bet · GS01SFU7 · 2004-12-02 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensproposition /05:28 Bostadsersättning förasylsökande jämte sex motioner som väckts medanledning av propositionen och en motion väckt underden allmänna motionstiden 2004.I propositionen föreslås ändringar i lagen(1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA)som innebär att den särskilda bostadsersättningenför asylsökande som väljer att bo i s.k. eget boendeavskaffas. Den föreslagna ordningen skall även gällaför personer som har uppehållstillstånd medtillfälligt skydd och som omfattas av LMA.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 mars2005.Utskottet tillstyrker regeringens förslag menföreslår att bostadsersättning till asylsökandeskall kunna utges i särskilda fall. Regeringen börmeddela närmare föreskrifter om hur ett system förersättning skall utformas som underlättar förasylsökande att genom arbete försörja sig själva.Riksdagen bör därför anta propositionens lagförslagutom såvitt avser 13 § LMA samt anta av utskottetföreslagna ändringar i 16 och 19 §§ LMA. Därmedbifalls helt eller delvis tre motionsyrkanden (m)som väckts i frågan. Utskottet avstyrker övrigamotionsyrkanden.I ärendet finns sex reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avskaffad bostadsersättning förasylsökandeRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande m.fl. utom såvitt avser 13 § samt medden ändringen att 16 och 19 §§ erhåller avutskottet i bilaga 3 föreslagen lydelse och attförsta meningen i ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna skall ha följandelydelse: Denna lag träder i kraft den 1 mars2005.Därmed bifaller motion 2004/05:Sf7yrkande 2 och bifaller delvis proposition2004/05:28 och motion 2004/05:Sf7 yrkandena 1 och3 samt avslår motionerna 2004/05:Sf5 yrkande 1,2004/05:Sf6, 2004/05:Sf8 yrkande 1, 2004/05:Sf9 yrkande 1,2004/05:Sf10, 2004/05:Sf378 yrkande 1.Reservation 1 (fp, kd, v, c, mp)2. Information till asylsökandeRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf5 yrkande3 och 2004/05:Sf9 yrkande 4.Reservation 2 (kd, c)3. Reformering av asylprocessen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf5yrkandena 2, 4 och 5, 2004/05:Sf7 yrkandena 4-6,2004/05:Sf8 yrkande 2 och 2004/05:Sf9 yrkandena 2och 3.Reservation 3 (m)Reservation 4 (fp)Reservation 5 (kd)Reservation 6 (c)den 2 december 2004På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TomasEneroth (s), (), (), PerWesterberg (m), (), (), (), (), (), (), LinnéaDarell (fp), (), KerstinKristiansson Karlstedt (s), (),(), () och MauricioRojas (fp).2004/05SfU7Utskottets övervägandenAvskaffande av bostadsersättningGällande bestämmelserMigrationsverket har enligt lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl. (LMA) etthuvudansvar för mottagandet av asylsökande och förutlänningar som har beviljats uppehållstillstånd medtillfälligt skydd (2 §). Ansvaret innebär attMigrationsverket skall ordna boende i anläggningarför dessa personer såvida de inte ordnar boendet påegen hand (3 §).Enligt 8 och 13 §§ LMA lämnas bistånd i form avlogi, bostadsersättning, dagersättning och särskiltbidrag. Logi på förläggning, s.k. anläggningsboende,har de rätt till som inte själva ordnar bostad (14§) medan de som på egen hand ordnar sitt boende harrätt till bostadsersättning (16 §). Sådan ersättningfår sättas ned helt eller delvis för den som harinkomst av förvärvsarbete eller annan inkomst elleregna tillgångar. Dag- och bostadsersättning fårenligt 10 § LMA sättas ned bl.a. om den asylsökandegenom att inte medverka till att klarlägga sinidentitet försvårar utredningen i ärendet omuppehållstillstånd.I förordningen (1994:361) om mottagande avasylsökande m.fl. finns bestämmelser om bl.a.bostadsersättningens storlek. När den särskildabostadsersättningen infördes var ersättningen 500 krper månad för ensamstående och per månadsammanlagt för en familj. Sedan den 1 juni 2003lämnas ersättning med för ensamstående och850 kr för en familj per månad.Den som omfattas av LMA har inte rätt till biståndenligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) förförmåner av motsvarande karaktär som kan utgesenligt LMA (1 §).PropositionenI propositionen redovisas en rad icke önskvärdaeffekter av att de asylsökande kan välja att ordnasitt boende själva och att bostadsersättningutbetalas vid sådant boende. Bland annat angestrångboddhet, konflikter mellan värdfamilj ochinneboende, vräkningar av värdfamiljer för att destör grannar eller för att det har blivit skador pålägenheten. Att bo trångt kanenligt regeringen vara psykiskt påfrestande för bådevärdfamilj och inneboende. Särskilt besvärligt kandet bli för barnen. Barnens skolgång kan påverkas avsvårigheter att få lugn och ro. Det finns även enrisk att värdfamiljens integration försenas ochförsvåras. Enligt propositionen förekommer också attasylsökandes svaga ställning på bostadsmarknadenutnyttjas genom att personer hyr ut tvivelaktigtboende.Bostadsersättningen är tänkt som ett bidrag tillboendekostnaderna för den som upplåter bostaden. fall värdfamiljen är beroende av försörjningsstödfrån samhället blir inte bostadsersättningen någotreellt tillskott för familjen, eftersomförsörjningsstödet minskar när de egna inkomsternaökar. Det förekommer därför att asylsökande uppgeren annan adress än den där de verkligen bor för attundgå denna effekt. Felaktiga adresser har visat sigförsämra möjligheterna för ,kommuner och landsting att nå fram med t.ex.kallelser till fortsatta asylutredningar ellererbjudande om skola och hälsoundersökning.För att komma till rätta med några av de negativaeffekterna av det egna boendet föreslår regeringenatt bostadsersättningen avskaffas. Regeringenframhåller dock att ett avskaffande av rätten tillersättning inte kan motverka samtliga problem somuppstår till följd av det egna boendet.Nuvarande ordning innebär bl.a. att en asylsökandesom själv ordnat sitt boende inte har rätt tillförsörjningsstöd enligt socialtjänstlagen för dendel av boendekostnaden som kan överstiga vadutlänningen får i bostadsersättning. Avsikten medatt avskaffa den särskilda bostadsersättningen ärinte att den enskilde, om han eller hon väljer egetboende, skall vara berättigad till kompletterandebistånd enligt socialtjänstlagen. Regeringenföreslår ett förtydligande tillägg i 1 § LMA.Enligt regeringen förväntas förslaget få tillföljd att flyttar från eget boende tillnågon av . En plats ianläggningsboende innebär en merkostnad för verket ijämförelse med att personen bor i eget boende. Under2003 utbetalades sammanlagt ibostadsersättning. Regeringen gör bedömningen attförslaget leder till minskade utgifter för staten omca . Utgiftsminskningenär beräknad utifrån ett ikraftträdande den 1 mars2005 och med beaktande av den senaste prognosen förantalet asylsökande.MotionernaModeraternaPer m.fl. (m) begär i motion Sf7yrkandena 1-3 ändring av regeringens förslag så attMigrationsverket i fortsättningen skall ha möjlighetatt bevilja särskild bostadsersättning förasylsökande som väljer att bo i eget boende enbart ifall när detta skulle möjliggöra för en enskildasylsökande att anta erbjudande om anställning.Vidare skall kunna sätta ned densärskilda bostadsersättningen, helt eller delvis,för att skapa ytterligare incitament för denenskilde att ordna försörjning på egen hand. Iyrkande 4 begärs ett tillkännagivande omMigrationsverkets dispositionsfrihet över tilldeladeanslag samt om vikten av att tillse atthandläggningstiderna i asylprocessen förkortas. Iyrkande 5 begärs ett tillkännagivande om vikten avintegrationsförberedande åtgärder och en tidigkartläggning av den enskilde asylsökandes kompetensoch erfarenhet och i yrkande 6 förslag som ökarmöjligheterna till arbete under asyltiden.I motion Sf378 yrkande 1 av ()begärs ett tillkännagivande om rätten till egetboende. Förslaget att slopa rätten tillbostadsersättning vid eget boende bör enligtmotionären stoppas. Att ta bort rätten till egetboende vore förödande för den enskilde, eftersommänniskor som bor i förläggning mår sämre än de ieget boende.FolkpartietBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf8 yrkande 1avslag på propositionen. Enligt motionärerna löserinte förslaget de problem som regeringen säger sigvilja åtgärda. I samma motion yrkande 2 begärs etttillkännagivande om en genomgripande reform avasylprocessen inklusive mottagandet av asylsökande.Dagens asylsystem är helt undermåligt och helaasylprocessen, och inte bara bostadsersättningen,måste därför göras om.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf9 yrkande 1avslag på propositionen. Motionärerna anser att egetboende är viktigt bl.a. för att den enskilde skallfå socialt stöd och hjälp av släkt och vänner underden första svåra tiden i . Då kostnaden föranläggningsboende är mycket högre än för eget boendeverkar det som om regeringen räknar med att deflesta ändå skall välja eget boende. I yrkande 2begärs ett tillkännagivande om grundläggandeåtgärder mot segregation och trångboddhet. I ställetför att ta bort bostadsersättningen bör man se tillatt förkorta handläggningstiderna, göra något åt engenerellt svår boendesituation och ändra destelbenta reglerna som gäller för arbete. I yrkande3 begärs ett tillkännagivande om att systemet medavtal med kommunerna bör avskaffas till förmån fören utvecklingspeng som följer individen ochutbetalas av socialförsäkringsadministrationen. Iyrkande 4 begärs ett tillkännagivande om tydliginformation om vilka möjligheter som finns på olikaorter avseende boende och arbete.VänsterpartietUlla m.fl. (v) begär i motion Sf6 avslag påpropositionen. Motionärerna anser att ingainskränkningar vad gäller asylsökandes möjlighetertill eget boende skall få göras. Besparingen byggerpå att endast ett fåtal av dem med eget boendekommer att flytta till anläggningsboende. Blir dettainte fallet så leder förslaget i stället till ökadekostnader eftersom anläggningsboende är dyrare äneget boende. Dessutom finns det stora problem medtrångboddhet även i anläggningsboende.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf5yrkande 1 avslag på propositionen. I stället för attinsinuera att det är de asylsökandes fel att de bortrångt eller att bostadsersättningen är en orsaktill segregation måste politiken inriktas på arbeteoch företagande. Indragen ersättning löser ingaproblem. I yrkandena 2-5 begärs tillkännagivanden iflera avseenden. Motionärerna anser attflyktingmottagandet bör decentraliseras. Ikombination med drivkrafter som bidrar till attasylsökande bosätter sig där det finns arbete ochbostad kan en sådan ordning motverka segregation ochtrångboddhet. Vidare bör breda informationsinsatsersättas in till nyanlända asylsökande gällande vilkaorter/kommuner som har goda möjligheter till arbeteoch bostäder. bör dessutomundersöka hur de asylsökande ser på sin situationunder tiden de söker asyl i , både vad gällerboende och själva asylprocessen. Detta är viktigtför att de asylsökandes perspektiv skall finnas medsom underlag för politiska beslut som rör dem.Slutligen anser motionärerna att det skall krävas enskriftlig bekräftelse på den asylsökandesboendeadress för att den skall kunna användas förutskick av kallelser, beslut samt utbetalning avdagersättning.MiljöpartietMona m.fl. (mp) begär i motion Sf10 avslagpå propositionen. Motionärerna framhåller att deekonomiska konsekvenserna av förslaget inte harredovisats på ett korrekt sätt ibudgetpropositionen. Trots att förslaget ärbudgetpåverkande har det inte funnits med iöverenskommelsen om budgeten. Dessutom ansermotionärerna att det är en mänsklig rättighet att fåbosätta sig var man vill.Utskottets ställningstagandeFöre gällde att asylsökande som intehade nära anhöriga i hänvisades till boendei någon av dåvarande förläggningari avvaktan på beslut i asylärendet. Huvudsyftet meddenna ordning var att den asylsökande skulle finnastillgänglig för att möjliggöraen snabb och rationell handläggning. En asylsökandehade i och för sig rätt att vistas var han eller honville . Rätten till bistånd var dockknuten till att personen i fråga i normalfalletvistades på en förläggning.Förslaget om att införa en särskildbostadsersättning fr.o.m. lades frami betänkandet Mottagande av asylsökande ochflyktingar (SOU 1992:133). Däri gjordes bedömningenatt av de asylsökande skulle komma att ordnasitt boende själva. Som anges i propositionen blevdet i praktiken betydligt fler. efterreformen bodde nära hälften av alla asylsökande ieget boende. Andelen i eget boende har däreftervarit relativt . Den 30 juni 2004bodde av de registrerade i Migrationsverketsmottagandesystem i eget boende. Av de 20 585personer som då bodde i eget boende var barn.Detta kan jämföras med att 19 667 asylsökandesamtidigt bodde i anläggningsboende, varav varbarn.Utskottet anser i likhet med regeringen attmöjligheten för de asylsökande att själva ordna sittboende har åtskilliga nackdelar. I propositionenredovisas dessa utförligt, t.ex. att asylsökandeutnyttjas på bostadsmarknaden och att eget boendekan leda till trångboddhet som framför allt ärnegativt för barnen. Mot bakgrund härav kanutskottet i princip instämma i regeringensuppfattning att staten inte genombostadsersättningen bör fortsätta att stimuleraboendeförhållanden som åtminstone i vissa fall kanvara om inte direkt skadliga så i vart fall mindrelämpliga för de barn som berörs.I ett avseende finns det dock skäl att överväga ominte ersättning ändå skall kunna utges. är det viktigt att eget arbete ochsjälvförsörjning uppmuntras och att de hinder t.ex.i form av merkostnader eller annat som kan uppkommaför en asylsökande som får ett erbjudande om arbetei möjligaste mån undanröjs. Det kan t.ex. handla omatt personen i fråga måste flytta till en bostadsortdär inte har någotanläggningsboende och att ett eget boende är detenda som står den asylsökande till buds. I ettsådant särskilt fall är det enligt utskottets meningrimligt att den asylsökande kan fåbostadsersättning. Det är dock angeläget attregelverket utformas så att det blir administrativtenkelt att tillämpa, varför utskottet valt att ilagtexten endast föreskriva att bostadsersättningskall kunna utges i särskilda fall. Utskottet anseratt det får ankomma på regeringen att i förordningmeddela närmare föreskrifter om hur ett system förersättning skall utformas som underlättar förasylsökande att genom arbete försörja sig själva.Utskottet bedömer att den nu föreslagna ändringenendast kommer att beröra ett fåtal personer per åroch att den av regeringen uppskattade besparingendärför inte nämnvärt kommer att påverkas därav.Utskottets förslag föranleder ändringar iregeringens förslag, och bör därför antapropositionens lagförslag utom såvitt avser 13 §LMA. Vidare bör 19 § ges den av utskottet föreslagnalydelsen och 16 § samma lag inte upphävas utan ävenden paragrafen bör ges av utskottet föreslagenlydelse. bör därmed bifalla motion Sf7yrkande 2 och delvis bifalla regeringens förslag ochmotion Sf7 yrkandena 1 och 3 samt avslå motionernaSf378 yrkande 1, Sf8 yrkande 1, Sf9 yrkande 1, Sf6,Sf5 yrkande 1 och Sf10.Beträffande frågan om att skallges frihet att disponera tilldelade anslag på detsätt verket finner bäst har utskottet ibetänkande 2004/05:SfU2 tagit upp frågan ombristande flexibilitet mellan olika anslag ocheffekten härav på handläggningstiderna. Utskottethänvisade till den studie av Migrationsverketsresurser i förhållande till kostnaderna iasylmottagandet som universitetslektorn , vidLunds universitet, gjort på utskottets uppdrag. Istudien anförs bl.a. att haft enmycket tuff situation under de studerade åren2000-2003 med en mycket hög och oförutsägbarinströmning av asylsökande utan att resurserna tillprövning ökat i motsvarande grad. Då flexibilitetenmellan olika anslag och verksamheter är låg hardetta lett till ökad ärendebelastning och långaväntetider i mottagningssystemet, vilket i sin turmedfört stora samhällsekonomiska kostnader. Enligtstudien är det möjligt att spara pengar påasylmottagandet genom att anslå extra resurser tillasylprövningen men besparingen uppkommer inte sammaår. I betänkandet ansåg utskottet det olyckligt ombristande flexibilitet mellan anslag, i första handanslagen 12:1 och 12:2 Mottagandeav asylsökande, leder till ökad ärendebelastning ochlånga väntetider i mottagningssystemet och därmedtill både påfrestningar på individerna och storakostnader för samhället. Utskottet noterade att ävenStatskontoret i rapporten styrning avMigrationsverket (2004:20) och asylprövning (RiR 2004:24) hadepåtalat problem med den nuvarande anslagsstrukturen.Utskottet ansåg att det fanns starka skäl attöverväga möjligheterna till ett flexiblareutnyttjande av anslagen på migrationspolitikensområde dock med beaktande av de krav som ställs påverksamheten. Eftersom Statskontorets rapport varföremål för beredning i förutsatteutskottet att detta sker utan ett formligttillkännagivande från sida. Utskottetfinner inte skäl att nu ändra sitt ställningstagandei denna fråga och avstyrker därmed motion Sf7yrkande 4.Utskottet, som delar uppfattningen att en tidigkartläggning av den asylsökandes kompetens ocherfarenhet är viktig liksom att möjligheterna tillarbete måste öka, konstaterar attflera av de frågor som tas upp bl.a. i motion Sf7behandlas, helt eller delvis, iutredningsbetänkandet Etablering i (SOU2003:75) som Utredningen om flyktingmottagande ochintroduktion överlämnade till regeringen i september2003. Däri föreslås bl.a. att asyltiden blirintegrationsförberedande och att de väntetider somuppstår i väntan på beslut skall utnyttjas så att desom får stanna har fått en god grund för sinetablering i landet och de som måste återvända kangöra det med värdefulla erfarenheter och kunskaper.Vidare föreslås att asylsökande i arbetsför ålderskall få tidigare utbildning och yrkeserfarenhetkartlagd av handläggare och fåinformation om möjligheterna att arbeta underasyltiden samt att företrädare förArbetsmarknadsverket skall ge dem som bedöms stånära arbetsmarknaden fördjupad yrkes- ocharbetsmarknadsrådgivning, förmedla arbete till demsom har rätt att arbeta samt bistå vid anskaffningav praktikplatser.I fråga om boendet har utredningen föreslagit,förutom att det inte skall utges någon särskildbostadsersättning till dem som väljer eget boende,att en skriftlig bekräftelse av boendeadresseninförs som villkor för att en "ebo-adress" skallkunna användas för utskick av kallelser och beslut.Vidare har utredningen föreslagit att en statligskattefri etableringsersättning införs som betalasut direkt till den berättigade personen undermaximalt så snart bosättning skett och enhandlingsplan föreligger. Handlingsplanen skall varaindividuell och kunna revideras vid behov. Den somavviker från planen skall ges en reduceradersättning. När det gäller det statligaersättningssystemet föreslås bl.a. att det riktadestatsbidraget till kommunerna tas bort. Kommunernafår i stället ersättning via det generellastatsbidragssystemet och med kostnadsutjämning fördet som återstår sedan det som går till försörjningunder tagits bort.Utredningsbetänkandet har remissbehandlats, ochenligt regeringen planeras en proposition under2005.Mot bakgrund av vad nu anförts och med hänsyn tilldet i pågående beredningsarbetet,som syftar till att få till stånd en snabbareetablering på den svenska arbetsmarknaden, saknasdet enligt utskottet skäl för att göranågot uttalande i dessa frågor. Motion Sf7 yrkandena5 och 6 avstyrks därmed liksom motionerna Sf8yrkande 2, Sf9 yrkandena 2-4 och Sf5 yrkandena 2-5.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Avskaffad bostadsersättning för asylsökande(punkt 1)av (), (), LinnéaDarell (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår propositionen och motion2004/05:Sf7 yrkandena 1-3. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:Sf5 yrkande 1, 2004/05:Sf6,2004/05:Sf8 yrkande 1, 2004/05:Sf9 yrkande 1 och2004/05:Sf10 och bifaller delvis motion2004/05:Sf378 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att situationen för de asylsökande måsteses i ett helhetsperspektiv. 1994 öppnadesmöjligheten för asylsökande att själva välja var deville bosätta sig. skedde en avveckling avboendet på förläggningarna. Vi anser därför att detalternativ till eget boende som står de asylsökandetill buds, nämligen Migrationsverketsanläggningsboende, inte är tillräckligt bra för atttillgodose merparten av de asylsökandes behov. Ävendenna form av boende har stora problem med t.ex.trångboddhet. Vi avvisar därför förslaget attavskaffa den särskilda bostadsersättningen förasylsökande.2. Information till asylsökande (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:Sf5 yrkande 3 och2004/05:Sf9 yrkande 4.StällningstagandeI dag har vi ett flyktingmottagande som ärkoncentrerat till storstäderna. Behovet av ökadeincitament för asylsökande att söka sig till platserdär det finns bostäder och arbete är stort.Nyanlända asylsökande måste därför få information omvilka orter/kommuner som har goda möjligheter tillarbete och bostäder. Det måste dock vara dennyanlände som själv bestämmer var han eller honslutligen vill bosätta sig.3. Reformering av asylprocessen m.m. (punkt 3)av Per (), () och AnnaLilliehöök (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Sf7 yrkandena 4-6 ochavslår motionerna 2004/05:Sf5 yrkandena 2, 4 och 5,2004/05:Sf8 yrkande 2 och 2004/05:Sf9 yrkandena 2och 3.StällningstagandeDen särskilda bostadsersättningen för asylsökandekan inte ses som ett isolerat problem. Ettnäraliggande bekymmer är de långahandläggningstiderna i asylprocessen. Årslångaväntetider på beslut tvingar in människor ipassivitet och bidragsberoende. I motion Sf7redovisas flera förslag som skulle leda till kortarehandläggningstider, t.ex. ökade resurser tillMigrationsverket och att verket får större frihetatt bestämma över tilldelade anslag. Genom kortareväntetider skulle behovet av särskild ersättning videget boende i de allra flesta fall upphöra.En annan viktig förutsättning för en lyckadetablering i ett nytt land är att tidigt komma igång med integrationsförberedelserna. Dagensomhändertagandeperspektiv måste bytas ut till förmånför en process där individens egna förutsättningaroch drivkrafter får komma till sin rätt. Vi anserdärför att en kartläggning av den enskildes egnaarbetslivsrelaterade erfarenheter, studiemeriter ochannan kompetens måste inledas på ett tidigt stadium.Självförsörjning är alltid ett bättre alternativän bidragsförsörjning, och möjligheterna att arbetaunder asyltiden bör därför utökas. råder ettförbud mot att arbeta . Undantag fråndenna regel kan emellertid medges i vissa fall.Dessa regler bör ses över i syfte att möjliggöra förasylsökande att skaffa sigerfarenheter från svensk arbetsmarknad och samtidigtbidra till sin egen försörjning.4. Reformering av asylprocessen m.m. (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Sf8 yrkande 2 och avslårmotionerna 2004/05:Sf5 yrkandena 2, 4 och 5,2004/05:Sf7 yrkandena 4-6 och 2004/05:Sf9 yrkandena2 och 3.StällningstagandeVi anser att en rättssäker och snabb asylprocess börutgöra grunden för alla andra reformer på dettaområde. Dagens system är helt undermåligt och ledertill långa väntetider och en destruktiv situationför de asylsökande oavsett boendeform. Engenomgripande reform av asylprocessen inklusivemottagandesystemet är därför nödvändig.