bet · GR01FiU20 · 2004-01-01 00:00:00 — Förstärkningen av rättsväsendet ska fortsätta. 4 000 nya poliser utbildas . Regeringen misslyckas med att uppnå praktiskt taget alla mål man ställt upp för den ekonomiska politiken, anser Moderata samlingspartiet i motion Fi22. Sysselsättningsmålet om uppnås inte, och den öppna arbetslösheten uppgår nu till , betydligt mer än målet på . Inget tyder på att målet att halvera sjukskrivningarna till 2008 kommer att förverkligas och inte heller uppnås målet om ett överskott på i de offentliga finanserna. står inför stora utmaningar, och särskilt på arbetsmarknaden är läget besvärligt. lever 1,1 miljoner människor på sociala ersättningar i stället för på arbetsinkomster. Detta är ett mycket stort problem, både mänskligt och ekonomiskt. Den demografiska utvecklingen, där allt färre framöver kommer att behöva försörja allt fler, ställer mycket stora krav på den ekonomiska politiken. behöver mer tillväxt, högre sysselsättning, ökad produktivitet och färre personer som är beroende av bidrag. Regeringens politik går dock i motsatt riktning. Trots talet om tillväxt i regeringsförklaringen har alla åtgärder uteblivit. I stället föreslår eller planerar regeringen en mängd förändringar som riskerar att förvärra utvecklingen, t.ex. friår, arbetstidsförkortning, utökade arbetsmarknadspolitiska åtgärder och höjda ersättningar i vissa socialförsäkringar. Regeringens sätt att släppa fram ofinansierade utgiftsökningar äventyrar också de offentliga finanserna. uppgick de ofinansierade reformerna till 168 mdkr enligt . Förslagen i vårpropositionen ökar utgifterna varaktigt med ytterligare 15-16 mdkr. Kostnaderna för att förverkliga återstoden av 121-punktsprogrammet kan beräknas till ca 24 mdkr och därutöver har Socialdemokraterna på sin tillväxtkongress aviserat åtgärder som försvagar budgeten 2006 med ca 17 mdkr. Avvikelsen från saldomålet på av BNP för det finansiella sparandet ökar. Regeringen gör dock inget för att ens närma sig målet och står utan strategi för de offentliga finansernas långsiktiga utveckling. Regeringens politik undergräver trovärdigheten för de offentliga finanserna. Motionärerna förespråkar en politik för ökad tillväxt och sysselsättning. Denna strategi består av fyra huvudkomponenter. Det måste löna sig att arbeta. Ett högre arbetsutbud är absolut nödvändigt för att klara de krav som följer av en åldrande befolkning. För att göra det mer lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att inte arbeta, är det nödvändigt att både sänka skatterna och strama åt bidragen. vill strama åt sjukpenningen, föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och förstärka motiven att arbeta genom att förändra reglerna för förtidspensionerna och studiefinansieringen. Skatterna bör sänkas så att effekten på arbetsutbudet blir så stor som möjligt. Sänkningarna bör därför inriktas dels på förvärvsinkomster, dels på de grupper som har störst möjligheter att öka sitt arbetsutbud - låg- och medelinkomsttagarna. Förändringarna av både bidrag och skatter måste utformas så att de sänker de skadliga marginaleffekterna och ökar incitamenten att arbeta. Stabila statsfinanser måste säkras. Dagens generation ska inte bevilja sig själv förmåner som kommande generationer får betala. Det är också viktigt att statsfinanserna inte blir en störningskälla i ekonomin. Stora underskott i de offentliga finanserna och en hög skuldsättning riskerar att skapa kriser på de finansiella marknaderna som kan leda till betydande samhällsekonomiska kostnader. Motionärerna bedömer att den offentliga bruttoskulden bör reduceras till av BNP . Det strukturella finansiella sparandet bör i genomsnitt vara av BNP , men det faktiska saldot bör fastställas med hänsyn till konjunkturläget. Med denna utgångspunkt förespråkar motionärerna ett finansiellt sparande som är starkare än regeringens. Det bör uppgå till av BNP 2005 och 2006, vilket är respektive mer än i regeringens förslag. Den offentliga sektorn måste reformeras. Den enskildes valfrihet måste stärkas och alla vägar till effektivitetsvinster måste tas till vara. Det behövs ökad konkurrens och förbättrade styrsystem inom de offentliga verksamheterna. Avgiftsfinansieringen inom vården bör öka. Studier visar att även mycket begränsade höjningar av patientavgifterna kan sänka vårdkostnaderna avsevärt, främst genom att efterfrågan på vård minskar. Att höja skatterna är ingen framkomlig väg för att långsiktigt säkra välfärdens finansiering. De stora skattehöjningar som i så fall behövs skulle ytterligare dämpa arbetsutbudet och minska ekonomins tillväxtkraft. Incitamenten att arbeta skulle bli ännu mindre och möjligheterna att rekrytera människor, inte minst till vård och omsorg, skulle försämras. Företagens konkurrenskraft måste förbättras. Svenska företag utsätts för en allt hårdare internationell konkurrens. Produktivitetsutvecklingen har varit god men produktionsvillkoren i är ändå inte tilltäckligt gynnsamma. Motionärerna föreslår därför en rad åtgärder för att förbättra företagandets villkor. Skatten på förmögenheter, arv och gåvor slopas, liksom dubbelbeskattningen av aktier. Beskattningen av småföretag ska ses över. Som ett led i strategin att öka arbetsutbudet föreslår motionärerna också en rad åtgärder för att minska sjukfrånvaron. Arbetsgivaravgiften bör sänkas för den som anställer en som varit långtidssjuk, möjligheterna till provanställning bör förbättras och LAS bör ses över. Motionärerna aviserar också en rad förslag för att minska antalet förtidspensionärer. Förutom sänkt ersättningsnivå föreslås att arbetsgivaravgiften ersätts av den lägre särskilda löneskatten för arbetstagare över 61. Skatten ska också sänkas för personer som väljer att både arbeta och ta ut pension efter . Budgetpolitikens inriktning bygger på tre delar. Lägre skatter som dels ökar den enskildes makt över sin vardag, dels gör det mer lönsamt att arbeta och driva företag. Satsningar på rättstrygghet, skola och sjukvård för att öka valfriheten och kvaliteten, och besparingar i bidragssystemen som återupprättar arbetslinjen. Förslagen innebär en viss förstärkning av de offentliga finanserna utan att några beteendeförändringar räknas in. Motionärerna bedömer dock att förslagen kommer att leda till betydande förbättringar av de offentliga finanserna genom att beteendet ändras då de ekonomiska incitamenten för arbete stärks. Allteftersom sådana effekter förverkligas kan det finnas skäl att föreslå ytterligare skattesänkningar. I liberalernas motion Fi23 framhålls att sunda statsfinanser är en viktig del av välfärdsstatens fundament. Läget i de svenska statsfinanserna är inte bra. Betydande besparingar kan uppnås genom att ohälsokostnaderna pressas ner snabbare. har ett batteri av åtgärder för att uppnå detta. Kostnaderna för arbetslösheten kan pressas ner genom en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Byggsubventionerna måste också slopas, de ger inte ett ökat byggande. Vidare måste miljardrullningen till statliga företag som SJ upphöra, liksom digital-TV-beslutet måste rivas upp. Det ska inte heller ges subventioner till privata företag. Detta är några konkreta exempel på hur statens finanser kan stärkas genom att det statliga åtagandet begränsas och illa fungerande system reformeras. Det är nu nödvändigt att prioritera stärkta statsfinanser för att klara den framtida finansieringen av välfärden. Det ska dock inte ske genom högre skattesatser, utan med en större skattebas och fler i arbete. utfärdar redan nu två vallöften: fler ska arbeta och statsskulden ska minska. Motionärerna vill pressa tillbaka ohälsokostnaderna med bl.a. följande åtgärder: en rehabiliteringsgaranti som gäller , en läkare knuten till ska bedöma sjukskrivningar som pågått , finansiell samverkan mellan och vårdinrättningar, förtidspensionerade ska uppmuntras att återvända till arbetslivet, en nationell vårdgaranti återinförs och en ny husläkarreform genomförs. Bristerna i psykiatrin och missbrukarvården måste åtgärdas. Kostnaderna för arbetslösheten måste sänkas. Arbetslöshetsförsäkringen ska ge en ersättning på av den förlorade inkomsten . Vid en andra period blir ersättningen . AMS ersätts av en betydligt mindre organisation för myndighetsuppgifter. Den arbetssökande får då en omställningspeng för att kunna delta i en lämplig åtgärd hos en mångfald aktörer. Arbetsgivaravgiften halveras för den som anställer arbetslösa ungdomar i särskilda instegsjobb. anser att en socialförsäkringsreform, innefattande arbetslöshets- och sjukförsäkringen, ska genomföras efter modellen med pensionsreformen. Reformen bör stärka kopplingen mellan avgifter och förmåner. Integrationen måste förbättras, t.ex. genom en snabbare asylprocess. Invandrare ska kunna söka arbete innan de fullgjort utbildning i svenska. Sänkta inkomstskatter för låginkomsttagare bidrar till att det lönar sig bättre att arbeta. Motionärerna prioriterar sänkt skatt för dem med låga inkomster genom ett förvärvsavdrag som inledningsvis motsvarar en skattesänkning på vid en månadslön på . Brytpunkten för när statlig skatt betalas höjs stegvis till nivån där pensionsavgifter och -förmåner slutar att tas ut. En skattereduktion för hushållstjänster motsvarande halva totala arbetskostnaden bör införas. Arbetsrätten måste moderniseras, bl.a. med en ny arbetstidslag. En ökning av de statliga forskningsmedlen föreslås och att dessa resurser koncentreras. Det måste bli mer attraktivt att starta och driva företag. Bristerna i det svenska företagsklimatet innebär att företag flyttar ut som snedvridande incitament har bidragit till omfattande förtidspensionering och sjukfrånvaro. Fåmansbolagsreglerna bör reformeras. Förmögenhetsskatten avskaffas succes--sivt och dubbelbeskattningen på aktier lindras . De offentliga tjänsterna öppnas upp för konkurrens för att främja företagandet inom dessa områden, särskilt för kvinnor. Alla ska kunna få en F-skattsedel. För att göra det billigare att anställa och expandera ska arbetsgivaravgifterna sänkas för anställda i den privata tjänstesektorn. ska arbetsgivaravgifterna enbart bestå av avgifter som motsvarar sociala förmåner som pension, sjukförsäkring m.m. Finansieringsformen offentlig-privat partnerskap förordas för att bygga bort flaskhalsarna i storstadsregionernas infrastruktur. Tillgången till billig elektricitet är avgörande för den elintensiva industrin, som sysselsätter 250 000 människor. Kärnkraftsreaktorerna ska få drivas så länge som de uppfyller kraven på säkerhet. En bättre fungerande bostadsmarknad är viktig för tillväxten. De aviserade reglerna för hyressättning i nyproduktion bör forceras. Ägarlägenheter ska införas och fastighetsskatten avvecklas. För att stärka konkurrensen vill ge mer resurser till . Andra åtgärder är att ersätta statliga monopol som apoteksverksamhet med generella regelverk. Avregleringen av tidigare genomreglerade områden, t.ex. järnväg, ska fortsätta. Skattefinansierade tjänster inom vård, omsorg och skola ska konkurrensutsättas. Staten bör inte själv vara en betydande aktör inom näringslivet och därför avvecklas statens företagsägande på konkurrensutsatta områden. Kommunerna ska få färre tillfälliga bidrag men mer stabila ekonomiska förutsättningar. Utjämningssystemet måste reformeras i grunden så att det främjar tillväxt. Jämställda villkor för kvinnor och män är en viktig del i tillväxtpolitiken. Viktiga delar är att uppmuntra delat ansvar genom jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen, billigare hushållstjänster och valfrihet i barnomsorgen liksom att öppna de offentliga tjänsterna för företagande. Vissa angelägna reformer måste skjutas upp i avvaktan på bättre finanser. delar uppfattningen att ersättningsnivån i sjuk- och föräldraförsäk ringen bör ligga på . Det är dock inte statsfinansiellt försvarbart att nu gå upp från nivån . vill se en återgång till enprocentsmålet i biståndet till 2006. Demokrati ska vara det överordnade målet för biståndet. Rättsväsendet behöver ökade resurser för att öka genomströmningen och antalet uppklarade brott. Stödet för funktionshindrade förbättras t.ex. genom att assistentreformen återställs och övergår i statlig finansiering liksom att en tillgänglighetsreform genomförs. Psykiatrin och äldrevården förstärks. Budgetpolitiken bör vara inriktad på att det finansiella sparandet i staten ska vara i balans över en konjunkturcykel. Det innebär att sparandet successivt behöver förbättras gentemot regeringens förslag. I motion Fi24 anförs att välfärden har försämrats på många områden som Socialdemokraterna har haft regeringsmakten. Arbetslösheten är hög och antalet företagare har minskat. Sjukskrivningar och antalet förtidspensionärer har ökat. Vårdköerna är långa som följd av det minskade antalet vårdplatser. Barngrupperna på dagis har ökat och centralstyrningen har förstärkts genom satsningen på en enda barnomsorgsform. Var fjärde elev i är underkänd och i äldreomsorgen saknas resurser. Bostadsbyggandet är rekordlågt och vägnätet är eftersatt. Om Sve-rige hade hängt med i de mindre tillväxt hade BNP varit ca högre. väntas fortsätta att halka efter. Utgiftstaket med budgettricksande och svikna vallöften om bl.a. höjning av taket i sjuk- och föräldraförsäkringen. I vårpropositionen saknas en djupgående diskussion om tillväxtfrämjande åtgärder. I stället presenteras förslag som friår och försök med arbetstidsförkortning. vill lägga grunden för en politik som ger förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxt på . Det ska åstadkommas med fler i arbete, ett ökat antal arbetade timmar och en god produktivitetsutveckling. Antalet arbetade timmar ska också vara grunden för ett nytt mål för den ekonomiska politiken. Motionärerna vill genom sänkta skatter stärka drivkrafterna för arbete och flytta en del av beslutsmakten tillbaka till medborgarna. Genom ett förvärvsavdrag ska skattepolitiken framför allt gynna låg- och medelinkomsttagare. Dessutom ska värnskatten successivt avskaffas och skatten på privatpersoners köp av hushållstjänster kraftigt reduceras. har ett flertal förslag till åtgärder som skulle underlätta för äldre att arbeta så länge som de önskar. Det handlar bl.a. om möjlighet att arbeta vidare efter och avskaffade sociala avgifter för personer . Ungefär vart 12:e hushåll lever delvis på socialbidrag. Skattestrukturen måste ändras så att fler kan klara sig på sin egen lön. Socialförsäkringssystemet måste reformeras för att ge rätt incitament till arbete. För att främja företagandet vill motionärerna sänka arbetsgivaravgifter och löneskatter med särskild inriktning mot mindre företag, införa ett riskkapitalavdrag och ett etableringskonto med avdragsgilla insättningar samt fördubbla anslaget till såddfinansiering. Förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen av utdelningsinkomster avvecklas. Det gäller också delar av arvsskatten för att åtgärda problemen vid generationsskiften. Antalet regler måste minska och småföretagsdelegationens förslag ska genomföras. Flera av motionärernas förslag ingår även i det program för fler företag och ökad tillväxt som presenterats tillsammans med övriga borgerliga partier. I programmet föreslås dessutom jämställda villkor för företagare och anställda inom sjukförsäkring, föräldraförsäkring och a-kassa samt förbättrad rättssäkerhet inom skatteområdet m.m. Planeringsramen för åtgärder i det nationella vägnätet bör öka med jämfört med regeringens förslag. Ett program för investeringar i partnerskap med den privata sektorn föreslås också som ett alternativ till nuvarande ryckiga politik. Bostadspolitiken ska inriktas på bostadsförbättring och ett ökat byggande genom t.ex. en skattereduktion motsvarande en halvering av byggmomsen. Ett slopande av fastighetsskatten ska delvis finansieras med kommunala avgifter - högst och småhus. Bidragen bör höjas för både gymnasie- och högskolestuderande. För heltidsstuderande högskolestudenter slopas fribeloppet i studiemedelssystemet. Familjepolitiken ska reformeras med ökad valfrihet som en av huvudprinciperna och området tillförs ytterligare jämfört med tidigare förslag. Taket i föräldraförsäkringen höjs till 11 prisbasbelopp och för varje barn som fyllt tilldelas föräldrar/vårdnadshavare 300 "barndagar" värda per dag. Som delfinansiering av dessa reformer dras i föräldraförsäkringen in liksom de . För att gynna de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna föreslås att garantipensionen höjs med . För ålderspensionärer införs ett grundavdrag motsvarande en skattesänkning på . Lägre marginaleffekter och marginalskatter - högst i enlighet med skattereformen 1991 - ska bidra till att arbetsmarknaden och lönebildningen fungerar bättre. För detta syfte föreslås också högre egenfinansiering av en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, förlängd varseltid för strejkåtgärder och en satsning på kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. En strategi för ökad hälsa föreslås i motionen. återinförd möjlighet för företagsläkare att ge behandling på samma villkor som läkare inom landstingen, ett slopande av de fasta stegen i sjukersättningen och ett tydligare ansvar för läkare att tillvarata individens arbetsförmåga. En helt ny rehabiliteringsförsäkring måste införas enligt den modell som föreslagits i rehabiliteringsutredningen. Tyngdpunkten för rehabiliteringsansvaret ska flyttas från nuvarande fyra till en offentlig huvudaktör med ett samordnande ansvar. Resurserna till psykiatrin och missbrukarvården måste ökas och en nationell vårdgaranti införas. Kommunsektorn tilldelas extra resurser för att klara detta. Motionärerna anser att satsningar måste göras på rättsväsendet. Dessa ska inkludera utvecklad närpolisverksamhet, stärkt åklagarväsende och intensifierat brottsförebyggande arbete. Biståndet bör stegvis höjas för att återgå till enprocentsnivån av BNI. Samtliga nya förslag har finansierats. Bland annat föreslås en reducerad avdragsrätt på pensionssparande och vissa tidigare planerade skattesänkningar skjuts fram i tiden. Ett antal av regeringens förslag på skatteområdet avvisas och dessutom föreslås lägre anslag till bl.a. utg.omr. 1 , och då främst . Dessa förändringar, jämfört med partiets beräkningar , bidrar sammantaget till att stärka det finansiella sparandet i staten med 2 respektive . Motionärerna vill minska statsskulden till av BNP , främst genom snabbare utförsäljning av statligt aktieinnehav. Det leder också till att statsfinanserna blir mindre sårbara vid konjunktursvängningar. I motion Fi25 anförs att den sociala och regionala klyvningen fortsätter trots en allmän ljusning i såväl den svenska som den internationella konjunkturen. Orsaken till detta är att regeringspolitiken endast erbjuder generella och storskaliga lösningar som bortser från de individuella, sociala och geografiska olikheterna. Om de sociala och regionala klyftorna tillåts bestå är risken stor att kommuner och medborgare låses fast i ett bidragsberoende som döljer regeringens misslyckanden. vill utforma den ekonomiska politiken enligt federalismens principer och stärka individens, företagarens, kommunens och regionens makt över sin egen ekonomi. Människor och regioner ska få möjlighet att leva på sina inkomster i stället för att bli beroende av bidrag. Den demografiska utvecklingen som innebär att allt färre ska försörja allt fler bör, enligt motionärerna, mötas genom att stärka den enskildes makt, skapa flexiblare lösningar i arbetslivet och utforma skatte- och transfereringssystemen så att de stimulerar till arbete. Då kan såväl arbetskraftsutbudet som efterfrågan på arbetskraft öka. Regeringens oförmåga att uppskatta de mindre företagen har missriktat de tillväxtpolitiska insatserna, enligt motionärerna. Detta illustreras bland annat av att har den lägsta nivån för företagsinvesteringar bland EU-länderna . Motionärerna anser därför att det är angeläget att stödja utvecklingen av små och medelstora företag. förordar ett balanskrav för staten som innebär att statsbudgeten inte ska gå med underskott över en konjunkturcykel. Detta för att undvika att avsättningar för framtidens pensioner används för att täcka underskott i statens finanser. Vidare är finanspolitiska målsättning att statsskuldens andel av BNP ska minska till högst inom de närmaste två mandatperioderna. presenterar i motionen fyra reformområden. Delar av innehållet i områdena presenteras nedan. Självbestämmande och tillväxt. För att öka självbestämmandet och tillväxten föreslås att kommunsektorns skattebas stärks, vilket innebär att kommunernas beroende av statsbidrag kan minska. Med ett nytt skattesystem där avdragsrätten ersätts med skatterabatter får kommuner och landsting behålla hela sin skattebas. För att stärka rättstryggheten föreslås att rättsväsendet tillförs ytterligare resurser. För att öka valfriheten och föräldrarnas tid med barnen föreslås att barnbidraget fördubblas till från barnets första till och med fjärde år och att föräldrarna får en lagstiftad rätt till tjänstledighet under barnens förskoleår. Enprocentsmålet för biståndet ska uppnås genom en stegvis höjning av biståndet. Företagande och tillväxt. För att stimulera företagande, sparande och premiera eget risktagande bör ett personligt riskkapitalavdrag och ett starta-eget-sparande införas. Vidare bör anslagen för såddkapital, dvs. kapital för att utveckla en produkt eller idé innan ett företag etableras, höjas. Särskilda medel bör satsas på att stödja kvinnors företagande och stödja invandrare som vill starta och driva företag. Utformningen av beskattningen av fåmansbolag bör ändras. Bland annat föreslås ändringar i 3:12-regelverket genom att införa en s.k. BEK-modell (beskattat eget kapital). Vidare bör samma villkor gälla för företagare som för anställda vad gäller sjukpenning, föräldraförsäkring och ersättning vid arbetslöshet. föreslår en sjuklönemodell anpassad för mindre företag, där antalet sjuklönedagar för ett företag ska vara detsamma som antalet anställda i företaget, med ett maxtak per sjuktillfälle. För att trygga investeringar och nyetableringar i hela landet krävs ett väl utvecklat transportsystem. Stora satsningar föreslås avseende drift och underhåll. Motionärerna föreslår även en ny modell för en alternativ finansiering av investeringar i vägar och järnvägar, genom att ett särskilt infrastrukturbolag får till uppgift att finansiera investeringarna. Dessutom bör staten ta ansvar för en digital infrastruktur som kommer alla till del. Inom utbildningsområdet föreslår motionärerna bland annat flexibel skolstart och en utbildningsgaranti som ger elever rätt att slutföra gymnasieutbildningen . Regeringens arbetsmarknadspolitik är ett misslyckande och arbetsmarknadspolitiken behöver omprövas i grunden, enligt motionärerna. och bör minska till förmån för ett mer decentraliserat system. Fler aktörer som kan erbjuda arbetsmarknadsåtgärder måste tillåtas. Vidare föreslås bland annat införande av individuellt kompetenssparande, ökade anslag till rekryteringsbidrag och införande av övergångsmarknader för långtidsarbetslösa. Hälsa och tillväxt. För att minska ohälsan föreslår motionärerna ett paket av åtgärder inom en mängd områden. Till exempel föreslås en samordnad arbetslivsförsäkring, som ersätter dagens sjuk- och arbetslöshetsförsäkringar, och en finansiell samordning mellan olika försäkringssystem. ökade resurser till rehabiliteringsinsatser samt införande av en rehabiliteringsgaranti och en nationell vårdgaranti. Andelen privata och kooperativa utförare bör öka i offentlig sektor. Rätt till tjänstledighet för att pröva nytt jobb bör införas. För att öka incitamenten för den enskilde att återgå i arbete bör ersättningsnivåerna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna sänkas som beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten förändras. Antalet förtidspensioneringar måste bromsas. Lagen bör ändras så att sjuk- och aktivitetsersättning endast beviljas om arbetsförmågan av medicinska eller psykiatriska skäl bedöms hindra återgång till arbete eller studier. Vidare måste försäkringskassornas direktiv om förtidspensionering efter tolv månaders sjukskrivning slopas.