bet · GR01BOU7 · 2004-03-25 00:00:00 — Den snabba teknikutvecklingengör att det är viktigt att följa upp olika typer av tänkbara hälsoeffekterredan på ett tidigt stadium, eftersom det kan ta att upptäckaskador i form av t.ex. cancer eller kroniska sjukdomar. Rådet understrykerdärför vikten av fortsatt forskning inom EMF-området.Utskottet vill för sin del sammanfattningsvis anföra följande. När detgäller icke-joniserande strålning är ICNIRP den viktigaste internationellaorganisationen för utarbetandet och utfärdandet av riktlinjer. ICNIRP:sgällande riktlinjer innebär att man inte anser att användningen avmobiltelefoni innebär en ökad risk för cancer. uppmanar organisationentill viss försiktighet. Både WHO och EU delar ICNIRP:s huvudsakligabedömningar. Utskottet vill också framhålla den försiktighetsstrategi somden centrala svenska tillsynsmyndigheten för strålskydd, SSI, tillämpargenom att utfärda rekommendationer som innebär att man inte anser att detfinns något vetenskapligt stöd för att allvarliga hälsorisker skulle varaförenade med användningen av mobiltelefoni. SSI rekommenderar dock demsom känner oro att minska sin stråldos genom att t.ex. användahandsfree-utrustning.- - -När det gäller exponering för radiofrekventa fält och behovet av märkningvill utskottet anföra följande. presenterade SSI sin rapportExponering för radiofrekventa fält och mobiltelefoni (SSI rapport 2001:9).I rapporten ges en översikt över allmänhetens exponering för radiofrekventafält, med tonvikt på den exponering som härrör från mobiltelefonisystem.Mätningar av exponeringen för radiofrekventa fält mellan 30 och 2 000MHz har genomförts på 31 platser i : storstad, mindre stad ochlandsbygd. Mätningarna har visat att exponeringsnivåerna varierade straktmellan de olika platserna, med högsta värden i storstad utomhus och inärheten av radio/. Som mest uppgick de uppmätta värdena till 3mW/m2, dvs. under en tusendel av de rekommendationer som utarbetats avICNIRP. Dominerande bidrag till denna exponering kom från basstationerför mobiltelefoni och från TV-sändningar. Exponeringen vid egen användningav mobiltelefoner kan i vissa situationer uppgå till värden som liggerunder men i närheten av . Den reella exponeringenär dock ofta betydligt lägre på grund av olika faktorer som telefonutförandeoch hur man håller telefonen. Statistik från indikeraratt olika former av nedreglering av mobiltelefoners uteffekt i medelvärdekan reducera exponeringen med cirka fyra femtedelar. Trådlösa telefoneroch annan mobilutrustning som PC-modem eller Bluetooth ger generellt lägreexponeringsnivåer. gav regeringen i uppdrag att "utredaeventuellt behov av informationstext angående strålning från mobiltelefoneroch andra terminaler för mobil kommunikation". lämnadeSSI en skrivelse till regeringen om behovet av information om strålningfrån mobiltelefoner. SSI:s arbete har följts av representanter frånElsäkerhetsverket, , och Socialstyrelsen.Myndigheternas gemensamma bedömning om kunskapsläget är att det intefinns några vetenskapliga belägg för att elektromagnetiska fält, EMF,från mobiltelefoner leder till skadliga hälsoeffekter. Det finns helleringa belägg för att barn skulle vara mer känsliga för EMF än vuxna. Vidareframhålls att mobiltelefoner är en relativt ny företeelse och att detdärför är viktigt att forskningen inom området fortsätter.Den ovan redovisade rapporten från det internationella expertrådet harinte redovisat några vetenskapliga belägg för att elektromagnetiska fältfrån mobiltelefoner leder till skadliga hälsoeffekter, men den ger enligtSSI ändå stöd för att, som en del av en försiktighetsstrategi, sänkaexponeringen vid användning av mobiltelefon med enkla åtgärder. SSI kommerdärför att ta initiativ till ett myndighetsgemensamt informationsmaterialom mobiltelefoner och strålning och informera om hur man med enkla åtgärderkan sänka sin exponering från mobiltelefoner. Det föreslagnainformationsmaterialettill allmänheten och information om SAR-värdet bör finnas lättillgängligti butiker som säljer mobiltelefoner. SSI avser därför att ta upp endiskussion med mobiltelebranschen, bl.a. om hur den kan medverka till attinformationen når konsumenterna på ett effektivt sätt.- - -SSI har i en särskild rapport redovisat och utstrålad effekt från 21mobiltelefoner på marknaden (SSI Rapport 2002:1). Ett syfte med rapportenär att undersöka om utstrålad effekt kan kombineras med uppgifter om SARför att beskriva telefonernas prestanda. De högsta uppmätta SAR-värdenavarierade mellan 0,49 W/kg och 1,7 W/kg för mätobjekten. Medelvärdet lågpå 0,78 W/kg. SAR-värdet för alla telefoner låg under gränsvärdet på 2W/kg. Det finns också ett frivilligt åtagande frånmobiltelefontillverkarnassida att presentera aktuella SAR-värden på telefonerna. Bland annat harlistor med SAR-värden publicerats i kvällspressen. Dessa värden finnsockså publicerade på SSI:s hemsida. Vidare bör uppmärksammas att en listapå SAR-värden från mobiltelefoner finns på den tyska strålskyddsmyndighetenshemsida.- - -har behandlat regeringens proposition om miljömålensdelmål och åtgärdsstrategier (bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) ochbeslutat att, i enlighet med regeringens förslag, delmålen bl.a. skallföljas upp genom sammanställningar av de nationella och internationellaforskningsresultaten, däribland den ovan nämnda rapporten från (Elkänslighet och hälsorisker av elektromagnetiska fält). Regeringen har iriksdagen dessutom anfört att en grundläggande princip i det svenskaforskningssystemet är att regeringen inte förmedlar forskningsmedel tillenskilda forskare. Ansvarsfördelningen mellan regering, riksdag ochmyndigheter är sådan att regering och riksdag fattar de övergripandeforskningspolitiska besluten medan universitet, högskolor, forskningsråd ochandra organisationer med sakkunskap beslutar om den närmare medelsfördelningenoch verksamheten. Detta bör gälla även för beslut om resurser till forskningom elöverkänslighet. för arbetsliv och socialvetenskap(FAS) har i samband med omorganisationen av de forskningsfinansierandemyndigheterna tagit över ansvaret för frågor som rör forskning omelöverkänslighet. Rådet är , vid sidan av universitet och högskolor ochArbetslivsinstitutet, den huvudsakliga finansiären av sådan forskning iSverige (svar på fr. 2001/02:76). Vidare bör uppmärksammas att Vetenskapsrådetgenom regleringsbrev för har fått i uppdrag att i samråd medberörda forskningsfinansiärer, myndigheter och branschföreträdare utarbetaen analys över forskningen inom området hälsoeffekter av elektromagnetiskafält samt värdera den nationella forskningens kvalitet och inriktning iett internationellt perspektiv. Rådet skall också mot bakgrund av analysenbedöma behovet av nationell forskning inom området samt ge förslag tillinriktning av den nationella forskningen. Uppdraget skall redovisas senastden 1 november 2004.Utredningar m.m. i övrigtKammarrätten i har i beslut som meddelades den 23 februari 2004tagit ställning till en vid () avslagen begäranom att få ut uppgifter om position och adress för samtliga befintligaUMTS-sändare (3G-sändare) i (mål nr 7462-03).Kammarrätten ansåg att uppgifterna rör nätoperatörernas affärs- ochdriftsförhållanden och att företagen kan antas lida skada om de begärdauppgifterna lämnas ut. Kammarrätten fann därför att uppgifterna omfattadesav sekretess enligt 8 kap. 6 § 1 sekretesslagen (1980:100) och avslogöverklagandet.Enligt inhämtade uppgifter från PTS lämnar myndigheten alltid ut uppgifterom en specificerad sändare (på viss adress e.d.) eller alla sändare inomen kilometers radie från viss position eller adress, t.ex. bostad.Elsäkerhetsverket, , , , ochStatens strålskyddsinstitut har gett ut informationsbroschyren Strålningfrån mobiltelesystem i vilken redovisas bl.a. hur människor påverkas avradiovågor från mobiltelesystem. , , ,och har gett utinformationsbroschyren Magnetfält och eventuella hälsorisker i vilken lämnasvissa rekommendationer. Bland annat rekommenderas att undvika placeringav nya bostäder, skolor och daghem etc. nära befintliga elanläggningarsom ger förhöjda magnetfält, om det finns alternativa placeringar.Hösten 2002 redovisade ett regeringsuppdrag avseendestrålningsrisker från kraftledningar. Verket lämnar i rapporten förslagpå gränsvärden för kraftledningar. Vidare föreslås bl.a. att antalet boendevid olika exponeringsnivåer skall utredas av verket. har inte avslutats. har inlett sittutredningsarbete.PTS har haft i uppdrag av regeringen att bl.a. utreda och lämna förslagtill utformning av myndighetens sektorsansvar för miljöfrågor. Ansvaretavser bl.a. elektromagnetiska fält inom området för trådlös kommunikationoch inverkan på natur- och kulturvärden av en utbyggnad av infrastrukturenför en sådan kommunikation. Uppdraget slutredovisades ochbehandlades i proposition /03:110 Lag om elektronisk kommunikation.Regeringen delade utredningens bedömning att det knappast är försvarbartur effektivitets- eller kostnadssynpunkt att föra över någonarbetsuppgift inom miljöområdet från någon av de andra berörda myndigheternatill PTS.Utskottets ställningstagandeEtt flertal olika frågeställningar aktualiseras av motionerna. Gemensamtför de allra flesta av motionsförslagen är att de har sin utgångspunkt ien oro för hälsorisker. För att möta dessa risker lämnar motionärernaförslag på olika typer av åtgärder. Förslagen bör ses mot denna, i mångastycken gemensamma, bakgrund.Liksom vid förra årets behandling av motioner på detta område kan utskottetkonstatera att den snabba utbyggnaden av mobiltelefonnäten m.m. som pågåttunder på ett mycket påtagligt sätt aktualiserar frågan om deeventuella hälsokonsekvenserna av strålningen från anläggningarna liksomstrålningens påverkan på natur- och kulturmiljön. Frågor om anläggningarnaspåverkan i form av elektromagnetiska fält på människor och miljö harfortfarande stor aktualitet och betydelse.Enligt utskottets mening bör därför fortfarande försiktighet och återhållsamhetvara vägledande vid uppförande av olika anläggningar för mobiltelefoni m.m. Av samma skäl finns det anledning att iaktta försiktighet när det gälleratt placera bostäder och lokaler i närheten av kraftledningar och andraanläggningar som ger upphov till elektromagnetiska fält.De planinstrument m.m. som kommunerna förfogar över tordeockså göra det möjligt för dem att undvika olämplig lokalisering avbebyggelse eller olika anläggningar för mobiltelefoni m.m. Det är ocksåofta till den kommunala nivån (t.ex. miljönämnder) som tillsynsansvaretoch möjligheterna att ställa villkor på verksamhetsutövare har lokaliserats.Mot denna i korthet beskrivna bakgrund får det i första hand anses varaett kommunalt ansvar att bostäder och lokaler inte uppförs inom områdendär den elektromagnetiska strålningen är för hög eller att verksamhetermed för hög strålning inte placeras i anslutning till bostadsområden m.m.Den ökade kunskapen om och uppmärksamheten kring dessa frågor ger ocksåförutsättningar för kommunerna att ta detta ansvar. Även kommunmedborgarnasmedvetenhet kan förväntas bidra till att så blir fallet.Som framgår av utskottets bakgrundsredovisning kan MB:s försiktighetsprincippåverka nu aktuella verksamheter. Lagstiftningen ger således utrymme föringripanden med stöd av denna princip eller uppställande av villkor medstöd av principen, antingen från tillsynsmyndighet eller fråntillståndsmyndighet,under förutsättning att den aktuella verksamheten och forskningen påområdet motiverar detta.Utskottet kan liksom tidigare dessutom konstatera att många av de frågorsom aktualiseras i motionerna på ett eller annat sätt är föremål förutredning eller annan beredning.I frågorna om bygglov och bygganmälan vill utskottet framhålla att dettorde förhålla sig så att en utökad bygglovsplikt i sig inte leder tillatt de informationskrav m.m. som motionärerna eftersträvar skulle kommaatt uppfyllas i större utsträckning än . Däremot kan, som redan harframgått, en tillsynsmyndighet ingripa mot pågående verksamheter med stödav försiktighetsprincipen om kunskapsläget och den aktuella verksamhetenmotiverar ett ingripande. Inte heller framstår det som motiverat att låtainformationsbehovet påverka reglerna om bygglovsplikt m.m. Dessa reglerhar andra utgångspunkter än att tillfredsställa informationsbehov. Medanledning av den moderata motionen vill utskottet framhålla att det inteanses ankomma på att pröva om sökanden har äganderätteller annan rätt till den mark som avses med ansökningen. Vidare innebärett bygglov inte i sig att sökanden får rätt gentemot fastighetsägarenatt uppföra en anläggning.Med anledning av de angelägna samordningsfrågor som motionärerna lyfterfram i två motioner vill utskottet erinra om de ovan redovisade kraven påoch möjligheterna till samordning som följer av dagens lagstiftning (främstPBL och lagen [2003:389] om elektronisk kommunikation). Utskottet villäven peka på att den uppföljning som efterlyses i en av motionerna i alltväsentligt torde ingå i PTS:s nuvarande uppgifter. Motionärerna får motdenna bakgrund anses vara tillgodosedda.Beträffande förslagen om information inklusive rätten att ta del avuppgifter om basstationers m.m. placeringar finner utskottet att demöjligheter till det sistnämnda som ges genom PTS får anses innebära att vadmotionärerna eftersträvar i dessa delar i det väsentliga är uppfyllt. Densom önskar kan alltså från PTS få veta t.ex. vilka sändare som finns inomen kilometers radie från bostaden. Utskottet vill även peka på att denbestämmelse i sekretesslagen (8 kap. 6 §) som enligt kammarrätten, vilketredovisats ovan, grundade sekretess hos PTS inte gäller för kommunalamyndigheter. Huruvida en enskild kommun, t.ex. med utgångspunkt frånuppgifter i ansökningar om bygglov, bör ägna sig åt att sammanställa ochtillhandahålla information om sändares m.m. placering får enligt utskottetsmening i första hand anses vara en angelägenhet. I det sammanhangetgör sig olika bedömningar gällande, t.ex. i sekretess- och konkurrensfrågormen även i frågan om och i vilken omfattning som kommunen för detta ändamålbör ta resurser i anspråk. På motsvarande sätt förhåller det sig med deövriga förslag som motionärerna för fram angående information.Angående förslagen om elsanering av offentliga lokaler m.m. finns detanledning att peka på att utskottet i andra sammanhang har avstyrktliknande förslag. Skälen härtill har varit att kunskapsläget angåendeelöverkänslighet har varit sådant att utskottet inte har kunnat förorda avmotionärerna föreslagna elfria zoner i byggnader m.m. (se bet. 2002/03:BoU5och bet. 2003/04:BoU6). Utskottet finner att dessa skäl har bäring påbåda de nu aktuella förslagen.Utskottet finner sammanfattningsvis inte tillräckliga skäl för att i någondel nu ställa sig bakom de förslag som lämnats i motionerna. Utskottetavstyrker motionsförslagen.Boende och buller m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om boende och buller m.m. Jämförreservation 3 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 1 (mp).InledningUtskottet kan mot bakgrund av bl.a. de under detta avsnitt redovisademotionerna m.m. konstatera att konflikterna mellan kraven på ökatbostadsbyggande i tätort och olika miljökrav är tydliga och förtjänar acceptablalösningar.MotionernaI två motioner förespråkas regelförändringar i syfte att underlättatillkomsten av nya bostäder i bullerutsatta områden. I den moderata motionen2003/04:Bo201 föreslås sålunda ändring i så att inte nybyggnationi storstäder försvåras med hänvisning till ljudnivåer. I fp-motionen2003/04:Bo254 yrkande 8 föreslås precisering av de särskilda skäl som enligtPBL krävs för att i plan meddela bestämmelser om högsta tillåtna bullerm.m. Fp-förslaget knyter an till regleringen i 5 kap. 7 § första stycket11 PBL (se nedan under avsnittet Reglering i detaljplan).I mp-motionen 2003/04:Bo219 finns fyra förslag som syftar till att ökainslaget av tysta miljöer. Motionärerna föreslår dels att det tillsättsen utredning som klarlägger behovet av miljöer som är bullerfria, yrkande1, dels att det skall byggas ett tystare samhälle, yrkande 2. Vidareföreslår de att gränsvärden för bakgrundsbuller på arbetsplatser och isamhället skall tas fram, yrkande 3, och i yrkande 6 sänkta gränsvärdenför buller i utomhusmiljöer. Liknande förslag återfinns i motion2003/04:Bo264 (fp). Där föreslås i yrkande 1 att mål om buller skalluttryckas i minskning av bullrets effekter och i yrkande 2 bl.a. attstörningen av buller skall minskas till 2010 och till2020. I samma motion (yrkande 3) föreslås såvitt avser buller från markbundentrafik att man - som ett led i arbetet mot minskade negativa effekter -skall eftersträva att även ge boende tillgång till en god, störningsfriljudmiljö och i motionens yrkande 4 föreslår motionären att ökad viktskall läggas vid att bevara tysta områden och miljöer.Även motion 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 14 behandlar möjligheterna attgenom fysisk planering främja god hälsa. Motionärerna vill härigenom uppnåminskade utsläpp av koldioxid.BakgrundRiktvärden för bullerRiksdagen beslutade om etappmål för buller (prop. 1996/97:53, bet.1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Etappmålen utgick från följande riktvärdenför trafikbuller, som normalt inte bör överskridas vid nybyggnad avbostäder eller vid nybyggnad eller väsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur:-30 dBA ekvivalentnivå (medelljudsnivå) inomhus- maximalnivå (högsta ljudnivån) inomhus nattetid- ekvivalentnivå utomhus vid fasad- maximalnivå vid uteplats i anslutning till bostaden.För utomhusnivån avses för flygbuller FBN . Vid tillämpningen avriktvärden vid åtgärder i trafikinfrastrukturen bör hänsyn tas till vadsom är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt. I de fall utomhusnivåninte kan reduceras till nivåer enligt ovan bör inriktningen vara attinomhusvärdena inte överskrids. Vid åtgärd i järnväg eller annan spåranläggningavser riktvärdet för buller utomhus ekvivalentnivå vid uteplatsoch ekvivalentnivå i bostadsområdet i övrigt.MiljökvalitetsmålI beslutade att bl.a. införa de nationellamiljökvalitetsmålen God bebyggd miljö och Begränsad miljöpåverkan (prop.1997/98:145,bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). beslutade därefter, inovember 2001, om ett antal delmål för miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130,bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36).Beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bestämdes följande delmålför buller.Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande deriktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall haminskat jämfört med år 1998.För miljökvalitetsmålet Begränsad miljöpåverkan som omfattar utsläpp avkoldioxid (som tas upp i en motion) har bestämts följande delmål.De svenska utsläppen av växthusgaser skall som ett medelvärde för perioden2008-2012 vara lägre än utsläppen . Utsläppenskall räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgasernaenligt Kyotoprotokollet och IPCC:s definitioner. Delmålet skall uppnåsutan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer.Dennya ordningen med delmål för miljökvalitetsmålen innehåller även ettuppföljningssystem. I miljömålspropositionen beskriver regeringen huruppföljningen av miljökvalitetsmålen skall gå till. Av propositionen framgåratt avsikten är att regeringen skall rapportera översiktligt tillriksdagen hur arbetet med att nå miljökvalitetsmålen fortskrider. Enfördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen avses äga rum vart fjärde år.Syftet med denna är att klarlägga om styrmedel eller mål behöver korrigeras.På utpekade miljömålsansvariga myndigheter läggs uppdraget att utveckla,kvalitetssäkra och vidmakthålla driften av lämpliga indikatorer. Förmiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är ansvarig myndighet.Regeringen anför i miljömålspropositionen vidare att man följer utvecklingenoch avser att återkomma med ytterligare delmål för buller efter den förstauppföljningen av miljömålen.I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 20) lämnarregeringen en årsrapport till angående hur arbetet med att nåmiljökvalitetsmålen fortskrider. Beträffande buller redovisar regeringenföljande.Åtgärder längs det statliga vägnätet medförde att antaletbullerutsatta personer vid ljudnivåer överstigande ekvivalentnivåutomhus minskade med 3 300. Trots det ökade antalet bullerutsatta personerfrån ca 18 500 till ca 20 200. Ökningen beror bl.a. på ökad trafik, högrehastigheter och typ av beläggning. Med nuvarande åtgärdstakt bedöms måletför buller från vägtrafik inte uppnås 2005. åtgärdades 4 075bostadslägenheter med ljudnivåer överstigande maximalnivå inomhusfrån tågtrafik. Trots det ökade antalet bullerutsatta lägenheter med 47till 10 046. Orsaken är bl.a. att en ny inventering genomförts och atttransportarbetet på järnväg har ökat. Målet för buller från tågtrafikbedöms inte kunna nås 2004 men däremot 2005. För att minska trafikbullretkrävs dock fortsatta åtgärder. Brist på kunskap om bullersituationen idet kommunala vägnätet och svårigheter att jämföra buller från de olikatrafikslagen gör det svårt att följa upp delmålet om buller.I direktiven till utredningen om inomhusmiljön (dir. 2004:16, se mer däromnedan) redovisas att ca 2 miljoner människor bedöms vara utsatta förbullernivåer från flyg-, väg- och järnvägstrafik över de riktvärden somriksdagen ställt sig bakom. Av dessa är ca 1,6 miljoner störda avvägtrafikbuller. Som exempel på andra typer av buller som brukar betecknassom störande anges ljud från installationer i byggnader till inomhus- ochutomhusmiljön, höga ljudnivåer från restauranger och vid konserter, bulleroch störande ljud på arbetsplatserna och i fritidsmiljön.Miljömålsrådet överlämnade sin första samlade utvärderingav arbetet med att nå de 15 miljökvalitetsmålen till regeringen.Rådet gör bedömningen att delmålet för buller inte kommer att nås. Rådetredovisar att trafikbullret och antalet bullerutsatta har ökat sedan 1998på grund av ökad trafik, ökad tung trafik och bullrande beläggningar.Enligt rådet kommer dessutom personbilstrafiken att öka från1997 till 2010.För koldioxid redovisar rådet bl.a. följande. Statistik till2001 visar att utsläppen i minskat . Destörsta utsläppsminskningarna har skett inom bostäder och servicesektornberoende på övergång från olja till fjärrvärme, el och biobränslen. Ävenutsläppen från jordbruk och avfallsdeponier minskar. Under samma periodhar dock utsläppen från industrin och transportsektorn ökat. Fråntransportsektorn dominerar utsläppen från vägtransporter och det är de tungagodstransporterna på väg som står för en stor del av utsläppsökningen.Den senaste utsläppsprognosen, från tredje nationalrapport omklimatförändringar 2001, pekar dock mot att utsläppen i stortsett hamnar på samma nivå som 1990 för att därefter öka. Ytterligareåtgärder kan med andra ord komma att krävas för att utsläppen i Sverigeskall minska i enlighet med delmålet. Enligt utsläppsprognosen är detfrämst ekonomiska styrmedel, som energi- och koldioxidskatter ochelcertifikat, som kan minska utsläppen i i fortsättningen. Ävenförändringar av EU:s gemensamma jordbrukspolitik bedöms leda till minskadeutsläpp av växthusgaser. Andra viktiga områden är nya regler inomavfallshanteringen och utvecklingen av bränsleförbrukningen hos personbilar.Det är fortsatt ökade utsläpp från transportsektorn (främst godstransportpå väg) och från industrin som medför att utsläppen totalt sett inteminskar i prognosen.MiljökvalitetsnormerRegeringen har i 5 kap. 1 § MB första stycket bemyndigats att meddela deföreskrifter som behövs i fråga om kvaliteten på miljön. Dessa föreskrifterbenämns miljökvalitetsnormer. finns det två förordningarom miljökvalitetsnormer. Den ena avser utomhusluft och den andra fisk-och musselvatten. Det finns inga miljökvalitetsnormer som reglerar bullereller koldioxid.