall förbättraresultatet med genom såvälintäktsökningar som kostnadssänkningar. De åtgärdersom nämns i detta sammanhang är följande:- Intäktsökning genom intensifieratförsäljningsarbete, bl.a. genom att erbjudajärnvägskunder bil- och tredjepartstjänster ochvice versa.-- Sänkning av administrativa kostnadergenom samordning, centralisering och minskning avbolagets administrativa personalstyrka ochövriga administrativa kostnader .-- Effektivisering av bilverksamhet genomökat fordonsutnyttjande och en bra fördelningmellan egna och inhyrda bilar.-- Optimering av produktionsresurser genomtågdragning och rangering för att utjämnatrafikflöden och reduceraproduktionstoppar.-- Ökning av antalet fyllda vagnar genomkartläggning av tomvagnsflöden för att hittaaffärer på sträckor där vagnarna går tomma.Dessutom skall styrningen av vagnflödenaförbättras.-JärnvägsutredningenJärnvägsutredningen fick av regeringen i uppdrag(dir. 2001:48 och 2001: 116) att göra en bredöversyn av organisationen och lagstiftningen inomjärnvägssektorn. Uppdraget bestod av två huvuddelar.I den ena delen ingick att med utgångspunkt ikonsumentintresset analysera möjligautvecklingsvägar för såväl person- som godstrafik påjärnväg. I den andra delen av uppdraget ingick att isvensk rätt genomföra de nya regler inom området somantagits inom EU och på internationell nivå. Genomtilläggsdirektiv (dir. 2002:128) gavs utredaren äveni uppdrag att föreslå lämpliga former för att främjagodstransporter på järnväg där sådana avgodstågsoperatörer inte har bedömts vara möjliga attupprätthålla på kommersiella grunder.I det delbetänkande om rätt på spåret (SOU2002:48) som den särskilde utredaren (f.d.generaldirektör ) lade fram i maj 2002lämnades förslag om hur EG-direktiven i det s.k.första järnvägspaketet skulle implementeras i svensklag. Som ett led i detta utarbetades även förslagtill en ny struktur för den svenskajärnvägslagstiftningen.I det slutbetänkande om järnvägar för resenäreroch gods (SOU 2003:104) som lades fram i november2003 lämnades förslag om hur järnvägens person- ochgodstrafik skulle kunna utvecklas för att bättretjäna kundernas intressen. Vidare presenteras olikaförslag till åtgärder som bedöms kunna bidra tillatt järnvägsmarknaden utvecklas. Även frågan omägarstrukturen för verksamheten inom upp av utredaren.Godstågsoperatörer på den svenska marknadenI nyssnämnda slutbetänkande(SOU 2003:104 s. 226) redogörs för vilka operatörersom är verksamma på den svenskagodstransportmarknaden.