bet · GR01UBU13 · 2004-09-09 00:00:00 — Att öka kursernas storlek stärkerkvaliteten genom att ge förutsättningar försammanhang och fördjupning.Regeringen pekar på att det inte är bara ikärnämnen som förbindelser mellan de olika ämnenabör komma till uttryck och hänvisar till att det iläroplanen finns fyra perspektiv som skall präglaundervisningen i gymnasieskolan, nämligen ett etisktperspektiv, ett miljöperspektiv, ett internationelltperspektiv och ett historiskt perspektiv. Regeringenanser att ytterligare vissa generella perspektivskall beaktas vid utformningen av programmål ochkursplaner. Dessa perspektiv är: ettnaturvetenskapligt perspektiv, ett genusperspektiv,ett entreprenörskapsperspektiv samt frågor ominternationalisering och globalisering. I detkommande kursplaneuppdraget bör enligt regeringeningå att pröva om de kurser som är gemensammaför ett program kan omformas till en eller flerakurser som mer präglas av helhet, gemensammaperspektiv och programmål än dagens relativt mångaoch korta kurser. kan också om verket såfinner lämpligt komplettera med ytterligareperspektiv.Språkkunskaper i flera språk än engelska är enligtregeringen avgörande för rörligheten i , såvälför arbete och studier som för resor och handel, ochdet är därför önskvärt att fler elever utvecklar ochfördjupar sina språkkunskaper i stället för attvälja bort språk i stor utsträckning som nuförekommer. I betänkande, sombereds inom , lämnas förslag om hurbl.a. språk kan meritvärderas. Vidare meddelarregeringen att det i kursplaneuppdraget tillSkolverket också kommer att ingå att överväga hurintresset för språk kan stärkas i gymnasieskolan.Regeringen anser att lokala kurser bör prövas ochfastställas av och hänvisar tillSkolverkets undersökning vad gäller kvaliteten pådessa kurser. Undersökningarna visar att kursernahar en mycket varierande karaktär och kvalitet samtinte alltid uppfyller de krav som ställs. Regeringengör också bedömningen att lokala kurser i gymnasialvuxenutbildning bör kvalitetssäkras genom attSkolverket prövar och fastställer dem. Beslut omlokala kurser i gymnasial vuxenutbildning på lokalnivå begränsas till att enbart gällaorienteringskurser.MotionerFolkpartiet anser i motion 2003/04:Ub367 yrkande 7att alla elever skall läsa kärnämneskurser ibasämnena men att dessa skall kunna ha olikainnehåll beroende på program. Kärnämnena börprofileras med utgångspunkt i respektivegymnasieprograms inriktning. Genom att ge kärnämnenaolika innehåll kan man anpassa undervisningen tillvarje elevs intresseområde och ambitionsnivå.Moderaterna framhåller i motion 2003/04:Ub9 yrkande27 att den pedagogiska utvecklingen går emot attlåta undervisning i kärnämnen influeras avrespektive programs inriktning, s.k. infärgning, ochatt regeringen lägger sig i den pedagogiskafriheten.Kristdemokraterna menar i motionerna 2003/04:Ub10yrkande 19 och 2003/04:Ub498 yrkande 11 attreligionskunskapens roll som kärnämne bör utvecklastill ett ämne som både fokuserar kunskaper om olikareligiösa traditioner och stimulerarelevernas arbete med en egen livssyn. Vidare börkristendomen ha en särställning ireligionsundervisningen.Moderaterna menar i motion 2003/04:Kr282 yrkande 4att ämnet idrott och hälsa även skall varaett kärnämne eftersom goda vanor måste grundläggastidigt hos barn samt att föräldrar och skola har enviktig uppgift i detta arbete.I motion 2003/04:Ub9 yrkande 3 framhållerModeraterna att mycket talar för att en ökadintegration av gymnasieskolan med den högreutbildningen skulle kunna bidra till attutbildningskvaliteten höjs. Genom att gehögskolekurser inom ramen för elevens fria val pågymnasiet kan ambitiösa elevers intresse tas tillvara. Även rekryteringen till högskolan skullestärkas av att många elever tidigt kommer i kontaktmed akademiska studier. menar i sammamotions yrkande 8 att kurser bör kunna tenteras avunder gymnasietidens gång.Moderaterna påtalar i motion 2003/04:Ub9 yrkande28 att bristen på kvalitetssäkring av lokala kurserhar lett till att det kan finnas kurser som intemöter de krav elever och skolfinansiärer har rättatt kräva.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub498yrkande 7 att elever parallellt skall kunna läsakurser på olika skolor i samverkan eftersom det ökarelevernas möjligheter att kombinera olika kurser.I motion 2003/04:Ub9 yrkande 10 begär Moderaternaett tillkännagivande till regeringen vad gällerstress i skolan och dess orsaker. Det som enligtModeraterna skapar stress är de många korta kursernaoch att fördjupning inte premieras när man sökertill universitet. I motion 2003/04:Ub7 (s) begärsockså ett tillkännagivande till regeringen avseendestress relaterat till arbetsplaneringen pågymnasieskolan. Enligt motionärerna har det sedanden kursutformade gymnasieskolan infördes blivitallt vanligare att kurserna koncentreras till enviss del av terminen, något som leder till stressför enskilda elever.Kristdemokraterna anser i motion 2003/04:Ub10yrkande 21 att det är tveksamt om så många som åttaperspektiv kan läggas på undervisningen utan att detblir en innehållsmässig styrning som lärare fårsvårt att leva upp till. menar attinga ytterligare perspektiv skall tillföras förränen utvärdering gjorts av hur de nuvarande fyra fåttgenomslag i undervisningen.Kristdemokraterna begär också i motion2003/04:Ub10 yrkande 23 ett tillkännagivande tillregeringen avseende de moderna språkens ställning igymnasieskolan. Eftersom språkkunskaper i fleraspråk än engelskan är avgörande för rörligheten iEuropa och också utvecklar förståelse, respekt ochtolerans för andra kulturer menar man att ett arbetemed att stärka språkens ställning bör initieras.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet menar att frågan om metoder för s.k.infärgning av kärnämnen genom anpassning till annanundervisning kan vara av stor betydelse för att flerelever skall klara kärnämnena i gymnasieskolan.Detta är i och för sig en pedagogisk fråga somskolorna själva har att ansvara för, men utskottetanser att såväl som Myndigheten förskolutveckling kan spela en stor roll i att utvecklaundervisningen i skolorna genom att presentera godaexempel på hur sådan infärgning kan genomföras.Vad gäller yrkandena om innehållet i ämnetreligionskunskap anser utskottet att redovisningenav kursplaneuppdraget som regeringen avser att geSkolverket bör avvaktas. Yrkandet om idrott ochhälsa som kärnämne är tillgodosett.Enligt utskottet finns bådemöjligheter till, liksom exempel på, samarbete ochsamverkan mellan olika nivåer i utbildningssystemet.Utskottet har tidigare i detta betänkande refereratregeringens utvecklingsplan (skr. 2001/02:188) därregeringen framhållit att äldre elever i grundskolanrespektive elever i gymnasieskolan borde gesmöjlighet att läsa kurser inom nästautbildningsform. Utbildningsväsendets formellaindelning får inte begränsa den enskildes lärande.Det krävs att huvudmännen inom helautbildningssystemet samverkar för att flexibilitetenmellan olika nivåer skall utvecklas, enligtregeringen. Utskottet delar detta synsätt.Enligt 7 kap. 14 § gymnasieförordningen finns rättatt genomgå prövning i alla kurser som ingår ielevens individuella studieplan om eleven intetidigare har fått betyg på kursen eller om elevenhar fått betyget Icke godkänd. Yrkandet om attinföra en möjlighet att tentera av kurser är såledestillgodosett.Utskottet anser vidare att förändringen att lokalakurser skall prövas och fastställas av Skolverketinnebär att yrkandet om kvalitetssäkring av lokalakurser är tillgodosett.Vad gäller möjligheten att läsa kurser på olikaskolor inom kommunen menar utskottet att detta är enfråga för kommunens organisation. I den mån detfinns önskemål om och fördelar med att läsa kurserpå olika skolor är kommunen fri att organiseradetta.Den stress som upplevs av elever i gymnasieskolankan enligt utskottets uppfattning självfallet ha enrad orsaker. En orsak kan vara den fragmentiseringsom de korta kurserna, med betyg efter varjeavslutad kurs, leder till. Utskottet anser dock attden grundprincip som anges i propositionen att ingakurser utöver fyra kärnämneskurser skall omfattamindre än 100 gymnasiepoäng, kommer att minska dettaproblem. Också förslaget om ämnesbetyg som behandlaslängre fram i betänkandet bör leda till mindrestress för eleverna. Utskottet understryker ocksåvikten av att skolorna planerar sin verksamhet såatt arbetsbelastningen fördelas jämnt överterminerna. Detta är dock en fråga som ankommer påskolan och inte en fråga för riksdagen.Utskottet delar regeringens bedömning attytterligare vissa särskilda perspektiv bör präglaundervisningen. Perspektivens betydelse ändras övertiden och kan också behöva anläggas i olika grad iolika ämnen och det är därför rimligt attförändringar genomförs efter hand.Utskottet delar motionärernas uppfattning att demoderna språkens ställning bör stärkas.Redovisningen av kursplaneuppdrag bördock avvaktas då det kommer att ingå i uppdraget attöverväga hur intresset för språk kan stärkas igymnasieskolan. Utskottet vill också peka påTillträdesutredningens förslag att vissa ämnen skallkunna ha högre meritvärde än andra. Förslaget beredsinom Regeringskansliet.BetygUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om attskollagen ändras så att ämnesbetyg införs.Ett nytt ämnesbetyg som ersätter det tidigarebetyget sätts efter varje kurs i ett ämne.Regeringens förslag att betyg även skallsättas på gymnasiearbetet och att benämningenGodkänd i de olika betygsstegen ersätts medbenämningen Godkänt bör också bifallas.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenaavseende andra regler för betyg,utvecklingssamtal, examinationsformer ochnationella prov.Jämför reservationerna 42 (m), 43 (fp), 44(kd), 45 (m, fp, kd, c), 46 (m, fp, kd), 47(fp, kd, c), 48 (m), 49 (fp), 50 (kd), 51(kd) och 52 (fp).PropositionenRegeringen framhåller att betygssystemet även ifortsättningen bör vara mål- och kunskapsrelateratmen föreslår att ämnesbetyg införs. Betygssystemetbör vara utformat så att det främjar den kunskapssynsom läroplanen ger uttryck för. På studievägar därflera kurser i ett ämne ingår kan studierna läggasupp mer långsiktigt och med slutmålet i fokus omämnesbetyg införs. ges bättreförutsättningar för nya arbetssätt och andra formerav bedömning än genom många skriftliga prov.Regeringen menar att även möjligheterna tillsamverkan mellan ämnen ökar. Den föreslagnaförändringen syftar till att motverkafragmentisering till förmån för helhet, att motverkaytliga kunskaper till förmån för djupa och attfrämja en bedömning som premierar förståelse framföruppräknande av fakta.Det ämnesbetyg som föreslås innebär att ett nyttbetyg sätts varje gång en elev avslutar en kurs iett visst ämne och ersätter ett tidigare betyg iämnet varvid ett nytt ställningstagande till elevenssamlade kunskaper görs i förhållande tillkunskapsmålen. Det som slutligt avgör ämnesbetygetblir elevens kunskaper då det sista betyget i ämnetsätts. Betyg skall också sättas på gymnasiearbetet.Detta innebär att det skall finnas mål ochbetygskriterier för gymnasiearbetet och att lärarenskall sätta betyget i samråd med en medbedömare somhar erfarenhet av det kunskapsområde somgymnasiearbetet avser.Regeringen anser att benämningen Godkänd börersättas med Godkänt, eftersom det är elevensresultat som bedöms. De fyra betygsstegen börföljaktligen benämnas Icke godkänt, Godkänt, Välgodkänt och Mycket väl godkänt.Bestämmelser av innebörden ovan skall enligtregeringens förslag införas i 5 kap. 4 c § tredjestycket skollagen.Regeringen lyfter också fram problemet med denstress som finns i gymnasieskolan. Man menar att enorsak till stressen är det sätt på vilket betygenanvänds vid antagning och urval till attraktivautbildningar vid universitet och högskolor. Att allakursbetyg värderas lika i meritvärderingen oavsettnivå har lett till att många elever genom prövningeller studier i vuxenutbildning förbättrarsina redan godkända betyg. I ett system därämnesbetyg sätts efter varje kurs bedöms elevenskunnande i hela ämnet. Ett betyg kan därmed endastersättas av ett nytt ämnesbetyg som omfattar alla dekurser som ingår i elevens ämnesbetyg. Det innebärenligt regeringen att det inte längre blir aktuelltatt förbättra godkända betyg i underliggande kurser.Därigenom minskar den misshushållning med såvälsamhällets som den enskildes resurser som den s.k.konkurrenskompletteringen utgör.Regeringen vill uppmuntra fler elever att läsa merkrävande kurser. Såväl betygssystem somtillträdesregler bör stödja en sådan inriktning.Ämnesbetyg kan bidra till att elever vågar fortsättastudierna i ett ämne. När det gällertillträdeskraven till universitet och högskolorbereds Tillträdesutredningensbetänkande. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag tillförändrade tillträdesregler.ÄmnesbetygMotionerModeraterna föreslår i motion 2003/04:Ub9 yrkande 9att förslaget att införa ämnesbetyg avslås eftersomförändringen inte skulle lösa gymnasiets problem medstress och fragmentisering.Folkpartiet begär i motion 2003/04:Ub12 yrkande 3ett tillkännagivande till regeringen om attslutbetygen bör kompletteras med betyg som visarelevens kunskapsläge varje termin i respektive ämne.I motion 2003/04:Ub367 yrkande 10 anför Folkpartietatt slutbetyg bör införas i stället för kursbetyg såatt elevens slutbetyg speglar vad eleverna kan närde lämnar gymnasieskolan, inte vad de kunde iårskurs 1.Kristdemokraterna presenterar i motionerna2003/04:Ub10 yrkande 12 och 2003/04:Ub498 yrkande 13sitt alternativ till regeringens förslag omutformning av ämnesbetyg. Betyg bör sättas eftervarje avslutad kurs och kursbetygen sedan vägassamman till ett ämnesbetyg. Detta ämnesbetyg viktasmot andra ämnesbetyg utifrån de ingående kursernassvårighetsgrad och poängtal för att få fram ettmedelvärde i slutbetyget.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser5 kap. 4 c § tredje stycket samt avslårmotionsyrkandena.Utskottet anser att införandet av ämnesbetygkommer att förbättra studiesituationen för elevernai gymnasieskolan, bl.a. genom att risken för stressminskar då det finns möjligheter att i ett senareskede påverka sina betyg genom att de olika kursernavägs samman när ämnesbetyget sätts. En ökadhelhetssyn på studierna kommer att bli möjlig genomatt fragmentiseringen minskar till förmån förhelheten. Yrkandena om ett annat betygssystem bördärför avslås.Möjligheten att höja betyg och antagning till högreutbildningMotionerModeraterna, anser attdet skall vara möjligt för elever att tentera uppsina betyg. menar i motion 2003/04:Ub9yrkande 7 att det är fel att det går att tentera uppbetyg först efter gymnasietidens slut. Detta ledertill konkurrenskomplettering i kommunalavuxenutbildningen. begär i motion2003/04:Ub367 yrkande 18 ett tillkännagivande tillregeringen om att elever som går i gymnasieskolanskall kunna pröva för ett högre betyg också sedan deerhållit betyget Godkänt. yrkar imotionerna 2003/04:Ub11 yrkande 12 och 2003/04:Ub391yrkande 3 att möjligheten att genomgå prövning föratt höja betyg bör återinföras igymnasieförordningen.I motion 2003/04:Ub9 yrkande 11 föreslårModeraterna att universiteten bör kunna viktabetygen vid antagningen till högre utbildning.Kurser som är relevanta för de studier elevernaskall bedriva vid universitet eller högskola börvärderas högre än andra. Många elever gör taktiskaval genom att kurser som uppfattas som svåra men somde skulle kunna ha nytta av i högskolestudiernaväljs bort till förmån för enklare och ibland merhobbybetonade kurser. Också menari motion 2003/04:Ub10 yrkande 22 atttillträdesreglerna till högskolan bör förändras ochatt regeringen skyndsamt måste lägga fram förslag ifrågan eftersom tillträdesreglerna har en så tydligkoppling till gymnasieskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att rikdagen avslårmotionsyrkandena.Tillträdesutredningen föreslår i sitt betänkandeatt en indelning i behörighetsämnen och meritämnenskall göras. Behörighetsämnena skall utgöra deobligatoriska förkunskapskraven, medan meritämnen ärämnen som inte utgör förkunskapskrav, men väl gerextra "betalt" i termer av meritpoäng. Syftet medatt koppla ihop behörighetsämnen och meritämnen äratt ge eleverna i gymnasieskolan tydliga incitamentatt läsa språk, matematik eller någon annan relevantfördjupning eller breddning. Andra förslag frånTillträdesutredningen är att bara nationella kurserskall kunna ingå i meritvärdet samt att ämnet idrottoch hälsa inte längre skall räknas bort vidmeritvärderingen. Det skall vidare enligt utredarenfinnas tre generella urvalsgrunder vid antagningentill högskolan: betyg, prov och av högskolanbeslutat urval. Utskottet anser att beredningen avutredarens förslag bör avvaktas.Övriga yrkanden avseende betyg m.m.MotionerI motion 2003/04:Ub9 yrkande 6 föreslår Moderaternaatt fler betygssteg skall införas eftersom detskulle innebära utrymme för en mer rättvisandebetygssättning.Kristdemokraterna föreslår i motionerna2003/04:Ub10 yrkande 11 och 2003/04:Ub498 yrkande 12att sex betygssteg införs. Stegen i betygsskalan fårenligt inte vara för glesa ombetygssystemet skall kunna medverka till attmotivera eleven att försöka uppnå nästa steg.Informationen blir också bristfällig om betygen ärför trubbiga.Kristdemokraterna anser vidare i motionerna2003/04:Ub10 yrkande 37 och 2003/04:Ub498 yrkande 26att föräldrar till barn bör delta iregelbundna utvecklingssamtal mellan skolan, elevenoch föräldrarna. Samtalen har betydelse för att geeleverna det stöd de behöver och för att ge deminflytande över studiernas utformning och det är avsärskild vikt att föräldrarna engageras i dessasamtal.En oproportionellt stor del av undervisningstidenför en kurs används enligt förkunskapskontroll (mot. 2003/04:Ub10 yrkande 10).Skolverket bör därför ges i uppdrag att utformaolika examinationsformer. föreslår imotion 2003/04:Ub367 yrkande 3 att försök medexterna examinatorer skall prövas, dvs. examinationskall utföras av personer som inte själva harundervisat eleverna. Förslaget motiveras med attelevernas betyg inte stämmer överens med desammanlagda provbetygen från de nationella provensamt att bättre relationer mellan lärare och eleverkan komma till stånd om det inte är den undervisandeläraren som helt och hållet avgör elevernas betyg.Nationella prov skall genomföras i samtliga kärn-och karaktärsämnen enligt (mot.2003/04:Ub10 yrkande 15 och 2003/04:Ub498 yrkande14). Endast lokala kurser skall vara undantagna.Nationella prov bör få en större uppgift somstyrmedel för en likvärdig betygssättning i helalandet och utformas så att elevens alla kunskaperprövas.Folkpartiet framhåller i motion 2003/04:Ub367yrkande 31 att det är orättvist att elever somstuderat utomlands inte kan erhålla betygen Välgodkänd eller Mycket väl godkänd när deras utländskabetyg bedöms. Eftersom det finns kriterier församtliga betygssteg bör elevernas kunskaper kunnabedömas för varje betygsnivå. föreslårdärför en ändring i 7 kap. 13 a §gymnasieförordningen med denna innebörd.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har senast i betänkandet Betyg (bet.2002/03:UbU12) behandlat yrkanden om förändringar avbetygssystemet i gymnasieskolan, bl.a. frågan ominförande av fler betygssteg. Utskottet föreslog attriksdagen skulle avslå motionerna och riksdagenbeslutade i enlighet med förslaget. Utskottet haringen annan uppfattning nu.När det gäller utvecklingssamtal på gymnasieskolanhänvisar utskottet till 7 kap. 19 §gymnasieförordningen. Där stadgas att rektorn skallse till att det minst en gång per termin skall gesen samlad information om elevens kunskapsutvecklingoch studiesituation, s.k. utvecklingssamtal.Utvecklingssamtalet skall genomföras med denindividuella studieplanen som grund. I fråga omelever som inte fyllt skall ävenvårdnadshavarna få sådan information. Yrkandet ärenligt utskottet tillgodosett.Det måste vara en fråga för läraren och skolorna,och inte för , att se till att omfattningenav kunskapskontrollen står i rimlig proportion tilltiden för kunskapsinhämtandet. Utskottet menar attexamination kan genomföras på flera sätt inomnuvarande system - t.ex. skriftliga och muntligaprov, hemskrivningar, projektarbeten och enskildaarbeten - och utskottet finner därför inte att detfinns behov av en reglering avseende just externaexaminatorer. När det gäller nationella prov ochöverensstämmelse mellan betyg och resultaten påsådana prov vill utskottet dessutom påpeka att denationella proven är avsedda att stödja läraren ibetygssättningen men att de inte kan anses omfattaalla delar som skall bedömas. Provresultaten utgörendast delvis det underlag som läraren har att tahänsyn till vid betygssättningen.Utskottet har vid ett antal tillfällen konstateratatt frågan om värdering av utländska betyg reglerasi gymnasieförordningen och att det därför ankommerpå regeringen att besluta i denna fråga. Utskottethar ingen annan uppfattning , men vill ändå pekapå möjligheten för eleven att genomgå en prövningenligt 5 kap. 14 § gymnasieförordningen för atterhålla ett högre betyg än Godkänt.GymnasieexamenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländring av skollagen så att de elever somtillgodogjort sig gymnasieskolans utbildningskall få gymnasieexamen samt avslåmotionsyrkanden rörande en sådan examen ochandra examensformer.Jämför reservationerna 53 (fp, c), 54 (m), 55(kd) och 56 (fp).PropositionenRegeringen föreslår att elever som tillgodogjort siggymnasieskolans utbildning skall erhållagymnasieexamen. Syftet med examen är enligtregeringen att befästa och förstärka kvaliteten isvensk gymnasieutbildning och ett examensbevis skallvara som ett kvalitetsbevis som ger information omatt utbildningens mål som helhet är uppnådda.För gymnasieexamen skall enligt regeringensförslag krävas att eleven har lägst betyget Godkänti av de gymnasiepoäng som fordras för enfullständig studiegång inklusive godkänt betyg igymnasiearbetet. En bestämmelse med denna innebördskall enligt regeringens förslag införas i 5 kap. 4c § fjärde stycket skollagen.Regeringen menar att det är naturligt att kravenför gymnasieexamen och grundläggande behörighet förhögskolestudier överensstämmer, men vill samtidigtunderstryka att gymnasieexamen fyller ett viktigtbehov även utan kopplingen till grundläggandebehörighet såsom ett tydligt kvalitetsmått på svenskgymnasieutbildning. För blivande arbetsgivare kanexamensbeviset underlätta en bedömning av denarbetssökandes kompetens. Slutlig ställning bör docktas först när ställning tas till förslagen iTillträdesutredningens betänkande.MotionerModeraterna, ochCenterpartiet menar att kraven för gymnasieexamenskall vara högre än vad regeringen föreslår.Moderaterna anser i motion 2003/04:Ub9 yrkande 12att det för gymnasieexamen skall krävas dels godkänti av fullständig studiegång varav minst betygetGodkänd skall vara uppnått i kärnämnena svenskaeller svenska som andraspråk, matematik ochengelska, dels godkänt gymnasiearbete. En examenblir meningslös om kraven sätts för lågt.Det bör enligt krävas att det skallvara obligatoriskt att ha godkända betyg i allakärnämnen och andra viktiga ämnen (mot. 2003/04:Ub12yrkande 6). Det skall klart definieras vilka ämnensom skall vara obligatoriska respektive utbytbara iexamen.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub10yrkande 13 att det för att få gymnasieexamen skallkrävas betyget Godkänt i kärnämneskurserna och igymnasiearbetet. I samma motion yrkande 44 föreslårKristdemokraterna att 5 kap. 4 c § skollagen skallfå en lydelse med denna innebörd.Centerpartiet menar i motion 2003/04:Ub11 yrkande3 att eleven för att få ut gymnasieexamen måste varagodkänd i samtliga kärnämnen och inriktningsblocketskaraktär.I motioner från allmänna motionstiden föreslårKristdemokraterna (mot. 2003/04:Ub498 yrkande 15)och (mot. 2003/04:Ub391 yrkande 4) atten gymnasieexamen skall införas för attkvalitetssäkra utbildningen på gymnasiet.Folkpartiet framför i motion 2003/04:Ub367 ettantal yrkanden som rör andra examensfrågor.