bet · GR01MJU9 · 2004-02-03 00:00:00 — Företagen, i synnerhet de små och medelstora, kan såledesvälja att certifiera sig i fem olika nivåer på väg mot en s.k. fullständigcertifiering. Metoden har utvärderats i ochvisat sig vara både kostnadseffektiv och leda till ett bra miljöarbete ismå och medelstora företag. I har ett pilotprojekt inletts ijanuari 2004 där modellen (standarden) skall testas på cirka tio företagi och med svenska konsulter/certifieringsorgan. Som utskottettidigare uttalat får det dock i första hand ankomma på regeringen attäven i fortsättningen främja arbetet med att vidareutveckla nyckeltalen(bet. 2000/01:MJU15). Utskottet förutsätter emellertid att regeringen isin beräkning av de gröna nyckeltalen och i sin fortsatta redovisning avmiljöledningen inkluderar även företag med miljöledningssystem som inteär registrerade enligt EMAS-förordningen eller ISO 14 001. Med det anfördafinner utskottet syftet med motion 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 23 i alltväsentligt tillgodosett. Motionen bör därmed lämnas utan vidare åtgärdfrån sida.Enligt 1 kap. 6 § regeringsformen (RF) är regeringens funktion att styrariket, och regeringsarbetet regleras i RF:s sjunde kapitel, som är kortfattat.I 7 kap. 1 § RF sägs bl.a. att för beredning av regeringsärenden skallfinnas ett regeringskansli i vilket ingår departement för skildaverksamhetsgrenar och att regeringen fördelar ärendena mellan departementen.Det ankommer således på regeringen att såväl fastställa politikområdensom ange deras utformning och innehåll. När det gäller frågan om åtgärderför miljö vill utskottet erinra om Havsmiljökommissionensbetänkande Havet - tid för en ny strategi (SOU 2003:72) där kommissionenframhåller att en förvaltning med ekosystemansatsen som bas vorerevolutionerande för arbetet med att skydda haven. Ett sådant arbetssätt harpräglat det europeiska luftvårdsarbetet. har efterjämförelse med arbetet inom kunnat identifiera ettflertal brister inom det regionala konventionsarbetet. Denna analyspekar tydligt på fyra väsentliga delar som saknas i det arbetet,nämligen enighet och samverkan mellan förvaltning, forskning, näringaroch andra intressenter, gemensamma effektbaserade målsättningar för bådedet nationella och internationella arbetet och flexibilitet att nationelltkunna vidta kostnadseffektiva åtgärder inom relevanta sektorer samtjuridiskt bindande överenskommelser. Enligt kommissionen måste förvaltningenav haven inom ramen för nuvarande beslutsstrukturer förändras både nationelltoch internationellt, och en ny förvaltning måste vara tvärsektoriell ochkunna hantera komplexa samband. Fisk och fiskefrågor kan t.ex. intesepareras från övriga havsmiljöfrågor. De internationella beslutsstrukturernamåste förändras så att möjligheter skapas för berörda kuststater att självabesluta om hur havet skall skyddas. För att kunna vända den negativatrenden i våra hav anser kommissionen det nödvändigt med internationellsamverkan och därför föreslår en ny regionalförvaltning i inklusive , och kommissionen ser Östersjönsom ett pilotområde för en ny förvaltningsstrategi. Betänkandet bereds iRegeringskansliet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2003/04:MJ334(c) yrkande 1 i den mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Rättvist miljöutrymme, punkt 2 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rättvist miljöutrymme. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ340.StällningstagandeMiljömålen är ett mycket viktigt redskap i det svenska miljöarbetet ocharbetet med uppnående av miljömålen innebär ett stort steg framåt försvensk miljöpolitik. I miljöpolitiken och därmed även i miljömålensutformning saknas emellertid ett viktig inslag. Hänsyn tas inte till hurvår svenska konsumtion påverkar miljötillståndet utanför vårt lands gränser.Som anförs i motion 2003/04:MJ340 (v) bör regeringen därför undersökamöjligheten att implementera rättvist miljöutrymme i den svenska miljöpolitiken.Detta bör ges regeringen till känna.2. Nationell strategi för miljö och hälsa, punkt 4 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en nationell strategi för miljö och hälsa. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ410 yrkande 13.StällningstagandeJag anser att regeringen bör ta fram en nationell strategi för miljö ochhälsa med utgångspunkten att den mänskliga verksamhetens miljöpåverkaninte skall ge hälsoeffekter eller orsaka skador på miljö och natur. Vivet att kvinnors och mäns påverkan på miljön och påverkan avmiljögifter skiljer sig åt men finns stora brister när det gällerkunskapen om hur frågor relaterade till miljö och hälsa är uppdelade mellankönen. Det är därför viktigt att regeringen i den nationella strateginredogör för de konsekvenser som vår miljöpåverkan har för kvinnor och män.Detta bör ges regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Allmän miljöpolitik, punkt 1 (fp)() och () anför:Miljöpolitik handlar om personligt ansvarMänniskan är beroende av jordens resurser, och vi har ett ansvar för attförvalta dem för framtida generationer. Vi måste därför alla ta ansvarför miljön och vår egen livsstil. En ekologiskt hållbar utveckling gåratt förena med ekonomisk tillväxt, som bygger på ökad effektivitet ochmindre slöseri, förutsatt att politiken är den rätta. Kopplingen mellanekonomiskt tänkande, socialt ansvarstagande och miljötänkande är självklarautgångspunkter för ett långsiktigt hållbart samhälle.Ekonomiska styrmedel av olika slag är effektiva metoder som släpper framde enskilda individernas kreativitet och använder marknadskrafterna imiljöpolitiken. Miljöavgifter kompletterar fastställda utsläppsgränseroch innebär att den som släpper ut föroreningar eller utnyttjar ennaturresurs får betala för sig. Om avgifterna dessutom leder till ökadeintäkter för staten, kan skatter med snedvridande effekter på ekonominsänkas. Detta innebär att en grön skatteväxling genomförs. Det är inteenkelt och självklart vilka metoder som bör användas i varje situation.Det kan vara fråga om försäkringslösningar, exempelvis inom energisektorn.I vissa fall då producentansvar är opraktiskt kan pantsystem vara mestlämpliga.Framtidens stora miljöutmaningar måste hanteras med nya strategier.Havsmiljökommissionen säger i sitt slutbetänkande (SOU 2003:72) att vi kommittill vägs ände vad gäller att, inom ramen för befintliga strukturer, lösadagens miljöproblem. liberalerna föreslår därför att enhållbarhetskommission tillsätts med uppgift att se över vilka effektiviseringaroch moderniseringar av samhällets regelverk, styrmedel och upplysningsverksamhetsom behöver göras för att samhället inte skall motverka hållbar utveckling.Vi vill att en expertkommission tillkallas för att analysera hur hindrenför en hållbar samhällsutveckling kan undanröjas och hur konflikternamellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på ett bättre sätt . Analysen bör lämna förslag på vilka organisatoriska förändringar sombör genomföras för att skapa ett modernt, effektivt och rationellt fungerandeSverige. Det splittrade havsmiljöarbetet bör bli denna kommissions förstauppdrag.Östersjöområdet brottas med stora och allvarliga miljöproblem. med dess unika ekosystem fortsätter att smutsas ned genom utsläppoch läckage från samtliga länder, och havet räknas som ett av de mestförorenade havsområdena i världen. Till detta skall läggas det mycketakuta läget vad gäller utnyttjandet av naturresurser. Folkpartietliberalerna har krävt att arbetet för att få bort synenpå havet som "allas rätt men ingens ansvar" skall intensifieras i ,och FN. Den passivitet som präglat havsmiljöpolitikenkan och måste brytas. I våra motioner finns förslag om konkreta åtgärdersom snabbt kan vidtas. Vi anser att de mest akuta delarna i en marinstrategi kan och bör genomföras . har föreslagit att ettsärskilt Östersjökonto inrättas, i syfte att ställa resurser till förfogandeför satsningar på miljö.2. Allmän miljöpolitik, punkt 1 (kd)() anför:Den som oroar sig för hur framtidens miljö kommer att se ut saknar inteanledning härtill. Klimatförändringar, snabb skogsförstöring, minskadefiskefångster, kemikalier i miljön, regional vattenbrist och övergödningär alla exempel på en utveckling som inte är hållbar. visarerfarenheter att det går att bryta en negativ trend.Begreppet "hållbar utveckling" definieras ofta som "en utveckling somtillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheteratt tillgodose sina behov". Genom att betona generationsperspektivetåterspeglar denna definition mycket väl en av de principer som är grundläggandeför förhållningssätt till miljön, det som vi kallarförvaltarskapsprincipen. Med detta menas att människan är förvaltare av- och inte herre över - skapelsen, vilket ger oss människor ett specielltansvar. Vi skall agera med en långsiktig helhetssyn med respekt för vårsamtida omgivning och för kommande generationer.Förvaltarskapet gäller både de egna personliga resurserna och de materiellavärdena: miljö och naturresurser. Vi skall agera på ett sådant sätt attvi med stolthet kan överlämna frukterna av vårt arbete. Det förutsätteratt vi förvaltar och inte på ett ansvarslöst sätt förbrukar ändligaresurser och naturvärden. Det förutsätter också att agerandet grundas påförsiktighetsprincipen. Med detta menas att om misstanke finns om hoteller oåterkallelig skada på miljön måste extra försiktighet tillämpas.Avsaknad av vetenskapliga bevis får inte användas som ursäkt för att skjutaupp åtgärder som kan förhindra miljöförstöring.Förvaltarskapet innebär inte något passivt förhållningssätt utan ärutvecklande och förädlande till sin karaktär. Människan kan därför ingripaoch påverka naturen men skall göra det på ett sätt som är långsiktigthållbart och varsamt. Till och med uppodling av mark och produktion avsäkra livsmedel inverkar starkt på naturen men ligger inom förvaltaruppdraget.Ansvaret, som är grundbulten i förvaltarskapsprincipen, är både personligtoch gemensamt. Människan är en rationell varelse ansvarig för sina handlingar.Hon kan själv göra medvetna val för att ta till vara både sina egna ochandras yttre resurser. Det går inte att vältra över ansvaret på andrapersoner, eller på samhället i övrigt, när det gäller att ändra livsstil.Strävan att förbruka mindre av ändliga resurser och energi och ettpersonligt ansvar för kretslopp och avfallshantering är en nödvändighet förlångsiktig överlevnad för mänskligheten.Samtidigt räcker det inte med bara individuella beslut. Det behövsövergripande ramar och förutsättningar som möjliggör och uppmuntrar enlångsiktigt hållbar livsstil. Miljöhänsyn behöver genomsyra alla politikområden.Hållbar utveckling förutsätter att ekologi, ekonomi och sociala hänsynintegreras. Olika styrmedel, såväl informativa och regulativa som ekonomiska,kompletterar varandra och kan användas var för sig eller tillsammans,beroende på verksamhetsområde. Lagstiftning med förbud och gränsvärden,en ekologiskt färgad skattepolitik, miljöledningssystem, miljövänligupphandling samt utbildning till konsumentmakt är exempel på strategiskainstrument som måste användas. Substitutionsprincipen, som innebär attmindre farliga ämnen så långt möjligt skall ersätta farliga, är också ettviktigt verktyg.En marknadsekonomi utifrån ett förvaltarskapsperspektiv ger möjligheteratt driva utvecklingen så att den blir ekologiskt hållbar. Att människoröverutnyttjar vissa miljöresurser har till stor del sin grund i s.k.marknadsmisslyckande. De kostnader som den enskilde individen eller företagetbelastas med motsvarar inte de kostnader som totalt sett uppstår i samhället,och har utnyttjandet av miljön uppfattats som gratis. Menom miljöns värde synliggörs och miljökostnaderna återspeglas i prissättningenkan dessa faktorer beaktas i de beslut som tas av producenter och konsumenter.Detta kan ske genom att principen att förorenaren skall betala upprätthållsoch att beskattningen i högre grad ligger på natur- och miljöresurser änpå människors arbetsinsatser.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /03:MJ420 av Per m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det finns anledning till optimism och framtidstro också påmiljöområdet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den fria marknaden som drivkraft i miljöarbetet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den enskilda människans ansvar skall vara utgångspunktenför miljöpolitiken.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten skall ta ansvar för de miljöuppgifter ingen annankan utföra.2002/03:A366 av m.fl. (c):20. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs om ettjämställdhetsperspektiv i miljöarbetet.Motioner från allmänna motionstiden /04:MJ334 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förstärka ställning i den politiska debattengenom att miljö görs till ett eget politikområde.2003/04:MJ340 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att regeringen bör se över möjligheten att implementera rättvistmiljöutrymme i den svenska miljöpolitiken.2003/04:MJ370 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det finns anledning till optimism och framtidstro också påmiljöområdet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ekonomisk tillväxt och utveckling är en grundförutsättningför att uppnå en god miljösituation.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den fria marknaden som drivkraft i miljöarbetet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den enskilda människans ansvar skall vara utgångspunktenför miljöpolitiken.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att staten skall ta ansvar för de miljöuppgifter ingen annankan utföra.2003/04:MJ393 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av en förbättrad uppföljning av miljömål.2003/04:MJ400 av m.fl. (kd):23. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inkludera icke-certifierade miljöledningssystem i regeringensgröna nyckeltal.2003/04:MJ410 av m.fl. (v):13. begär att regeringen låter ta fram en nationell strategiför miljö och hälsa med utgångspunkten att den mänskliga verksamhetensmiljöpåverkan inte skall ge hälsoeffekter eller orsaka skador på miljöoch natur och med konsekvensredovisning vad gäller kvinnor respektive män.2003/04:A302 av m.fl. (c):20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett jämställdhetsperspektiv i miljöarbetet.Bilaga 2Trafikutskottets och miljö- och jordbruksutskottets offentliga utfrågningom trafik och miljöMiljökvalitetsnormer och ökad biltrafik - oförenligt eller hållbart?Tid: kl. 13.00-15.00.Plats: , andrakammarsalen (ingång från Riksplan).Program:13.00 InledningClaes Roxbergh (mp), ordförande i trafikutskottet13.05 Vad innebär miljökvalitetsnormerna?Håkan , Naturvårdsverket13.15 Vad innebär transportsystemets utveckling för miljömålen?Martina Estreen, , SIKA13.25 Vad görs lokalt och regionalt?Isabell , i län13.35 Vad säger forskningen?Bertil , universitet13.45 Hur möter vägsystemet framtidens utmaningar?Lars , Vägverket14.00 Frågestund14.55 AvslutningCatharina () ordförande i miljö- ochjordbruksutskottet15.00 FörfriskningarNärvarande ledamöterTrafikutskottetClaes Roxbergh (mp)()()()()()()()()()()()()()()Miljö- och jordbruksutskottetCatharina ()()()()()()()()()()()()()()()()()()()()DeltagareDepartement och kommittéerNäringsdepartementetStefan AnderssonKerstin LokrantzMagnus NilssonPer BolundMiljödepartementetGisela KöthnigMiljöbalkskommitténAnders LillienauErik NyströmCamilla KvistRagnvald PaulssonMarianne MöllerMyndigheter eller motsvarandeVägverketLars för kommunikationsanalys ()AnderssonYngve BrodinTitus KyrklundHelena SabelströmAnders JohnsonJoakim BrandbergKjell JohanssonBanverketSören ()för innovationssystem ()FalckForskningen m.m.Umeå universitetBertil ForsbergTransekMattias LundbergRegionala och lokala organLänsstyrelsen i länIsabell LundbergJesper JohanssonTrafikkontoret i stadAnders RothStockholms läns landstingUlf ()HaddersSvenska vägföreningenLars-Gunnar TannerforsSvenska åkeriförbundetGöran ()SöderströmBil SwedenKarin KvistPressSusanne BaltcheltskyErik BjörklundPernilla och miljö- och jordbruksutskottets offentliga utfrågningom trafik och miljö den 25 november 2003Ordföranden trafikutskottet: Välkomna till denna hearing i !Hearingen är anordnad av trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottettillsammans. Även de som tittar på detta i webb-TV eller i hälsasvälkomna.Den fråga som vi ska hantera, miljökvalitetsnormer och ökadetransporter på våra vägar, är en fråga som kräver intresse.Biltrafiken och trafiken i övrigt på våra vägar - både lätta och tungafordon - ökar. Kanske gäller ökningen mest de tunga fordonen.I och med vår relativt nya lagstiftning har miljökvalitetsnormer införts,något som vi inte tidigare haft i . Det här blir en konfliktpunkteftersom miljökvalitetsnormerna är tänkta att reglera trafiken. Frågan ärhur detta ska gå till, hur detta ska fungera. Den frågan tror jag är avstort intresse för tillsynsmyndigheter och lokala politiker, liksom föross i . Detta är en av orsakerna till att dagens utfrågninganordnats.Ordet går först till från . skatala om vad miljökvalitetsnormerna innebär. Varsågod!Håkan , : Tack, herr ordförande! Jag vill inledamed att tacka å mina och mina kollegers vägnar för möjligheten att medverkahär . Vi ser med tillförsikt fram emot kommande här ochska efter bästa förmåga och, höll jag på att säga, förstånd bidra tilldiskussionerna här.Miljökvalitetsnormer är ett förhållandevis nytt instrument som introduceradesi i samband med att trädde i kraft. Det handlarom ett juridiskt styrmedel. Vad jag här kommer att säga är i mångt ochmycket en introduktion till regelverket kring miljökvalitetsnormerna.Jag tänkte börja med att beskriva vad en miljökvalitetsnorm är, alltsådefinitionen - vad den ska innehålla och hur den ska bestämmas. Sedantänkte jag säga några ord om hur miljökvalitetsnormerna ska uppfyllas -vilka åtgärder som ska vidtas och av vem. blir det några ord omkommande förändringar i regelverket.Regler om miljökvalitetsnormer finns i EG-direktiv, i samt iplan- och bygglagen och annan lagstiftning. PBL och den andra lagstiftningenhänvisar i hög grad till de bestämmelser som finns i miljöbalken.Det finns två förordningar på området. Den ena förordningen gällermiljökvalitetsnormer för utomhusluft. Det är denna förordning som är intressanthär . Det gäller då kopplingarna till trafiken. Den andra förordningengäller miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten. Under dessaförordningar finns det myndighetsföreskrifter.Vad är då en miljökvalitetsnorm? När man söker efter svaret på den fråganhamnar man i 5 kap. 1 § :"Regeringen får för vissa geografiska områden eller för hela landet meddelaföreskrifter om kvaliteten på mark, vatten, luft eller miljön i övrigt,om det behövs för att varaktigt skydda människors hälsa eller miljön - --. "Denna typ av föreskrifter är miljökvalitetsnormer. Vad man kan lägga märketill när det gäller denna paragraf är dels bemyndigandet till regeringenatt utfärda normerna, dels att normerna kan utfärdas till skydd för hälsaneller miljön. Dessutom kan de gälla för vissa geografiska områden ellerför hela Sverige.I 5 kap. 2 § står det i första stycket:"Miljökvalitetsnormer skall ange de föroreningsnivåer eller störningsnivåersom människor kan utsättas för utan fara för olägenheter av betydelseeller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara för påtagligaolägenheter. "Av detta förstår vi att en miljökvalitetsnorm inte beskriver ett idealttillstånd, utan det är fråga om en lägsta godtagbar nivå för att man skaundvika den typ av skada som det handlar om här, alltså olägenheter avbetydelse när det gäller hälsa och risken för påtagliga olägenheter ifråga om miljön eller naturen.Av detta följer att en miljökvalitetsnorm inte innebär en rätt att förorenatill en viss nivå, utan det handlar om en lägsta godtagbar nivå. Även omen miljökvalitetsnorm så att säga innehålls med råge gäller alla relevantamiljöregler i förhållande till miljöstörande verksamheter eller åtgärder.I 5 kap. 2 § andra stycket står det:"Miljökvalitetsnormernas nivåer får inte överskridas eller underskridasefter en viss angiven tidpunkt - - -." Det är alltså fråga om ett bindandegränsvärde som slår till vid en viss tidpunkt.Sedan tänkte jag kommentera nivåerna. Föroreningsnivåerna, störningsnivåerna,ska enligt förarbetena till bestämmas på strikt naturvetenskapliggrund. När man bestämmer själva nivån i en norm finns det alltså ingetutrymme för att göra ekonomiska eller andra överväganden, utan biologinska vara styrande för var nivån ska ligga.När det gäller förordningen om miljökvalitetsnormer för utomhusluftinnehåller 4 och 9 §§ de normer som närmast är av intresse här i dag.I 4 § står det:"Till skydd för människors hälsa får kvävedioxid efter den 31 december2005 inte förekomma i utomhusluft med mer än - - -." Det gäller då vissaspecificerade tim-, dygns- och årsmedelvärden: 90, 60 respektive 40mikrogram per kubikmeter.I 9 § står det:"Till skydd för människors hälsa får partiklar efter den 31 december 2004inte förekomma i utomhusluft med mer än - - - ." Här är det fråga om dygns-och årsmedelvärden: per kubikmeter.Bägge de här normerna är meddelare och tar sikte på människors hälsa. Vadgäller kvävedioxidnormen kan det noteras att den är strängare än detbakomliggande EG-direktivet. Bägge normerna bygger på det EG-direktiv somligger i botten.Kvävedioxidnormen är strängare i två avseenden: dels på visst sätt närdet gäller nivåerna, dels avseende ikraftträdandedatumet - när normenblir skarp, det vill säga , än vadEG-direktivet föreskriver.Förordningen i övrigt omfattar också kväveoxid, svaveldioxid, koloxid,bly och bensen.Sedan har vi åtgärdssidan, hur miljökvalitetsnormer ska uppfyllas. Ennyckelparagraf i sammanhanget är 5 kap. 3 § :"Myndigheter och kommuner skall säkerställa att de miljökvalitetsnormersom meddelats enligt 1 § uppfylls när de- prövar tillåtlighet, tillstånd, godkännanden, dispenser och anmälningsärenden,- utövar tillsyn, eller- meddelar föreskrifter. "Myndigheterna och kommunerna har här en skyldighet att säkerställa attnormerna uppfylls. Man kan säga att det ska ske inom ramen för derasvardagliga verksamhet. I huvudsak tar detta syfte på tillsynsmyndighetersom lyder under , på hur myndigheter och kommuner agerar undermiljöbalken.I 5 kap. 3 § andra stycket står det:"Vid planering och planläggning skall kommuner och myndigheter iakttamiljökvalitetsnormer." Där finns det en koppling till PBL. I förarbetenastår det att planering skall göras så att uppfyllande av miljökvalitetsnormerunderlättas. Också i själva PBL finns det regler vad gällermiljökvalitetsnormerna,bland annat att om det kan befaras att en beslutad norm inte innebär attmiljökvalitetsnormen kan uppfyllas ska upphäva det beslutet.Åtminstone vi på har bilden att den här kopplingen tillPBL innebär ett starkt incitament för att se till att uppfylls iplaneringen. Om inte riskerar hela planeringsprocessen att förfelas omman i efterhand drabbas av någon "sanktion" som kan komma till följd avåtgärder som måste vidtas.Om man inte inom ramen för den vardagliga verksamheten kan innehålla normerkan man besluta om åtgärdsprogram.