bet · GR01NU11 · 2004-03-30 00:00:00 — Ett robustsystem kräver ju också att det finns en distribuerad produktionskapacitet.En mycket viktig fråga för de här industrierna, en fråga som är alltviktigare, är att det finns en kvalitet i den levererade elen, och det harmycket att göra med att det ska vara en i spänning och frekvensså att vi inte får störningar i system som alltmer beror på styrning avIT-system. Det är väldigt många av processerna som styrs av datorer numera.De tar stryk och systemen kan hoppa ur fas och annat när man fårstörningar,det vill säga korta, inte ens sekundlånga utan millisekundlånga störningar.Så leverans av el av god kvalitet är oerhört viktigt.Dessutom har vi den uppfattningen att kommunikationssystemen skulle behövaha en säkrare energiförsörjning. När det händer någonting inträffar detsaker med informationssystemet. Om vi får brott i elleveranserna så stannarinformationssystemen - stannar ju även telefonerna - ochdatorerna. Det är alltså svårt att kommunicera, dels i samhället, dels inomett verk. Vem gör vad? Vem vidtar en åtgärd ute i verket när man inte enskan ringa till varandra?Däremot är vi inte särskilt bekymrade över de stora elavbrott som harinträffat då och då. Det var ju ett stort , och dåstannade flera industrier, framför allt i och längre söderut. Mensumma summarum: Även när vi pratar med folk därifrån finns det inga störrebekymmer för att detta händer ofta.Snarare säger vi att vi har ganska bra kvalitet på leveranserna till dentunga industrin. Vi tror inte att det är kostnadseffektivt att ökasäkerhetendramatiskt. Det skapar snarare ett distributionssystem som bliröverdimensionerat från säkerhetssynpunkt. Det är bättre att ta en risk sominteär värre än att man kan få ett avbrott . Det kan man leva med.Mitt budskap är att man inte ska kräva utbyggnad av de system som förserbasindustrin med el. Kräv inte stora investeringar för att öka säkerheten!Nu kanske det inträffar en skada , och man kanske kanminimera det ytterligare och komma ned till eller varthundrade år. Det lönar sig inte. Så farliga är inte konsekvenserna. Detsom har hänt nu när det har varit avbrott är att fabriker har blivitstående, men de har i nästan samtliga fall kunnat köra i kapp den förloradeproduktionen.Konsumenternas syn på säkerheten i elförsörjningenOrdföranden: så mycket för det! är det för generalsekreterareCharlotte från Konsumentråd att berätta lite grann omkonsumenternas syn på elförsörjningen i . Varsågod!Generalsekreterare , Konsumentråd: Tack så mycket,fru ordförande, för att jag har fått komma hit . Jag representeraralltså Konsumentråd som är en sammanslutning av 25 organisationer.De har på olika sätt intresse av konsumentfrågor eller har konsumentfrågorsom en del i sin verksamhet. Det är stora folkrörelser och mindreorganisationer, sammanlagt 25 stycken. Man kan säga att vi är ett slagslobbyorganisation som arbetar för ökad konsumentmakt och att beslutsfattarealltid ska ha konsumenternas bästa för ögonen.Jag vill också så här inledningsvis tacka så mycket för att ni vurmarsärskilt för konsumenterna. är konsumenterna en enda massa av någotslag. Jag är därför extra glad över att få vara här i dag.Den enklaste av sanningar har vi redan berört här . Det är självfalletså att vi som konsumenter är beroende av elektricitet. Eftersom vi äralltmer datoriserade och elektrifierade även i hemmen ställer vi högakrav på att elförsörjningen fungerar. Vi har redan pratat om vad som händer.Det känner ni väl till. Både vid stora och mindre avbrott drabbas manvare sig man bor i staden eller på landet. Men hur hårt man drabbas berornaturligtvis på hur elberoende man är, om man har elvärme eller inte, omman bor högt upp med hiss och inte kommer ut. Jag skulle vilja påstå attdet är lika illa vilket som. Det är inte acceptabelt i 2004.Då kommer vi in på detta med nödvändighetstjänsterna. Vi ställer högakrav på tjänstesektorn över huvud taget. I har vi engageratoss i olika typer av tjänster, och elbranschen är ju en sådan. Det skaegentligen heta "annan nyttighet" på lagspråk, men man kan väl betraktaden som en tjänst i alla fall.Vi brukar prata om ett begrepp som heter nödvändighetstjänster, det villsäga tjänster som man måste kunna använda för att leva ett normalt liv.Där tycker vi att el ingår. är el i sig lite speciellt eftersom den elsom man tar ut ser exakt likadan ut, oavsett vilka hål i väggen som denkommer ifrån. Det är inte riktigt alla dessa punkter som är exakttillämpbarajust när det gäller elektricitet.Men när det gäller elförsörjningen så är åtminstone ett par punktersynnerligen viktiga. Det gäller god tillgång till ett vettigt pris, högnivå av säkerhet och pålitlighet, inte risk för avbrott, oberoendereglering,sanktionsmöjligheter vid överträdelser, konsumentrepresentation, aktivtdeltagande från konsumentföreträdare när tjänsterna utformas ochmöjlighetertill reklamation och tvistlösning för den enskilde.Vi har också fått höra här att konsumenternas krav på elförsörjningenökar. Det är någonting som jag också kan skriva under på. En bidragandeorsak till detta tror jag är att priserna också ökar. Det är kanske liteorättvist om det är så att nättarifferna inte har ökat somkostnaden för konsumenten har ökat totalt sett. Därmed kommer också ökadekvalitetskrav. Det är självfallet så att betalar man mer för någontingvill man också ha en bra kvalitet.Man kan konstatera att även om kraven är höga och dessutom ökandemotsvarar tyvärr inte elbranschen totalt sett konsumenternas förväntningar.Nu pratar jag både om nätföretag och elleverantörer, vilket ligger någotutanför dagens tema. Jag har sett en del undersökningar av hur man ser påförtroendet för elbranschen.Den senaste var någonting som kallades för nöjd-kund-index som ett företagsom heter Svenskt Kvalitetsindex har gjort. Man har gjort den härundersökningen i flera branscher, och elbranschen är en av dem som har fåttlägst betyg. Det är en skala 1-100, och elbranschen får knappt 60 jämförtmed drygt 65 för övriga branscher. För de stora företagen ligger betyget ytterligare lägre. Det är envarningsklockatill företagen. I den undersökningen frågade man bland annat omströmavbrott.Ungefär hälften av de 1 500 tillfrågade privatkunderna ansåg att de hadeblivit drabbade av strömavbrott under det senaste året.Nu ska inte sådana här siffror övertolkas. Bland annat gör man inte riktigtskillnad på nätbolag och elleverantörer, som jag sade. Men det är i allafall en indikation på läget.Vad ska då göras för att åtminstone de som vi pratar om , nätkunderna,ska bli nöjda med elförsörjningen. Vilka krav ska man som konsument ställa.Då kommer vi till nästa bild. Utgångspunkten för mig är att el skalevereras - punkt slut. Avbrott är faktiskt inte acceptabelt . Dethandlar om ett slags nollvision. Men alla förstår ju att det är en vision.Dithän kan vi kanske aldrig nå, men vi har det som en utgångspunkt.Det finns en del saker som är viktiga ur konsumentperspektivet. Detskadeståndsansvar som finns i ellagen är givetvis viktigt. Det finns enbransch-överenskommelse, som vi har hört, men det är fortfarande så attdet öppnar för en viss tolkning här. Man har något olika tillämpning. bolag är bättre än andra. Det finns en praxis att betala utschablonersättning . Det innebär att det i förhållande tillkunderna är gratis för nätbolagen att ha strömleveransen avstängd upp till24 timmar. Det är naturligtvis inte gratis totalt sett eftersom man måsteskicka ut en massa reparatörer, men man behöver inte betala någontingtill konsumenterna.Min uppfattning är att utöver de här skadeståndsreglerna behövs någonform av obligatorisk ersättning. Resegarantier nämndes här ,och vi tror att någonting liknande behövs här.Dessutom anser jag att det egentligen är rimligt att konsumenten fårersättning från , åtminstone betydligt snabbare än efter de24 timmar som gäller . Exakt hur många timmar det ska vara och hurstor ersättningen ska vara kan naturligtvis diskuteras. Ersättningen skavara så stor att den skapar incitament att se till att strömmen inteförsvinner men givetvis inte så stor att konsumenterna får för sig att gåut och fälla träd över sina lokala elledningar.Vidare tycker jag att det borde vara obligatoriskt att haklagomålsfunktioner,möjligheter att pröva tvister i alla el- och nätbolag. Det kunde kanskevara någonting gemensamt för branschen. I det här fallet är faktiskt bank-och försäkringsbranscherna, som annars är rätt utskällda, ett föredöme.Detborde också vara lättare att få en tvist prövad i offentliga organ närdet gäller elleveranser. Sådana här skadeståndsärenden prövas iReklamationsnämnden, vilket är bra, men det finns andra ärenden på det härområdet som inte prövas.I konsumentrörelsen, och annorstädes med för den delen, talas det ofta omföretagens sociala ansvar, det som kallas för corporate socialresponsibility.Det är någonting som i synnerhet nät- och elbolag kanske borde sysslamed och tänka på. Det finns regler i ellagen för hur till exempel enavstängning får gå till om konsumenten inte betalar sina räkningar. Detberor på att det får så stora sociala konsekvenser om elen stängs av.Därför säger vi att det behövs en kontinuerlig utveckling av en god sedi branschen, gärna tillsammans med konsumentföreträdare.Sedan är det förstås så att underhåll måste fungera. Lokala problem avdet slag som hände ute på , sådant som orsakas av blötsnö ellerde stora avbrott som vi har talat om här måste förebyggas. Man måste kunnalita på att elleveranserna fungerar. Man ska slippa det som jag brukar fågöra på landet i Norduppland, nämligen att varenda gång det ser ut attdra ihop sig till storm spola upp vatten, kolla fotogenlampan,batteriradionoch så vidare. Man måste kunna lita på att det fungerar till allra störstadelen. Det handlar om trädröjning tillsammans med de här modernaledningarnasom vi har hört talas om. Strömavbrott ska alltså inte behöva inträffa.Jagkan avslutningsvis konstatera att det finns andra problem med elmarknaden.I dag har vi pratat om avbrottsproblematiken. Det är inte bara ström-avbrottensom orsakar att konsumenterna ger elbranschen bottenbetyg. Det gällerockså krångel vid byte av elleverantör, oskäliga avstängningar,fakturaproblemoch så vidare. Vi hoppas förstås att detta kan diskuteras vidare, men nutackar jag för mig i dag.Regeringens syn på säkerheten i elförsörjningenOrdföranden: Då har vi slutligen kommit till ochstatssekreterare som har att knyta ihop lite trådar ochberätta om regeringens syn på detta. Görs det tillräckligt? Ska vi vänjaoss vid lite elavbrott?Statssekreterare , : Det är en viktigoch angelägen diskussion som utskottet har bjudit in till. Först skullejag vilja deklarera regeringens ambition, och den är att vi ska ha enmycket säker elförsörjning i . Det är inte minst viktigt att svenskaföretag, organisationer och hushåll kan känna förtroende för den svenskaelförsörjningen. Den frågan har delvis fokuserats här , och jag tyckeratt den är oerhört viktig.Först tänkte jag kommentera några av den senaste tidens avbrott, eftersomdet är huvudinriktningen i diskussionen, för att sedan redovisa regeringenssyn på några viktiga frågor som har koppling till detta.Låt mig först diskutera lite grann det som hände vid det storaströmavbrottenden . från redogjorde för hurhändelseförloppet såg ut. Jag kan bara konstatera att nuför oss har redovisat ett antal åtgärder som man har för avsikt att vidtai sitt system. Man gjorde det snabbt. Vi förutsätter nu att de häråtgärdernakommer på plats, några ganska medan andra tar . Detär dock viktigt att alla fullföljs.Vi tycker också att det är viktigt att vi fortsätter att bevakaleveranskvaliteten i vårt stora system. Den måste vara tillfredsställande.Jag kanske ska nämna att just det här elavbrottet också har diskuteratsav de nordiska ministrarna i Nordiska ministerrådets regi. Där har tematvarit: Hur kan vi förstärka elförsörjningen i ? Man har kommit framtill att i första hand göra en ordentlig sårbarhetsanalys av hela detnordiska systemet.Låt mig så säga några ord om vinterns övriga strömavbrott. Där vill jagvara väldigt tydlig. Avbrott som beror på dåligt underhåll eller händelsersom har kunnat förutses är inte acceptabla. Snö och blåst i Sverigevintertid är normala förhållanden. Det är förvånande att det i så storomfattning har drabbat elnätet under december och januari.Regeringen kommer naturligtvis att följa upp detta i samtal med nätbolagensom ju har ansvaret för att näten är i gott skick och som ska ha beredskapför snabba åtgärder när avbrott ändå inträffar. Det kommer naturligtvisockså att inträffa i framtiden.I de diskussioner som regeringen har haft med branschen har manväldigt tydligt gett uttryck för en ökad ambitionsnivå för att undvikaavbrott, att informera bättre när det väl blir avbrott och för att görasnabbare insatser när så sker. Jag kan dock konstatera att deambitionsökningarna inte har varit tillräckliga när det gäller det vi kanavläsa i vinter.Vi kommer att träffa nätföretagen igen . Jag tror att man kansäga att dagordningen för den träffen kommer att vara väldigt tydlig. Detär egentligen två punkter som är viktiga att följa upp. Hur kan den ökadeambitionsnivå som såväl regeringen som företagen har omsättas ännutydligareän vad vi har sett i praktiken? Jag tycker att det är särskiltviktigt att diskutera vissa områden som synes ha större avbrottsfrekvensän andra.Den andra frågan som är nog så viktig i det här perspektivet är: Hur kanvi snabbare åstadkomma en återställning när avbrotten väl inträffar? Jagoch regeringen tycker inte att det är acceptabelt att det efter tre dygnåterstår åtskilliga hundratals abonnenter som är utan elström.Det är klart att detta är en avvägning. Vi vill ju gärna lösa de härfrågorna i nära samförstånd med branschen, men vi måste också hela tidenvara beredda att vidta ytterligare åtgärder från statens sida om dettainte räcker till. Vi har två myndigheter på området, nämligenEnergimyndighetensom ju har uppträtt här och som inte harvarit här . Vi kan naturligtvis föranstalta att de ytterligareprioriterar frågor om leveranskvalitet och avbrott, men vi hoppasnaturligtviskunna lösa detta i gott samförstånd med branschen.Låt mig säga någonting om elmarknaden. Man snuddar väldigt nära vid denfrågan här. Vår uppfattning är att man måste se elmarknaden i ett nordisktperspektiv. Vi har en nordisk elmarknad . Vi tycker att den fungerarväl. Vi tycker också att prisbildningen på marknaden fungerar på ettgodtagbart sätt. Vi har fortfarande relativt sett övriga länder i Europalåga elpriser. Vi tycker att konkurrensen på den här marknaden ärtillfredsställande och att handelsplatsen Nordpol har utvecklats väl.När det gäller konkurrens vill jag dock säga att vi efter avregleringenhar kunnat konstatera att vi har fått en ökad koncentration iproduktionsledet,det vill säga de som producerar elström. Relativt stora marknadsandelarär nu kopplade till några få företag. Även om vi måste betraktakonkurrenssituationen i ett nordiskt perspektiv och inte i ett svenskt, ärdeten oroande utveckling. Det är någonting som regeringen följerfortsättningsvis.Det är viktigt att man har ett högt konkurrenstryck på en avregleradmarknad.Det har förts en diskussion också här om vilken betydelse somavregleringen har haft för just nätavbrotten. Regeringens uppfattning äratt det finns ett rätt litet samband mellan dessa frågor. Det här handlarom verksamhet som bedrivs i monopol. Det är inte underkastat den konkurrenssom sker i själva produktionsledet. I den mån det har haft någon betydelseär det väl det att lagstiftningen för såväl nätverksamheten som för denkonkurrensutsatta verksamheten har skärpts . Jagvill påstå att det är till konsumenternas fördel.Sårbarheten i samhället är stor . Jag delar de flesta inledandetalarnas synpunkter på den punkten. Vi har fått ett större elnät i ,och vi är mer beroende av el. är mer vital i samhället äntidigare. Därför måste vi egentligen ställa väsentligen högre krav påvårt elnät än vi faktiskt har gjort tidigare. Det räcker inte attvi är lika bra som . Vi måste vara bättre än tidigare med hänsyntill det. Det har jag gett uttryck för alldeles nyss.Vi vill dock titta på hur avregleringen över huvud taget har slagit. Dethar ju skett på elområdet men också på andra områden. Därför harNäringsdepartementet startat en utredning som tittar över helaavregleringen.Ett av perspektiven kommer att vara konsumentperspektivet, och viförväntaross naturligtvis att vi får en bra analys av vilka effekter somavregleringeni stort har inneburit.Jag ska fokusera på några saker, utöver det jag redan har sagt,som vi tycker är viktiga att framhålla.För det första är det tydligt stipulerat i ellagen att nätföretagens sättatt bedriva verksamheten ska påverka priset, det vill säga att om man hardålig leveranskvalitet är det också underlag för att man egentligen skabetala mindre. Det är vad ellagen utgår ifrån. Vi har hört här tidigareatt vår myndighet, , tittar på en ny modell för att granskanätföretagen. Det är fortfarande under arbete. Det finns många synpunkterpå detta. Jag är övertygad om att de huvudsakliga principerna som styrden här modellen att granska företagen är bra. Det kommer att leda skärpning av kvalitet i elnäten om den här modellen tillämpas på detsätt som det underlag som vi ser skvallrar om. Det innebär de factoatt man får ett kraftigt utslag om man har många avbrott i sitt system.Då kommer också myndigheten att ha synpunkter på de priser som företagettar ut av sina kunder.Vi tittar också på att skapa föreskrifter om vad som är god kvalitet iöverföring av el. Det är viktigt att fylla ut den luckan och bli litetydligare i definitionen på den punkten.Vi arbetar också med en lagstiftning som ger oss möjligheter att gripa inom ett nätföretag allvarligt åsidosätter sina skyldigheter på marknaden.Den är en glidande möjlighet att gå in där den yttersta konsekvensen äratt vi helt enkelt fråntar bolaget möjligheterna att driva nätet.Jag vill också fokusera på en sak som inte har varit uppe . Det ärett uppdrag som har fått av regeringen att titta överhela elförsörjningen i . Det är i yttersta grad enförebyggande åtgärd för att garantera god leveranssäkerhet, men det handlarockså om att ta hand om alla de konflikterande intressen som finns i ettstorstadsområde.Med detta tror jag att jag har gett en exposé över regeringens syn på dehär frågorna.Frågor från utskottets ledamöterOrdföranden: för det! Jag tror att det finns olikameningar hos utskottets ledamöter om hur regeringen sköter sig och vad mangör, men jag tror att i frågan om säker elleverans önskar vi alla lyckatill med de åtgärder som är på gång. Detta är en väldigt viktig fråga sominte är så politiskt skiljande. Vi har samma åsikt här.Då är det ledamöternas tur att ställa frågor. Tiden är ganska kort. Jagskulle vilja vädja till ledamöterna att fatta sig kort, att man försökerprecisera sina frågor, inte håller långa föreläsningar och att man riktarfrågorna till en speciell person. Det tar väldigt om alla skasvara på samtliga frågor.Lennart Beijer (v): Fru ordförande! ställde frågan huruvidavi ska gå till höger eller vänster. Svaret på den frågan är ju självklart.Men ändå kan jag läsa ut att det är en omöjlighet att tänka sig att bådeha ett lågt pris och korta tider som elen är borta. Jag skulle vilja attKällstrand utvecklar det lite mer.Håkan Murby var inne på den svåra frågan om hur mycket el som ska finnasi systemet. Om jag förstår rätt tycker han att tillgången är förliten . Den nya elmarknaden innebär ju att vi inte har någraproduktionsreserver över huvud taget. Det vore intressant att veta om HåkanMurbyanser att marknaden ska återregleras något för att fungera på ett brasätt.Håkan tog också upp en fråga som jag inte har hört tidigare, nämligendetta med att man skulle kunna ha en separat elförsörjning tillinformationssystem. Jag undrar vem som kan kommentera det. Det skulle vara intressant att höra.Sedan hörde vi slutligen att konsumenternas intresse är lite annorlundaän industrins. Det är naturligtvis skillnad på de här verksamheterna. Desom verkligen borde veta hur det ser ut längst ut på linjerna där skogenstår tätast är väl LRF. Jag skulle vilja höra deras synpunkter på det vinu pratar om.Bo Källstrand, : Frågan var om det är omöjligt att kombineralågt pris med korta avbrottstider. För att få korta avbrottstider finnsdet väsentligen några vägar att gå. En sådan väg är ökat underhåll. Enannan är ökade investeringar, som vi talade om. Det handlar väldigt mycketom att i stället för att bygga så kallade radiella nät, som ser ut somett träd ut mot kunderna, bygga dubbleringar så att man klarar avbrott ivissa delar av nätet utan att det behöver bli störningar i elförsörjningen.Man bygger in en redundans och den typen av saker.Det gör att det naturligtvis finns ett samband mellan hur mycket resurserman avsätter och hur mycket man får ut ur det hela. Vi har under en tidlevt under en kostnadspress. Priserna har inte höjts och effektivitetenhar ökats. Ser vi det i ett internationellt perspektiv har vi ett mycketbra läge när det gäller låga tariffer.Det är självfallet så att branschen arbetar hårt med de här frågorna ochkan komma längre, men det finns gränser för hur långt vi kan gå. Om detär så, som allt indikerar, att avbrottskostnaderna ökar kraftigt, bör viföra dialogen om hur näten ska se ut . Om det är väldigt dyrtmed avbrott lönar det sig ju att bygga nät där det finns dubbleringar somär lite längre och som kan hålla den här högre leveranssäkerheten som dåblir lönsam. Jag tror att vi behöver få möjligheter att arbeta mot nätsom är mycket robustare än dagens.Håkan Murby, : Vi vill inte återreglera marknaderna, åtminstoneinte totalt sett. Vi tycker att det är bra med en fri konkurrens, men enfri konkurrens under sådana villkor att marknaden kan skapa den kapacitetsom behövs. har vi inte den kapacitet som behövs i Sverigeför den elkonsumtion som finns i . Vi importerar mängder. Jag kommerinte ihåg siffran, men jag har för mig att importen motsvararungefär produktionen i tre kärnkraftverk. Vi importerar alltså mycket.Hela den här bristen på el driver ju också upp priset. Vi skulle vilja seen högre produktionskapacitet i så att vi kunde exportera el istället. Då skulle vi få en annan prispress i och få lägreelkostnader, tror vi.Vi vill inte återreglera, men jag ska ta upp ett undantag där vi kanskekommer tillbaka och säger att vi vill ha en reglering på en punkt. Detgäller den svåra frågan om hur elpriset kommer att påverkas av handelnmed utsläppsrätter. när det systemet börjar ta form och vi ser hur detblir, verkar det som om den ökade kostnad som man får, för att göra detenkelt, i ett kolkraftverk i kommer att innebära att man inte kördet kolkraftverket med mindre än att man får betalt för utsläppsrätternavare sig man har fått dem gratis eller har köpt dem.Denna mekanism gör helt enkelt att priset på marknaden stiger. Beroendepå vad kostnaden blir för utsläppsrätten stiger kanske elpriset med ,men det kan också stiga med per kilowattimme.Det kan bli gigantiska genomslag för de stora, tunga köparna. Det ärmöjligt att vi på den punkten faktiskt kommer att komma tillbaka ochföreslååtgärder för att eliminera denna effekt.Ordföranden: fick en direkt fråga. Ett kort inlägg,tack!Johan , : Jag tackar så mycket för frågan.Vi har hört att säkerhetsnivån när det gäller kärnkraften och stamnätetverkar vara väldigt hög. Men ju längre ut man kommer på ledningsnätet,desto sämre kontroll har samhället över hur ledningsnätet ser ut. Därförtycker jag att man skulle använda koncession som ett mer riktat instrumentså att vi verkligen har koll på hur det ser ut där ute och vilkainvesteringarsom görs.Bolagen talar om investeringar i miljoner och miljarder. Detär väldigt svårt att följa det där. I stället borde man tala om medelåldern- hur gammalt är nätet? I vilken takt förnyas det? Det är orimligt attnäten ska bli äldre och äldre. Man kan förstå att kärnkraften blir äldreoch äldre. Där har vi bestämt att den ska avvecklas, och då blir den juäldre.