bet · GR01AU4 · 2004-04-27 00:00:00 — Med det ovan anfördaavstyrker utskottet motionerna A252 (s) och A304yrkandena 13 och 14 (v).Personlig integritetUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motionsförslag somberör frågor om drogtester och arbetsgivaresrätt att få del av personuppgifter urbelastningsregistret. Motionerna avstyrks.BakgrundI fråga om tillåtligheten att genomföra drogtesterfinns ingen lagreglering. Har inte frågan regleratsi avtal måste frågan enligt Arbetsdomstolens praxisunder vissa förutsättningar anses ingå iarbetsgivarens arbetsledningsrätt. Förutsättningarnahar utvecklats i rättsfallet AD 2001 nr 3.Arbetsgivaren får inte överskrida gränserna förarbetsledningsrätten genom att utöva den i strid medlag eller god sed. Vid bedömningen av omarbetsgivarens beslut står i strid med god sed har ipraxis gjorts en avvägning mellan arbetsgivarensintresse av att utföra testet och arbetstagarensintresse av att värna sin personliga integritet.Intrånget i arbetstagarens personliga integritetmåste stå i proportion till det intressearbetsgivaren vill tillgodose.Det finns begränsningar av främst den offentligearbetsgivarens arbetsledningsrätt i detta avseende,av störst betydelse är 2 kap. 6 § regeringsformen(RF) (bl.a. skydd mot påtvingat kroppsligt ingrepp)och 30 § lagen (1994:260) om offentlig anställning() (periodiska hälsoundersökningar).Rätten att få ut personuppgifter urbelastningsregistret är reglerad i lagen (1998:620)om belastningsregister. Detta register innehålleruppgifter om personers brottmålsdomar och beslut sommeddelats i och som avser brottspåföljd m.m.Belastningsregistret motsvarar det som tidigarebenämndes kriminalregistret eller brottsregistret.Rätten att få uppgifter från registret tillkommervissa myndigheter för deras tillsynsverksamhet,t.ex. Datainspektionen och domstolar. I övrigt kanregeringen för vissa ärenden föreskriva sådan rättoch i särskilda fall ge tillstånd till det. Enenskild har dock alltid rätt att på begäranskriftligen få ta del av samtliga uppgifter urregistret om sig själv.Enligt lagen (2000:873) om registerkontroll avpersonal inom förskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg ska den som erbjuds en anställninginom sådan verksamhet till den som erbjuderanställningen lämna ett utdrag som är mindre än ettår gammalt ur det register som förs enligt lagen ombelastningsregister. För sådant ändamål används ettsärskilt utdrag med ett begränsat innehåll. Den sominte har lämnat ett registerutdrag får inteanställas.MotionerVänsterpartiet menar i partimotion A304 (yrk. 20)att medicinska kontroller enbart ska kunna användasom det finns stöd i ett kollektivavtal. Medicinskakontroller används i det privata näringslivetutan regler och gemensamma normer. Trots att den härtypen av kontroller innebär ett stort intrång i denpersonliga integriteten finns inget skydd ilagstiftningen för privatanställda arbetstagare.Arbetet mot bruket av alkohol och narkotika måsteutvecklas så att man på arbetsplatsen vet vad somska göras när det upptäcks att någon har sådanaproblem. Dessutom kan medicinska kontroller, förutomatt konstatera drogproblem, även uppvisahälsoproblem som av arbetsgivaren kan användas föratt sortera ut sjuka personer. Partiet anser attdetta område måste lagregleras. I avvaktan på dettaoch eventuella initiativ från skaanvändande av medicinska kontroller endast varatillåtet om det reglerats i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens parter.Även och (bådas) har i sin motion A343 synpunkter på arbetsgivaresdrogtestning. De pekar på behovet av att denkommande lagstiftningen om integritet i arbetslivettydligt ska skydda och stärka individens integritetvid drogtester.Lars U () vill i motion A294 försvåraföretagens möjligheter både att begära utdrag urförsäkringskassans sjukskrivningsregister och attkräva hälsokontroll vid anställning.Elisebeht () menar i motion A319 att detska finnas en lagstadgad skyldighet för alla dem somyrkesmässigt eller i frivilligverksamhet arbetar medbarn och unga att visa utdrag urbelastningsregistret. Skyldigheten ska införas bådeför redan anställda och inför anställning.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vad som sägs i motionerna A304(yrk. 20) och A343 om betydelsen av ett starkt skyddför arbetstagares personliga integritet vidmedicinska kontroller och drogtestning. Lagstiftningpå området bör syfta till att ge arbetstagarna ettlångtgående skydd i det avseendet.Den s.k. lämnade i mars2002 sitt slutbetänkande Personlig integritet iarbetslivet (SOU 2002:18) till regeringen. Iutredningen föreslogs en helt ny lag om skydd förden personliga integriteten. Utredningenkonstaterade att det inte finns någon samladreglering till skydd för den personliga integriteteni arbetslivet och inte heller någon lagstiftning somutformats med hänsyn till den tekniska ochmedicinska utvecklingen. De frågor som utredningenframför allt inriktade sig på var risker förkränkningar av arbetstagarnas personliga integriteti samband med dels användningen avinformationsteknik i arbetslivet, delsarbetsgivarens kontroller av arbetstagarnas hälsaeller droganvändning. Betänkandet harremissbehandlats och fått ett tämligen kritisktmottagande. Det är nu föremål för regeringensberedning.Utskottet vill med anledning av motion A294 pekapå att det i princip gäller en fri anställningsrätt,som innebär att arbetsgivaren fritt kan välja blandde arbetssökande och ta hänsyn till både meriter ochpersonliga egenskaper enligt arbetsgivarens egetbedömande. Den fria anställningsrätten är begränsadav bl.a. företrädesrätten till återanställning ochav diskrimineringslagarna. På statens område finnsdet ytterligare begränsningar, t.ex. förtjänstetillsättning där avseende ska fästas bara vidsakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet.Utskottet kan vidare konstatera att det i svenskrätt inte finns någon uttrycklig begränsning avarbetsgivares rätt att inhämta personuppgifter t.ex.om sjukfrånvaro från annan än arbetstagaren ocharbetssökanden. Låt vara att regler om sekretess kanhindra myndigheter som från attlämna ut uppgiften, men det står i principarbetsgivaren fritt att kontakta en arbetssökandesnuvarande eller tidigare arbetsgivare för att ställafrågor om t.ex. sjukfrånvaro. Arbetsgivaren kanockså ställa krav på den arbetssökande att uppvisafriskintyg eller att genomgå hälsokontroll.Utskottet finner liksom motionären inte dettaförhållande tillfredsställande.Med anledning av motion A319 kan utskottetkonstatera att utredningen om Personlig integritet iarbetslivet anser att det finns risk för att skyddetför den personliga integriteten har börjat "erodera"när det gäller krav på utdrag urbelastningsregistret. Enligt uppgifter frånRikspolisstyrelsen som utredningen inhämtat haransökningar från enskilda om utdrag urbelastningsregistret ökat kraftigt, även när manräknar bort ansökningarna för dem som sökt och sökerarbete inom förskola och barnomsorg. Utredningenföreslår därför en uppstramning genom att allaarbetsgivare förbjuds att samla in personuppgifterom arbetstagares lagöverträdelser om det inte kanvisas att det är nödvändigt från säkerhetssynpunkt.Inte ens om arbetstagaren på eget initiativ villöverlämna ett registerutdrag till arbetsgivaren fårarbetsgivaren behandla detta på ett sätt som står istrid med reglerna i övrigt.Utskottet vill se det som en allmän utgångspunkt atten person som har avtjänat sitt straff ska kunna gåvidare i livet och arbetslivet utan attdiskrimineras eller särbehandlas på annat sätt pågrund av tidigare brottslighet. En situation som kaninnebära ett allvarligt hot mot den personligaintegriteten är att en arbetsgivare får tillgångtill och kan behandla personuppgifter omlagöverträdelser som en arbetssökande ellerarbetstagare har gjort sig skyldig till. Det ärdärför av stor vikt att bara de arbetsgivare somverkligen kan anses ha berättigat behov avpersonuppgifter om lagöverträdelser får behandlasådana personuppgifter. Utskottet avvaktar deavvägningar som regeringen kommer att göra vidberedningen av integritetsfrågorna.Frågan om skydd för den personliga integritetenhar även aktualiserats inom EU. Kommissionen tog iaugusti 2001 initiativ till att påbörja den s.k.sociala dialogen med arbetsmarknadens parter genomatt påkalla ett första samråd. Samrådet inbegrepfrågor om behandling av känslig information såsomhälsouppgifter, uppgifter om drogtester ochgenetiska undersökningar, övervakning avarbetstagares e-post och Internetanvändning. Detandra formella samrådet inleddes i slutet av oktober2002. Kommissionen har tagit fram ett utkast tillett ramverk om skydd för arbetares personuppgifteroch förklarat sin avsikt att återkomma /juni2003 med ett konkret förslag. Något förslag har dockinte kommit ännu.Enligt uppgifter som inhämtats frånRegeringskansliet har regeringen för avsikt attavvakta vad arbetet inom EU kommer att leda tillinnan vidare åtgärder vidtas.I detta sammanhang kan också påpekas attregeringen beslutade omkommittédirektiv för en parlamentariskt tillsattkommitté om skyddet för den personliga integriteten(dir. 2004:51). Kommittén ska bl.a. analysera omskyddet för den personliga integriteten kan ansestillfredsställande reglerat och överväga omlagstiftningen behöver kompletteras. Kommittén skaredovisa sitt slutresultat senast den 30 mars 2007.Utskottet, som anser att det är angeläget attfrågorna om integritet i arbetslivet reglerasantingen genom lagstiftning eller i kollektivavtal,avvaktar regeringens fortsatta beredning av frågan.Utskottet är därför inte nu berett att ta ställningtill de konkreta förslagen i motionerna A294 (s),A304 yrkande 20 (v), A319 (s) och A343 (s) somdärför avstyrks.Yttrandefrihet för privatanställdaUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motionsförslag omyttrandefrihet för privatanställda.Motionerna avstyrks.Jämför reservation 17 (mp).BakgrundGrundlagsbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen(1949:105) och yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469)garanterar var och en ett skydd för yttrande- ochmeddelarfriheten mot ingripande från det allmänna.Detta innebär att alla medborgare - utom i särskiltangivna undantagsfall - har rätt att t.ex. lämnauppgifter till massmedierna utan att straffas fördet. Det allmänna får inte heller efterforska vemsom har lämnat uppgifter till medierna. Att detallmänna inte får göra några ingripanden innebäräven att den offentliga arbetsgivaren inte får vidtanågra åtgärder som medför negativa konsekvenser fören offentligt anställd, t.ex. uppsägning elleromplacering, enbart med anledning av att denneutnyttjat sin yttrande- eller meddelarfrihet.För privatanställda finns det inte något lagfästskydd för yttrande- och meddelarfriheten motingripande från arbetsgivaren. Den lojalitetspliktsom anses ingå i anställningsförhållandet kan ivissa fall innebära att lämnande av meddelanden förpublicering skulle kunna ge den privataarbetsgivaren grund för t.ex. uppsägning elleromplacering. Det finns inte något förbud itryckfrihetsförordningen för en privat arbetsgivareatt efterforska vem som har meddelat sig medmassmedierna.I promemorian Yttrandefrihet för privatanställda (Ds2001:9) som presenterades sedanredovisas ett utredningsuppdrag som avser frågan omyttrande- och meddelarfrihet för anställda iverksamheter med anknytning till det allmänna.Promemorian innehåller ett förslag till lag om skyddför privatanställdas yttrandefrihet.MotionernaChristina Nenes och (båda s) menar imotion A271 att regeringen bör vidta åtgärder föratt förbättra yttrandefriheten för anställda inomden privata sektorn.Gunnar () anser i motion A303 (yrk. 1)att samma regelverk med grundlagsfäst yttrandefrihetska gälla för anställda i kommunalt ägda bolag somför offentligt anställda personer. Motionären anseratt regelverket även ska gälla för andra privataföretag i sådana delar av verksamheten som bedrivspå uppdrag av en kommun.Barbro Feltzing och (båda mp) anser imotion A207 att den ovannämnda promemorian omyttrandefrihet för privatanställda bör läggas tillgrund för en proposition så att man kommer tillrätta med tystnaden på våra arbetsplatser (yrk. 1)och att en utredning bör tillsättas om en ändring avMBL (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeDe krav på förändringar av den arbetsrättsligalagstiftningen som redovisas ovan har tidigarebehandlats av utskottet. Även de privatanställdasyttrandefrihet har behandlats av utskottet somkonstaterat att frågan utretts men interesulterat i något lagförslag från regeringen.Den ovannämnda promemorian Yttrandefrihet förprivatanställda har varit föremål förremissbehandling. Vid remissbehandlingen framkom attflera instanser i och för sig var positiva till attdet meddelarskydd som gäller för offentliganställdautsträcks till att omfatta också vissa kategorierprivatanställda. Promemorian mötte dock kritik frånbåde sakliga och lagtekniska utgångspunkter frånflera olika håll och har inte heller lett till någonproposition från regeringen.Utskottet framförde när frågan senast behandlades(bet. 2002/03:AU6) att man skulle välkomna en stärktyttrandefrihet för privatanställda, i synnerhet förarbetstagare som arbetat i offentlig verksamhet somöverförts till privat regi med offentligfinansiering. Av remissutfallet framgår att fråganär komplex. Enligt vad utskottet erfarit frånRegeringskansliet pågår alltjämt beredning avfrågan.Utskottet förutsätter att regeringen skyndsamtåterkommer till med förslag omlagstiftning på området. Motionerna A207 yrkandena 1och 2 (mp), A271 (s) och A303 yrkande 1 (fp)avstyrks i avvaktan på vidare åtgärder frånregeringen.Övriga frågor inom arbetsrättenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker i detta avsnittmotionsförslag som väckts som bl.a. gäller frågor om attstärka och om förlängt deltagande iarbetslivet.Jämför reservation 18 (kd).MotionernaInternationella arbetsorganisationen ()vill i kommittémotion U351 (yrk.3) stärka den internationella arbetsrätten genomstöd till . Det handlar först och främst om attsäkra tillämpningen av fyra huvudprinciper:organisationsfrihet och förhandlingsfrihet, förbudmot tvångsarbete, avskaffande av barnarbete samtavskaffande av diskriminering.Au pair-anställdaÅsa Lindestam (s) vill i motion A274 att , iförsta hand inom EU, ska arbeta för en europeiskarbetsrättslig lagstiftning som säkerställer aupair-anställdas trygghet.Rehabilitering före uppsägningRaimo () anser i motion A325 attregeringen bör återkomma till med förslagsom stärker trygghet och rehabilitering föreuppsägning. Det måste skapas villkor i arbetslivetsom tar till vara alla människors vilja ochmöjligheter att delta fullt ut.Förlängt deltagande i arbetslivetLars U och (båda s) anseri motion A345 att det är angeläget att regeringentar initiativ till överläggningar medarbetsmarknadens parter så att de kollektivapensionsförsäkringarna kan anpassas till detallmänna pensionssystemet och därmed förlängadeltagandet i arbetslivet.Utskottets ställningstagandeILOILO är för arbetslivsfrågor. harsom grundläggande mål att bekämpa fattigdom ochfrämja demokrati och social rättvisa. I uppgifternaligger att främja sysselsättning och bättrearbetsvillkor i hela världen och att värna omfackliga fri- och rättigheter. Ett särdrag för ILOjämfört med andra FN-organ är trepartssamarbetet.Regeringar och arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer deltar i beslutandeoch verkställande organ - liksom i den svenska har detsamlade ansvaret för ärenden som gäller förhållandettill . För beredning av vissa ärenden finns enmyndighet under , dentrepartssammansatta ILO-kommittén.ILO-arbetet i och av den årsrytm som gäller för ,för Internationella arbetskonferensen (InternationalLabour Conference) och Internationella arbetsbyrånsverksamhet. Det nationella ILO-arbetet innebär bl.a.att förbereda och följa upp deltagande iden årliga Internationella arbetskonferensen och istyrelsearbetet. Inför och under sådana möten ägerolika former av samråd rum. För tillfället inneharNorge den nordiska platsen i . Detsvenska engagemanget i täcker många sakområden,däribland arbetet med de grundläggande mänskligarättigheterna med avseende på föreningsfrihet,förbud mot tvångsarbete, diskriminering ochbarnarbete. Regeringen antog enstrategi för utvecklingssamarbete med ILOför åren 2003-2006.Utvecklingssamarbetet sker via biståndsmyndighetenSida och omfattade omkring 28 miljonerkronor. Det var i huvudsak inriktat på stöd påprojektnivå. I enlighet med den antagna strateginpågår nu arbete med en övergång från s.k.projektbistånd till s.k. programbistånd. Ett av sexsärskilda mål för utvecklingssamarbete medILO avser grundläggande rättigheter i arbetslivet.Målet är inriktat på att underlätta för attstödja samarbetsländer i deras strävanden att levaupp till de åtaganden dessa gjort i olikakonventioner, såsom avskaffande av barnarbete,tvångsarbete och människohandel och främjande avjämställdhet och ytterst främjandet av en demokrati-och rättskultur.Utskottet instämmer med motion U351 om vikten av enstark arbetsrätt inte bara nationellt utan äveninternationellt. Både det traditionella arbetet inomILO och utvecklingssamarbetet med organisationen börpräglas av grundläggande demokratiska värden och enstark internationell arbetsrätt.Au pair-anställdaUtskottet har uppfattat att motion A274 i förstahand tar sikte på svenska au pair-anställdassituation i utlandet. I det sammanhanget kanutskottet peka på att det finns tvåarbetsförmedlingar i som förmedlar kontaktermed agenturer och familjer i utlandet. Informationom vilka regler som gäller i olika länder kan i vissmån erhållas genom ().När det gäller arbets- och uppehållstillståndskiljer sig reglerna åt t.ex. när det gällermedborgare i , EU/EES-området och i övrigaländer. I fråga om arbetsrättsliga regler kan sägasatt dessa skiljer sig mycket åt inom de olika EU-staterna, framför allt för en sådan grupp som aupair-anställda. Det handlar om grundläggande frågorsom t.ex. arbetstagarbegreppets omfattning och omarbete i annans hushåll alls omfattas av denarbetsrättsliga skyddslagstiftningen.I detta sammanhang kan utskottet peka påEuroparådets konvention från omarbete som au pair. De länder som har ratificeratkonventionen är bl.a. , , Italienoch . har inte ratificeratkonventionen. Anledningen enligt vad utskotteterfarit från är att regeringenbedömer att svensk lagstiftning ger dem som arbetarsom au pair ett bättre skydd än konventionen. AMSuppger på sin hemsida att konventionen i stort setttillämpas även av de länder som inte skrivit underden. Konventionen stadgar bl.a. att den au pair-anställdas och värdfamiljens rättigheter ochskyldigheter ska beskrivas i ett individuellt avtaloch att de försäkringar som inte täcks avvärdlandets socialförsäkringslagstiftning skatecknas och bekostas av värdfamiljen. Vidareregleras att fickpeng ska betalas av värdfamiljenoch att beloppet ska anges i avtalet. Den au pair-anställda ska vara ledig minst ocharbetstiden ska i allmänhet inte överstiga femtimmar . Slutligen är arbetsgivarens ocharbetstagarens uppsägningstid två veckor.Utskottet, som har stor förståelse för tankarna imotionen om att säkra au pair-anställdaarbetsrättsliga trygghet inom EU, är dock idagsläget inte berett att ställa sig bakom ettriksdagsinitiativ i frågan.Rehabilitering före uppsägningUtskottet instämmer med motion A325 om attarbetsgivare måste ta ansvar för sina anställda somär i behov av rehabilitering för att de ska kunnaåterkomma i arbete. I regeringens 11-punkts programför ökad hälsa uppmärksammas frågan omrehabilitering. Det gäller både förnyelse avrehabiliteringen med individen i centrum och atthöja kvaliteten i rehabiliteringsarbetet. Vikten avatt rehabiliteringen ska syfta till att flersjukskrivna ska kunna återfå förmågan att arbeta ochförsörja sig själva betonas. Några aktuellaregeringsinitiativ är bl.a. införandet av enpermanent finansiell samordning inomrehabiliteringsområdet. Människor ska kunnarehabiliteras tillbaka i arbetslivet effektivaregenom finansiell samordning mellan fyra olika parter(allmän försäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommunoch landsting). Ett annat exempel är att regeringenfr.o.m. har infört ett tidsbegränsatanställningsstöd för långtidssjukskrivna som ärbosatta i vissa delar av landet. Syftet är attstimulera anställningar av personer som harsvårigheter att få reguljärt arbete. Stödet kanlämnas för anställning av personer som ärlångtidssjukskrivna från anställningar de bedömsinte kunna återgå till.Förlängt deltagande i arbetslivetMed anledning av motion A345 om att förlängadeltagandet i arbetslivet vill utskottetinledningsvis hänvisa till redogörelsen för pågåendearbete i frågan under avsnittet Tidsbegränsadanställning m.m. Utskottet anser att det är avstörsta vikt att de äldre i större utsträckning stannar kvar i arbetslivet längre. Ett stortarbete pågår såväl inom och påmyndighetsnivå som inom EU för att finna åtgärderm.m. som kan påverka utvecklingen i den riktningen.Regeringen har i vårpropositionen (prop.2003/04:100) angett att avtalsgrundade förmåner kanpåverka äldres intresse av att fortsätta att arbeta.Medlingsinstitutet som följer avtalsutvecklingenlöpande har av regeringen fått i uppdrag attkartlägga de avtalsbaserade ersättningssystemen.Regeringen ska därefter bedöma om det finns behov avatt vidta åtgärder av något slag.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som ovananförts motionerna A274 (s), A325 (s), A345 (s) ochU351 yrkande 3 (kd), i de delar de inte kan ansestillgodosedda genom det som utskottet anfört.Ledighetslagstiftning m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som avser frågor omledighetslagstiftning m.m. Utskottetavstyrker motionsförslag som gäller krav pålagstadgade rättigheter till ledighet förolika ändamål, t.ex. för att ta hand om barneller anhöriga eller för att utförasamhällsuppdrag. I avsnittet behandlas ocksåmotioner om rätt till ledighet för att prövanytt arbete.Jämför reservationerna 19 (kd), 20 (mp), 21(c), 22 (kd), 23 (mp) och 24 (kd).BakgrundUnder utökades möjligheterna tillledighet från arbetet genom ny lagstiftning. Syftetvar att skapa ökad valfrihet och välfärd för deanställda.Till ledighetslagarna brukar räknas, förutomsemesterlagen (1977:480), lagen (1974:981) omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning(studieledighetslagen), lagen (1979:1184) om rätttill ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, m.m. (sia-ledighetslagen), lagen (1986:163)om rätt till ledighet för svenskundervisning förinvandrare (sfi-ledighetslagen), lagen (1988:1465)om ersättning och ledighet för närståendevård(närståendevårdslagen), föräldraledighetslagen(1995:584), lagen (1997:1293) om rätt till ledighetför att bedriva näringsverksamhet och lagen(1998:209) om rätt till ledighet av trängandefamiljeskäl.Därutöver finns ledighetsbestämmelser i ett stortantal lagar, bl.a. förtroendemannalagen (1974:358),MBL, arbetsmiljölagen (1977:1160), LAS och lagen omarbetstid m.m. i husligt arbete (1970:943). I RF ochkommunallagen (KL) (1991:900) finns regler sommöjliggör ledighet för politiska uppdrag. Nämnas börockså lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, sominnehåller regler med förbud mot uppsägning elleravskedande av arbetstagare som fullgör sinaskyldigheter enligt lagen.För statligt anställda finns vissa särbestämmelser,t.ex. i anställningsförordningen (1994:373) ochtjänstledighetsförordningen (1984:111). Sådan rätttill ledighet kan avse ledighet för att pröva annatarbete eller för utlandstjänstgöring. Sådanabestämmelser kan också finnas i kollektivavtal.Vid sidan av lagregleringen finns kompletterandeledighetsregler i kollektivavtal. Viss ledighetföljer enbart av kollektivavtal, t.ex. ledighet förvissa familjeangelägenheter som att fira sin egen50-årsdag eller att delta vid nära anhörigsbegravning.