bet · GR01NU12 · 2004-03-30 00:00:00 — De föreslår därför attden offentliga sektorn inte skall omfattas av GATSoch att motsvarande artikel (I:3c) skall utgå uravtalet.Motionärerna hävdar vidare att alla WTO-medlemmarskall ha möjlighet att införa lagar som tar tillvara intressen som social rättvisa och jämlikhet,människors och djurs liv och hälsa och skyddet avnatur och miljö. Avtalet (artikel VI) bör därföromformuleras.Vidare erinrar motionärerna om att bestämmelsernai avtalet (artikel XIX:3) innebär att nyaförhandlingar skall grundas på utvärderingar aveffekterna av medlemsländernas tidigare åtaganden.Den svenska utredningen om WTO-systemetskonsekvenser för är inte tillräcklig.Sverige bör hävda att nämnda artikel inte äruppfylld och medverka till att en allsidigutvärdering av tjänstehandeln, omfattande sociala,miljömässiga och ekonomiska verkningar, kommer tillstånd. Bland annat bör fackorganoch den internationella fackföreningsrörelsenmedverka.Vissa kompletterande uppgifterInternationell statistikEnligt WTO:s statistik växte tjänstehandelsexporten i världenmed , snabbare än handeln medvaror. De tidigare snabbväxande tjänstesektorerna(turismtjänster och transport) har dock avstannat itillväxttakten, främst beroende på osäkerheten efterden . De regioner som uppvisade denmest dynamiska utvecklingen var Central- ochÖsteuropa och . Även EU:s tjänstehandel ökadestarkt, främst till följd av förmånliga växelkurser.Under år 2003 uppvisade svensk tjänstehandel enpositiv balans på enligtrapport från (dnr 190-604-2003).Den stora utflödesposten är resevaluta, medantransporter, bygg- och försäkringstjänster, data-och informationstjänster m.fl. tjänstesektorer gavett positivt inflöde. Tjänsteexporten utgjorde av totala export.Tjänsteimporten utgjorde av den totalaimporten.Kort beskrivning av GATSWTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (General on , GATS) består av en avtalstext,landspecifika s.k. bindningslistor samt bilagor.Avtalet är ett ramavtal som slår fast vissa allmännaprinciper och förpliktelser för WTO:s medlemsstater:principen om mest gynnad nation, nationellbehandling, insyn och öppenhet i fråga om relevantalagar och andra författningar som berörtjänstehandel, undantag från avtalsförpliktelsernasamt regler för tvistlösning och konsultation. Förvarje specifik tjänst och sätt att leverera entjänst (gränsöverskridande handel, konsumtionutomlands, kommersiell etablering och tillfälligpersonrörlighet) kan ett land välja att göraåtaganden avseende marknadstillträde för utländskatjänsteleverantörer och/eller nationell behandlingav desamma. Åtagandena införs i landetsbindningslista. Landet kan också ange eventuellabegränsningar i de åtaganden som görs, t.ex. licens-eller bosättningskrav för utländska aktörer.Bilagorna behandlar formerna för undantag frånprincipen om mest-gynnad-nation m.m.Avtalets strukturAvtalets struktur innebär en positiv listning, dvs. attländerna gör specificerade åtaganden för varjetjänstetyp, leveranssätt ochmarknadstillträde/nationell behandling. Enligtuppgift ansågs strukturen krånglig redan underförhandlingarna.Den svenska bindningslistan finns återgiven påsvenska i proposition 1994/95:35 om Sverigesanslutning till m.m.(del A s. 420). Bindningslistorna anses varasvårbegripliga för en lekman. Enligt uppgift är detdock svårt att på ett korrekt och samtidigtöverskådligt sätt redovisa uppgifterna annorlunda,eftersom det är fråga om internationelltöverenskomna avtalstexter. I syfte att förbättraförståelsen av GATS informerar Utrikesdepartementetom GATS och utvecklingen i förhandlingarna på sinhemsida.Som tidigare nämnts ger Utrikesdepartementetsreferensgrupp för WTO-frågor tillfälle för deltagarefrån det civila samhället att lämna synpunkter påbeslutsunderlaget. Flera särskilda möten har hållitsom GATS, där information om EU:s krav ochförhandlingsbud samt andra länders krav på Sverigeoch EU getts. Därutöver har regeringen kontakt medintresserade organisationer och myndigheter.Sveriges och EU:s bud är offentliga, medan kraventill och från andra länder inte är offentliga idetalj då de inbegriper andra ländersförhandlingspositioner. Även på WTO:s ochKommerskollegiums hemsidor finns grundläggandeinformation om GATS.Kontinuerlig liberaliseringArtikel XIX i GATS anger att successiva marknadsöppningar skallske genom återkommande förhandlingar mellanmedlemsländerna, där förhandlingarna sker påbilateral basis. Resultatet gäller emellertid föralla WTO:s medlemsländer enligt mest-gynnad-nationsprincipen. Varje medlemsland väljer självt ivilka sektorer det önskar göra åtaganden och hurlångtgående dessa åtaganden skall vara. Ingressen iGATS-avtalet framhåller varje medlemslands rätt attreglera och införa nya regleringar på sinatjänstemarknader för att uppfylla nationellamålsättningar (t. ex. konsument-, hälso- ochmiljöskydd).EU lämnade listor med förhandlingskravtill 109 WTO-länder. Kraven fokuserar på sektorerdär EU är konkurrenskraftigt: affärs- ochyrkestjänster, telekommunikationer, post- ochkurirtjänster, distribution, byggtjänster,finansiella tjänster, miljö-, transport- ochenergitjänster. Tillfällig personrörlighet(identifierat som ett offensivt intresse av flera ) framhålls. Ambitionsnivån i kraven skiljersig åt. De mest omfattande kraven är ställda tillandra och mer utvecklade . Deminst omfattande kraven (främst bastjänster somtelekommunikationer, finansiella tjänster ochtransporter) är ställda till mindre och deminst utvecklade länderna.EU har i sin tur mottagit krav från 36 andra WTO-medlemmar. Kommissionen presenterade i februari 2003sitt förslag till bud i förhandlingarna. Detoffentliggjordes när det lämnades över till WTO.Innan dess hade den svenska delen beretts nationelltoch de svenska förhandlingspositionerna ochförhandlingsmaterialet hade diskuterats iUtrikesdepartementets referensgrupp för WTO-frågor.För del är finansiella tjänster,telekommunikationstjänster, transport, distribution,byggtjänster, yrkestjänster, miljötjänster ochutvidgade åtaganden för tillfällig personrörlighetde mest centrala delarna.Det finns möjligheter att återta ett gjort åtagande(artikel XXI). Detta kan ske och efternotifiering till WTO. Skälet till treårsregeln äratt de reella effekterna av ett åtagande kan dröjaen . Syftet med GATS var att skapaförutsägbarhet för tjänsteleverantörerna och därmedönskades en viss "tröghet" i systemet. Om en medlemvars förmåner påverkas av återtagandet begär detta,skall den ändrande medlemmen inleda förhandlingar isyfte att komma överens om kompensation.Kompensation sker genom nya tjänsteåtaganden ellerliberaliseringar i andra sektorer och görs på mest-gynnad-nationsbasis. Vidare pågår förhandlingar ominförandet av s.k. nödfallsåtgärder(skyddsklausuler) såsom tillbakadragande av ettåtagande, om t.ex. en oväntad och negativ störningav landets ekonomi sker som ett resultat avåtagandet (artikel X).Offentligt tillhandahållna tjänsterUtgångspunkten för GATS är att WTO:s medlemmar inte skalldiskriminera mellan privata tjänsteleverantörer frånandra länder eller behandla utländskatjänsteleverantörer sämre än de egna inom detjänstesektorer som länderna specificerar i delandspecifika bindningslistorna.Offentliga tjänster ("tjänst som tillhandahålls isamband med utövandet av statliga befogenheter avservarje tjänst som tillhandahålls varken påkommersiella grunder eller i konkurrens"), undantasi avtalstexten (artikel 1:3). Definitionen avoffentliga tjänster är resultatet av en kompromiss,eftersom WTO:s medlemsstater hade skildauppfattningar om omfattningen och utformningen avden offentliga sektorn. Utrikesdepartementetsbedömning är att det är sannolikt att en ännuoklarare formulering skulle ersätta dagens omartikeln skulle öppnas för omförhandling. Inget landhar ännu önskat omförhandla artikeln.Enligt ställer EU i sittförhandlingsunderlag till andra WTO-medlemmar ingakrav på att komma in på marknader där det råderoffentligt monopol men önskar kunna konkurrera pålika villkor i de sektorer där privata aktörertillåts. EU fastslår att förhandlingskraven inte pånågot sätt syftar till privatisering av statligabolag eller nedmontering av offentliga tjänster. Dethar som tidigare nämnts kommit ett stort antal krav(36 stycken) på EU, både från i- och u-länder.Kraven är främst ställda till EU generellt ochinbegriper en del krav inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Alla kraven innebär dock attländerna endast önskar liberaliseringar inom dedelar som redan är privatiserade.Tolkningen av utgjorde hösten 2003föremål för fråga (fr. 2003/04:212) från IngegerdSaarinen (mp) till näringsminister har inte gjort och avser inte heller attgöra åtaganden om öppenhet för utländskatjänsteleverantörer på utbildnings- ochsjukvårdsområdet enligt näringsministern. Dock ärden svenska positionen att ingen sektor a prioriskall uteslutas från GATS-förhandlingarna. Skälet äratt utformningen av t.ex. utbildnings-, hälso- ochsjukvårdssektorerna varierar mellan olika länder.Vissa länder har en större andel privata tjänsteroch därmed bör avtalet möjliggöra marknadsöppningari dessa sektorer.Enligt näringsministern var utgångspunkten föravtalet att länder skall reducera diskrimineringenmellan olika privata tjänsteleverantörer på basis avnationalitet. Enligt näringsministern bör länderundvika - i de fall då inhemska privatatjänsteleverantörer agerar på en viss marknad - attskydda dessa leverantörer från utländsk konkurrens.GATS tar således inte sikte på balansen mellanprivat och offentligt utan handlar om villkorenmellan inhemska och utländska privata konkurrenter.Vidare redovisade näringsministern att varje landkan välja vilka av de egna tjänstesektorerna somskall vara öppna för utländsk konkurrens. Slutligenframhölls att är en liten öppen ekonomi somär starkt beroende av att kunna exportera ochimportera tjänster. GATS är därför viktigt förSveriges tillväxt och välfärd. I vilken grad Sverigebör tillåta såväl inhemska som utländskatjänsteleverantörer att konkurrera på den svenskamarknaden avgör riksdag, konstateradenäringsministern.GATS och miljöGATS bekräftar medlemmarnas rätt att reglera och införa nyaregleringar för att uppfylla nationellamålsättningar såsom att skydda människors, djurseller växters liv eller hälsa (ingressen samtartikel XIV). I artikel VI förbinder sigmedlemsländerna att, i de sektorer där de gjortåtaganden, administrera dessa på ett rimligt,objektivt och opartiskt sätt. Den anger också attmedlemsländerna skall utveckla regler för attsäkerställa att olika kvalifikations-, standard- ochlicenskrav inte utgör onödiga hinder förtjänstehandeln. Enligt uppgift pågår för närvarandeförhandlingar om dessa regler.Genom bindningslistornas uppbyggnad möjliggörsytterligare skydd i och med att ett land kan göraett åtagande med tillägg att vissa miljökrav skallgälla för utländska tjänsteleverantörer.Utvärdering av GATSGATS (artikel XIX:3) stipulerar att länderna, inför varje nyförhandlingsomgång, skall utvärdera handeln medtjänster, generellt och på sektorsbasis. , flera av WTO:s medlemsländer och flerainternationella bransch- och intresseorganisationerhar genomfört analyser. för handeloch utveckling (), har presenterat studier avu-ländernas intressen i förhandlingarna för miljö-,flygtransport-, hälso-, turism- och byggtjänster.UNCTAD och har tillsammans arbetat framsektorsanalyser till stöd för när dessaarbetar fram sina bud. De har även presenteratsamlade utvärderingar av tjänstehandeln i u-ländernaoch deras intressen. Majoriteten av dessa studierhar diskuterats i och varäven föremål för ett seminarium . Enligtuppgift från är det allmäntsett svårt att få fram statistik om tjänstehandel,inte minst mellan u-länder.Alkoholförsäljning enligt GATS-avtaletSom framgår ovan syftar GATS till att skapa icke-diskrimineringoch förutsägbarhet på de tjänstemarknader som ärprivata. Genom avtalet förbinder sig WTO:s medlemmaratt inte diskriminera mellan privatatjänsteleverantörer från olika länder och att intebehandla utländska tjänsteleverantörer sämre än sinaegna (se ovan). Förhandlingarna syftar inte till attavreglera nationella marknader eller att avvecklamonopolstrukturer. Det är således upp till varjeenskilt land att besluta om marknadsregleringar ochmonopol, t.ex. för att skydda folkhälsan.Den tjänstesektor i GATS som berörs vidförsäljning av alkohol är distributionssektorn. Detstår varje land fritt att undanta försäljning avalkoholhaltiga drycker från avtalet. harexempelvis gjort ett generellt undantag fördetaljistförsäljning av alkoholhaltiga drycker idistributionssektorn.I de interna EU-förhandlingarna har regeringenvarit tydlig med att några åtaganden inte kommer attbli aktuella för del när det gällerförsäljning av alkoholhaltiga drycker och attSverige inte stöder krav mot andra ländersdistributionsmarknader för alkoholhaltiga drycker.Vissa EU-länder har starka exportintressen avexempelvis vin och öl. Enligt uppgift har Sverigedär valt att inte motsätta sig att andramedlemsstater verkar för att främja sina egnaexportintressen.Alla EU-företag skall - enligt EU:s önskemål -behandlas på samma sätt som privata inhemskaleverantörer i andra länder enligt icke-diskrimineringsprincipen. Exempelvis bör intelicensförfarandet vara mer komplicerat eller kostamer för utländska än inhemska privata leverantörer.Nationellt tillverkade produkter bör inte heller halättare att bli auktoriserade än utländskaprodukter.Utskottets ställningstagandeSom har tagits upp i tidigare avsnitt stöderutskottet helt och fullt en ökad öppenhet när detgäller WTO-förhandlingarna i allmänhet. Inte minstnär det gäller GATS-förhandlingarna finns det ettsjälvklart intresse av att inhämta synpunkter frånsamhället i stort. I den ovan nämnda referensgruppeninom har flera särskilda mötenhållits om GATS, vilket har givit ett underlag förregeringens agerande inom EU. Öppenhet är en linjesom har drivit inom EU och som utskottetstår bakom.De svårigheter att förstå bindningslistan sombl.a. påtalats i motion 2003/04:N320 (mp) harutskottet förståelse för. Med hänsyn till attbindningslistan åskådliggör en internationelltöverenskommen avtalstext är dock strukturen intenågot som kan åtgärdas av ett enskilt land. Svensköversättning är en självklarhet; en sådanredovisades också av regeringen (prop. 1994/95:35) isamband med anslutning tillVärldshandelsorganisationen. Med hänsyn tillsvårigheterna förutsätter utskottet att regeringenlåter utarbeta en mer pedagogisk version avbindningslistan med svenska åtaganden.Från utskottets synpunkt är det viktigt attsvenska tjänsteleverantörer, liksom övrigaleverantörer från EU, skall kunna verka på andraländers tjänstemarknader utan att bli diskrimineradepå basis av nationalitet. GATS erbjuderförutsägbarhet i detta avseende när länder väljeratt göra åtaganden i någon sektor. Utskottetpoängterar vikten av att GATS inte skall medföranågra begränsningar i medlemsländernas rätt tillinhemsk reglering. Vidare ser utskottet positivt påatt GATS ger länder rätt att ändra tidigareåtaganden även om det inte får ske på ett sätt somundergräver själva syftet med avtalet.En fri och öppen handel med överenskomnaspelregler inom tjänstesektorn kan effektiviseraekonomin, främja utveckling inom många områden ochmotverka korruption. När det gäller offentligatjänster avser EU:s förhandlingsunderlag enbart deområden där privata aktörer tillåts; inga kravställs således på de marknader där det råderoffentligt monopol. Utskottet är dock medvetet omatt definitionen av offentliga tjänster ärresultatet av en kompromiss, vilket har gett upphovtill diskussioner om den exakta innebörden.Enligt utskottets mening har GATS en utformningsom gör det möjligt för utvecklingsländerna attansluta sig på ett sätt som överensstämmer med derasförmåga och möjligheter. Många av de problem somuppstått i , avseende tjänster, har ägt ruminom sektorer där få eller inga länder gjort någraåtaganden i GATS, t.ex. inom vattendistribution. Imånga utgör den privata tjänstesektorn enbetydande del av ekonomin. Om nuvarandeutvärderingar och analyser av GATS-åtaganden, ibl.a. , är otillräckliga kan ytterligareinsatser behöva göras. Även biståndsfinansiering kanvara aktuell, t.ex. när det är fråga om resurssvagaländer.Varje land måste självt avgöra var det drargränsen mellan offentliga och privata tjänster. Deav motionärerna upptagna hälsovårds- ochutbildningssektorerna är olika utformade i olikaländer; i den mån länderna har privata tjänster pådessa områden kan marknadsöppningar även förutländska tjänsteleverantörer innebära atttjänsterna kan tillhandahållas med störreeffektivitet. För del är det inte aktuelltatt göra åtaganden om hälsovård och utbildning. Påsamma sätt är det viktigt att respektera andraländers önskemål om att inte göra åtaganden inomsektorer av nationellt intresse. Det gäller särskilttjänstesektorer med såväl offentliga som privatatjänsteleverantörer. Utskottet har - liksomregeringen - åsikten att varje medlemsland självtmåste kunna bestämma såväl innehåll och omfattningav de offentliga tjänsterna som de regler som gällerför tillhandahållandet av dem.När det gäller alkoholrelaterade tjänster ärutskottet positivt till att regeringen varit tydligmed att några åtaganden inte kommer att bli aktuellaför del. Folkhälsosynpunkter väger enligtutskottets uppfattning mycket tungt och måsteeftersträvas med de politiska instrument som finnstillgängliga. Från folkhälsosynpunkt gäller måletatt få till stånd ett minskat bruk av alkohol.Mot bakgrund av den utförliga information somredovisats ovan angående tjänstehandelsavtalet ochdess hantering anser utskottet att samtliga härupptagna motionsyrkanden bör avslås av riksdagen.Handel, miljö och sociala frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omhandel, miljö och sociala frågor medhänvisning till den pågående utvecklingen närdet gäller miljö- och arbetsrättsfrågor m.m.Jämför reservationerna 4 (v, mp) och 5 (kd).MotionernaKristdemokraterna säger i partimotion 2003/04:K416att de vill verka för en fortsatt satsning påföretagens sociala ansvar inom EU. Det behövsgemensamma riktlinjer för hur etiska koder inäringslivet skall se ut och följas upp. Eneuropeisk dialog om hur ägarstyrningen av företagskall bedrivas bör initieras. Inte minst gällerdetta institutionella ägare som exempelvispensionsfonder.I kommittémotion 2003/04:U254 (kd) begärs attSverige skall verka för att handel med varor som harframställts i enlighet med kraven om en hållbarutveckling skall främjas. Sedan toppmötet iJohannesburg har begreppet hållbarutveckling kommit upp på den internationellapolitiska dagordningen. Länderna enades också om attett ekologiskt långsiktigt hållbart perspektiv skallintegreras inom handelspolitiken och generellt inomden internationella politiken.Globaliseringen bidrar till att näringslivet fårallt större inflytande över världsutvecklingen;detta inflytande bör också följas av ett moralisktansvar gällande miljöförstöring, kampen förmänskliga rättigheter och korruptionsbekämpning,anser i kommittémotion2003/04:U351. Motionärerna menar att den svenskaregeringen bör följa upp FN:s generalsekreteraresförslag om "Global compact" genom ett nära samarbetemed det svenska näringslivet om hur etiskauppförandekoder bör utformas. En god kontroll ochuppföljning av koderna bör också säkerställas.I kommittémotion 2003/04:U352 (kd) hävdas attWTO:s dagordning måste breddas så atthandelspolitiken görs förenlig med bl.a. socialavillkor och mänskliga rättigheter. Motionärernamenar att detta kan uppnås genom att () konventioner omarbetsvillkor får en starkare ställning ivärldshandelssystemet. Det finns, påpekarmotionärerna, en risk för att mänskliga rättigheteranvänds som svepskäl för fortsatt protektionism frånindustriländerna. Om mänskliga rättigheter skallinkluderas i WTO:s agenda måste det därför finnastydliga regler som inte lämnar utrymme för ettmissbruk.I motion 2003/04:U253 (v) framhålls att det behövsbindande regler för transnationella företag. Enligtmotionären är det ett naturligt steg att arbetavidare inom FN med internationellt bindande reglerför att hålla företag ansvariga vad gäller brott motsåväl mänskliga rättigheter som internationellamiljökonventioner. Initiativ som riktlinjerna frånOECD, FN:s Global compact eller det svenska Globaltansvar, vilka bygger på frivillighet, är enligtmotionären helt otillräckliga. Internationell rättgäller inte juridiska personer som företag utan barastater. Företagens struktur med spridning i fleraländer gör det svårt att utkräva ansvarmed ett nationellt rättssystem.I kommittémotion 2003/04:N234 (v) argumenterarmotionärerna för att regeringen skall verka förinförande av en lagligt bindande uppförandekod försvenska företags verksamhet och uppträdande iutvecklingsländer. Denna uppförandekod skall geföretagen riktlinjer när det gäller miljöhänsyn,respekt för mänskliga rättigheter m.m. Den svenskaregeringen bör i konsekvensens namn även arbeta förett införande av en liknande uppförandekod inomEuropeiska unionen.I partimotion 2003/04:MJ474 begär Centerpartietatt regeringen tillsammans med svenskamiljöteknikföretag utvecklar en strategi för ökadmiljöteknikexport. Motionärerna föreslår bl.a.stimulerande av nätverksbildning mellan miljödrivnaföretag, myndigheter, högskolor och universitet,bransch- och miljöorganisationer för utbyte avkompetenser. I budgetpropositionen har regeringenaviserat en satsning på ett nationellt centrum förmiljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport, vilket är välkommet, omsatsningen har ett reellt innehåll, ansermotionärerna.I kommittémotion 2003/04:N334 (mp) menarmotionärerna att bristen på internationellt bindanderegler för företagen har bidragit till attanvändningen av uppförandekoder i företagen snabbthar ökat. Problemet med uppförandekoderna är enligtmotionärerna att koderna inte är lagligt bindandeutan frivilliga åtaganden och ofta mycket vagtformulerade. Det är först när uppförandekoder haromvandlats till bindande regler, med möjlighetertill sanktioner om reglerna bryts, som de har letttill eftersträvade resultat. Det finns därför,enligt motionärerna, behov av att ett bindanderegelverk för transnationella företag utarbetas.I samma motion skriver motionärerna att det ännuinte finns några institutioner som på det globalaplanet reglerar företagens verksamhet. Regeringenbör därför driva på för att det skall utredas hurett sådant nationellt och internationellt regelverkinom FN:s ram skulle kunna se ut.I motion 2003/04:N340 (mp) hävdar motionärerna attdet finns många starka skäl till att införa socialaoch miljömässiga minimikrav i handelsavtal. Dennafråga bör drivas i WTO. har utarbetatförslag om sociala klausuler på global nivå.Motionärerna pekar på problemet att inga länder fårinföra importrestriktioner som särbehandlar varorutifrån hur de är tillverkade i den måntillverkningsmetoden inte påverkar varans kvalitet.Vidare föreslås att den skalldriva på så att WTO följer ILO-konventionerna.Som ett resultat av konsumenternas ökademedvetenhet om företagens skyldigheter att ta hänsyntill bl.a. miljön, har många företag utarbetatprinciper för sin verksamhet, s.k. uppförandekoder,påpekas det i kommittémotionen 2003/04:N414 (mp)har utarbetat uppförandekoder (Codeof Practices) för ca tjugo branscher, menmotionärerna anser att det är problematiskt attdessa koder inte är lagligt bindande utan endastfrivilliga åtaganden. bör besluta omändring så att dessa koder blir lagligt bindande.Vissa kompletterande uppgifterRegler för transnationella företagInternationella regler avseende mänskliga rättigheter,grundläggande arbetsvillkor och miljöhänsyn finns genom mellanstatliga avtal och konventioner,t.ex. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheternaoch Internationella arbetsorganisationens ()konventioner inom arbetslivsområdet. Enligt uppgiftkan det dock finnas problem då dessa ramverk intebeaktas fullt ut.