bet · GR01TU14 · 2004-05-06 00:00:00 — skall ocksåkunna besluta om sådana villkor för ochRikstrafiken.Tillståndshavaren skall vara skyldig att tilltillsynsmyndigheten anmäla sådana förändringar iverksamheten som kan föranleda omprövning avtillståndet eller villkoren för det.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenföreslår om tillstånd för järnvägsverksamhet m.m.Särskilda redovisningskrav, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om särskildaredovisningskrav, m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om särskilda redovisningskravm.m. (s. 100-103).Regeringens förslag och bedömningRegeringen föreslår att järnvägsföretag iförekommande fall skall särredovisa verksamhet somavser godstransporter och förvaltning avjärnvägsinfrastruktur, och infrastrukturförvaltareskall i förekommande fall särredovisatillhandahållande av transporttjänster. Offentligtstöd som betalas ut till en av dessa verksamheterskall endast få användas i den verksamheten.Offentligt stöd som betalas ut till verksamhet somavser persontransport skall redovisas separat i denverksamheten.Bestämmelserna om särskilda redovisningskrav ochförbud mot att överföra medel skall inte gälla förden som utför trafik med museijärnvägsfordon ellerannan liknande materiel.Regeringen bedömer att det inte bör införasbestämmelser om skyldighet att upprätta särskildaverksamhetsplaner innehållande investerings- ochfinansieringsplaner.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenföreslår om särskilda redovisningskrav, m.m.Rätt att utföra och organiseratrafik på järnvägsnätUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om rätt att utföra ochorganisera trafik på järnvägsnätet.Med hänvisning till pågående beredningsarbetei avstyrker utskottetmotionsförslag om ytterligare avregleringinom järnvägsområdet.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför omrätt att utföra och organisera trafik på järnvägsnät(s. 103-109) jämte motionerna 2002/03:T298 yrkandena9 och 13 (fp), 2002/03:T301 (s), 2002/03:T321yrkande 12 (m), 2002/03:T438 (fp), 2002/03:T462yrkande 16 (kd), 2003/04:T231 yrkande 2 (fp),2003/04:T430 yrkande 2 (fp), 2003/04:T496 yrkandena1 och 2 (c), 2003/04:T530 yrkande 11 (m),2003/04:T560 yrkande 11 (kd), 2003/04:T562 yrkandena5 och 15 (fp) och 2003/04:T564 yrkande 31 (c).Regeringens förslagPersontrafikRegeringen föreslår att en internationellsammanslutning av järnvägsföretag med säte i olikastater inom EES jämte , med ändamål attutföra internationella transporter mellanmedlemsstaterna, skall ha rätt att utföragenomgående persontrafik på svenska järnvägsnät, omtrafiken sker mellan de stater inom EES jämteSchweiz där företagen har sitt säte.Regeringen skall kunna föreskriva om vem somdärutöver skall ha rätt att utföra eller organiserapersontrafik på järnvägsnät som förvaltas av staten.I fråga om andra järnvägsnät skallinfrastrukturförvaltaren bestämma vem som, utöver denämnda internationella sammanslutningarna, skall harätt att utföra eller organisera endast persontrafikpå järnvägsnät förvaltaren råder över.GodstrafikRegeringen föreslår att ett järnvägsföretag med säteinom EES eller i skall ha rätt att utföragodstrafik på svenska järnvägsnät. Ettjärnvägsföretag med säte i en annan stat än Sverigeskall dock ha rätt att befordra gods, som bådelastas och lossas inom landet (cabotage), endast ommotsvarande rätt ges i den andra staten för ettjärnvägsföretag med säte i som har auktorisation och hemvist eller säteinom EES eller i skall ha rätt attorganisera trafik på svenska järnvägsnät förgodstrafik. Den som har hemvist eller säte i enannan stat än har dock denna rätt endast ommotsvarande rätt ges i den andra staten för den somhar hemvist eller säte i att utföra eller organisera trafik skallinte gälla på fristående lokala och regionalajärnvägsnät avsedda enbart för persontrafik eller påjärnvägsnät som inte förvaltas av staten och somendast används av ägaren för egen godstrafik.MotionsförslagPersontrafikens regleringI motionerna 2002/03:T298 yrkande 13 av LarsLeijonborg m.fl. (fp), 2003/04:T430 yrkande 2 avLennart Fremling (fp) och 2003/04:T562 yrkande 15 avErling m.fl. (fp) anförs bl.a. att en fortsattavreglering av järnvägstrafiken medför storafördelar. Konkurrens gynnar kunder och på siktsektorns modernisering och attraktionskraft.Erfarenheter av konkurrens vidlänstrafikhuvudmännens upphandlingar är atttrafikkostnaderna kunnat sänkas avsevärt, till nyttaför såväl skattebetalare som resenärer. Nyaoperatörer har också kunnat etablera sig och ettstelt monopolsystem har kunnat ersättas medflexibilitet och modernare företagsformer.Folkpartiet liberalerna anser att samtligajärnvägssträckor måste konkurrensutsättas fullt ut.I motion 2002/03:T301 av ()anförs att SJ innehar, genom förordningen om statensspåranläggningar, trafikeringsrätten förpersontrafik på stomjärnvägarna. Dennatrafikeringsrätt innefattar inte några hänsyn tillregional utveckling, utan SJ:s uppdrag är attbedriva persontrafik på järnväg med ett så positivtekonomiskt utfall som möjligt. Motionären föreslåratt begär att regeringen utreder hurpersontrafiken skall hanteras på ett samlat sätt somgynnar regional utveckling.I motionerna 2002/03:T321 yrkande 12 och2003/04:T530 yrkande 11 av m.fl.(m) anförs att SJ:s absoluta trafikeringsrätt gerföretaget monopol på persontrafik på alla lönsammajärnvägslinjer. Förutom detta har SJ möjlighet attdels bedriva, med upphandlad trafik, parallellkonkurrerande trafik, dels återta trafikeringsrättenefter det att avtalstiden för upphandlad trafik löptut. Detta genom att hävda att trafiken åter kanbedrivas på kommersiella grunder. är endast deolönsamma järnvägslinjerna konkurrensutsatta. Enligtmotionärerna måste därför SJ:s monopol påstambanenätet avskaffas helt ochkonkurrensutsättningen således omfatta även dentrafik som är lönsam.I motionerna 2002/03:T438 av () och2003/04:T231 yrkande 2 av och (båda fp) och anförs att vad gällerupphandling av tågtrafik i gäller denmärkliga regeln att upphandling endast sker avolönsamma tågsträckor. SJ har alltså, trotsavregleringen, fortfarande monopol på de sträckorsom trafikeras av störst antal människor. Visst kandet vara bra med konkurrens även på olönsammasträckor, men där det finns störst utrymme förkonkurrens är rimligen där trafikmängden är mestomfattande.I motion 2002/03:T462 av m.fl. (kd)anförs att en viktig förändring som behövergenomföras är att alla operatörer får agera påmarknaden utifrån samma förutsättningar.Kristdemokraterna föreslår därför att allajärnvägslinjer blir föremål för upphandling (yrkande16).I motion 2003/04:T496 av och (båda c) anförs att ett bra tågutbud förhela landet förutsätter ett samlat trafiksystem utanuppdelning mellan regionala och interregionalaförbindelser. Motionärernas inställning är attsamhället, dvs. staten och regionen tillsammans, börges rådighet över persontrafiken på stomjärnvägarna.Inom ramen för detta arbete skall funktionellapersontrafiklösningar för buss, tåg och flyg skapas.Dessa lösningar skall bygga på samhällsekonomiskoptimering och faktiska resbehov. Ett samlattrafiksystem med en optimerad mix av regional ochinterregional trafik bör sedan upphandlas i frikonkurrens mellan flera operatörer (yrkande 1).I samma motion framhålls att SJ:s trafikeringsrättskall avskaffas . Upphandling avtrafikeringen måste ske i konkurrens mellan fleraoperatörer. En möjlighet är att genomföra dennareform på prov inom ett mer begränsat område,förslagsvis all trafik till och från ochBergs-lagen (yrkande 2).I motion 2003/04:T560 av m.fl. (kd)anförs att slutbetänkande skalllämnas . EnligtKristdemokraterna är det ofrånkomligt att denutveckling av konkurrensen inom persontrafiken, somregeringen låtit utreda, innebär att fråntassin ensamrätt på lönsamma sträckor.Kristdemokraterna föreslår därför att avregeringen begär författningsändringar eller förslagpå sådana som innebär att all interregionalpersontrafik på stomjärnvägarna blir föremål förupphandling (yrkande 11).I motion 2003/04:T564 av m.fl. (c)anförs att trafikeringsrätten ger den unikarätten att i monopolställning, och utan någraskyldigheter, bedriva persontrafik på de sträckoroch tider man själv väljer. upphandlasolönsam nationell trafik av staten och regionaltrafik inom länsgränser av regionerna. Uppdelningenär inte längre funktionell. I stället leder den tillallvarliga systemfel där orimligakonkurrensförhållanden mellan tävlande operatörerbara är ett exempel. I vision förtransportsystemet råder konkurrens på likvärdigavillkor mellan olika operatörer på våra järnvägsspår(yrkande 31).Godstrafikens regleringI motionerna 2002/03:T298 yrkande 9 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och 2003/04:T562 yrkande 5 avErling m.fl. (fp) anförs att ett välfungerande och effektivt godstransportnät är ocksåen garant för en väl fungerande konkurrens ochminimal miljöpåverkan. Därför är det viktigt attgodstransporterna får vara ett marknadsstyrt systemsom ger den enskilde bästa möjligheten att välja hurdenne vill transportera sig själv eller sitt gods.Det som bör kompletteras när det gällermarknadstänkande på godssidan är en totalavreglering av godstrafiken på järnväg. Som det serut är godstrafiken på järnväg bara delvisavreglerad och SJ är alltför dominerande som aktör.Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionerna som tar upp frågor ompersontrafikens reglering vill utskottet anföraföljande.Utskottet har i olika sammanhang tagit upp frågorrörande rätten att bedriva persontågtrafik. I ettyttrande till näringsutskottet (yttr. 2002/03:TU7y)med anledning av regeringens proposition(prop. 2002/03:86) om åtgärder för att stärka denfinansiella ställningen i framhölls bl.a. attväl fungerande järnvägstransporter är en viktigförutsättning för att ett långsiktigt hållbarttransportsystem skall kunna utvecklas.Järnvägstrafiken skall på ett effektivt ochkonkurrenskraftigt sätt tillgodose näringslivetsbehov av långväga transporter och bidra till enfortsatt utveckling av kollektivtrafiken.I ett yttrande till utrikesutskottet (yttr.2002/03:TU5y) anfördes att konkurrens ochutveckling är viktiga för att sektorn skall kunnafungera. Utskottet pekade också på de problem somkan uppkomma i samband med en avreglering.Erfarenheterna på många områden - inte minsttransportområdet - visar att det krävs såvälinsikter om effekterna som en omsorgsfull planeringav hur avregleringen skall genomföras. Avreglering -såsom en del av arbetet för en uthållig utvecklingav transportsystemet - kräver ett långsiktigt ochförutseende förhållningssätt. Det handlar även omhur upphandlingar genomförs. Utskottet ansåg detangeläget att man - såväl på EU-nivå som nationellt- kunde finna former för en effektiv avregleringutan skadliga bieffekter i fråga om regional balanseller andra transportpolitiska delmål. Förjärnvägsföretagen är vidare entydiga och klararegler en nödvändighet för att avregleringen skallkunna fungera i verkligheten och för att allaberörda företag skall kunna konkurrera på sammavillkor. Utskottet har inte ändrat uppfattningdärvidlag.Utskottet vill vidare med anledning av de nuaktuella motionerna framhålla att genomriksdagsbeslut har de institutionellaförutsättningarna för järnvägstrafik förändrats iviktiga hänseenden . Det innebär bl.a.att viss trafik har öppnats för konkurrens och attSJ AB numera skall driva sin verksamhet på striktföretagsekonomiska grunder. Detta ligger i linje medgällande transportpolitiska riktlinjer som anger atten effektiv konkurrens skall främjas mellan olikatrafikutövare och transportalternativ. Ett mål medbolagiseringen av SJ /01 varockså att skapa effektiva och lönsammajärnvägsföretag som kan konkurrera på samma villkorsom övriga operatörer på marknaden och som kangarantera kunderna en bra och prisvärd service inomjärnvägstransportområdet, som de kan ge enaffärsmässig avkastning på det kapital som ägarentillskjutit. Staten har ett transportpolitisktansvar för att en hållbar transportutveckling byggdpå en väl fungerande järnvägstrafik skall kunnauppnås i landet i enlighet med dettransportpolitiska beslut fattade år 1998.Staten har också som ägare ett särskilt ansvar föratt skall kunna fullgöra sina uppgifter motlandets tågresenärer och kunder.Utredningen om järnvägssektorns organisation m.m.(dir. 2001:48) har bl.a. haft i uppdrag att medutgångspunkt från kundintresset beskrivaförutsättningarna för och analysera effekterna av enfortsatt utveckling av konkurrensen inom dennationella persontrafiken på järnväg. Utredarenöverlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2003:67) inovember 2003 där frågor om marknadstillträde,trafikeringstillstånd, operatörsmarknad,fordonsförsörjning m.m. behandlas. Beredning avärendet pågår inom och enproposition kan förväntas överlämnas till riksdagenunder kommande riksmöte.Utskottet, som tidigare bl.a. uttalat behovet aven reformerad järnvägssektor, välkomnar pågåendeförändringsarbete och utgår från att detta arbeteutvecklas i linje med vad utskottet uttalat i dennafråga och som ligger i linje med vad som efterfrågasi de nu aktuella motionerna.Mot den bakgrunden avstyrks motionerna2002/03:T298 yrkande 13 (fp), 2002/03:T301 (s),2002/03:T321 yrkande 12 (m), 2002/03:T438 (fp),2002/03:T462 yrkande 16 (kd), 2003/04:T231 yrkande 2(fp), 2003/04:T430 yrkande 2 (fp), 2003/04:T496yrkandena 1 och 2 (c), 2003/04:T530 yrkande 11 (m),2003/04:T560 yrkande 11 (kd), 2003/04:T562 yrkande15 (fp) och 2003/04:T564 yrkande 31 (c).Med anledning av motionerna som tar upp frågor omgodstrafikens reglering vill utskottet anföraföljande.Av propositionen om ny järnvägslag framgår att påstatens spåranläggningar har järnvägsföretag medsäte i rätt att bedriva järnvägstrafik.Redan etablerad trafik har dock företräde på vissadelar av spåranläggningarna och där fårnytillkommande trafik endast förekomma om den inteinnebär en påtaglig försämring för den redanetablerade. Denna regel torde inte ha tillämpats inågon nämnvärd utsträckning, vilket innebär att densvenska järnvägsmarknaden kan sägas vara öppen förnationella godstransportföretag.De ändringar som gjorts genom direktiv /12/EGutvidgar rätten att trafikera järnvägsnät igemenskapen för järnvägsföretag som utförinternationella godstransporter. Under enövergångsperiod, fram t.o.m. ,utvidgas tillträdesrätten till att omfatta det s.k.transeuropeiska järnvägsnätet för godstransporter.Tillträdesrätten omfattar även järnvägsspår tillvissa terminaler och hamnar samt anslutningslinjertill och från dessa.Således kommer tillträdesrätten att omfatta heladet europeiska järnvägsnätet efter den 15 mars 2008.Järnvägsföretagen skall då ha tillträde till heladet svenska järnvägsnätet när de utförinternationella godstransporter.Som utskottet ser det ligger detta väl i linje medvad som efterfrågas i motionerna 2002/03:T298yrkande 9 (fp) och 2003/04:T562 yrkande 5 (fp) somavstyrks därmed.Med hänvisning till det ovan anförda har utskottetinget att erinra mot vad regeringen föreslår om rättatt utföra och organisera trafik på järnvägsnätet.Tilldelning och utnyttjande avinfrastrukturkapacitet och tjänsterUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om tilldelning ochutnyttjande av infrastrukturkapacitet ochtjänster.Utskottet behandlar här vad regeringen ipropositionen anför om tilldelning och utnyttjandeav infrastrukturkapacitet och tjänster (s. 109-129).Regeringens förslagAllmänt om tilldelning avinfrastrukturkapacitetRegeringen föreslår att en infrastrukturförvaltareskall till den som ansökt om infrastrukturkapacitetoch har rätt att utföra eller organiserajärnvägstrafik tilldela infrastrukturkapacitet påett samhällsekonomiskt effektivt sätt i enlighet medEG-direktivens principer. Den som utför ellerorganiserar järnvägstrafik skall inte, annat änundantagsvis och efter särskilt beslut, få tilldelainfrastrukturkapacitet eller fastställainfrastrukturavgifter.Infrastrukturförvaltarens skyldigheter ochkapacitetsplaneringRegeringen föreslår att en infrastrukturförvaltareskall upprätta och offentliggöra en beskrivning avsitt järnvägsnät. Beskrivningen skall innehållauppgifter om tillgänglig infrastruktur samtinformation om villkoren för att få utnyttja dennainfrastruktur och upprättas i samråd med berördaparter.Infrastrukturförvaltaren skall angeinfrastrukturkapacitet för planerade banarbeten ochsamarbeta med andra förvaltare för att tilldelakapacitet på mer än ett järnvägsnät.Infrastrukturförvaltaren skall ta fram etttågplaneförslag med utgångspunkt i de inkomnaansökningarna och med beaktande av behovet avreservkapacitet. Förvaltaren skall ha tystnadspliktför uppgifter som sökandena lämnar om sina affärs-och driftförhållanden. Om sökandenas önskemål kansamordnas skall infrastrukturförvaltaren upprätta entågplan.Om en intressekonflikt om kapacitet inte kan lösasskall en sökande kunna påkalla genomförande av ettsärskilt tvistlösningsförfarande.Om sökandenas önskemål inte kan samordnas trotstvistlösning skall infrastrukturförvaltaren förklaraden aktuella delen av infrastrukturen somöverbelastad. I uppenbara fall skall detta kunnaanges redan i beskrivningen av järnvägsnätet.Den som betalar en extra avgift skall ha företrädevid tilldelning av överbelastad infrastruktur. Iannat fall skall infrastrukturförvaltaren tilldelainfrastrukturkapacitet enligt deprioriteringskriterier som anges i beskrivningen avjärnvägsnätet.Ett lågt utnyttjande av tåglägen, som inte skallkunna överlåtas, skall kunna leda till att tåglägetmåste återlämnas och kunna beaktas avinfrastrukturförvaltaren vid senare tilldelning avtåglägen.Vid störningar i trafiken och i nödsituationerskall infrastrukturförvaltaren kunna vidta särskildaåtgärder.Den infrastrukturförvaltare som tillhandahållerinfrastrukturkapacitet som endast en ringa del avtjänster som är nödvändiga för trafiken skall inteomfattas av vissa av de skyldigheter som annarsåvilar infrastrukturförvaltare.Trafikerings- och ramavtalTrafikeringsavtalRegeringen föreslår att i samband med att etttågläge tilldelas skall sökanden ochinfrastrukturförvaltaren ingå avtal avadministrativ, teknisk och finansiell natur sombehövs för utnyttjandet av tågläge(trafikeringsavtal). Avtalsvillkoren skall varakonkurrensneutrala och icke-diskriminerande. Trafikskall inte vara tillåten innan trafikeringsavtal harträffats.RamavtalRegeringen föreslår att sökanden ochinfrastrukturförvaltaren skall kunna träffa ramavtalom utnyttjande av infrastruktur än entågplaneperiod. skall dock inte kunnagöras gällande mot annan sökande i den mån det iavtalet anges bestämda tåglägen eller om avtalet påannat sätt utformats så att det utesluter andrasökandes rätt att använda infrastrukturen.TjänsterRegeringen föreslår att den som åt någon som harrätt att utföra eller organisera trafik på svenskajärnvägsnät tillhandahåller vissa tjänster som ärnödvändiga för trafiken, skall vara skyldig att göradet på icke-diskriminerande villkor.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenföreslår om tilldelning och utnyttjande avinfrastrukturkapacitet och tjänster.AvgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot vadregeringen föreslår om avgifter för attutnyttja järnvägens infrastruktur. Utskottetavstyrker därmed motionsförslag om dels höjdabanavgifter, dels banavgifter anpassade tillde samhällsekonomiska marginalkostnaderna.Jämför reservation 2 (m).Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anför omavgifter (s.129-143) jämte motionerna 2002/03:T321yrkande 11 (m), 2003/04:T430 yrkande 3 (fp) och2003/04:T530 yrkande 10 (m).Regeringens förslagAllmänt om avgifterRegeringen föreslår att infrastrukturförvaltarenskall ta ut konkurrensneutrala och icke-diskriminerande avgifter för utnyttjande avjärnvägsinfrastruktur i enlighet med principer somanges i EG-direktiven.BanavgifterMarginalkostnadsbaserade avgifterRegeringen föreslår att avgifter för utnyttjande avjärnvägsinfrastruktur som inte ingår i terminalereller rangerbangårdar skall - inom ramen förförvaltarens kostnader för infrastrukturen -fastställas till den kostnad som uppstår som endirekt följd av framförandet av järnvägsfordon. Förinfrastruktur som ingår i terminaler ochrangerbangårdar skall dock avgift fastställas enligt8 §.Infrastrukturförvaltaren skall kunna ta ut enextra avgift för utnyttjandet av överbelastadinfrastruktur. Har infrastrukturförvaltaren integjort eller genomfört en kapacitetsförstärkningsplanskall den extra avgiften dock inte kunna tas ut utantillsynsmyndighetens godkännande.Särskilda avgifter som tillåter samhällsekonomiskeffektivitetRegeringen föreslår att infrastrukturförvaltarenskall, för att nå kostnadstäckning, kunna ta utavgifter utöver avgifter som speglarmarginalkostnader. Dessa avgifter skall varaförenliga med ett samhällsekonomiskt effektivtutnyttjande av infrastrukturen.Särskilda avgifter för infrastrukturprojektRegeringen föreslår att infrastrukturförvaltareskall, på grundval av den långsiktiga kostnaden förett särskilt infrastrukturprojekt som ökareffektiviteten i järnvägssystemet och har avslutatsefter , kunna ta ut avgifter övermarginalkostnaden, om projektet inte skulle hakommit till stånd om avgifterna endast speglatmarginalkostnader.RabatterRegeringen föreslår att infrastrukturförvaltareskall kunna ge rabatt på avgifter för att främjautvecklingen av ny järnvägstrafik eller användningenav underutnyttjade sträckor av järnvägsnätet.Rabatten skall vara tidsbegränsad och på likavillkor tillgänglig för alla användare i visstrafik.Avgifter för tjänsterRegeringen förslår att avgifter för tjänster somtillhandahålls i samband med utnyttjande avjärnvägsinfrastrukturen skall vara icke-diskriminerande. Om den som förfogar över sådanatjänster är ensam om att tillhandahålla viss tjänst,skall avgiften beräknas utifrån kostnaden för atttillhandahålla tjänsten samt beräknas efter detfaktiska utnyttjande som köparen av tjänsten begär.BokningsavgifterRegeringen föreslår att infrastrukturförvaltarenskall kunna ta ut hela eller delar av avgiften förtilldelad kapacitet som inte har utnyttjats.MotionsförslagI motionerna 2002/03:T321 yrkande 11 och2003/04:T530 yrkande 10 av m.fl.(m) anförs att banavgifterna ursprungligen vartänkta som en intäkt avsedd att täckaunderhållskostnaderna. beslutade riksdagenatt avgifterna skulle sänkas, och viss trafikbefriades helt från dessa avgifter. Avsikten medförändringen var att stärka järnvägenskonkurrenskraft. täcker staten en stordel av kostnaderna för underhåll av järnvägen medbudgetmedel. Det är enligt vår mening viktigt attdrifts- och underhållskostnaderna på järnvägsområdeti ökande grad täcks av trafikavgifter.I motion 2003/04:T430 av ()anförs att för att genomföra 1998 årstransportpolitik är det viktigt att man utgår frånsamhällsekonomiska principer, som manmedverkar till att den enskilde kunden betalarmarginalkostnaden för varje resa. Då har vimöjligheter att utnyttja järnvägsnätet på etteffektivt sätt till gagn för miljö ochtrafiksäkerhet.Banavgifterna bör sättas så att de medverkar tillatt resenärer och godskunder kommer att betalamarginalkostnaden för den aktuella resan ellertransporten beräknad enligt samhällsekonomiskaprinciper (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeAv propositionen om ny järnvägslag framgår att dens.k. marginalkostnadsprincipen har varit enframträdande princip i svensk transportpolitik sedan1970-talet.