bet · GR01SKU21 · 2004-03-09 00:00:00 — Allmänna motioner om företags- och kapitalbeskattning SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet ett åttiotal motionsyrkanden, huvudsakligenfrån den allmänna motionstiden , i vilka tas upp olika skattefrågormed anknytning till företags- och kapitalbeskattningen.Utskottet föreslår med delvis bifall till några motioner att riksdagentillkännager för regeringen att det är angeläget att frågan om entonnageskatt för svensk del utreds. I övrigt avstyrker utskottetmotionsyrkandena,i flera fall med hänvisning till pågående arbete. När det gäller förslagsom rör beskattningen av fåmansföretag hänvisar utskottet till den beredningsom pågår i med inriktning på nya regler fr.o.m. den1 . Pågående eller planerat arbete anförs av utskottet ävensom skäl för att avstyrka motionsyrkanden om bl.a. att införaschablonbeskattningav vissa småföretag och se över skattereglerna för tjänstepensioner.Till betänkandet lämnas 16 reservationer (m, fp, kd, v, c, mp) och 4särskilda yttranden (m, fp, kd, c, mp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Företags- och kapitalbeskattningen, allmäntRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi306 yrkande 13 i denna del,2003/04:Fi308 yrkande 1, 2003/04:Sk449 i denna del, 2003/04:Sf402 yrkande 16,2003/04:MJ476 yrkande 8 i denna del, 2003/04:N291 yrkande 2 och 2003/04:N347yrkande 9.Reservation 1 (m, kd, c)2. TonnageskattRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet haranfört om att det är angeläget att utreda frågan om en tonnageskatt försvensk del. Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi308yrkande 17, 2003/04:Sk260, 2003/04:Sk409, 2003/04:T441 yrkande 1,2003/04:T530 yrkande 15, 2003/04:T562 yrkande 18 och 2003/04:T564 yrkande 41.3. Periodiseringsfonder i mindre företag m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk289, 2003/04:Ju218 yrkande 3 och2003/04:N288 yrkande 7.Reservation 2 (m)4. Avsättningar till miljöförbättrande investeringarRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ474 yrkande 3.5. UnderhållsfonderRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo235 yrkande 8.Reservation 3 (v)6. EtableringskontoRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N346 yrkande 12, 2003/04:N348 yrkande3, 2003/04:N412 yrkande 13 och 2003/04:N414 yrkande 8.Reservation 4 (kd, c, mp)7. RenkontoRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk314.8. FåmansföretagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk444, 2003/04:Sk445, 2003/04:N329yrkandena 22 och 23, 2003/04:N348 yrkande 4, 2003/04:N412 yrkande 17 och2003/04:N414 yrkande 5.Reservation 5 (m, fp, kd, c)9. Schablonbeskattning av vissa småföretagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi308 yrkande 20, 2003/04:N346 yrkande5 och 2003/04:N412 yrkande 23.Reservation 6 (kd)10. RäntefördelningRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk451.Reservation 7 (kd, c)11. Brutet räkenskapsår i fysisk persons näringsverksamhetRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk454.12. Direktavdrag i småföretagRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk365.13. Allmännyttiga ideella föreningar och stiftelserRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi304 yrkande 36, 2003/04:Sk280yrkande 1, 2003/04:Sk327 och 2003/04:Kr385 yrkande 10.Reservation 8 (m, kd, c)14. FiskevårdsområdesföreningarRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk359.15. PensionskostnaderRiksdagen avslår motion 2003/04:A370 yrkande 5.16. AvkastningsskattRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk331 yrkande 2.Reservation 9 (kd)17. Beskattning av kapitalvinster vid fondbyte m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi5, 2003/04:Sk229, 2003/04:Sk237,2003/04:Sk338 och 2003/04:Sk457.Reservation 10 (m)18. RiskkapitalavdragRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N329 yrkande 10 och 2003/04:N412yrkande 12.Reservation 11 (kd, c)19. Vissa arvs- och gåvoskattefrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk256 yrkande 2 och 2003/04:Kr254yrkande 3.20. Generationsskiften i företagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi305 yrkande 7, 2003/04:Fi306 yrkande13 i denna del, 2003/04:Fi308 yrkande 16, 2003/04:Sk449 i denna del och2003/04:MJ476 yrkande 8 i denna del.Reservation 12 (m, fp, kd, c)21. PersonalvårdsförmånRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk287 och 2003/04:Kr326 yrkande7.Reservation 13 (kd)22. YrkesfiskareRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk270, 2003/04:Sk294, 2003/04:MJ408yrkandena 29-31 och 2003/04:MJ433 yrkande 7.23. Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk273, 2003/04:Sk290 yrkandena 1 och2, 2003/04:Kr232 yrkande 10, 2003/04:Kr282 yrkande 12, 2003/04:Kr326yrkande 4, 2003/04:Kr327 yrkande 8 och 2003/04:Kr391 yrkande 5.Reservation 14 (m, kd, c)24. KonstinköpRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk290 yrkande 5, 2003/04:Sk316 och2003/04:Kr390 yrkande 19.25. Arbetslokal i bostadenRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk447.Reservation 15 (c)26. RepresentationRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk269 och 2003/04:Sk278.27. Kommunala bolagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K415 yrkande 2 och 2003/04:Sk351yrkandena 1 och 2.Reservation 16 (fp)28. företagsbeskattning m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:Sk282.Stockholm den 9 mars 2004På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), Per (), PerLandgren (kd), (), (), (),(), (), (), IngerNordlander (s), (), (), BarbroFeltzing (mp), () och ().Redogörelse för ärendetRiksdagen prövade ett stort antal motionsyrkanden från denallmänna motionstiden med behandlingen av regeringens förslagom utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna . Bland demotionsyrkandena fanns förslag om inriktningen av skattepolitiken i stortoch om sådana ändringar i företags- och kapitalbeskattningen som utgjordeen del i partiernas alternativ till regeringens budgetförslag för år 2004.Riksdagen tog ställning till yrkandena i sambandmed att ramar för utgiftsområden och en beräkning av statsbudgetensinkomster för lades fast (bet. 2003/04:FiU1, yttr.2003/04:SkU1y,rskr. 2003/04:42).I det följande behandlar skatteutskottet flertalet återstående motionsyrkandensom väckts under allmän motionstid och som gäller frågor med anknytningtill beskattningen av företag och deras ägare. Flertalet motioner innehållerförslag för vilka genomförandet inte är kopplat till det närmast följandebudgetåret, utan innebär att skall ta ställning för motionsförslagetgenom att tillkännage för regeringen att det bör genomföras.I sammanhanget behandlas en med anledning av proposition 2002/03:150 lag om investeringsfonder väckt motion om beskattning av kapitalvinster.Motionen har överlämnats till skatteutskottet från finansutskottet.En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finnsi bilaga.Utskottets övervägandenFöretags- och kapitalbeskattningen, allmäntUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionärernas förslag om ett tillkännagivande tillregeringen om inriktningen av företags- och kapitalbeskattningen.Jämför reservation 1 (m, kd, c).MotionernaI motion Fi306 yrkande 13 i denna del av m.fl. (c) föreslåsett tillväxtpaket som skall göra det gynnsammare att starta och drivaföretag. Enligt motionen bör skattesystemet förenklas och rensas fråninslag som kan hämma företagande och tillväxt. I motion Fi308 yrkande 1av Per m.fl. (kd) förordas sänkta kapitalskatter för ökatföretagande och fler jobb. Motionärerna vill betona vikten av goda villkorför privat riskfinansiering för att ge mindre företag möjlighet att växaoch anställa flera, och de vill se förändringar för att kapital ochkompetens inte skall flyttas till utlandet. Av liknande skäl förordas imotion Sk449 i denna del av m.fl. (m, fp, kd, c) attförmögenhetsskatten avskaffas. I motion Sf402 yrkande 16 i denna del avSven m.fl. (kd) föreslås ett antal olika åtgärder på företags- ochkapitalbeskattningens områden för att stimulera till ett ökat företagande,bl.a. avskaffad förmögenhetsbeskattning och slopad dubbelbeskattning avaktier. Förenklingar i regelsystemet och avskaffande eller kraftig sänkningav skatter som kan vara skadliga för ekonomisk tillväxt förordas i motionMJ476 yrkande 8 i denna del av m.fl. (m). Enligtmotion N291 yrkande 2 av () bör uttala sig omatt ett bibehållande av dubbelbeskattningen av aktier underblåser en flyktav svenska företag till utlandet. I motion N347 yrkande 9 av . (kd) efterlyses ett uttalande om att villkoren för turism i Sverigeskall vara likvärdiga med dem som finns i andra länder med avseende påskatter och avgifter.Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets mening viktigt att näringslivet har förmåga attskapa starka och livskraftiga företag som kan bidra till en uthålligtillväxt i ekonomin som leder till nya arbeten och välfärd som kan kommaalla till del. Skattepolitiken skall vara utformad så att den inte hindraratt näringslivet utvecklas på ett sådant gynnsamt sätt. skallett bra skattesystem också vara neutralt. Det skall behandla olika företageller företagsformer på ett sätt som inte leder till att konkurrensen inäringslivet snedvrids. Skattesystemet måste upplevas som rättvist avsåväl de människor som driver företag som av dem som arbetar i företagen.Utgångspunkten skattereform var att bygga ett neutralt ochrättvist skattesystem. Genom skattereformen lades en mycket god grund fören bra och internationellt konkurrenskraftig företagsbeskattning. Reformenhar, inte minst med inriktning på mindre företag, förbättrats vid fleratillfällen. Flertalet s.k. stoppregler för fåmansföretag har slopats.Lättnader har införts genom delvis skattefrihet för utdelning från onoteradeföretag och genom att den del av en inkomst i fåmansföretag somkapitalinkomstbeskattas har höjts. Förenklingar av deklarationen infördes förfysiska personer som driver enskild näringsverksamhet, och denna kategoriföretagare har fått utvidgade reserveringsmöjligheter. Vidare har, somett led i den gröna skatteväxlingen, den allmänna löneavgiften för företagoch enskilda näringsidkare sänkts med 0,12 procentenheter.Bland senare större förändringar som berör näringslivet märks slopandetvåren 2003 av beskattningen av kapitalvinster på företagsägda andelar, s.k. näringsbetingade andelar, och en utvidgning av området för att skattefrittta emot utdelning på företagsägda andelar. En särskild utredare arbetarför närvarande vidare med att se över vissa frågor som har samband medomstruktureringar och andra företagsskattefrågor (dir. 2002:28).Ett reformarbete kvarstår också när det gäller utformningen av reglernaför beskattning av fåmansföretag. Som utskottet återkommer till längrefram i betänkandet har en stegvis reformering av 3:12-reglerna inlettsmed en höjning av den s.k. klyvningsräntan som styr fördelningen avinkomster mellan tjänst och kapital. Förslagen i övrigt bereds för närvarandei . Vidare har behandlat förslag om ändringari gåvoskatten för att underlätta generationsskiften i familjeföretag. Enviktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet bör vara - i enlighetprinciperna bakom skattereformen - att skattereglerna för småföretagen ochderas ägare så långt möjligt skall vara likformiga och enkla. Dettaunderlättar övergångar mellan olika företagsformer under företagets utveckling.En annan fråga som återstår att lösa gäller hur skattereglerna förnäringsverksamhet som drivs i handelsbolagsform skall reformeras. Denna frågaingår i det fortsatta arbetet med småföretagens skatteregler.När det gäller beskattningens nivå i ett internationellt perspektiv, somberörs i några motioner, har en särskild utredning - Internationaliseringensbetydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur (dir.2000:51) - gjort en samlad bedömning av den svenska skattestrukturen. Dettaarbete bör nu kunna utgöra ett förbättrat underlag för framtida skattepolitiskaprioriteringar. En huvuduppgift har varit att bedöma rörligheten hosunderlagen för enskilda skatter (skattebaserna) enligt nuvarande systemoch i vilket tidsperspektiv en ökad rörlighet kan uppkomma. Resultatet avutredningens arbete har publicerats i SOU 2002:47. Det är klart attskattsystemets utformning har stor betydelse i ett internationellt perspektiv.En strävan bör även ur detta perspektiv vara breda skattebaser och attbegränsa olika former av särregler för att kunna hålla nere marginalskatternapå olika strategiska områden av betydelse för en god ekonomisk tillväxt.I fråga om yrkandena om att slopa den s.k. ekonomiska dubbelbeskattningenav bolagsinkomster har skatteutskottet tidigare framhållit att de utredningarsom gjorts på området tyder på att en slopad skatt på aktieutdelningarinte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor.Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningenav sparande endast i begränsad omfattning inverkar på företagensinvesteringsbenägenhet. Utskottet anser att en generell sänkning av skatten påägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättravillkoren för företagandet. För små och medelstora företag som inte ialla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden kanemellertid inte bortses från att den personliga kapitalbeskattningeninverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skattpå företagens investeringar. Detta förhållande har beaktats i samband medatt beslutat om en rad ändringar i syfte attförbättra villkoren för nyföretagande och entreprenörskap. En lättnad ibeskattningen av utdelningar och kapitalvinster på aktier i onoteradebolag infördes och har utvidgats genom olika beslut underåren 1997 och 1998. Även villkoren för finansiering med egna vinstmedelhar förbättrats. Enskilda näringsidkare fick vid taxering utvidgademöjligheter till reservering genom avsättning till periodiseringsfond,och denna möjlighet har ytterligare förbättrats som ett resultat av enmer ingående undersökning av hur företagen använder periodiseringsfonderna(prop. 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.).På kapitalbeskattningens område i övrigt pågår ett arbete som kommer attge ett underlag för kommande överväganden om behovet av förändringar.Egendomsskattekommittén (Fi 2002:06) ser över bl.a. förmögenhetsskatten.Viktigt för en rättvis beskattning av företagen är också att olika formerav skattefusk kan åtgärdas. Inte minst inom byggsektorn och i de s.k.kontantbranscherna är detta ett allvarligt problem. Detta är också ettprioriterat område.Skatteutskottet anser att det pågående och planerade arbetet bör avvaktas.Utskottet avstyrker följaktligen motionsförslagen om tillkännagivandenom skattepolitikens inriktning i olika hänseenden. Utskottet avstyrkerdärför samtliga motionsyrkanden under förslagspunkt 1.TonnageskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening att det är angelägetatt utreda frågan om en tonnageskatt för svensk del.Nuvarande sjöfartsstödRiksdagen beslutade om ett nytt sjöfartsstöd fr.o.m. den 1oktober 2001 som omfattar både lastfartyg och passagerarfartyg i internationelltrafik (prop. 2000/01:127, bet. 2001/02:TU3). Det nya sjöfartsstödet gesi form av att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarandeskatteavdrag och arbetsgivaravgifter (inklusive den allmänna löneavgiften)på sjöinkomst. Syftet med det nya stödet är att ge svensk sjöfartsnäringkonkurrensvillkor som är likvärdiga med konkurrensvillkoren för andraEU-länders handelsflottor.MotionernaI motionerna Fi308 yrkande 17 av Per m.fl. (kd), Sk260 av AnnelieEnochson (kd), Sk409 av m.fl. (c, m, fp, kd, v, mp), T441yrkande 1 av m.fl. (kd), T530 yrkande 15 av ElizabethNyström m.fl. (m), T562 yrkande 18 av m.fl. (fp) och T564yrkande 41 av m.fl. (c) tas upp frågan om en tonnageskattför rederiverksamhet. Motionärerna anför bl.a. att ett flertal av EU-ländernaoch redan har infört en tonnagebaserad skatteberäkning, och att detav konkurrensskäl är viktigt för den svenska rederinäringen att enmotsvarande skatteberäkningsmetod införs även i Sverige.Utskottets ställningstagandeYrkanden om att införa tonnageskatt har tidigare, i likhet med yrkandenom att återinföra fartygsfonder, avslagits av . Skatteutskottethar härvid hänvisat till - förutom principerna bakom skattereformen - attbefintligt rederistöd i form av statligt stöd lämnas till arbetsgivarenskostnader för skatt och sociala avgifter.Kommissionen har dragit upp riktlinjer för medlemsländernas stöd tillsjöfarten. Syftet är att en stor del av medlemsländernas sjöfart skallvara under ett EU-lands flagga som de enskilda ländernas åtgärderinte får innebära störningar på den inre marknaden. Riktlinjerna tillåteratt medlemsländerna ger statligt stöd till sjöfartsnäringen genomskattesubventioner.I ett svar på en fråga (2003/04:667) har finansministernanfört - mot bakgrund av att 12 av 15 medlemsstater inom EU numera införtsystem med tonnageskatt - att det finns skäl att utreda frågan. Utskottetanser med hänvisning härtill att det motionsvägen väckta kravet på utredningredan är tillgodosett. Utskottet anser emellertid att genom etttillkännagivande till regeringen bör klargöra att den delar motionärernasoch finansministerns uppfattning att det är angeläget att utreda fråganom en tonnageskatt för svensk del.Periodiseringsfonder i mindre företag m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om utvidgningar av utrymmet för obeskattadereserver för vissa mindre företag.Jämför reservation 2 (m).Gällande rättAvsättning till periodiseringsfond är en bokföringsmässig reservering somskapar en obeskattad reserv baserad på årsvinsten i en näringsverksamhet.Bestämmelserna finns i 30 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL.Avsättningsnivån till periodiseringsfond är års taxering högreför enskilda näringsidkare än för andra företag. Enskilda näringsidkareoch fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får varje årdra av högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfondjusterat positivt resultat. Juridiska personer får dra av högstett belopp som motsvarar av överskottet av näringsverksamheten föreavdraget. Återföringstiden för reserveringarna har årstaxering förlängts från fem till sex år.Genom lagstiftning infördes en möjlighet för fysiska ochjuridiska personer som startar en ny näringsverksamhet att få uppskov med att börja betala F-skatt eller särskild A-skatt (prop.2002/03:5, bet. 2002/03:SkU2).Den som startar en ny näringsverksamhet får fr.o.m. startåretavdrag för underskott i näringsverksamheten som ett allmänt avdrag (62 kap.3 § IL). Ett sådant allmänt avdrag minskar ett överskott i inkomstslagettjänst (1 kap. 5 § IL). Avdraget får uppgå till högst för vartoch ett av startåret och de fyra följande beskattningsåren.Kapitalförluster till följd av stöld eller rån är avdragsgilla,när det gäller förlust av kontanter dock med begränsningen att avdragetinte får göras med större belopp än vad som motsvarar normalt innehav avkontanter i näringsverksamheten, om det inte finns särskilda skäl (16 kap.20 § IL).MotionernaI motion Sk289 av och () yrkas att nystartadeföretag skall få möjlighet att sätta av hela sitt ekonomiska överskott iverksamheten i periodiseringsfonder. Enligt motionJu218 yrkande 3 av () bör små och medelstora företagsförmåga att driva näringsverksamhet efter rån och överfall stärkas genomutvidgade avsättningsmöjligheter till periodiseringsfond. I motion N288yrkande 7 föreslår och () en utredning omen rätt för småföretagare att skjuta upp beskattning av vinst i femår.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om flera ändringar i syfte attförbättra villkoren för nyföretagande och entreprenörskap. För att underlättanystart av företag återinfördes en möjlighet att kvitta underskotti näringsverksamheten mot inkomst av tjänst. Bland andra åtgärder påskatteområdet märks de lättnader i beskattningen av utdelningar ochkapitalvinster på aktier i onoterade bolag som beslutades ochsom har utvidgats genom olika beslut . I syfte attförbättra förutsättningarna för verksamheten och tillväxten i små ochmedelstora företag slopades 1999 flertalet s.k. stoppregler för fåmansägdaföretag. Med verkan års taxering utvidgades möjligheten förenskilda näringsidkare att göra avsättningar till periodiseringsfond.Från och med 2000 års taxering höjdes avsättningsnivån ytterligare förbåde enskilda näringsidkare och andra företagsformer. Genom lagstiftninghösten infördes en möjlighet för fysiska och juridiska personer somstartar en ny näringsverksamhet att medges uppskov med attbörja betala F-skatt eller särskild A-skatt (prop. 2002/03:5, bet.2002/03:SkU2).Småföretagandets problem har uppmärksammats i det arbete med statsbudgetensom regeringen och dess båda samarbetspartier utförde under den förramandatperioden. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, volym1, s. 196 f.) redovisades resultatet av en undersökning av skattebelastningeni företag av olika storlek som baserades på uppgifter i en företagsregister-och individdatabas som utvecklats inom . När det gälldereserveringsmöjligheterna tydde vissa tecken på att dessa inte utnyttjadesfullt ut. Vidare tycktes mindre företag utnyttja systemet i något mindreutsträckning än storföretag. Undersökningen visade att små företag denundersökta perioden () som kollektiv hade betalat en någotstörre andel av sin vinst i skatt än kollektivet stora företag. Dessaskillnader torde kunna förklaras av att stora företag oftare har skildaverksamheter med olika konjunkturcykler och därigenom bättrekvittningsmöjligheter.Reserveringsmöjligheter bedömdes vara av särskilt värde för den kategoriföretag som har svårigheter eller begränsade möjligheter att få externtriskkapital. I avsaknad av externt riskkapital är den gruppen av företaghänvisad till att finansiera sina investeringar med vinstmedel som hargenererats i den egna verksamheten. Detta ansågs i särskilt hög grad gällaför enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare ihandelsbolag samt generellt för nystartade företag. De överväganden som gjordesi anslutning till undersökningen utmynnade därför i att taket föravsättningar till periodiseringsfond höjdes till generellt och till för fysiska personers inkomst av näringsverksamhet. För att göraperiodiseringsfondssystemet mer attraktivt för företagen förlängdes dessutomtidsperioden för att återföra avdraget till beskattning från fem till sexår.I de överväganden som ledde fram till beslutet att utvidga reserveringsutrymmetingick även att ta ställning till förslag som skulle innebära störreskillnader mellan olika företagsformer när det gäller skattesats respektivereserveringsutrymme. Övervägandena ledde fram till slutsatsen att selektivaåtgärder inte är lämpliga på företagsskatteområdet. Bortsett från svårigheteratt finna korrekta storlekskriterier medför selektiva åtgärder tröskeleffekter,konkurrenssnedvridningar samt risk för uppdelning av företag (prop.1999/2000:1, volym 1, s. 198). Det framhölls också att sänkt bolagsskattär det mest effektiva sättet att sänka avkastningskravet på investeringarmed eget kapital. Den skillnad som redan finns i reserveringsmöjligheternatill förmån för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägarei handelsbolag motiverades med dessa företags sämre villkor när det gällerkapitalanskaffning. Enligt traditionell marknadsekonomisk teori är detdock inte samhällsekonomiskt lönsamt att kompensera företag för merkostnadersom beror på faktiska relativa nackdelar. En kompensation kan däremotvara motiverad om merkostnaderna beror på marknadsmisslyckanden.Skatteutskottet har vid tidigare behandling av motionsförslag syftandetill skatteuppskov i samband med nystart av företag särskilt framhållitde svårigheter för företaget som kan uppkomma när ett skatteuppskov välupphör och skatten skall börja betalas. Många verksamheter skulle sannoliktfå avvecklas av skatteskäl, t.ex. därför att det inte är möjligt för ensmåföretagare att driva sin verksamhet i konkurrens med en nystartad,skattegynnad verksamhet. Liknande problem som skulle uppkomma om nystartadeföretag ges särskilda skattelättnader kan också uppkomma om det är storaskillnader i reserveringsmöjligheterna mellan olika företagsformer.