bet · GR01UBU5 · 2004-02-19 00:00:00 — Det förutsätter enligtstudiestödslagen (1999:1395) att han eller hon harbosatt sig i huvudsakligen i annat syfte änatt genomgå utbildning här.Motion 2003/04:Sf243 (kd) tar i yrkande 3 uppvillkoren för studiemedel efter graviditet. Detmåste vara möjligt och normalt att kunna görastudieuppehåll därför att man får barn.Studielånssystemet måste ändras så att det inteautomatiskt straffar dem som presterar mindre pågrund av barnafödande, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Ett likalydande yrkande behandlades vid förrariksmötet (bet. 2002/03:UbU2 s. 26). Utskottethänvisade då till den studiesociala utredning sompågick. Den har numera redovisat uppdraget ibetänkandet Studerande och trygghetssystemen (SOU2003:130). Utredaren skriver att ett effektivt sättatt gynna ökat barnafödande bland personer som är istudier vore att förbättra nivåerna iföräldrapenningen. Ärendet bereds inomRegeringskansliet.Studiemedel utgår i princip inte understudieuppehåll. Studenter som får barn understudietiden är ofta berättigade endast tillföräldrapenning på grundnivån. Den 1 januari 2004höjdes grundnivån i föräldrapenningen från 150 till180 kr per dag. Den som fortsätter studierna direktefter att ha fött barn (och alltså inte görstudieuppehåll) eller som drabbas av hälsoproblemunder graviditet, kan åberopa dessa förhållanden videventuell ansökan om fortsatta studiemedel. Vidbedömningen av om en student skall få fortsattastudiemedel med hänsyn till uppnådda studieresultattar man hänsyn till förhållanden av personlig natursom kan antas ha inverkat på studieresultaten. Somsådant förhållande räknas enligt CSN bl.a. egensjukdom, vård av sjukt barn ochbarnpassningssvårigheter. Studiehindren bör dock ihuvudsak ha övervunnits för att studiemedel skallkunna beviljas.I motion 2003/04:Ub467 (s) föreslås en översyn avhur studiemedelssystemet fungerar förfunktionshindrade. Ett hinder för studenter medfunktionshinder är retroaktiv utbetalning avstudiestöd, ett annat är alltför snäva tidsramar förnär kurser och studiepoäng skall ha uppnåtts för attstudiemedel skall kunna betalas ut, skrivermotionärerna. De hävdar också att medicinsktfunktionshindrade har svårt att studera i samma taktsom helt friska personer, men att situationen förden gruppen inte beaktas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Studiestödslagen (1999:1395) föreskriver att vidbedömningen av om tidigare studieresultat ärtillräckliga för att nya studiemedel skall kunnabeviljas, skall hänsyn tas till förhållanden avpersonlig natur som kan antas ha inverkat påstudieresultaten (3 kap. 7 §). CSN har utfärdatallmänna råd i anslutning till denna lagbestämmelse.Där skriver CSN att hänsyn också skall tas till omden studerande har ett funktionshinder som påtagligtmedför att studierna fördröjs. Prognosen måsteemellertid tyda på att studierna kommer att kunnafullföljas (CSNFS 2001:1).Utbetalning av studiemedel sker förskottsvis varjemånad (3 kap. 39 § studiestödsförordningen,2000:655).Utskottet anser inte att bör ta ansvarför att närmare definiera vilka som skall räknas somfunktionshindrade. Det bör i stället åvila denberörda centrala myndigheten, dvs. CSN.Enligt motion 2003/04:Kr283 (fp) yrkande 2 behövsdet förändringar i regelverken för studiestödet närdet gäller folkhögskolestuderande. finns detenligt motionärerna en uppsjö av alternativ, och detär svårt för den sökande att hålla reda på vad somär tillämpligt för just henne eller honom. Vissaomfattas av åldersskäl inte av det reguljärastudiestödet. Invandrare kan behöva en längrestudietid än vad aktuellt studiestöd ger möjlighettill. För studerande med försörjningsansvar skulleett beslut om studiefinansiering som avser helastudietiden vara en stor förbättring, enligtmotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Den reform av studiestödet som genomfördes den 1juli 2001 innebar en väsentlig förenkling avstudiestödssystemet, jämfört med vad som gälldetidigare. Ett huvudmotiv för reformen var att kommatill rätta med splittringen och komplexiteten i dettidigare systemet. Frågan om den övre åldersgränsenför studiemedel har utskottet behandlat tidigare idetta betänkande.Vuxna som studerar på grundläggandeeller gymnasial nivå vid en folkhögskola kan i mångafall beviljas studiemedel med en högre bidragsdel änden som gäller för eftergymnasiala studier, nämligenca i stället för av totalbeloppet.Den som har beviljats studiemedel med högrebidragsdel för en viss utbildning och som forsätteri denna utbildning har företräde till den högrebidragsdelen. Den bestämmelsen tillgodoser enligtutskottets uppfattning behovet av besked omstudiefinansiering för hela studietiden.Ett undantag från detta utgör rekryteringsbidragettill vuxenstuderande. Den som börjarfolkhögskolestudierna med rekryteringsbidrag i 50veckor blir för fortsatta studier därefter hänvisadtill studiemedel. Frågan om den högre bidragsdelenprövas i så fall först när personen sökerstudiemedel. har emellertid regeringenavsatt mer medel till högre bidragsdel än sommotsvarats av efterfrågan från sökande.Motion 2003/04:Ub265 (m) handlar om studiemedel vidutlandsförlagd svensk utbildning. Göteborgsuniversitet har förlagt en av sinainstitutioner till i i anslutningtill där. De som läser vid dennainstitution betraktas som studerande vid Göteborgsuniversitet och får därför samma studiemedelsbeloppsom övriga studenter vid svenska universitet.Svenska studenter som läser vid engelska universitetkan däremot få ett högre lånebelopp, anpassat efterkostnadsläget i . Motionärerna anseratt studenter som studerar i andra länder bör hasamma ekonomiska villkor, oavsett på vilka grunderde har antagits till studierna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande har behandlats av riksdagenflera gånger tidigare, senast i betänkande2002/03:UbU7 s. 13. Liksom tidigare hänvisarutskottet till att bestämmelserna omstudiemedelsbelopp skiljer mellan studier vid svenskläroanstalt och studier vid utländsk läroanstalt. Destudenter som motionen handlar om studerar vidGöteborgs universitet enligt kursplaner som gällerdär. Utskottet anser inte heller nu att riksdagenskall göra något uttalande om att CSN bör ändra deregler som verket, i enlighet med av regeringengivet bemyndigande, har utfärdat och som innebär atten förutsättning för att få studiemedelsbeloppetanpassat till kostnadsläget utomlands är att man ärantagen till studier vid ett utländskt universitet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Nytt studiemedelssystem (punkt 2) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub212 i denna del och2003/04:Ub385 yrkande 1.StällningstagandeDet behövs av flera anledningar politisk enighetkring ett långsiktigt, hållbart och överblickbartstudiefinansieringssystem. Det nyastudiemedelssystem som infördes är intehållbart, särskilt vad gällerskuldsättningsproblematiken. Regeringen börkonstruktivt söka lösningar till ett heltäckandestudiefinansieringssystem som tillgodoser följandeavgörande principer:· Systemet skall vara ekonomiskt hållbart ochöverblickbart både för den enskilda studenten ochför samhället.·· Högre utbildning skall löna sig även ekonomiskt.Studenterna skall ges möjlighet att arbeta utanatt få minskade studiemedel, så att de kan minskasin skuldsättning. Fribeloppet bör helt tas bort.·· Systemet skall bidra till minskad socialsnedrekrytering. Många vågar av olika skäl inteta steget in i den akademiska världen. Detavgörande är att högre studier skall löna sig.Studier utomlands skall inte missgynnas.·· Skulderna skall betalas tillbaka.·· Systemet skall skilja mellan sådan finansieringsom är relaterad till studierna och sådan sominte kan direkt hänföras till detta område, t.ex.bostad . För sådana kostnadermåste särskilda låneformer skapas.·· Alla studenter skall ha rätt till såvälprivatekonomisk rådgivning som information omvilken kvalitet olika utbildningar har, innan defattar ett av de viktigaste investeringsbesluteni sina liv.·· Ett större mått av flexibilitet måste tillåtas,så att även längre studier kan finansieras viastudiemedel och de som så vill kan erbjudasstudiemedel per år.·· CSN måste konkurrensutsättas genom att man skaparmöjlighet för de studenter som vill att få sinastudielån via sin bank eller annat låneinstitut.·2. Tolvterminersregeln vid beviljande avstudiemedel (punkt 3) - fp, kd, cav (), (), AxelDarvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub396 yrkande 10,2003/04:Ub410 och2003/04:Ub513 yrkande 6.StällningstagandeBegränsningar i rätten till studiemedel måstefinnas, inte minst av ekonomiska skäl. Vi anser dockatt skärpningen av villkoren för att få studiemedelutöver tolv terminer har gått för långt. Dennaskärpning motverkar arbetet med att bryta densociala snedrekryteringen, genom att studenternasekonomiska bakgrund får större betydelse förmöjligheten att fullfölja långauniversitetsutbildningar. Studenter som efter eneller ett par terminers studier påbörjar en längrehögskoleutbildning (exempelvis till läkare) börgenom dispens kunna få studiemedel för att slutföradenna, även om de haft studiemedel i tolv terminer.Studiestödslagens krav på synnerliga skäl för attdispens skall kunna beviljas bör ändras tillbakatill särskilda skäl, som var det som gällde framtill studiemedelsreform.3. Studiemedel för äldre studerande (punkt 5) -fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:A370 yrkande 2,bifaller delvis motion2003/04:Ub373och avslår motionerna2003/04:Ub360,2003/04:Ub381,2003/04:Ub440 yrkande 1,2003/04:Ub453 och2003/04:Ub513 yrkande 5.StällningstagandeMöjligheterna till undantag från 41-årsgränsen förstudielån bör bli föremål för utredning. Denna gränskan av uppenbara samhällsekonomiska skäl inteavskaffas. Stora lån skall inte kunna tas upp såsent att det inte finns realistisk möjlighet förlåntagarna att betala tillbaka dem under resten avyrkeslivet. Vad som däremot kan övervägas är attskapa vissa utökade möjligheter att få studielån förenstaka terminer av yrkesinriktad vidareutbildningsom syftar till att öka kompetensen hos den enskildeså att han eller hon kan bli kvar i arbetslivet.Frågan kräver en grundlig utredning för att finnaden avvägning som bättre än dagens regler stöderarbetslinjen.4. Studiemedel för äldre studerande (punkt 5) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub513 yrkande 5och bifaller delvis motionerna2003/04:Ub360,2003/04:Ub373,2003/04:Ub381,2003/04:Ub440 yrkande 1,2003/04:Ub453 och2003/04:A370 yrkande 2.StällningstagandeI vårt land där genomsnittsåldern generellt blirallt högre, där det ständigt talas om det livslångalärandet och där pensionsåldern har höjts finns deten åldersgräns för när en person senast kan påbörjastudier med studiestöd. Denna åldersgräns kanifrågasättas. En översyn bör göras på detta område.5. Avskrivning av studielån (punkt 7) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub414 yrkande 3och avslår motionerna2003/04:Ub235,2003/04:Ub397 yrkande 4 och2003/04:N335 yrkande 1.StällningstagandeDet är mycket viktigt för samhället, och inte minstför den studerande själv, att inleddahögskolestudier avslutas med en examen. Studenterborde få en extra stimulans att vara flitiga ochfullfölja sina studier. En möjlighet är att införaen examensbonus i form av viss nedskrivning avstudieskulder. Motsvarande system kan införas ocksåför doktorander som disputerar. Detta skulle främjaeffektivitet i utbildningen utan att högskolornatvingas att tumma på kvalitetskraven. Möjligheternaatt införa ett sådant system bör utredas snarast.6. Undantag från återbetalningsskyldighet ianslutning till uppdrag inom studentkår(punkt 8) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub261 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeStudentkårernas verksamhet är viktig för lärosätena.Det skulle knappast medföra några oöverstigligakostnader för staten att medge de undantag frånåterbetalningsreglerna som motionären föreslår.Regeringen bör ändra studiestödsförordningen så attstudenter som gör studieuppehåll för att på heltidarbeta inom sin studentkår inte behöver påbörjaåterbetalningen av sitt studielån defullgör sitt studentkårsuppdrag, och så att dessastudenter inte går miste om tidsfristen på sexmånader innan återbetalningen måste påbörjas.7. Bonus vid förtida återbetalning (punkt 9) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub264 yrkande 2 och2003/04:Ub513 yrkande 7.StällningstagandeVid två tillfällen, nämligen under andra halvåret1983 och , erbjöds låntagare att moten premie frivilligt återbetala sinstudieskuld. Premien var beroendepå antalet återstående betalningar. Ett sådantbonussystem ökar de förtida återbetalningarna tillstaten och minskar avskrivningarna, dvs. det innebärnetto en besparing för staten. Därför bör på nyttnågon form av bonussystem utarbetas och genomförassnarast.8. Studiemedel vid utlandsförlagd svenskhögskoleutbildning (punkt 15) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub265.StällningstagandeDet är viktigt att svenska studenter kan fåekonomiska möjligheter att studera vid utländskauniversitet och att studenter från andra länder fårerfarenheter och kunskap från svenska universitet.Svenska studenter kan numera få studiemedel förstudier utomlands, vilket är bra. Det finns dockingen anledning att diskriminera studenter somdeltar i utbildning som ett svenskt universitet harförlagt utomlands, såsom nu sker med studenter somläser vid universitets filial i får inte möjlighet till studielån av sammaomfattning som svenska studenter som läser vidbrittiska universitet. Studiemedelsförordningen börsnarast ändras så att studenter inte missgynnasekonomiskt om de väljer att studera vid sitt egetuniversitets utlandsfilial.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Nytt studiemedelssystem (punkt 2) - fpav () och Axel Darvik (fp).Folkpartiet har varit kritiskt till det nyastudiestödssystem som infördes den1 . Vi har i våra budgetmotioner föreslagiten höjning av totalbeloppet med ochen höjning av fribeloppet från till avprisbasbeloppet. Det är enligt vår mening orättvistatt personer som är och redan har gjortsitt inträde på arbetsmarknaden skall gynnas istudiestödssystemet. Vi har därför motsatt oss detrekryteringsbidrag som riktas till denna grupp, ochvill i stället ge studenter som har barn möjlighettill tilläggslån om per månad.2. Nytt studiemedelssystem (punkt 2) - kdav ().Ett högre bidrag kombinerat med borttagetinkomsttak ger möjlighet att minskastudielånen. har i sinlångtidsbudget beräknat medel för att medbörjan successivt höjabidragsdelen i studiemedlen till att utgörahälften av totalbeloppet. Vi har ocksåföreslagit att inkomsttaket - fribeloppet -skall tas bort, vilket skall kompletterasmed höga krav på studieresultat ochprincipen att lånen skall betalas tillbaka.Uppmuntran i kombination med krav när detgäller studieresultat är en god modell förframtidens studiestöd. Det nyastudiestödssystemet för universitets- ochhögskolestudier skall enligt vårt förslaginföras från . , , har under flera årdragits med problem. Det har föranlettRiksdagens revisorer att granska CSNnärmare. har instämt i deförslag till förbättringar som togs upp iRiksdagens revisorers rapport /03:RR15.På ett principiellt plan bör CSN intebudgetera med intäkter frånpåminnelseavgifter: CSN och regeringen måsteta fram en bättre plan för hur man skallhantera hård arbetsbelastning. För attminska risken att studenterna blir lidandebör regelverket runt studiestödet förenklasså långt möjligt och en större del avärendehanteringen inriktas mot efterkontrollsnarare än förhandsprövning. Slutligen ärdet principiellt tveksamt att i sin budgetha förväntan på att studenterna skallmisslyckas med att betala sinastudielån.3. Nytt studiemedelssystem (punkt 2) - cav ().Centerpartiet arbetar för ett nytt och förbättratstudiefinansieringssystem. Enligt vår uppfattningbör bidrag och lån utgöra vartdera avtotalbeloppet i studiemedelssystemet.Återbetalningen utformas som ett modifieratannuitetslån och fribeloppet uppgår tilltvå basbelopp. Detta förslag innebär att skuldbördanblir hanterlig för alla studenter och attmöjligheten att undvika lån blir större genom höjtfribelopp.Ett studiefinansieringssystem måste vara hållbartoch förutsägbart över tiden, såväl för den enskildestudenten som för staten. Med ett nytt system ienlighet med denna modell kan också den socialasnedrekryteringen minskas. I förening kommer denna modell attmöjliggöra för stora grupper att minska sinlånebörda. Därmed blir det också lättare förpersoner från studieovana hem att ta steget in ihögskolan. Så fort samhällsekonomin ger utrymme ärdet prioriterat att höja totalbeloppet istudiemedelssystemet.4. Studier vid Invandrarakademin i (punkt11) - fpav () och Axel Darvik (fp).Invandrarakademin i har blivit en mycketframgångsrik verksamhet. Ett tecken på det är attden anlitas av kommuner från hela för attvalidera utbildningsbakgrunden för personer medutländsk bakgrund. En annan del av verksamheten äratt ett 20-tal personer tas in varje termin på enutbildning som skall komplettera deras utländskahögskoleutbildning. Erfarenheterna visar att andelensom avslutar utbildningen framgångsrikt är myckethög och att de flesta får arbete efteråt. Enanledning till att verksamheten är framgångsrik ärden intagningsprocedur som föregår utbildningen. Desom antas måste ha en utländsk examen, godakunskaper i svenska och i intervjuer visa att de motivation som krävs för att klara utbildningen.Folkpartiet finner erfarenheterna frånInvandrarakademin vid intressantaoch det vore angeläget att sprida erfarenheternadärifrån till fler högskolor. Det borde genomförasen inventering och utvärdering av högskolornastillvägagångssätt för att validera utländska examinaoch genomföra kompletteringsutbildningar förakademiker med utländsk bakgrund.Sedan tre terminer tillbaka bedrivsaspirantutbildning vid ochMalmö högskola för att förbättra långstidsarbetslösainvandrade akademikers chanser att få inträde iarbetslivet. En del av studenterna som följer dennautbildning riskerar att inte kunna fullfölja sinastudier därför att de tidigare beräknadearbetsmarknadsåtgärderna - mest aktivitetsstöd -inte omfattar hela den period som de behöver ägna åtstudier och praktik innan de får behörighet t.ex.som lärare eller tar en annan yrkesexamen. Mångaaspiranter har inte möjlighet att kommande terminerfinansiera fortsatta studier med studiemedel. En delav dem har passerat 50-årsgränsen, men kansjälvklart arbeta i 10 eller efter avslutadutbildning. Andra har tvingats dra på sig skulderunder sina tidigare försök att etablera sig iarbetslivet (hemutrustningslån, studielån förfördjupade kurser i svenska eller andra lån tagnaför att finansiera AMS-utbildningar som kommunernainte betalade för) och de kan inte klara denytterligare skuldsättning som de skulle ådra siggenom att använda studiemedel.Varje invandrad akademiker som får inträde i detsvenska yrkeslivet är en direkt social, ekonomiskoch politisk vinst för hela samhället.Aspirantutbildningen i och liksomInvandrarakademin i utgör goda förebilder sominte bör få spolieras av att deltagarna inte fårrealistiska möjligheter att försörja sig under helastudietiden.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20032003/04:Ub212 av i m.fl.(m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om nödvändigheten av ettreformerat studiemedelssystem med anledning avRiksdagens revisorers förslag angående CSN:shandläggningstider och tillgänglighet.2003/04:Ub235 av ():begär att regeringen utreder möjlighetenatt avskriva statliga studielån för ungdomar somväljer att bo och arbeta i glesbygden och att dettafinansieras inom ramen förstudiefinansieringssystemet.2003/04:Ub261 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inte görastudenter som på fulltid arbetar kåraktivtåterbetalningsskyldiga under fullgörandet av sinastudentkårsuppdrag.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ett uppehåll istudierna för att fullgöra ett kåruppdrag inte vidsenare tillfälle skall innebära att studentenmister den långaåterbetalningsdispensen.2003/04:Ub264 av Skånberg och Per ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att mot en bonusge möjlighet för dem som önskar att i förtidåterbetala sina studieskulder.2003/04:Ub265 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att ändrastudiemedelssystemet vid institutioner utomlands.2003/04:Ub296 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om problemen medstudiefinansieringen för teckenspråks- ochdövblindtolkar samt för vuxendövtolkar.2003/04:Ub312 av ochCarina ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om en översyn avstudiebidragssystemet för ungdomar.2003/04:Ub339 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att utreda möjligheternatill en individualiserad utbetalning av lånedelen istudiemedlen.2003/04:Ub349 av ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillförsäkrastudenter vid Invandrarakademin i möjlighettill egen försörjning.2003/04:Ub360 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om utredning avstudiestödssystemet för äldre studerande.2003/04:Ub373 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om livslångt lärande.2003/04:Ub381 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ökad flexibilitet ochindividuella bedömningar i studiestödssystemet.2003/04:Ub385 av i m.fl.(m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om nödvändigheten avett reformerat studiemedelssystem.2003/04:Ub396 av m.fl. (fp):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen böråterkomma till med förslag om mergenerösa dispensregler.2003/04:Ub397 av m.fl. (fp):4.