bet · GR01UU16 · 2004-03-18 00:00:00 — Svensk anslutning till det femte protokollet tillkonventionen om förbud mot eller inskränkningar ianvändningen av vissa konventionella vapen som kananses vara ytterst skadebringande eller haurskillningslösa verkningar SammanfattningUtskottet tillstyrker i detta betänkanderegeringens förslag (prop. 2003/04:72) omgodkännande av det femte protokollet tillkonventionen om förbud mot eller inskränkningar ianvändningen av vissa konventionella vapen som kananses vara ytterst skadebringande eller haurskillningslösa verkningar.Utskottets förslag till riksdagsbeslutDet femte protokollet till konventionen omförbud mot eller inskränkningar i användningenav vissa konventionella vapen som kan ansesvara ytterst skadebringande eller haurskillningslösa verkningarRiksdagen godkänner, med bifall till proposition2003/04:72, det femte protokollet av den 28 november2003 till konventionen om förbud mot ellerinskränkningar i användningen av vissakonventionella vapen som kan anses vara ytterstskadebringande eller ha urskillningslösa verkningar.Stockholm den 18 mars 2004På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), i (m), BerndtEkholm (s), (), (),(), (), KentHärstedt (s), (), (), (), (),(), (), VeronicaPalm (s), () och Sermin Özürküt(v).2003/04UU16Redogörelse för ärendetÄrendets beredningÅr 2000 initierade () en process inom ramen för konventionen omförbud mot eller inskränkningar i användningen avvissa konventionella vapen som kan anses varaytterst skadebringande eller ha urskillningslösaverkningar (CCW) syftande till att reglera s.k.explosiva lämningar efter krig. Politiskt tryck fören internationell reglering skapades bl.a. motbakgrund av allvarliga problem förorsakade avanvändningen av s.k. klusterammunition(substridsdelar) för civilbefolkningen under ochefter . Därefter har tillkommitytterligare belägg för de konsekvenser somoexploderad ammunition har medfört i samband medstriderna i och i 2003.Vid CCW:s andra översynskonferens i december 2001tillsattes en expertgrupp med mandat att diskuteraproblematiken ur ett humanitärrättsligt,försvarspolitiskt och tekniskt perspektiv. De leddefram till ett förslag om ett nytt internationelltinstrument om explosiva lämningar efter krig somgodkändes av den 28 november 2003.Alla konventionsparter var då överens om attinstrumentet skulle ges juridiskt bindande statusoch bli det femte protokollet till konventionen.Samma partsmöte beslutade att ge expertgruppen iuppdrag att , inom ramen för CCW,fortsätta att diskutera en separat del av dettidigare mandatet som ännu inte färdigbehandlats,nämligen förebyggande åtgärder. Anledningen tilldetta är att det nya femte protokollet endast ibegränsad omfattning behandlar åtgärder som kanvidtas före och under konflikter.Sverige kommer att aktivt delta i det fortsattaarbetet med förebyggande åtgärder och ökademöjligheter till övervakning av deninternationella humanitära rättens tillämpningpå berörda områden.Protokollets innehållProtokollet innehåller en ingress, elva artiklar ochen teknisk bilaga. Protokollets tyngdpunkt ligger pååtgärder som skall vidtas efter en konflikt i syfteatt bl.a. röja explosiva lämningar efter krig ochatt genom andra åtgärder skydda civilbefolkning motde risker dessa lämningar utgör. Bilagan innehållerexempel på åtgärder av frivillig karaktär och kannärmast ses som rekommendationer som parterna iprotokollet uppmanas att tillämpa.Humanitära aspekterOexploderad och kvarlämnad ammunition är i mångaländer ett minst lika stort problem som truppminoroch har, utöver att orsaka fysisk skada påmänniskor, också ekonomiska och socialakonsekvenser. Problemet har existerat . Iländer som och finns åtskilligaexplosiva lämningar från somfortfarande utgör stora risker förcivilbefolkningen och hindrar ekonomisk utveckling.Internationella humanitärrättsliga regleringarBakgrunden till CCW är förhandlingarna om 1977 årstilläggsprotokoll till Genèvekonventioner,vilka bl.a. bekräftar förbudet mot att användavapen, projektiler och materiel av sådanbeskaffenhet att de orsakar överflödig skada elleronödigt lidande. Som en uppföljning beslutades attinom FN:s ram sammankalla en diplomatkonferens omförbud mot eller begränsningar i användningen avurskillningslösa eller särskilt skadebringandekonventionella vapen. Konferensen resulterade 1980 iantagandet av konventionen med samma namn.CCW reglerar eller förbjuder vapen i syfte attminska civilbefolkningens lidande och begränsaantalet offer i konflikter. CCW är en s.k.ramkonvention som innehåller generella regleringar.Specifika vapentyper regleras eller förbjuds itillhörande protokoll. var starkt engagerati de förhandlingar som ledde fram till konventionensantagande 1980. hade också uppdraget somordförande vid den första översynskonferensen1995-1996, då konventionen kompletterades på flerasätt. Bland annat förstärktes protokoll II (omminor, försåt och andra anordningar) och ett nyttprotokoll om förbud mot synförstörande laservapentillkom (protokoll IV). har ratificeratkonventionen och protokoll I-IV. Vid den andraöversynskonferensen godkändekonventionsparterna en revidering avramkonventionens artikel 1 syftande till attkonventionen även skall vara tillämplig i internaväpnade konflikter. ratificeradeSverige denna ändring som kommer att träda i kraftden 18 maj 2004.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänner detfemte protokollet till konventionen om förbud moteller inskränkningar i användningen av vissakonventionella vapen som kan anses vara ytterstskadebringande eller ha urskillningslösa verkningar.Protokollet reglerar s.k. explosiva lämningar efterkrig (oexploderad och kvarlämnad ammunition) i syfteatt minimera följderna av dessa lämningar förmänniskor. Protokollet omfattar i huvudsak åtgärdersom skall vidtas när en väpnad konflikt haravslutats. Det anger ansvar för röjning av explosivalämningar efter krig. Vidare innehåller protokolletregler för delgivning av uppgifter och skydd avcivilbefolkningen från följderna av explosivalämningar efter krig. Protokollet ställer också uppvillkor för internationellt samarbete. I huvudsakavser protokollet framtida väpnade konflikter meninnehåller i begränsad utsträckning även uppmaningaratt bistå länder, drabbade av explosivalämningar efter krig, med röjningsinsatser och medstöd för vård och rehabilitering av skadade. Tillviss del behandlar protokollet också åtgärder föratt i förebyggande syfte minska förekomsten avexplosiva lämningar efter krig.Godkännande av protokolletRegeringen påpekar att medan truppminor varitreglerade eller förbjudna haroexploderad och kvarlämnad ammunition intereglerats i internationella avtal, trots attkonsekvenserna i hög utsträckning är liknande.Behovet av internationellt stöd tillammunitionsröjning och till vård och rehabiliteringav dem som drabbats av skador är stort. Det nyafemte protokollet fyller därför en viktig funktion idet internationella regelsystemet och innebär etterkännande av staters ansvar för att göra något åtde allvarliga hot mot civilbefolkningen somlämningarna utgör, menar regeringen.Sverige uppfyller de krav protokollet ställer uppoch någon ny lagstiftning krävs således inte.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens uppfattning ochtillstyrker att godkänner det femteprotokollet till konventionen om förbud mot ellerinskränkningar i användningen av vissakonventionella vapen som kan anses vara ytterstskadebringande eller ha urskillningslösa verkningar.Förteckning över behandlade förslagPropositionenI proposition 2003/04:72 föreslår regeringen attriksdagen godkänner det femte protokollet av den 28november 2003 till konventionen om förbud motinskränkningar i användningen av vissakonventionella vapen som kan anses vara ytterstskadebringande eller ha urskillningslösa verkningar.