bet · GS01SOU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Motionären anser att detfinns svårigheter i det förhållandet att vårdtagarensamtidigt är arbetsgivare och att personligaassistenters arbetsinnehåll till stor del inte äravgränsat. Här bör kommunen ta ansvar ansermotionären.Bakgrund m.m.Socialutskottet tog ett initiativ ochföreslog att som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om en översyn avlagen (1993:389) om assistansersättning. Utskottetanförde bl.a. följande:Rätten till personlig assistans har funnits inästan . Assistansreformen har inneburitökad valfrihet, större inflytande och bättrelivskvalitet för många svårt funktionshindradepersoner. Reformen har emellertid också präglatsav vissa tillämpnings- och finansieringsproblem.Lagregler och administrativa rutiner har därförändrats som gått sedan införandet föratt förenkla och förbättra tillämpningen samtkontrollen över kostnaderna.Socialutskottet har såväl med anledning avregeringsförslag som riksdagsmotioner vid ettflertal tillfällen haft anledning att behandlaolika frågeställningar i anslutning tilltillämpningen av . Utskottet erinrar vidareom att utskottet gjort ett flertal, avriksdagen godkända, tillkännagivanden tillregeringen på området.Socialutskottet anser att tiden nu är mogen fören bred översyn av lagen (1993:389) om assi-stansersättning (). Utskottet anser attöversynen bl.a. skall avse hur lagen har fungerati praktiken, även innefattande bemötandefrågor,personalförsörjningen och hur den långsiktigafinansieringen skall se ut. Det är utskottetsmening att översynen skall göras av enparlamentarisk utredning. - - -I ett särskilt yttrande anförde de borgerligapartierna att de länge arbetat för att få en bredöversyn av handikappreformen och därför hälsadeutskottsinitiativet med tillfredsställelse. Deförutsatte att med formuleringen bred översyn skulleöverväganden kring huvudmannaskapsfrågan och detlångsiktiga finansieringsansvaret komma att bli ennaturlig och självklar del i översynen.Riksdagen följde utskottet (bet. 2002/03:SoU19,rskr. 2002/03:193).Regeringen beslutade att tillkallaen parlamentarisk kommitté för att göra en bredöversyn av personlig assistans enligt lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) och lagen (1993:389) omassistansersättning () (dir. 2004:107). Denationella målen för handikappolitiken skall utgöraen utgångspunkt för kommitténs överväganden ochförslag. Kommittén skall- kartlägga och analysera hur assistansreformenfungerar i praktiken ur kvinnors, mäns, flickorsoch pojkars perspektiv och om den fungerar ienlighet med assistansreformens intentioner,-- undersöka IT och IT-baserade hjälpmedel ikombination med bostadsanpassning som alternativalösningar och komplement till personlig assistanssamt analysera villkor och förutsättningar förandra angränsande stödformer att utgöra reellaalternativ till personlig assistans,-- med särskilt fokus på personkrets- ochbehovsbedömningen, kartlägga och analysera hurregleringen av den personliga assistansen tillämpassamt föreslå hur regleringen kan ändras för atttillämpningen skall kunna bli bättre och mereffektiv,-- genomföra en studie av yrket som personligassistent,-- kartlägga och analysera olika verksamheter medpersonlig assistans med utgångspunkt i vem somanordnar assistansen samt överväga och föreslå hurlämpliga former av tillsyn av enskilda verksamhetermed personlig assistans skall utformas,-- kartlägga och analysera konsekvenserna av statensoch kommunernas gemensamma finansieringsansvar förden personliga assistansen, liksom förekomsten avkostnadsförskjutningar mellan stat, kommun ochlandsting,-- analysera orsakerna till kostnadsutvecklingen ochföreslå åtgärder som dämpar och stabiliserar densamt förbättrar kostnadskontrollen samt-- redovisa kostnadsberäkningar ochkonsekvensanalyser för förslagen.-Kommittén skall redovisa den del av uppdraget somavser lämpliga former av tillsyn av enskildaverksamheter med personlig assistans i ettdelbetänkande . Kommitténskall slutredovisa uppdraget senast den 31 december2006.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om det initiativsom utskottet tog med begäran om en bredöversyn av lagen (1993:389) om assistansersättning.Efter att rätten till personlig assistans funnits inästan kunde utskottet konstatera attassistansreformen hade inneburit ökad valfrihet,större inflytande och bättre livskvalitet för mångasvårt funktionshindrade personer. Reformen hadeemellertid också präglats av vissa tillämpnings- ochfinansieringsproblem. Lagregler och administrativarutiner hade därför ändrats som gåttsedan införandet för att förenkla och förbättratillämpningen samt kontrollen över kostnaderna.Utskottet ansåg att översynen bl.a. skulle avse hurlagen hade fungerat i praktiken, även innefattandebemötandefrågor, personalförsörjningen och hur denlångsiktiga finansieringen skall se ut.Regeringen har därefter tillkallat enparlamentarisk kommitté. I kommitténs uppdrag (dir.2004:107) ingår bl.a. att föreslå hur regleringenkan ändras för att tillämpningen skall kunna blibättre och mer effektiv. Vidare skall kommitténföreslå åtgärder som dämpar och stabiliserarkostnadsutvecklingen samt förbättrarkostnadskontrollen och föreslå lämpliga former förtillsyn av enskilda verksamheter med personligassistans.Utskottet konstaterar att, efter tidigareinitiativ från utskottet, Riksförsäkringsverketunder året har publicerat flera analyser i serienRiksförsäkringsverket analyserar, bl.a. Provisoriskabeslut om assistansersättning - en kartläggning ochutvärdering av nya regler från (2004:6), Barns rätt till personlig assistans ochassistansersättning (2004:9), Assistansersättningefter - utvärdering av de nya reglerna(2004:10) och Assistans för kvinnor och män - engenderanalys av assistansersättningen (2004:11).Utskottet konstaterar vidare att regeringen haruppdragit åt att se överregleringen av timbeloppets användning i syfte attförbättra kostnadskontrollen.Mot bakgrund av det omfattande arbete som pågår påområdet framför allt genom den parlamentariskakommittén anser utskottet att Riksrevisionensstyrelses framställning angående personlig assistanstill funktionshindrade inte bör föranleda någonåtgärd från sida. Framställningenavstyrks därmed.Utskottet delar inte bedömningen att denparlamentariska kommittén bör få någratilläggsdirektiv. Motionerna So343 (m) yrkandena 4och 5, So397 (fp) yrkande 4 och So528 (m) avstyrksdärmed. Utskottet anser inte heller att ett statligtkostnadsansvar för LASS- och LSS-verksamheten börutredas. Motionerna So1 (m) och So605 (kd) yrkande28 avstyrks.Inte heller motionerna So255 (s), So401 (kd),So492 (s) och Ub275 (c) yrkande 15 bör föranledanågot initiativ från sida.Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningenväl avvägd och ställer sig inte bakom motionsförslagom att bl.a. överföra det ekonomiskakostnadsansvaret för de 20 första timmarna tillstaten. Utskottet tillstyrker därmed den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrker motionerna So577 (m)delvis och So654 (fp) delvis.Handikappombudsmannen (16:10)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:10Handikappombudsmannen. bör därmedavslå ett motionsyrkande om att inte anvisamedel till anslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 18 421 000 kranvisas under anslag 16:10 () skall bevaka frågor somrör rättigheter och intressen för personer medfunktionshinder. En central uppgift är att bevakaefterlevnaden av om delaktighetoch jämlikhet för personer med funktionshinder.Handikappombudsmannen har även i uppdrag att följamyndigheternas arbete med att förbättra till-gängligheten för personer med funktionshinder.HO skall arbeta med uppföljning och utvärderingoch ge enskilda stöd att få sina rättigheter ochintressen tillgodosedda. Personer medfunktionshinder har skydd mot diskriminering iarbetslivet, på högskolan och i kommersiellverksamhet. HO har i uppgift att bevakadiskrimineringsfrågorna inom dessa områden och kanföra talan i domstol för enskilda som anser sigutsatta för diskriminering.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att avslår förslaget att för år2005 anvisa medel till anslag 16:10 Handikappom-budsmannen (delvis). I samband med riksdagensbehandling av diskrimineringslagarna framfördemotionärerna förslaget att slå ihop flera olikaombudsmannaverksamheter, varav handikappombudsmannenvar en, till en enda myndighet. Motionärernavidhåller denna ståndpunkt och anser att medel samlad ombudsmannamyndighet bör anvisas underutgiftsområde 14. Således bör något anslag tillhandikappombudsmannen inte tilldelas underutgiftsområde 9.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade ett likalydande yrkande vidfjolårets budgetbehandling, betänkande 2003/04:SoU1.Utskottet konstaterade då att en parlamentariskkommitté (, N 2002:06) hartill uppdrag att bl.a. överväga en eventuellsammanslagning av uppgifter och ansvarsområden förde olika ombudsmännen och överväga en eventuellsammanslagning av dessa (dir. 2002:11, 2003:69).Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den1 . Utskottet ansåg att kommitténs förslagborde avvaktas. Den föreslagna medelsanvisningentillstyrktes och motionsyrkandet avstyrktes. (s.y.m).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller att den parlamentariskakommitténs arbete bör avvaktas. Utskottettillstyrker därmed den föreslagna medelsanvisningenoch avstyrker motion So577 (m) delvis.Bostadsstöd till funktionshindrade(16:11, förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 16:11 Bostadsstöd tillfunktionshindrade.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att i enlighet med vad somanförs i motionen till utgiftsområde 9 för år 2005anvisar ett nytt anslag, 16:11 Bostadsstöd tillfunktionshindrade, om (delvis).För att undvika ett ökat socialbidragsberoende förfunktionshindrade och för att underlätta förkommunerna ekonomiskt anser motionärerna att ettsärskilt bostadsstöd för funktionshindrade börinrättas.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat likalydande yrkanden vidbudgetbehandlingen , senast ibetänkande 2003/04:SoU1. Utskottet anförde då attdet dittills inte hade funnit skäl att föreslå ettnytt anslag. m)Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning ochfinner inte skäl att föreslå ett nytt anslag. MotionSo577 (m) delvis avstyrks.Stimulansbidrag till anpassning avbyggnader m.m. för funktionshindrade(16:12, förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 16:12 Stimulansbidrag till anpassningav byggnader m.m. för funktionshindrade.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So654 av m.fl. (fp) yrkas att250 anvisas till ett nytt anslag16:12 Stimulansbidrag till anpassning av byggnaderm.m. för funktionshindrade (delvis). Motionärernaanser att det behövs med ett statligtstimulansbidrag på i genomsnitt en halv miljardkronor per budgetår för att uppnå målet omtillgänglighet som har satts upp för år 2010.Motionärerna vill därför anslå 250 miljoner kronorför och därefter förvart och ett av åren 2006 och 2007.Även i motion So397 av m.fl. (fp)yrkas att anvisar för budgetåret 2005under utgiftsområde 9 på nytt anslag,Stimulansbidrag till anpassning av byggnader m.m.för funktionshindrade, (yrkande 2).Motiveringen är densamma som i motion So654.Tidigare behandlingUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatlikalydande motioner, senast i betänkande2003/04:SoU1. Utskottet gjorde bedömningen attinsatser behövs för att förbättra tillgängligheten ivardagsmiljön och att utvecklingen mot en bättretillgänglighet för alla måste påskyndas. Utskottetunderströk dock att ansvars- ochfinansieringsprincipen ligger fast. Den aktuellamotionen avstyrktes (s.y. fp).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller bedömningen att insatser behövsför att förbättra tillgängligheten i vardagsmiljönoch att utvecklingen mot en bättre tillgänglighetför alla måste påskyndas. Ansvars- ochfinansieringsprincipen ligger fast. Utskottet kandärmed inte ställa sig bakom förslaget om attinrätta ett särskilt stimulansbidrag till anpassningav byggnader m.m. för funktionshindrade. MotionernaSo397 (fp) yrkande 2 och So654 (fp) delvis avstyrksdärmed.Hjälpmedelsgaranti (16:13, förslagtill nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 16:13 Hjälpmedelsgaranti. Vidare börriksdagen avslå ett motionsyrkande om attutreda införandet av en hjälpmedelsgaranti.Jämför reservation 15 (m, fp, kd, c).Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att i enlighet med vad somanförs i motionen till utgiftsområde 9 för år 2005anvisar ett nytt anslag, 16:13 Hjälpmedelsgaranti,om (delvis). Som tidigare redovisatsvill motionärerna slå samman resurserna under anslag16:6 Bidrag till utrustning för elektroniskkommunikation och 16:7 Bilstöd till handikappadetill ett nytt stöd - en hjälpmedelsgaranti.Hjälpmedelsgaranti tillförs dessutom 18miljoner kronor extra jämfört medregeringens förslag.Övrig motionI motion So343 av m.fl.(m) yrkas att regeringen lägger fram förslag om attutreda införandet av en hjälpmedelsgaranti (yrkande3). Motionärerna anser att en hjälpmedelsgarantiskulle öka valfriheten för den enskilde ochdärutöver främja utbudet av olika former avhjälpmedel. Det kommer att bli fler, bättre ochbilligare hjälpmedel eftersom konkurrens gerkostnadseffektivitet som den tekniskautvecklingen påskyndas. Den konkreta utformningen avgarantin måste bli föremål för särskild utredningdär noggranna analyser och avvägningar görs.Tidigare behandling m.m.Utskottet behandlade senast en motion med begäran omatt slå ihop anslaget Bidrag till utrustning förelektronisk kommunikation och anslaget Bilstöd förhandikappade till ett nytt anslag,Hjälpmedelsgaranti, i betänkande 2003/04: SoU1 (s.72 f.). Utskottet vidhöll sin tidigare ståndpunktatt det inte finns realistiska förutsättningar fören hjälpmedelsgaranti. Utskottet erinrade också omatt en särskild utredare har i uppdrag att analyseravissa frågor på hjälpmedelsområdet och lämna förslagtill åtgärder. Motionerna avstyrktes därmed. (s.y.m).Utredaren har avlämnat utredningenHjälpmedel, SOU 2004:83. Utredningen föreslår bl.a.att varje patient eller brukare som vänder sig tillhälso- och sjukvården för att få ett personlighjälpmedel skall, om det inte är uppenbartobehövligt, ges en bedömning av sitthjälpmedelsbehov. Enligt utredningen skall landstingeller kommun inte få ta ut avgift för atttillhandahålla hjälpmedel annat än som avgift vidbesök i samband med förskrivning, utprovning ochanpassning av eller träning på hjälpmedel. Avgiftenföreslås vidare omfattas av 26 § hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763), det s.k.högkostnadsskyddet för öppenvård. Finansieringen avförslaget föreslås ske genom att högkostnadsskyddethöjs från 900 till 1 000 kr.Utredningen remissbehandlas för närvarande.Remisstiden går ut . Någraremissinstanser har begärt förlängd remisstid tillden 20 januari 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt ochavstyrker därmed förslaget att slå ihop anslagetBidrag till utrustning för elektronisk kommunikationoch anslaget Bilstöd för handikappade till ett nyttanslag för en statlig hjälpmedelsgaranti. MotionSo577 (m) delvis avstyrks således.Utskottet konstaterar att utredningsförslagetHjälpmedel nu remissbehandlas. bör inte tanågot initiativ med anledning av motion So343 (m)yrkande 3.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisning till 16:3Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd och 16:9Statens utbildningsstöd harinte mött någon erinran i form av motioner.Inte heller regeringens förslag om att bemyndigaregeringen att för ramanslag 16:3Statsbidrag till särskilt utbildningsstöd ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst 82 000 000kr efter 2005 har mött någon erinran i form avmotioner.Utskottet tillstyrker de föreslagnamedelsanvisningarna liksom bemyndigandet avseenderamanslag 16:3 Statsbidrag till särskiltutbildningsstöd.Politikområde ÄldrepolitikStimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken (17:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning till anslag 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken. bör därmed avslåmotioner om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare bifalla det avregeringen under anslaget begärdabemyndigandet. Med bifall till en motion ochdelvis bifall till två motioner om stöd tillanhöriga bör ge regeringen tillkänna att den skyndsamt bör bereda ochpresentera förslag till insatser för attsäkerställa och stärka stödet till anhöriga ienlighet med tidigare gjordatillkännagivanden. Jämför reservationerna 16(m, kd) och 17 (fp, c).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 51 446 000 kranvisas under anslag 17:1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att för ramanslag 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitikeningå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst 20 000 000kr efter 2005.Anslaget omfattar vissa insatser inom äldreområdeti enlighet med beslut med anledning avregeringens proposition Nationell handlingsplan föräldrepolitiken (prop. 1997/98:113, bet.1997/98:SoU24 rskr. 1997/98:307). Från och med 2001omfattar anslaget även bidrag tillpensionärsorganisationer.Den övervägande delen av anslaget har förbrukats.Det anslagssparande som finns avser främstverksamheten med uppbyggnad av regionala forsknings-och utvecklingscentrum i enlighet med riksdagensbeslut. Etableringen av verksamheterna har tagitnågot än beräknat. , somadministrerar bidraget, bedömer att anslagssparandetkommer att förbrukas under innevarande budgetår.Pensionärsorganisationer kan erhålla statsbidrag ienlighet med förordningen (1994:316) om statsbidragtill pensionärsorganisationer. har femrikstäckande pensionärsorganisationer erhållitbidrag. Från anslaget fördelar regeringen ocksåbidrag till vissa andra organisationer somföreträder äldres intressen.Regeringen anför (s. 147 f.) vad gällersocialutskottets tillkännagivanden om anhörigstödatt den har analyserat frågan om en eventuelllagreglering av stöd till anhöriga och vilkakonsekvenser ett sådant förslag skulle få. (PM Stödtill anhöriga som hjälper och vårdar närstående -alternativa lagändringar samt analys av deekonomiska konsekvenserna (Dnr S2004/6120/ST). Detkonstateras att det inte kan vara en skyldighet fören anhörig att bistå en närstående med stöd utanhjälpen måste alltid betraktas som ett frivilligtåtagande från den anhöriges sida. Om den anhörigeinte förmår eller av annan orsak inte tillgodosersin närståendes hela omvårdnadsbehov är kommunenskyldig att bistå med hemtjänstinsatser i tillräck-lig omfattning. Enligt svensk lagstiftning finns detinte någon skyldighet för makar eller registreradepartner att hjälpa och vårda den part som är i behovav vård och omsorg.Inte heller finns det någon skyldighet för barnatt ta hand om sina föräldrar. En konsekvens av attanhörigvård alltid måste betraktas som ettfrivilligt åtagande är att kommunen, som grund föratt avslå en ansökan om hemtjänst, aldrig kanhänvisa till att den anhörige kan tillgodose ettomvårdnadsbehov.Flertalet anhörigvårdare är själv äldre, oftast ärdet makan som vårdar sin make/sambo. Det är ocksåvanligt att dotter eller svärdotter äranhörigvårdare. Det finns också yngre anhörigvårdaresom hjälper och vårdar en anhörig i yrkesverksamålder. Det kan exempelvis vara personer som drabbatsav en demenssjukdom eller som har psykiska och/ellerfysiska funktionshinder. De yngre anhörigvårdarnahar utgjort en relativt okänd grupp och har därförinte uppmärksammats i någon större utsträckning.Genom de särskilda stimulansmedlen Anhörig 300 haranhöriga som vårdar närstående fått ökaduppmärksamhet. Det är angeläget att kommuner ochlandsting aktivt söker upp och informerar nyaanhörigvårdare om tillgängliga stödformer.Att skärpa regleringen i 5 kap. 10 §socialtjänstlagen, SoL, genom att införa "skall"förtydligar visserligen ansvar menden enskildes rätt till stöd förstärks inte i sak dåden regleringen ligger utanför biståndsparagrafen.En mer tvingande reglering kan få som effekt attkommunerna på grund av resursbrist begränsarinsatserna till endast ett fåtal och attutvecklingen av mer individuellt anpassadestödinsatser hämmas. Det kan även medföra attstödinsatser till äldre dras ned ytterligare där detfinns en anhörig, vilket ökar belastningen på dessa.Därtill medför ett sådant förtydligande ett statligtfinansiellt åtagande i enlighet medfinansieringsprincipen och en förändring skulledärför medföra avsevärda kostnader.I 4 kap. 1 § SoL regleras rätten till bistånd förenskild. Om anhörigas behov skulle biståndsbedömasinom ramen för denna bestämmelse skulle även dessafå rätt till vissa insatser. Bistånd ges till densom inte själv kan tillgodose sina behov. Om dethandlar om service- eller omvårdnadsbehov har denenskilde rätt till bistånd i form av t.ex.hemtjänst. Hemtjänst är alltså en insats som vändersig till den hjälpbehövande. Anhörigstöd är däremoten insats som ges till den anhörige. Anhörigstödetbör därför betraktas som en "egen" specifik form avstöd till enskild genom socialtjänstlagen.Regeringen, ochLandstingsförbundet har påbörjatdiskussioner bl.a. om hur stödet till anhöriga skallfortsätta att vidareutvecklas i kommuner ochlandsting. Målsättningen är att åstadkomma ettlångsiktigt utvecklingsarbete som löpande följs uppoch utvärderas.Regeringen bedömer att det inte börgenomföras en lagändring. Det saknas även ekonomisktutrymme för ett statligt ekonomiskt åtagande utanatt göra avsevärda omfördelningar inomandra delar av det sociala välfärdssystemet.Regeringen vill dock betona behovet av attvidareutveckla stödet till närstående inom ramen fördet pågående samarbetet med de båda förbunden. Underåren 2005-2007 avsätts förfortsatt utveckling av stödformer för anhöriga.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att till anslag 17:1Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken förår 2005 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit (delvis). Motionärerna vill istället tillföra på ett nyttanslag för stöd till anhöriga.I motion So357 av m.fl. (fp) yrkasatt ökar anslag 17:1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken med 1 miljard kronorjämfört med regeringens förslag (yrkande 11,delvis). Motionärerna begär samtidigttillkännagivanden om vad i motionen anförs omskapande av omsorgsgarantier i äldrevården (yrkande4), om försöksverksamhet med äldrevårdscentraler(yrkande 5) och om volontärarbete i äldrevården(yrkande 9). Motionärerna anser att det behövs enomsorgsgaranti för de insatser som kommunen ochlandstinget ansvarar för för att kvalitetssäkra enrad olika delar i äldrevården, vilka tillsammans geren god omsorg. Omsorgsgarantin skall innehållarätten till medicinsk kompetens, till ett värdigtomhändertagande, till en fungerande hemtjänst, väl fungerande färdtjänst och till rätthjälpmedel i rätt tid. Att viktminskningar ochfallskador utreds och åtgärdas blir en del av ensådan garanti liksom rätten till eget rum och rättenatt flytta. De förvaltningar eller friståendevårdgivare som försummar eller misslyckas med någotsom ingår i omsorgsgarantin skall bli skyldiga attbetala tillbaka avgifter som tagits ut. För dettaavsätter man . Vidare vill manavsätta för att genom särskiltstöd stimulera till försöksverksamhet medäldrevårdscentraler (ÄVC). Dessa skall skapas genomsamarbete mellan en eller flera kommuner samtlandstinget. De bör byggas upp kring någon av deresurser som finns , t.ex. geriatriskakliniker. Klinisk forskning skall vara en integreraddel av verksamheten vid ÄVC.