bet · GR01BOU7 · 2004-03-25 00:00:00 — Utskottet anser därför att nuutan sakligt ställningstagande bör avslå även detta förslag.Vad gäller de motioner som avser frågan om ett moratorium skall införasför etablering av viss externhandel i form av köpcentrum och stormarknaderavstyrker utskottet dessa med hänvisning till att frågan hänger så intimtsamman med ställningstagandet till hur regelsystemets framtida utformningbör se ut att det inte bör komma i fråga att preliminärt ta ställning motsådana etableringar genom att införa ett moratorium. PBL-kommitténsöverväganden bör avvaktas. Motionsförslagen avstyrks således.Utskottets förslagUtskottet föreslår således att avslå förslagen i motionerna2003/04:Bo213 (m), 2003/04:Bo216 (v) yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:Bo268(mp) yrkande 6 i fråga om införandet av ett moratorium avseende vissaexterna handelsetableringar. Också beträffande övriga frågor föreslårutskottet att avslår motionsförslagen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Lokalisering av mobiltelefonmaster m.m., punkt 1 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo222yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2003/04:So344 yrkande 5, 2003/04:MJ398yrkande 5, 2003/04:MJ404 yrkande 8, 2003/04:Bo206 yrkandena 1-4, 2003/04:Bo237,2003/04:Bo256 yrkandena 2 och 3, 2003/04:Bo259 yrkandena 1, 2 och 4-6,2003/04:Bo262 yrkandena 1-3, 7 och 8, 2003/04:Bo292 och 2003/04:Bo296yrkandena 2, 3 och 5.StällningstagandeVänsterpartiet har vid ett flertal tillfällen motionerat omförsiktighetsprincipenvad avser strålning från mobilmaster. Den stora utbyggnad som är pågång med tredje generationens mobiltelefoni ger även anledning till attse över regelverket kring samhällsansvar och information till allmänheten.Utbyggnaden av 3G-nätet kräver 6 000 sändningsmaster och dessutom 30 000nya antenner som monteras på bostadshus och andra byggnader. använderen högre frekvens som innebär att räckvidden från basstationernas antennerär kortare än för GSM-mobiltelefoner, vilket tillsammans med den störreöverföringskapaciteten gör att det behövs fler basstationer för 3G.Diskussionen om farorna med strålningen från 3G-master och 3G-antennerpågår inom vetenskapen och olika skolor har fått olika genomslag i olikadelar av världen. Om vi ser bara till de olika gränsvärdena för strålningfrån 3G-master kan vi konstatera att nivåerna skiftar stort och att Sverigeligger högt. Strålningen som mäts i watt per kvadratmeter (W/m2) liggert. ex. i på 0,09 W/m2, i () på 0,01 W/m2, i Belgienpå 0,024 W/m2 medan och har satt gränsvärdet 10 W/m2.Oavsett vilken teori vi väljer att förlita oss på är det viktigt attmänniskors oro tas på allvar och att alla har rätt till information omvilken strålning som finns i vår närmiljö.I dag är det bara () och operatörerna som haren samlad information om var alla , antenner och basstationer ärplacerade. Detta är inte att ta folks oro på allvar. Regeringen bör därförta initiativ till att göra denna information tillgänglig för alla medborgareoch se till att kommunerna har en samlad information till medborgarna.Vi vet att det kommer att sättas upp en stor mängdbasstationer och antenner överallt i vårt samhälle. För att få en klar bildav var och hur stor koncentration vi har i olika områden bör nya anläggningarinte få uppföras innan en bygganmälan har gjorts. En bygganmälan skullege kommunen och kommunmedborgarna en samlad bild av nytillkomna antenneroch basstationer. Utifrån denna information ökar medborgarnas möjlighetatt välja vilken strålningsmiljö man vill leva i. Regeringen bör därförta initiativ till en lagförändring som innebär att bygganmälan måste görasinnan nya basstationer och antenner tas i bruk.Det finns olika sätt att sätta upp sändningsmaster, och reglernaför vad som kräver bygglov är oklara. Enskilda kräver bygglov medanmaster på byggnader inte lika självklart kräver bygglov. Försök att döljasändningsmaster i form av flaggstänger har gjorts för att undgå bygglov.För att tydliggöra reglerna bör regeringen föreslå ändringar i lagstiftningensom innebär att alla sändningsmaster oavsett konstruktion och läge kräverbygglov.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi nu framför. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo222 yrkandena1-3 och avslår motionerna 2003/04:So344 yrkande 5, 2003/04:MJ398 yrkande5, 2003/04:MJ404 yrkande 8, 2003/04:Bo206 yrkandena 1-4, 2003/04:Bo237,2003/04:Bo256 yrkandena 2 och 3, 2003/04:Bo259 yrkandena 1, 2 och 4-6,2003/04:Bo262 yrkandena 1-3, 7 och 8, 2003/04:Bo292 och 2003/04:Bo296yrkandena 2, 3 och 5.2. Lokalisering av mobiltelefonmaster m.m., punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ398yrkande 5, 2003/04:Bo237, 2003/04:Bo259 yrkandena 1, 2 och 4-6, 2003/04:Bo262yrkandena 1-3, 7 och 8, 2003/04:Bo292 och 2003/04:Bo296 yrkandena 2 och5 och avslår motionerna 2003/04:So344 yrkande 5, 2003/04:MJ404 yrkande 8,2003/04:Bo206 yrkandena 1-4, 2003/04:Bo222 yrkandena 1-3, 2003/04:Bo256yrkandena 2 och 3 och 2003/04:Bo296 yrkande 3.StällningstagandeMed all rätt har utbyggnaden av först GSM-nätet och 3G-nätet förmobiltelefoni blivit uppmärksammad. , sändare och basstationer byggsför täckning över hela landet i mycket rask takt och med gynnsamma villkorför operatörerna, men helt utan att hänsyn tas till ochförsiktighetsprincipen. I stället sitter överrumplade och osäkra kommunalahandläggare och fritidspolitiker i plan- och byggnadsnämnder ellermotsvarande och försöker handskas med tillståndsgivning utifrån bara PBL:sintentioner. Kanske söker de vägledning hos , som ju inteär, men ofta upplevs vara, en myndighet, och finner då lugnande ochavfärdande besked om hur osakligt grundade riskerna med mobiltelefoniutbyggnadenär.I takt med den enorma ökningen av antalet mobiltelefoner ökar också antaletsändare, som sätts upp för att tillgodose det ökade behovet. Antennernasätts upp allt närmare vår boendemiljö, på husväggarna utanför vårabostäder. Antennerna utsänder elektromagnetisk strålning och bidrar tillatt vår omgivande luft alltmer fylls av mikrovågor. Hur vi människor kanskadas av elektromagnetisk strålning är inte helt utrett, men att vipåverkas är helt klart. Mycket uppmärksammad blev en färsk, holländsk s.k.dubbelblindstudie, som så sent som konstaterade ett direktsamband mellan strålning från basstationer för och direkt upplevdasymtom. Denna studie framhålls som unik och har fått t.ex. Australiensparlament att snabbt reagera med att tillsätta en undersökningskommissionoch att skapa lågstrålande zoner. Man kan säga att vi befinner oss mitti ett gigantiskt experiment av korsande elektromagnetiska fält. Ingen vetnu vad det kommer att få för betydelse . Försiktighetsprincipenbör därför gälla vid uppsättning av mobiltelefonsändare, och rekommendationerför säkerhetsavstånd till sändarna bör ställas upp.Elöverkänslighet drabbar många människor i vårt samhälle. Att bevisa attnågon är elöverkänslig är svårt i nuvarande läge. Det kan dock inte hellerbevisas att elektromagnetiska fält är ofarliga för oss människor, ochdärför måste också då försiktighetsprincipen gälla. Försiktighetsprincipenbör därför även användas när rekommendationer ges, vid bosättning ellervistelse i eller i närheten av elektriska och magnetiska fält.Endast enstaka sjukhus har elsanerade akutrum. För detta ändamåloch för sanering av andra offentliga lokaler m.m. bör det ställas medeltill förfogande. För många elöverkänsliga finns alltså inte ens möjlighetenatt vårdas på sjukhus. Om det ej går att helt anpassa elmiljön ioffentliga byggnader så att elöverkänsliga kan vistas där, borde det varamöjligt att skapa elfria zoner. Det skulle inte bara hjälpa dem som redanlider av elöverkänslighet. Att inrätta elfria zoner i våra gemensammabyggnader och lokaler skulle i enlighet med försiktighetsprincipen framförallt bli en viktig förebyggande insats i strävan att förhindra att flerdrabbas. Ett minimum vore att elöverkänsliga i varje län åtminstone hadeen kommun med lågstrålande zoner att leva i. Lågstrålande zoner och normerför det skall regleras i PBL, varför tilläggsdirektiv till den sittandeutredningen bör skrivas om detta.Försiktighetsprincipen bör även bli vägledande för hur stadsmiljön planerasoch hur utbyggnaden sker med avseende på hur kraftig elektromagnetiskstrålning som utvecklas vid olika elektriska installationer.Sverige bör vidare överväga att sänka gränsvärdena för den elektromagnetiskastrålningen från basstationer. Radiostrålningen har mer än fördubblats desenaste tio åren, och av all strålning vi utsätts för kommer frånmobilnätens basstationer.För att försiktighetsprincipen skall få genomslag krävs dessutom att detinförs bygglov för all uppsättning av sändare/basstationer för mobiltelefonit.ex. på husväggar, redan befintliga torn och nya master.Merparten av alla sändare sätts upp helt utan något som helst bygglovsförfarandeeller annat ansökningsförfarande. Det räcker ofta med medgivande frånenskild fastighetsägare. Detta är ett ofog då närbefolkningen inte har enmöjlighet att värja sig eller yttra sig, men det är också bekymmersamtatt kommunernas planeringsenheter helt saknar register över alla dessasändare. Helst skulle uppförande av och sändare överstigande enviss räckvidd, t.ex. , kräva bygglov så att kommunerna kanregistrera belägenheten, och i förekommande fall få till stånd önskvärdsamordning/samutnyttjande samt undvika olägenheter för berörd befolkning.Tillsammans med de övriga varningssignaler som bl.a. pekar på strålningsriskernafrån kraftledningar samt osäkerhet om mobiltelefonanvändningens långsiktigainverkan på hälsan, finns det stor anledning att anamma fleraförsiktighetsåtgärder. Det är viktigt att kommunerna på ett praktiskt sätt blirmer involverade än i arbetet med att tillämpa försiktighetsprincipen.Därför bör det övervägas om kommunerna kan åläggas uppgiften att förallmänheten bli skyldiga att redovisa de mobilmaster som finns och planerasi kommunen. Detta på samma sätt som befintliga bestämmelser i plan- ochbygglagen gör kommunerna skyldiga att för allmänheten ställa ut exempelvisbyggprojekt och förslag till förändringar i översiktsplaner m.m. Det ärangeläget att möjligheten att få operatörer att samordna , som gesi den nya lagen om elektronisk kommunikation, följs upp.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi nu framför. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ398 yrkande5, 2003/04:Bo237, 2003/04:Bo259 yrkandena 1, 2 och 4-6, 2003/04:Bo262yrkandena 1-3, 7 och 8, 2003/04:Bo292 och 2003/04:Bo296 yrkandena 2 och5 och avslår motionerna 2003/04:So344 yrkande 5, 2003/04:MJ404 yrkande 8,2003/04:Bo206 yrkandena 1-4, 2003/04:Bo222 yrkandena 1-3, 2003/04:Bo256yrkandena 2 och 3 och 2003/04:Bo296 yrkande 3.3. Boende och buller m.m., punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), de (), (), (), (), () ochJörgen ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo201och 2003/04:Bo254 yrkande 8 och avslår motionerna 2003/04:MJ401 yrkande14, 2003/04:Bo219 yrkandena 1-3 och 6 och 2003/04:Bo264 yrkandena 1-4.StällningstagandeBuller är en viktig begränsande faktor för hur och var nyproduktion avbostäder kan ske främst i tätorter och storstäder. Med dagens byggteknikkan bullerproblem åtgärdas i hög grad i inomhusmiljön medan bullret vidhusfasad är svårt att komma åt. En viktig preventiv åtgärd är atttrafikleders utformning från början anpassas utifrån målen med lägrebullernivåer.En annan åtgärd är att installationer på hustak anpassas för att minskabuller, t.ex. från fläktar.En annan sida av bullerproblematiken är det buller som skapas direkt iinomhusmiljön, t.ex. i klassrum med ett stort antal elever. Forskning vidHögskolan i har visat att sådant buller stör språk, läsning ochminnesfunktioner. Här krävs andra åtgärder än rent byggnadstekniska. Dettavisar att bullerproblematiken är mycket komplex.Gällande lagar gör ingen skillnad på om hus byggs på landet eller i enstorstad. Samma krav på t.ex. bullernivåer gäller. Var och en förstår attdet är en stor skillnad när det gäller bullernivåer om man skall bygga iStockholms innerstad eller i . Problemet är inte att det går attbygga i med gällande lagstiftning. Problemet är att byggandet avbostäder stoppas i med hänvisning till befintliglagstiftning. Det kan inte vara rimligt att samma miljökrav fullt ut skallgälla i en storstad som på landsbygden.Självfallet skall alla ha en så bra och störningsfri boendemiljö sommöjligt. får inte detta leda till att det i princip inte går attbygga nya bostäder i innerstan i t.ex. . Gatulivets atmosfär ochljudnivåer är en naturlig del av storstadens puls. Det är en miljö sommånga söker sig till även när det gäller boende.I storstäder måste det alltså gå att göra en avvägning mot behovet avbostäder. Det finns bostadskonsumenter som inte ser bullerproblematikensom ett hinder för att bosätta sig i centrala delar av storstäderna.Trots att det finns ett visst utrymme för myndigheterna och kommunernaatt i enskilda fall göra avvägningar mellan olika intressen tycksbostadsbyggandet i storstäder stoppas. Det måste till en ändring så att enmer nyanserad och verklighetsanpassad tillämpning görs för att intenybyggnation i storstäder skall stoppas.Enligt 5 kap. 7 § första stycket 11 PBL kan man i detaljplan meddelabestämmelser om skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningenoch, om det finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningargenom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat liknande somomfattas av 9 kap. . Dessa särskilda skäl måste preciseras såatt myndigheterna får en enhetlig bedömning och så att samsyn råder kringhur planer för nyproduktion behandlas.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi nu framför. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo201 och2003/04:Bo254 yrkande 8 och avslår motionerna 2003/04:MJ401 yrkande 14,2003/04:Bo219 yrkandena 1-3 och 6 och 2003/04:Bo264 yrkandena 1-4.4. Moratorium avseende vissa externa handelsetableringar, punkt 3 (v,mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo216yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Bo268 yrkande 6 och avslår motion 2003/04:Bo213.StällningstagandeDen pågående snabba utbyggnaden av stormarknader och externa köpcentruminnebär att den bostadsorienterade handeln utarmas. Utvecklingenleder också till ett samhälle där bilberoendet ökar kraftigt. En sådanutveckling bör motverkas både av miljöskäl och av sociala skäl. Hushållutan bil, ofta äldre och ekonomiskt svaga grupper, skall inte behöva blilidande på grund av handelns omstrukturering.PBL-kommitténs uppdrag omfattar även frågor om externa köpcentrum. Vianser dock mot bakgrund av den nu pågående utvecklingen att ett moratoriumför nya externa köpcentrum bör införas i avvaktan på utredningensresultat. Detta ger tillfälle att ta ställning till gällande lagstiftningoch förstärka kommunernas möjlighet att styra utvecklingen så att hänsynkan tas till hela befolkningens behov och önskemål.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi nu framför. Vårt förslag lämnas med anledning av förslagen i motionerna2003/04:Bo216 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:Bo268 yrkande 6. Vi avstyrkeri konsekvens med detta motion 2003/04:Bo213.Särskilda yttranden1. Boende och buller m.m., punkt 2 (mp)() anför:I vår dagliga miljö har vi olika ljud omkring oss. Buller harblivit ett omfattande miljöproblem. Bakgrundsbuller från ökandetrafikintensitet tvingar oss att ständigt leva med detta störande ljud, som enmatta av buller vi inte kan komma ifrån. Ljudnivån ökar , ochdrygt en halv miljon människor anser sig vara mycket störda av bullerfrån trafiken. Nära stora trafikleder ökar bakgrundsljudet i intervall.I tätorter märks bullret till slut inte på grund av att man vänjer sig.Men det finns där och framkallar olustkänslor som inte kanidentifieras.Buller är som ett slags smuts. Arbetsplatser med olika slags maskiner medljudnivåer som kräver hörselskydd gör att behovet av en bullerfri zon ärpåkallat. Bullerfria miljöer kommer alltmer att behövas för att människorskall må bättre. En utredning som klarlägger behovet av bullerfria miljöeri samhället och framför allt på arbetsplatser skulle kunna medverka tillatt skapa utrymmen där buller och bakgrundsljud minimeras.Det blir vidare alltmer ont om friluftsområden och andra naturområden somär tysta och där människor således kan uppleva tystnad utomhus. En viktigaspekt på det långsiktiga bullerbekämpningsarbetet är därför att slå vaktom kvarvarande tysta områden - icke minst sådana som kan finnas i tätorternasnärhet - och även i möjligaste mån öka tillgången till sådana områden.Detta kan bidra till minskade störningsupplevelser för de boende.Det finns inga gränsvärden för buller utan endast riktvärden. Ett viktigtverktyg för att bekämpa buller vore gränsvärden för bullernivåer påarbetsplatser och ute i samhället. De riktvärden för buller som vi nutillämpar sattes först . De innebär att de är alldelesför generöst satta sett till dagens samhälle. Gränsen på i fabriksmiljömedför vid påverkan stora risker för hörselskador.Den rimliga nivån borde ligga på ca i stället. Dagens samhälle ärju så nersmutsat med alltmer buller, och fler och fler människor mår sådåligt på grund av bullret att gränsvärdena bör omvärderas. Det behövs enhårdare bedömning. De dygnsmedelvärden som används innebär att toppar medmycket höga ljudnivåer accepteras bl.a. från trafik och flygplan, liksomatt flygplan även genererar buller i de låga s.k. oktavbanden.Samtidigt som man måste konstatera att det är en mycket långsiktig uppgiftatt överallt uppfylla angivna riktvärden skall man ha klart för sig attinte heller ger en god miljö; det är långt ifrån tyst. I utredningenSOU 1993:65 definierades som en under rådande förhållanden acceptabelmiljö medan den goda utomhusmiljön definierades som en ekvivalentnivå omhögst i urban bostadsbebyggelse.Självklart är denna lägre nivå än svårare att nå ned till generellt, mendessbättre kan den ofta innehållas i bebyggelse som inte direkt vettermot trafikleder. Detta bör komma till uttryck på ett tydligt sätt i detlångsiktiga arbetet. Alldeles särskilt i de fall när man inte kan klaraav vid fasad mot trafikled av tekniska eller ekonomiska skäl är detviktigt att tillse att de boende därför också får tillgång till en tystsida med god ljudmiljö, dvs. en ekvivalentnivå understigande 40-45 dB.Den tysta sidan ger de boende en god ljudmiljö inom räckhåll i den egnabostaden. Det går bra att ha öppet fönster mot den tysta sidan utan attbullret blir särskilt besvärande; det går däremot inte vid ett utomhusbullerom . En tyst sida kan i många fall åstadkommas till ingen eller ringakostnad, och det leder till minskade störningar. I proposition 1993/94:215Handlingsplan mot buller togs principen om den tysta sidan upp, och denhar tilldragit sig stort intresse både nationellt i och internationellt.Riktvärdet synes svårare att uppfylla nu än när det först formulerades.Den typiska utomhusnivån vid oskärmad bebyggelse i stadsbygden liggerofta i intervallet , och möjligheterna att nämnvärt sänka dennanivå är ytterst begränsade. Vi kan tala om dubbla gap; dels är vi långtfrån målet att generellt uppfylla riktvärdena, dels representerar dessariktvärden ingen god miljö.I rådande situation, där det är en mycket lång väg till att ge alla boendeen generellt acceptabel bullernivå, är det synnerligen viktigt att formulerade mer kortsiktiga målen så att de leder till en kostnadseffektivresursanvändning i syfte att så effektivt som möjligt uppnå det ovan citeradeambitiösa generationsmålet. Den nuvarande målformuleringen görinte det.Såsom de svenska målen för det närmaste decenniet nu är formulerade, dvs.som högsta ekvivalentnivå utomhus mot exponerad sida av byggnad respektivesom högsta nivå inomhus bakom stängda fönster, består de mest användaåtgärderna främst av anläggandet av bullerskärmar eller bullervallar ochav fönsterisoleringsåtgärder. Vad gäller skärmar och är det emellertidinte helt ovanligt att effekten i form av upplevd störning inte minskar;den kan även öka. Exempelvis kan det bli så att bullret visserligen minskarnära skärmen men ökar något på större avstånd och därmed ger störningseffekteri områden där de boende tidigare inte var störda. Inte hellerfönsterisoleringsåtgärder ger alltid minskade störningar. Oavsett vilka åtgärdersom vidtas är det därför angeläget att mäta deras inverkan inte bara påbullernivå utan framför allt på de upplevda negativa effekter som bullretger upphov till för de boende. Både kortsiktiga och långsiktiga mål bördärför uttryckas i minskning av bullrets effekter.Det norska har genom proposition nr 8 (1999-2000) och nr 24(2000-2001) formulerat det nationella målet uttryckt på detta merändamålsenliga sätt. skall "stöyplagen", dvs. bullerplågan, ha minskatmed , jämfört med år 1999.Med en sådan formulering erhålls en större kostnadseffektivitet i åtgärdernaoch en utveckling som verkligen går mot det långsiktiga målet. Det kan t.ex. vara så att bullret utanför fasad mot en trafikled inte kan minskasmen däremot kan det gå att åstadkomma en tyst sida. Detta ger en klarminskning av bullrets störande effekter.Sammanfattningsvis kan sägas att det långsiktiga målet i sin allmännaform är bra. Men det borde ges ett mer precist innehåll, som innebär attbuller inte skall ge negativa effekter i form av sömnstörning, samtalsstörningoch upplevd allmän störning i bostäder och andra områden där människorvistas. Det kortsiktiga målet bör dels i sin utformning direkt anknytatill detta långsiktiga mål, dels sättas mer ambitiöst än i proposition2000/01:130.Utöver de bullerproblem som bör hanteras i den fysiska planeringen böräven åtgärder för att minska koldioxidutsläppen vidtas i planeringen.2. Övriga frågor, punkt 4 (m, fp, kd, v, c, mp)(), (), de (),(), (), (), StenLundström (v), (), () och JörgenJohansson (c) anför:Vi förväntar oss att de problem som motionerna tar upp får sin lösninggenom arbete. Vi kommer att under kommitténs utredningsarbeteoch vid den fortsatta beredningen av kommitténs ställningstaganden samtäven i övrigt bevaka behandlingen av de frågor som tas upp i motionernafrån respektive parti. Vårt ställningstagande innebär inte att vi frånfallitförslagen. Vi förväntar oss en skyndsam beredning av ärendet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /04:Ju445 av m.fl. (kd):5. begär att regeringen ger i uppdrag att förkommunerna utarbeta tydliga riktlinjer för bebyggelseinriktade hinder motbrott.2003/04:L353 av m.fl. (m):4. beslutar att avskaffa handelsändamålet i plan- ochbygglagen.2003/04:Sf402 av m.fl. (kd):23. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att brottsförebyggande åtgärder skall uppmärksammas istadsplaneringen.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att det i förändrade och nya detaljplaner skall finnasen konsekvensbeskrivning ur ett integrationsperspektiv.2003/04:So344 av ():5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att försiktighetsprincipen skall tillämpas vid utformning ochlokalisering av alla installationer samt att strålningsfria zoner skallinrättas i kommunerna.2003/04:Kr285 av m.fl. (c):5.