bet · GS01KU1 · 2004-11-16 00:00:00 — I motionen pekas bl.a. på att kristdemokratin byggerpå idén om alla människors lika värde och att deras värdighet inte fårkränkas. Den moderna demokratin är den bästa styrelseformen, eftersomden utgår från denna värdegrund. Även beteendet medborgare emellan börpräglas av denna värdegrund. Med majoritetsbeslut kan också en minoritetförtryckas och fri- och rättigheter förtrampas. Enligt motionärernabehöver därför alla samhällen en gemensam värdegrund. De anser vidareatt de värden, rättigheter och skyldigheter som inspirerats och förtsvidare av den kristna traditionen är oundgängliga som grund.Tidigare behandlingVid behandlingen av budgetpropositionen behandlade utskotteten motion (kd) om en fördjupad målformulering för politikområdet Demokrati.Utskottet framhöll därvid att det självfallet inte hade någon annanuppfattning än den i motionen vad gäller det angelägna i att det i såmånga sammanhang som möjligt förs samtal, diskussioner och debatter isådana frågor som tagits upp i motionen. Utskottet tog dock avståndfrån tankar på att i målbeskrivningen för politikområdet lägga fast enför alla människor gemensam syn på de frågeställningar som förts frami motionen. Frågor av det aktuella slaget skall i stället, menadeutskottet, avhandlas i ett öppet meningsutbyte och under demokratiskaformer. Motionen avstyrktes.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare beslutat om långsiktiga mål för demokratipolitiken.Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening inte nödvändigt mednågot uttalande från i enlighet med vad som efterfrågas imotionerna 2004/05:K323 (c) yrkande 1 och 2004/05:K437 (c) yrkande 2.Motionerna avstyrks således.När det gäller frågan om fördjupad målformulering för politikområdetDemokrati vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker motion 2004/05:K424 (kd) yrkande 1.Allmänna val och demokratiUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 46:1 Allmänna val och demokrati på 18 200 000kr.Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar och annat valmaterialsamt ersättningar till vissa myndigheter, och kommunernaför biträde i samband med val. Vidare ingår satsningpå mångvetenskaplig demokratiforskning. Anslagsbelastningen beror tillstörsta delen på vilka val som hålls under året.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 46:1 Allmänna val och demokratiför 2005 skall uppgå till . Det är mindrejämfört med vad som anvisades i statsbudgeten för innevarande år.Vid beräkningen av anslaget har tillförts från anslaget 45:1Sametinget. Överföringen avser kostnader för ochLänsstyrelsen i i samband med sametingsvalen.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.JustitiekanslernUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 46:2 Justitiekanslern på 18 311 000 kr.Justitiekanslern är regeringens högste ombudsman. Justitiekanslernsfrämsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen,att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering,att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i målrörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar ocksåtillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen(1998:150) om allmän kameraövervakning. Dessutom företräder Justitiekanslernsvenska staten i den Internationella oljeskadefonden.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 46:2 Justitiekanslern för 2005fastställs till . Det är en ökning med jämförtmed vad som anvisats för innevarande år.Förändringen är en följd av pris- och löneomräkning. För uppdraget attrepresentera i den internationella oljeskadefonden fårJustitiekanslern ersättning efter rekvisition med per år.Enligt propositionen är Justitiekanslerns övergripande mål att värnaintegriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentligaverksamheten. I sin tillsynsverksamhet skall Justitiekanslern bidratill en fortsatt hög kvalitet inom den offentliga verksamheten, inomsin skaderegleringsverksamhet skall den se till att den enskilde kommertill sin rätt utan att det allmännas intresse sätts åt sidan samt påtryckfrihetens och yttrandefrihetens områden skall den bidra till eneffektiv och rättssäker rättstillämpning och lagföring.Totalt sett har antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern ökat med11 % . Ökningen hänför sig framför allt till ärendenom allmän kameraövervakning. Den dominerande ärendegruppen varskadeståndsärenden, som utgjorde knappt hälften av de inkomna ärendena.Ärendebalanserna har minskat med cirka 8 %.Sammantaget gör regeringen bedömningen att Justitiekanslern har visatett bra resultat under 2003.I propositionen aviserar regeringen att den i en propositiontill kommer att föreslå att Justitiekanslern skall ta överden rätt som har när det gäller att, för statens räkning,överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden(den s.k. talerätten).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.DatainspektionenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 46:3 Datainspektionen på . Vidareföreslår utskottet att avslår en motion där det yrkas attanslaget skall uppgå till ett lägre belopp.Datainspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att verkaför att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränksgenom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas ikreditupplysnings- och inkassoverksamhet.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 46:3 Datainspektionen för 2005fastställs till . Jämfört med anvisade medel ärdet en ökning med 41 000 kr.Till grund för ökningen ligger pris- och löneomräkning av anslaget.I propositionen anges att Datainspektionens verksamhet var indelad iverksamhetsgrenarna tillsyn över behandlingen av personuppgifter (datalagenoch personuppgiftslagen), tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings-och inkassoverksamheten (kreditupplysnings- och inkassolagen) samttillsyn över personregister inom polis- och tullsamarbetet (Europol-,Schengen- och ).Enligt regeringen har Datainspektionen redovisat resultaten i enlighetmed de återrapporteringskrav som angetts. Någon grund för att konstateraatt angivna mål inte skulle ha uppnåtts föreligger inte. Vidare anförsatt mål och återrapporteringskrav utvecklas successivt så att ökadtonvikt läggs vid analyser och bedömningar av de samlade effekterna avverksamheten. De nuvarande allmänna målen behöver kompletteras meduppföljningsbara produktionsmål som tydligare anger vilka insatser sombör prioriteras under det aktuella budgetåret.Vidare anför regeringen i propositionen att den i regleringsbrev för2003 har uppdragit åt Datainspektionen att utarbeta en samlad strategiför sin tillsyns- och informationsverksamhet och utforma ett ändamålsenligtsystem för verksamhetsplanering och uppföljning. Inspektionen skullesärskilt överväga hur arbetet med omvärldsanalyser, utveckling avtillsynsmetoderna och kompetensförsörjningen kan förstärkas. En redovisningav genomförda åtgärder har lämnats i årsredovisningen . Enligtredovisningen har inspektionen utarbetat ett system för verksamhetsplaneringoch uppföljning, som bl.a. innebär att en strategi skall tas fram ochbeslutas i taget. I propositionen anför regeringen att denser det som angeläget att Datainspektionen fullföljer det arbete sominletts med att utveckla en samlad verksamhetsstrategi och ändamålsenligasystem för verksamhetsplanering och uppföljning för att därigenom geett bättre underlag såväl för regeringens styrning som för myndighetensledning.I propositionen nämner regeringen även att Datainspektionen i enlighetmed regeringens uppdrag i regleringsbrev har utrett och lämnatförslag till utformningen av ett avgiftssystem för inspektionenstillståndsgivning och tillsyn inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten.Enligt Datainspektionen är det svårt att särskilja den tillsyn somsker enligt inkasso- och kreditupplysningslagen från den som sker enligtpersonuppgiftslagen, eftersom den görs vid de berörda företagen vidsamma tillfällen. Vidare skulle ett avgiftssystem innebära att inspektionenskulle behöva bygga upp en ny avgiftsadministration, vars kostnaderinte närmare beräknats i utredningen. Mot denna bakgrund finner regeringenatt övervägande skäl talar för att inte införa någon avgiftsfinansieringav den aktuella verksamheten.MotionenI motion 2004/05:K424 av m.fl. (kd) påpekas att målenför Datainspektionen bör tydliggöras. Det är enligt motionärerna osäkertom myndigheten bedriver en ändamålsenlig verksamhet. I avvaktan på etttydliggörande av målen föreslås att anslaget minskas med 6 000 000 kri förhållande till regeringens förslag (yrkande 3 i denna del).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 46:3 Datainspektionen skall uppgå till31 och avstyrker motion 2004/05:K424 (kd) yrkande 3 i dennadel, enligt vilken anslaget föreslås uppgå till ett lägre belopp.Svensk författningssamlingUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 46:4 på 850 000 kr.Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av Svenskförfattningssamling (SFS) till kommuner, landsting och kommunbiblioteksom regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 46:4 Svensk författningssamlingför 2005 fastställs till . Anslaget är därmed oförändratjämfört med innevarande år.Avtalet för tryckning, försäljning och distribution av SFS löper ut den1 och pågår enligt regeringen upphandlingav denna tjänst. Kostnaderna bedöms ligga på ungefär samma nivå somtidigare.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.ValmyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 46:5 på 13 712 000 kr.Under anslaget anvisas medel för arbetsuppgifter somcentral förvaltningsmyndighet för frågor om val ochfolkomröstningar.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 46:5 skalluppgå till . Det är en ökning med jämfört medinnevarande år.Ökningen är en förändring till följd av pris- och löneomräkning. I detföregående har redovisats regeringens bedömning av Valmyndighetensinsatser i samband med folkomröstningen om införande av euron.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.MediepolitikPolitikområdetPolitikområdet mediepolitik omfattar dagspress, radio och televisionsamt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna.Till området hör , , Radio- ochTV-verket, och TV, samtSveriges , och . Politikområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 Rikets styrelseoch 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Under utgiftsområde 1finns budgetförslaget för anslaget till och ,Presstöd, Stöd till radio- och kassettidningar, Radio- och för radio och TV.En mer utförlig beskrivning och analys av politikområdet återfinns iden del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 17 och sombereds av kulturutskottet. Där anges att har beslutat om måletför mediepolitiken (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1,rskr. 2000/01:59). Målet är att stödja yttrandefrihet, mångfald,massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslagi massmedierna.När det gäller resultaten av statens insatser redovisar regeringen bl.a. att den har gett och TV i uppdrag attfölja och utvärdera mångfalden i SVT:s nyhetsutbud. Nämnden lämnade sinslutrapport med anledning av uppdraget . En tidigaredelrapport visade att nyhetsmångfalden minskade mellan 1998 och 2001.Slutrapporten, som innehåller en analys av situationen 2003, visar attnyhetsprogrammen återigen har blivit mer olika. Regeringen har överlämnatrapporten till Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst.Regeringen nämner också att flera aktörer arbetar aktivt med att tafram värdefull information om utvecklingen inom medieområdet. Radio- och som följer utvecklingen inom medierna ochpublicerar statistik m.m. och och TV sompublicerar utbudsstudier.Riksrevisionen har enligt propositionen inte haft några invändningar irevisionsberättelserna avseende myndigheterna inom politikområdet.Presstödsnämnden och TaltidningsnämndenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 27:1 och Taltidningsnämndenpå . Vidare föreslår utskottet att avslår en motiondär det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Utskottetföreslår även att avslår två motioner om att Taltidningsnämndenskall medverka till att taltidningar har ett visst format. Jämförreservation 3 (fp).Presstödsnämndens huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödettill dagspressen. uppgift är att fördela det statligastödet till radio- och kassettidningar.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 27:1 skall uppgå till . Det är en ökningmed jämfört med innevarande budgetår.Ökningen är en följd av pris- och löneomräkning.I propositionen under utgiftsområde 17 uppger regeringen att speciellaradiotidningsmottagare fördelas genom försorg ochatt nämnden, på uppdrag av regeringen, har kartlagt teknikutvecklingenpå området (avsnitt 5.4). Vidare uppges att tekniska universitetpå uppdrag av har genomfört ett forskningsprojektkring en ny typ av radiotidningsmottagare. Projektet slutredovisadestill nämnden . För att säkerställa fortsatt utgivning avradiotidningar behöver, enligt propositionen, samtliga radiotidningsmottagarebytas ut. gör bedömningen att en successiv anskaffningav nya mottagare behöver ske . Mot denna bakgrundföreslår regeringen i propositionen att anslaget för radio- ochkassettidningar tillförs (se nedan).MotionernaI motion 2004/05:K455 av m.fl. (fp) föreslås i denna delen minskning av anslaget till med för2005. Minskningen motiveras med att presstödet reduceras kraftigt (senedan).I motion 2004/05:K349 av () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att formatet är den tekniksom skall användas vid inläsning av dagstidningar. Motionären anför attdagstidningar distribueras till talboksberättigade prenumeranter på tvåolika sätt och att det krävs olika former av specialutrustning för attkunna ta emot en tidning och läsa den. Inom gruppen synskadade harunderstrukits att man inte vill ha olika apparater i sin bostad för attkunna läsa olika slag av text. Motionären anser att det är synnerligenangeläget att medverkar till att samma system kananvändas för läsning av talböcker som för läsning av dagstidningar. Detformat som härvidlag förordas av synskadade är enligt motionären DAISY.I motion 2004/05:So397 av m.fl. (fp) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omTaltidningsnämnden (yrkande 10). Enligt motionärerna kan dagstidningardistribueras till synskadade på två olika sätt. Motionärerna anför attdet är viktigt för synskadade att slippa ha olika apparater i sin bostadför att kunna läsa olika slag av text och att börmedverka till att samma system kan användas.BakgrundDet finns tre typer av taltidningar: radio-, kassett- och RATS-tidningar(radiosända talsyntestidningar). sänds via radions P1-nätoch tas emot med speciella mottagare som tillhandahålls kostnadsfrittgenom försorg. Även dator för RATS-tidningartillhandahålls kostnadsfritt genom försorg.Kassettbandspelareanskaffas av brukaren på egen hand eller tillhandahålls som hjälpmedelenligt hälso- och sjukvårdslagen. Vid utgången av gavssammanlagt 89 dagstidningar ut som taltidningar, varav 68 var radiotidningar,12 var kassettidningar och 13 var RATS-tidningar. kom utsom både radiotidning och . En tidning kom ut som både radio-och kassettidning. Av dem som abonnerar på taltidningar abonnerar nästan90 % på radiotidningar, på kassettidningar och påRATS-tidningar (SOU 2004:83 s. 294 f.).Det stora flertalet abonnenter har således radiotidningar. Ibudgetpropositionen under utgiftsområde 17 anför regeringen att de nuvaranderadiotidningsmottagarna är uttjänta och behöver bytas ut. Bristen påradiotidningsmottagare beskrivs som akut och som redovisats ovan harflera åtgärder vidtagits, bl.a. har nya radiotidningsmottagare utvecklats.DAISY (digitalt audiobaserat informationssystem) är ett standardiseratsätt att lagra information på en cd-rom som gör att man både kan läsaden på datorn och lyssna på den i en speciell har varit i kontakt med ,som därvid uppgett följande. Radiotaltidningar sänds via det analogaP1-nätet medan är ett digitalt system. Taltidningar i DAISY-formatskulle kunna sändas via t.ex. bredband. I grunden handlar dock intefrågan om taltidningar i DAISY-format om sändningsmetoden, utan om vilkentyp av data som överförs via sändningsmetoden. För att få DAISY-funktionermåste hela produktionsledet utgå ifrån att det är själva datafilernasom skall överföras, inte innehållet i ljudfilen. När en datafil iDAISY-format överförs så sparas den på någon typ av hårddisk och kansedan läsas som en taltidning i DAISY-format. För detta krävs attanvändaren har en DAISY-spelare eller en hemdator med ett särskilt program.De radiotidningsmottagare som tas fram kan modifieras med mjukvarasom ger dem DAISY-funktioner. Målsättningen med mottagarna är dock iförsta hand att hålla i gång nuvarande radiotidningssystem, dvs. deskall kunna användas tillsammans med de gamla mottagarna och i nuvarandeanaloga radionät. En övergång till taltidningar i DAISY-format förutsätterett skifte av såväl sättet att producera taltidningarna som teknikernaför att sända, ta emot och lyssna på dem. Således skulle bl.a. allagamla radiotidningsmottagare som alltjämt fungerar behöva bytas ut.Vidare skulle radiotidningsabonnenter som inte är vana vid den tekniksom krävs för att läsa datafiler i DAISY-format behöva lära sig attanvända den nya tekniken. Med de nya radiotidningsmottagarna behövsinte detta. kommer det att, som framgått ovan, i framtidenvara möjligt att om så anses önskvärt anpassa de nya mottagarna tillatt kunna läsa DAISY-format.Utskottets ställningstagandeVad gäller medelsanvisningen delar utskottet regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag att anslaget 27:1 skall uppgå till . Därmedavstyrker utskottet motion 2004/05:K455 (fp) i denna del.I frågan om sändningar av radiotidningar i DAISY-format vill utskottetframhålla vikten av att ny teknik som underlättar hanteringen ochförbättrar möjligheterna för synskadade tas till vara. måstehänsyn tas till att alla grupper ännu inte använder den nya teknikenoch att förutsättningarna för att ta den till sig varierar. Vilken tekniksom skall användas är således beroende av en avvägning mellan olikaintressen. Utskottet förutsätter att regeringens och Taltidningsnämndensarbete bedrivs i medvetenhet om detta. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 2004/05:K349 (s) och 2004/05:So397 (fp) yrkande 10.PresstödUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 27:2 Presstöd på . Vidare föreslårutskottet att avslår två motioner där det föreslås att anslagetskall uppgå till lägre belopp. Utskottet föreslår även att riksdagenavslår en motion om införande av ett exemplarstöd för postdistribueradetidningar med per distribuerat exemplar samt en motion om attpresstödet skall avvecklas. Jämför reservation 4 (m).Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighet med bestämmelsernai presstödsförordningen (1990:524), förordningen (2001:898) om särskiltdistributionsstöd och förordningen (2002:739) om tillfälligt utvecklingsstöd.Presstöd enligt presstödsförordningen lämnas i form av driftsstöd ochdistributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antaletstödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningarsupplagor.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 27:2 Presstöd fastställstill . Jämfört med innevarande budgetår är det en minskningmed 24 000 000 kr.Från 2003 har anslaget tillfälligt minskats med . Regeringenföreslår att dessa medel återförs till anslaget . Regeringenföreslår också att överförs till anslaget 27:3 Stöd tillradio- och kassettidningar för finansiering av nyaradiotidningsmottagare.Presstödet till dagstidningar ges i form av driftsstöd och distributionsstöd.I propositionen under utgiftsområde 17 redovisar regeringen att 71tidningar beviljades driftsstöd , vilket är lika många somunder 2002. Totalt lämnades driftsstöd med ochdistributionsstöd med . Vad gäller det särskilda stödet förutdelning av dagstidningar , som infördes den 1 januari 2002mot bakgrund av att tidningsföretagens kostnader för utdelning avdagstidningar i framför allt glesbygds- och landsbygdsområdenökat kraftigt (prop. 2001/02:1 utg.omr. 1, bet. 2001/02:KU1, rskr.2001/02:55), uppger regeringen att haft i uppdrag attutvärdera stödet. I den slutredovisning som lämnades drarnämnden bl.a. slutsatsen att det även fortsättningsvis torde behövasnågon form av stimulansåtgärd för att bibehålla utdelning av dagstidningarpå lördagar.Samtidigt med det särskilda distributionsstödet infördes ett tillfälligttreårigt utvecklingsstöd med syftet att möjliggöra investeringar inomden driftsstödsberättigade dagspressen för att dessa tidningar långsiktigtskulle kunna behålla sin ställning på marknaden. Regeringen uppger attPresstödsnämnden lämnade en första redovisning av effekternaav det tillfälliga utvecklingsstödet. Nämnden drar bl.a. slutsatsen attutvecklingsstödet har möjliggjort tekniska investeringar för ekonomisktsvaga tidningar och att stödet varit ändamålsenligt utformat. En slutligredovisning skall lämnas senast den 1 juni 2005.Regeringen gör i propositionen bedömningen att de satsningar som vidtagitsinom ramen för presstödet haft stor betydelse för att bevara mångfaldenpå dagstidningsmarknaden och en god spridning av dagstidningar. Vadgäller det särskilda distributionsstödet anför regeringen ibudgetpropositionen att den, i syfte att bidra till att säkerställafortsatt utdelning av dagstidningar , avser att förlängastödet och att det får uppgå till högst 10 000 000 kr.MotionernaI motion 2004/05:K404 av m.fl. (m) föreslås en avvecklingav presstödet i två etapper med en inledande minskning om 275 000 000kr 2005 (yrkande 1 i denna del). Enligt motionärerna visar hittillsvarandeerfarenhet av presstödet att det till stor del använts för att täckatidningarnas löpande utgifter i stället för att främja nödvändigarationaliseringar samt att tidningarna anpassat sig och blivit permanentberoende av presstödet. Motionärerna menar vidare att konkurrensvillkorengentemot tidningar utan presstöd snedvrids. bör enligtmotionärerna presstödet avvecklas helt (yrkande 2). I motionen föreslåsäven att och avvecklas (yrkande 3). avveckling är en följd av att nämndeninte kommer att ha någon uppgift när presstödet har avvecklats. Deresterande uppgifterna, såsom lån från , kan till dessatt denna verksamhet helt har avvecklats handläggas av Kammarkollegiet.Även uppgifter som rör fördelning av statligt stöd till radio- ochkassettidningar kan, enligt motionärerna, överföras till Kammarkollegiet.Göran Lennmarker m.fl. (m) föreslår även i motion 2004/05:K227 attpresstödet avvecklas successivt (yrkande 18). För att ur tidningarnassynvinkel underlätta avvecklingen bör enligt motionärerna reklamskattenavskaffas och en neutral tidningsmoms införas.I motion 2004/05:K455 av m.fl. (fp) föreslås i denna delen minskning av anslaget till presstödet med för 2005.Motionärerna anför att de är motståndare till presstödet på principiellagrunder.I motion 2004/05:K424 av m.fl. (kd) anförs attspecialdestinerade presstöd emellanåt har använts för att korrigera oönskadeeffekter, t.ex. stöd för vissa lördagsutdelade tidningar.