bet · GR01SKU23 · 2004-03-30 00:00:00 — Kommunerna fårdock betala en avgift till systemet för att finansiera uttagen.Undantaget från skatteplikt inom idrottsområdet i 3 kap. 11 a § ML infördessom en mosvarighet till artikel 13 A.1 m i det sjätte mervärdesskattedirektivet.Avgifter för tillträde till idrottsliga evenemang eller för att utövaidrottslig verksamhet undantas därför från skatteplikt. Vidare undantastjänster som har samband med utövandet av den idrottsligaverksamheten. Omsättning av varor omfattas dock inte av undantaget frånskatteplikt.Undantagen gäller endast sådan verksamhet som tillhandahålls av staten,kommun, landsting eller en förening i de fall verksamheten inte skallanses som yrkesmässig enligt 4 kap. 8 § ML. För motsvarande verksamhetsom bedrivs av annan gäller en reducerad skattesats om 6 %.MotionenI motion Kr282 yrkandena 14 och 17 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden dels om lika villkor beträffande mervärdesskatt föridrottsanläggningar som drivs av föreningar och sådana som drivs kommunalt,dels om att regeringen bör verka för att svensk idrott inte får försämradevillkor till följd av anpassningen till EG:s sjätte momsdirektiv.Utskottets ställningstagandeMervärdesskatteutredningen (dir. 1999:10) föreslår i betänkande SOU 2002:74,Mervärdesskatten i ett EG-rättsligt perspektiv, att undantaget frånskatteplikt inom idrottsområdet skall - såvitt gäller annan än stat ellerkommun - gälla för tjänster som omsätts av organisationer utan vinstintresse.Härigenom kommer undantaget att avse i princip samma krets av subjektsom tidigare, dvs. de allmännyttiga ideella föreningarna. Utredningenföreslår varken några förändringar beträffande de tjänster som skallomfattas av undantaget från skatteplikt eller begränsningar av undantagetfrån skatteplikt med hänsyn till risken för konkurrenssnedvridning.Skattesatsutredningen (dir. 2002:141) skall se över tillämpningsområdetför de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inommervärdesskatteområdet. Utredningen skall bl.a. belysa skattens påverkanpå konkurrenssituationen mellan och inom olika branscher. Förslag skalllämnas med beaktande av EG-reglerna på området.I betänkande SOU 2002:74 som bereds inom Regeringskanslietbehandlas som nämnts olika frågor som har betydelse förkonkurrensförhållandetmellan mervärdesskatteskyldiga organisationer och icke mervärdesskatteskyldiga.Innan resultatet av beredningsarbetet föreligger är utskottet därförinte berett att ta ställning till om några åtgärder bör vidtas med anledningav de konkurrensfrågor som aktualiseras i motionen. Utskottet vill dessutomerinra om att även de kommersiellt drivna anläggningarnas skattesituationbör uppmärksammas i detta sammanhang. Om idrottsevenemang anordnas påsådana anläggningar beskattas de normalt . Detta förhållande kanemellertid komma att ändras som en följd av arbete.Det finns således skäl att avvakta även denna utredning. Motionsyrkandenaavstyrks.Stöld och rånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om avdragsrätt för mervärdesskatt för förlusterav kontanta medel som uppkommit genom stöld eller rån.Gällande bestämmelserEnligt 1 kap. 1 § mervärdesskattelagen skall mervärdesskatt betalas vidomsättning av varor och tjänster om omsättningen är skattepliktig ochsker i yrkesmässig verksamhet. Bestämmelser om hur och på vilket underlagskatten skall beräknas finns i 7 kap. mervärdesskattelagen. Normaltberäknas skatten som en procentsats på priset för varan eller tjänsten(beskattningsunderlaget). Enligt en särskild bestämmelse får den skattskyldigeminska beskattningsunderlaget om det uppkommer en förlust på en fordranavseende ersättning för en vara eller en tjänst, s.k. kundförlust.Minskningen får ske med ett belopp som motsvarar förlusten.Mervärdesskattelagen innehåller i övrigt inte någon bestämmelse om atthänsyn skall tas till förluster i en verksamhet. En skattskyldig är såledesskyldig att redovisa mervärdesskatt även om den ersättning han eller honhar uppburit för omsättningen har förlorats genom exempelvis stöld ellerdylikt. Det är endast vid kundförlust som beskattningsunderlaget fårminskas.De nu redovisade reglerna i mervärdesskattelagen stämmer överens medbestämmelserna i sjätte mervärdesskattedirektiv. EG-direktivet medgerinte att beskattningsunderlaget får ändras därför att vederlaget för eneller flera omsättningar förloras genom t.ex. stöld.Från och med 1999 års taxering föreligger en viss avdragsrätt vidinkomstbeskattningen för förluster av kontanta medel i näringsverksamhet genombrott. Enligt den aktuella propositionen (prop. 1996/97:154 s. 35 f.)övervägde regeringen att också föreslå regler som skulle göra det möjligtatt ändra underlaget vid mervärdesbeskattningen när förluster uppkommitgenom brott, t.ex. stöld. Enligt regeringens bedömning tydde emellertiden genomgång av EG-rätten på att gemenskapslagstiftningen inte medgav attSverige införde regler för ändring av beskattningsunderlaget i sådanafall då vederlaget för en omsatt vara eller tjänst stulits. Dessutom ansågregeringen att ett införande av en rätt till ändring av beskattningsunderlagetskulle strida mot mervärdesskattelagens grundläggande principer. Regeringenföreslog därför inte några sådana regler.Skatteutskottet, som beträffande denna fråga var enigt, avvek inte frånregeringens bedömning (1997/98:SkU2). Detta ställningstagande har senarevidhållits av utskottet, senast i betänkande 2002/03:SkU10.MotionenI motion Sk279 av och () begärsatt regeringen lägger fram ett förslag för som ger avdragsrättför mervärdesskatt på belopp som förlorats genom rån eller stöld.Utskottets ställningstagandeMed hänvisning till den ovan lämnade redogörelsen över vad som förekommitrörande den nu aktuella frågan vidhåller utskottet sin uppfattning attett införande av en rätt till reducering av beskattningsunderlaget förmervärdesskatt på det sätt som motionärerna begär skulle strida mot såvälgällande EG-regler som grundläggande principer för mervärdesskatteredovisningen.Ett tillmötesgående av motionärernas önskemål skulle dessutom ge upphovtill problem, t.ex. då det gäller hanteringen av gjorda avdrag förmervärdesskatt, försäkringsfrågor m.m. Utskottet avstyrker därför motionen.Ersättningar till gode män och förvaltareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet.Gällande bestämmelserUppdrag som god man omfattas inte av något av de i ML uppräknade undantagenfrån skatteplikt.MotionenI motion L201 av () begärs ändringar i mervärdesskattelagen.Motionären anser att om en kommun väljer att förskottera arvoden ochkostnadsersättningar till gode män/förvaltare samt erlägger vederbörligaarbetsgivaravgifter, och därefter fakturerar huvudmannen på utbetalt belopp,bör tjänsten inte vara belagd med moms.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare behandling av en motion med samma innehåll somden nu aktuella funnit att vad som anförs inte ger anledning att överväganågon ändring av mervärdesskattelagens bestämmelser om skattepliktigatjänster eller skattskyldighet till mervärdesskatt, inte heller när detgäller uppdraget som god man/förvaltare. Utskottet vidhåller dettaställningstagande och avstyrker därmed motionen.Registreringsnummer för mervärdesskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om att ge enskilda näringsidkare möjlighetatt använda ett särskilt momsregistreringsnummer i stället för personnummer.Gällande ordning och tidigare utredningsförslagEnskilda näringsidkare måste använda sitt personnummer somidentitetsbeteckning för sin näringsverksamhet. I 11 kap. 5 §mervärdesskattelagen(1994:200) föreskrivs att en skattskyldig skall ange sitt registreringsnummertill mervärdesskatt på sina fakturor och jämförliga handlingar, ochregistreringsnumret för mervärdesskatt är konstruerat utifrån person- ellerorganisationsnumret med vissa tillägg. Även då den skattskyldige inte ärregistrerad skall fakturan innehålla person- eller organisationsnummer omdet finns ett sådant och annars en likvärdig uppgift. Andra företagsformersåsom aktiebolag och handelsbolag tilldelas särskilda organisationsnummersom inte är identiska med ägarens personnummer.Ett förslag om att tilldela näringsidkare ett särskilt företagarnummerlades fram i betänkande SOU 1994:63 Personnummer - Integritet ocheffektivitet. Ett sådant företagarnummer skulle enligt utredningsförslagetkunna användas i stället för personnummer i olika sammanhang, t.ex. ifaktura som utfärdas enligt mervärdesskattebestämmelserna.Personnummerutredningensförslag fick delvis ett kraftigt negativt remissutfall, och regeringenlade aldrig fram något förslag på grundval av utredningsbetänkandet (seprop. 1994/95:100 bil. 3.1 s. 91). avslog också en motionom ett tillkännagivande om ett särskilt momsregistreringsnummer för densom driver enskild firma (bet. 1994/95:SkU27 s. 35).MotionenI motion Sk442 av m.fl. (fp, m, kd, c) begärs etttillkännagivande om att enskilda firmor skall få använda frivilligaorganisationsnummer som registreringsnummer för mervärdesskatt. Integritetsskälåberopas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har senast avslagit en motion med liknandeinnehåll som den nu aktuella (bet. 2001/02:SkU18). Utskottet erinrade dåom att ett förslag liknande det som motionärerna fört fram tidigare hadepresenterats i ett utredningsbetänkande som dock, efter negativt remissutfall,inte ledde fram till någon proposition. Invändningarna gick i huvudsakut på att integritetsaspekterna och klagomålen över personnummeranvändningeni detta sammanhang överdrivits, att ett system med dubbellagring avidentiteter skulle ställa sig kostsamt och krångligt både att införa ochhålla i drift samt att även andra register skulle påverkas. Utskottetfann att dessa invändningar alltjämt var relevanta och tillade därutöveratt det i och med utvecklingen med förtryckta deklarationer - som skallanvändas även av näringsidkare - och skattekontoreformen hade blivit ännuviktigare att undvika dubbla registeruppgifter hos skattemyndigheterna,eftersom ett sådant system skulle innebära merarbete, ett krångligareförfarande och ökad risk för fel i hanteringen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker därmed motion Sk442.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Vissa varu- och tjänsteomsättningar, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lika moms på restaurangtjänster och mat sominhandlas i butik samt en översyn av turistnäringens skatteförhållanden.Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk218, 2003/04:Sk223,2003/04:Sk238, 2003/04:Sk240 och 2003/04:Sk274 yrkandena 1 och 2 ochavslår motionerna 2003/04:Fi304 yrkande 39, 2003/04:Sk207, 2003/04:Sk225,2003/04:Sk226, 2003/04:Sk318, 2003/04:Sk329, 2003/04:Sk332 yrkandena 1och 2, 2003/04:Sk368, 2003/04:Sk384, 2003/04:Sk395, 2003/04:Sk408 och2003/04:Sk435.StällningstagandeSverige har, jämte , den högsta mervärdesskatten i . Dettaställer till allvarliga konkurrensproblem för svenska företag, inte minstför turistnäringen. För att den svenska turistnäringen skall kunna konkurreramed andra länder behövs bl.a. en sänkning av den höga svenska restaurangmomsen.De momsnedsättningar som gäller för hotelltjänster etc.är inte tillräckliga för att väga upp denna negativa bild. Enligt vårmening är det orimligt att mat som inhandlas i butik beskattas med 12 %medan mat som förtärs på restaurang belastas moms. Denna skillnadhar också lett till en betydande konkurrenssnedvridning inom landet.Skattesatsutredningen, som har till uppgift att bl.a. se övertillämpningsområdetför de reducerade mervärdesskattesatserna, bör föreslå åtgärder som råderbot på orättvisorna kring restaurangmomsen varvid samma momssats pårestaurangtjänster och mat bör eftersträvas. Vi förutsätter därvid attregeringen kan ställa sig bakom förslag om att låta bl.a.restaurangtjänster omfattas av möjligheten till lågmoms.I finns ca 10 000 hotell- och restaurangföretag, varav 90 %har färre än tio anställda och alltså drivs som småföretag. Turistnäringenhar således en stor potential och många möjligheter till tillväxt. Föratt ta till vara denna tillväxtpotential och därigenom också skapa nyaarbetstillfällen i mindre kommuner på landsbygden anser vi att nya lösningar,t.ex. förenklingar av olika tillståndslagar och ändrade skattereglerutöver vad vi ovan anfört måste prövas. Vi instämmer således i vad somanförs i motion Sk274 om att det behövs en långsiktig strategi för satsningarpå svensk turistindustri i hela landet och en genomgripande översyn av desmå turistföretagens skatteförhållanden.Riksdagen bör med bifall till motionerna Sk218, Sk238 och Sk274 rikta etttillkännagivande till regeringen om vad vi nu anfört. Övriga nu behandlademotioner som rör moms på restaurangtjänster får härigenom anses tillgodosedda.2. Vissa varu- och tjänsteomsättningar, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om sänkt moms på restaurangtjänster och transporti skidlift samt vad som anförs om konkurrensneutralitet mellan olikasubjekt som tillhandahåller friskvård. Därmed bifaller motionerna2003/04:Fi304 yrkande 39, 2003/04:Sk240 och 2003/04:Sk332 yrkandena 1 och2, bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk218, 2003/04:Sk223, 2003/04:Sk225,2003/04:Sk238, 2003/04:Sk274 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sk318 och2003/04:Sk395 och avslår motionerna 2003/04:Sk207, 2003/04:Sk226, 2003/04:Sk329,2003/04:Sk368, 2003/04:Sk384, 2003/04:Sk408 och 2003/04:Sk435.StällningstagandeEnligt min mening är det orimligt att mat som inhandlas i butik beskattasmed medan mat som förtärs på restaurang belastas moms. Enlivskraftig och sund restaurangnäring fyller på många sätt en viktigfunktion i ett modernt samhälle, inte minst som mötesplats för människoroch för att skapa arbetstillfällen. För att utveckla näringen och sänkakostnaderna för restaurangbesök anser jag att momsen bör sänkas till sammanivå som för livsmedel som inhandlas i butik. Regeringen bör därför inomEU verka för att kommissionens förslag om att restaurangtjänster skallkunna omfattas av reducerad skattesats kan antas av medlemsstaterna.Vidare anser jag att mervärdesskattesatsen på transport i skidlift skallsänkas till samma nivå som skattesatsen på övrig personbefordran och övrigidrottsverksamhet, dvs. En sådan åtgärd skulle gynna vinterturismenoch förbättra konkurrensförhållanden för de svenska vintersportanläggningarna.Skattesatsutredningen, som har till uppgift att bl.a. se övertillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna, bör ta upp orättvisornakring momsen på skidliftar och föreslås åtgärder som råder bot på dessa.Utredningen bör även granska mervärdesskattereglerna för friskvård ochmotion i syfte att uppnå konkurrensneutralitet mellan olika subjekt somtillhandahåller sådana tjänster samt utreda möjligheten att låta allaformer av friskvård omfattas av den lägsta mervärdesskattesatsen.Vad jag nu anfört bör med anledning av motionerna Fi304, Sk240och Sk332 som sin mening ge regeringen till känna. Övriga nu behandlademotioner som rör moms på restaurangtjänster och skidliftar får härigenomanses tillgodosedda.3. Rättvisemärkta varor, punkt 3 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om sänkt moms på rättvisemärkta livsmedel m.m.Därmed bifaller motion 2003/04:Sk380.StällningstagandeRättvisemärkt syftar till att konsumenterna skall handla etiskt till förmånför producenter i fattiga länder. Det grundar sig på ett handelssamarbetesom gynnar social, ekonomisk och demokratisk utveckling i områden därvaror framställs enligt garantier för rättvisemärkt. förrättvisemärkt står ett flertal organisationer, däribland LO, Svenska kyrkanoch . Föreningen arbetar för att ta fram flervaror för den svenska marknaden än de få som finns. Tyvärr är rättvisemärktavaror något dyrare än konventionella varor. I likhet med motionärerna bakom motion Sk380 anser jagatt produktionen av rättvisemärkta och miljövänliga varor bör främjas. Enutredning bör därför tillsättas för att visa enligt vilka modeller detskulle vara möjligt att sänka momsen på rättvisemärkta livsmedel och andraprodukter med denna märkning.4. Företagsbilar, punkt 5 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om avdragsrätt för ingående moms för vissa fordon.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Sk202 och 2003/04:Sk277yrkandena 1 och 2.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motionerna Sk202 och Sk277 anser vi attmervärdesskattelagens bestämmelser om avdragsrätt för förvärv av fordonär svårförståeliga och ger upphov till onödigt krångel för de berördaföretagarna. Reglerna, och då särskilt gränsdragningen mellan vad somenligt mervärdesskattelagen är att anse som personbil och vad som börbetraktas som lastbil, bör därför bli föremål för en skyndsam översyn.Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.5.Byggmoms, m.m., punkt 6 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om minskad skatt på nyproduktion av bostäder. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Bo226 yrkande 5 och 2003/04:Bo297yrkandena 12 och 13, bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi306 yrkande 29,2003/04:Sk224 och 2003/04:Bo263 yrkande 31 och avslår motion 2003/04:Sk259.StällningstagandeAtt har OECD-områdets lägsta bostadsbyggande beror i betydandegrad på det faktum att landet har ett högt skattetryck och dessutom enextra hård beskattning av nyproduktion av bostäder. Det är därför rimligtatt lindra skatteeffekten vid nyproduktion av flerbostadshus motsvarandeen halvering av byggmomsen. Tekniskt kan byggföretag efter deklarationerhålla en skattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda momsen,dvs. En förutsättning för att en sådan skattereduktionskall fungera på samma sätt som sänkt moms är att den gäller all nyproduktionav flerbostadshus, att den är utan tidsbegränsning samt att den ärobyråkratisk och säker. Skattereduktionen är att betrakta som en del avskattesystemet och inte ytterligare ett i raden av riktade bidrag tillbyggsektorn. Jag biträder därför förslag om en minskadskatt på nyproduktion av alla lägenheter i flerbostadshus motsvarande enhalvering av byggmomsen. Därutöver anser jag att bör begära attregeringen agerar inom EU för att möjliggöra en reducerad moms påbostadsbyggande. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.6. Byggmoms, m.m., punkt 6 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om sänkt moms på byggtjänster och fastighetsförvaltning.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Fi306 yrkande 29 och2003/04:Bo263 yrkande 31, bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk224,2003/04:Bo226yrkande 5 och 2003/04:Bo297 yrkandena 12 och 13 och avslår motion2003/04:Sk259.StällningstagandeEn sänkt moms på bostadsbyggande skulle inte bara dämpa kostnaderna förnyproduktion utan också hålla nere kostnadsutvecklingen för helabostadsbeståndet. Jag konstaterar att även regeringen har insett att den högamomssatsen medför negativa konsekvenser för bostadsmarknaden. Den nyligeninförda investeringsstimulansen på vissa former av byggande som tillförsfastighetsägaren genom kreditering av dennes skattekonto är dock intetillräckligt, utan allt byggande måste ske på lika villkor. hindrarEU:s mervärdesskattedirektiv en generellt lägre moms på byggande.EG-kommissionen har dock föreslagit att det möjliga området för lågmoms skallutvidgas med bl.a. byggande. Tyvärr har den motsattsig denna förändring. Regeringen bör i EU driva på möjligheten att fåigenom sänkt moms på byggtjänster och fastighetsförvaltning. Jag föreslåratt riktar ett tillkännagivande till regeringen härom.7. Allmännyttiga ideella föreningar, punkt 7 (m, fp, kd, c)av (), (), (), RogerTiefensee (c), (), () och LarsGustafsson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skattelättnader för allmännyttiga ideellaföreningar. Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk203,2003/04:Sk222, 2003/04:Sk244, 2003/04:Sk246, 2003/04:Sk253, 2003/04:Sk262,2003/04:Sk280 yrkande 2, 2003/04:Sk295, 2003/04:Sk336 yrkande 2,2003/04:Sk356, 2003/04:Sk370, 2003/04:Sk372, 2003/04:Sk379, 2003/04:Sk406,2003/04:Sk413, 2003/04:Sk436, 2003/04:Sk437, 2003/04:Kr285 yrkande 8,2003/04:Kr326 yrkande 17 och 2003/04:Kr329 yrkande 8.StällningstagandeFöreningslivet och det ideella arbete som bedrivs i föreningarna i syfteatt främja vissa allmännyttiga ändamål, såsom sociala, välgörande, religiösa,politiska, idrottsliga, konstnärliga eller liknande kulturella, har enlång tradition i vårt land. Dess stora betydelse för det svenska samhälletoch även internationellt kan inte nog understrykas. Som anförs i motionernaär det därför angeläget att de allmännyttiga ideella föreningarna ochtrossamfunden även i fortsättningen inte hindras i sin verksamhet av enhämmande beskattning och annat krångel. Vi anser att alla möjlighetertill lättnader i mervärdesbeskattningen - eller hel befrielse - som stårtill buds inom ramen för den gemenskapsrättliga lagstiftningen på områdetmåste tas till vara. Det är förvisso glädjande att regeringen nu kommittill insikt om att frågan om den ideella sektorns framtidamervärdesskattesituationkräver ytterligare överväganden. Vi föreslår att riktar etttillkännagivande till regeringen om att den i den fortsatta beredningenav förslag beaktar vad vi nu anfört. Viförutsätter att regeringen arbetar snabbt så att den oro och ovisshet somfinns bland många ideellt arbetande människor kan skingras.Särskilda yttranden1. Vissa varu- och tjänsteomsättningar, punkt 1 (c)() anför:Den svenska hotell- och restaurangnäringen har en stor potential och detfinns marknadsandelar att vinna på den internationella turist- ochbesöksmarknaden. En expansion av turismen i skulle leda till ökadomsättning även av kringliggande näringar och verksamheter. Arbetstillfällenaskulle bli fler och skatteintäkterna öka till fromma för bl.a. mångaglesbygdsregioner. För att den svenska turistnäringen skall kunna konkurreraframgångsrikt med andra länder om världens turister och locka hit affärsmänoch internationella kongresser behövs dock likvärdiga konkurrensvillkoroch därför en sänkning av den höga svenska restaurangmomsen. Demomsnedsättningar som gäller för hotelltjänster etc. är intetillräckliga för att väga upp denna negativa bild. hindrar EU:smervärdesskattedirektiv en lägre moms på restaurangtjänster. EG-kommissionenhar dock föreslagit att det möjliga området för lågmoms skall utvidgasmed bl.a. restaurangtjänster som de särregler vissa medlemsländerhar rörande lågmoms eller nollmoms skulle upphävas. Tyvärr har den svenskaregeringen motsatt sig denna förändring. Regeringen bör omprövasitt ställningstagande och i EU driva på möjligheten att få igenom sänktmoms på restaurangtjänster så att vi kan råda bot på nuvarande orättvisorkring restaurangmomsen. Jag förutsätter att regeringen kommer att ta uppdenna fråga även utan något formellt uttalande av och avstårdärför från att ställa något yrkande.2.