bet · GR01FiU20 · 2004-01-01 00:00:00 — Den minskade sysselsättningen i kombination med ett relativt kraftigt ökat utbud av arbetskraft gjorde att den öppna arbetslösheten steg kraftigt , från i genomsnitt 2002 till . Som framgår av diagram 3 tilltog uppgång , och uppgick den öppna arbetslösheten till av arbetskraften, enligt SCB:s arbetskraftsundersökning . Regeringen räknar med att utbudet av arbetskraft förblir oförändrat men att det stiger 2005. Detta i kombination med den förväntade sysselsättningsförändringen gör att den öppna arbetslösheten stiger till i genomsnitt 2004 för att sjunka något 2005, till i genomsnitt . och regeringens sysselsättningsmål, dvs. att sysselsatta i åldern i procent av befolkningen i samma åldersgrupp ska uppgå till 2004, kommer inte att uppfyllas . Enligt regeringens bedömningar i vårpropositionen kommer sysselsättningsgraden för denna åldersgrupp i stället att sjunka för att sedan stiga till . I regeringens högtillväxtalternativ, som beskrivs nedan, nås sysselsättningsmålet 2007. Men då krävs att BNP stiger med i genomsnitt samt att sysselsättningen stiger med 170 000 personer. Alternativa scenarier för utveckling Prognoser över den ekonomiska utvecklingen är alltid osäkra. Därför redovisar regeringen i vårpropositionen två alternativa kalkyler för utveckling fram - lågtillväxtalternativet och högtillväxtalternativet (alternativen jämförs med regeringens huvudalternativ som finns återgett inom parenteserna i nedanstående tabeller). Utgångspunkten i detta alternativ är att återhämtningen i avstannar när de nuvarande kraftiga ekonomiska stimulanserna försvinner samt att dollarkursen fortsätter att falla på grund av bl.a. en tilltagande för svagning av de amerikanska offentliga finanserna. Försämringen i den amerikanska ekonomin dämpar även aktiviteten i övriga delar av världsekonomin. För svensk del innebär lågtillväxtalternativet bl.a. följande: BNP-tillväxten sjunker till i genomsnitt 2004-2007, jämfört i huvudalternativet. Sysselsättningen fortsätter att minska, och den öppna arbetslösheten stiger till av arbetskraften , för att därefter sjunka något. Sysselsättningsgraden i ekonomin sjunker, och avståndet till sysselsättningsmålet vidgas ytterligare. De offentliga finanserna försämras markant. Överskott vänds till underskott, och utrymmet för att motverka lågkonjunkturen genom en expansiv finanspolitik är begränsat. Den kommunala konsumtionen hålls på samma nivå som i huvudalternativet, men till priset av ytterligare kommunalskattehöjningar. Nyckeltalen i regeringens lågtillväxtalternativ I detta alternativ antas att den internationella konjunkturen utvecklas i enlighet med huvudalternativet, men att den svenska arbetsmarknaden och lönebildningen fungerar bättre än i huvudalternativet. Utbudet av arbetskraft väntas stiga betydligt snabbare än i huvudalternativet, bl.a. genom att sjukfrånvaron sjunker snabbt, och antalet personer i arbetsmarknadspolitiska program och i vuxenutbildning minskar mer än i huvudalternativet. Dessutom antas att den potentiella tillväxttakten, dvs. den möjliga tillväxttakten utan att inflationen stiger, är högre. För svensk del innebär högtillväxtalternativet bl.a. följande: BNP-tillväxten stiger till i genomsnitt , och BNP-nivån är högre än i huvudalternativet. Sysselsättningen ökar kraftigt. är ytterligare 170 000 personer sysselsatta jämfört med huvudalternativet, och den öppna arbetslösheten sjunker till . Sysselsättningsmålet på nås 2007. De offentliga finanserna stärks och visar ett överskott på av BNP 2007. Den högre tillväxten och den högre sysselsättningen förbättrar även de kommunala finanserna. Den kommunala konsumtionen stiger snabbare än i huvudalternativet som det uppstår utrymme för att sänka kommunalskatten. Nyckeltalen i regeringens högtillväxtalternativ Moderata samlingspartiet delar i motion Fi22 i huvudsak den bild av tillväxten i omvärlden som regeringen tecknar i finansplanen. Motionärerna framhåller dock att underskotten i de amerikanska offentliga finanserna sannolikt innebär att finanspolitik stramas åt . Åtstramningen skulle kunna hålla tillbaka den inhemska efterfrågan, stärka växelkursen och dämpa konjunkturuppgången. Motionärerna menar vidare att regeringens prognoser för den svenska arbetslösheten varit för optimistiska, trots att tillväxten utvecklats ungefär som väntat. Det illustrerar, enligt motionärerna, att regeringen underskattat problemen på svensk arbetsmarknad. liberalerna anför i motion Fi23 att såväl den internationella som den svenska konjunkturbilden ser ut att bli relativt ljus . Låga räntor och en expansiv finanspolitik har stimulerat hushållskonsumtionen och drivit upp fastighetspriserna i många industriländer. En oväntat snabb höjning av styrräntorna världen över skulle kunna bryta utvecklingen på fastighetsmarknaderna med negativa effekter på den internationella konjunkturen. Motionärerna konstaterar vidare att regeringens BNP-prognos bygger på en relativt stark hus En sådan utveckling är i och för sig möjlig men bygger på en hög optimism bland hushållen. framhåller i motion Fi24 att vårpropositionens prognoser över den svenska tillväxten i stort sett ligger i linje med vad flera andra bedömare anser. Enligt motionärerna finns dock en stor risk att den svenska konkurrenskraften försämras eftersom arbetskostnaderna väntas öka med som kronan bedöms stärkas. 1.3 Ny information om konjunkturutvecklingen Prognoserna i vårpropositionen bygger på uppgifter som fanns tillgängliga fram till . Den statistik och de indikatorer som publicerats efter det tyder på att återhämtningen i världsekonomin fortsätter eller t.o.m. tilltar, framför allt i . Hög tillväxt i och stigande sysselsättning BNP steg jämfört med samma kvartal , enligt preliminära uppgifter från det amerikanska . I likhet med var det hushållens konsumtion och investeringarna som bidrog till uppgången. Inköpschefsindex över tjänste- och industrisektorerna låg kvar på historiskt höga nivåer, vilket antyder att ekonomin fortsätter att växa i snabb takt. Situationen på arbetsmarknaden har förbättrats markant . steg sysselsättningen utanför jordbrukssektorn med 288 000 personer, vilket var betydligt bättre än förväntat. justerades sysselsättningsutvecklingen upp kraftigt för såväl februari som mars. Arbetslösheten var mot . Olika indikatorer tyder dessutom på att sysselsättningen fortsätter att stiga. Till exempel ligger det index som mäter företagens anställningsplaner på den högsta nivån . Det gynnsammare sysselsättningsläget gjorde att hushållens förväntningar om den ekonomiska utvecklingen steg . Enligt de senaste uppskattningarna fortsatte vinsterna i det amerikanska näringslivet att stiga . Den starkare ekonomin har också förbättrat de offentliga finanserna. Trenden mot ett allt svagare budgetsaldo har brutits, främst till följd av snabbt stigande skatteinkomster. Stigande räntor och högre oljepris Den starka uppgången i har ökat förväntningarna om att den amerikanska snart kommer att höja den amerikanska styrräntan. Det har i sin tur bidragit till att såväl de amerikanska som de internationella räntorna stigit relativt kraftigt, efter en successiv nedgång . har de amerikanska obligationsräntorna stigit , medan obligationsräntorna i och stigit med . Den internationella ränteuppgången har också dämpat uppgången i aktiekurserna. har priset på råolja stigit med per fat, till följd av bl.a. ökad efterfrågan. Uppgången har drivit upp bensinpriset. Fortsatt återhämtning i euroområdet De senaste indikatorerna visar att även konjunkturen i euroområdet fortsätter att förbättras, om än inte i lika hög grad som i . konjunkturbarometer för euroområdet steg relativt starkt . Även tjänste- och industriföretagens optimism steg, enligt inköpschefsindex. Inköpschefsindex för både tjänstesektorn och industrisektorn ligger en bra bit över 50-strecket, vilket indikerar en stigande produktion. Uppgången var kraftigast bland de tyska företagen. Den stigande optimismen i den tyska företagssektorn bekräftas också av att det s.k. IFO-indexet för steg oväntat mycket . Enligt första preliminära beräkning steg BNP i euroområdet jämfört med fjärde kvartalet . Det var något högre än förväntat. Bland de större var tillväxten högst i , där BNP steg . I var uppgången , vilket innebär att BNP steg jämfört med samma kvartal 2003. Preliminära beräkningar visar också att den japanska tillväxten fortsätter att stiga. steg BNP jämfört med kvartalet innan. Det ger en tillväxt på i beräknad årstakt. Markant förbättring i den svenska industrikonjunkturen Den svenska industrikonjunkturen förbättrades markant , visar () senaste barometer. Både orderingång och produktion steg kraftigt och den s.k. konfidensindikatorn, vilken är ett mått på konjunkturläget, ökade från -9 fjärde kvartalet till 2 (ej säsongrensat). Företagen är dessutom relativt optimistiska om utvecklingen framöver. Orderingången och produktionen väntas stiga ytterligare. Däremot räknar inte företagen med att öka sysselsättningen. Även i tjänstesektorn förbättras konjunkturläget, enligt barometern. Efterfrågan steg i så gott som samtliga delbranscher, och företagen är optimistiska . I byggsektorn var dock situationen oförändrat svag . Byggandet sjunker och personalstyrkan minskar. Resultaten i KI:s barometer verifieras av att industrins orderingång och industriproduktionen ökade , enligt () senaste statistik. Enligt SCB steg också industrins kapacitetsutnyttjande jämfört med fjärde kvartalet . Inköpschefsindex sjönk visserligen något , men nivån är ändå den näst högsta som noterats för en enskild månad . Enligt de senaste arbetsmarknadssiffrorna sjönk sysselsättningen med 22 000 personer jämfört med medan den steg med 6 000 personer . Den öppna arbetslösheten sjönk till och efter den höga nivån på . Omsättningen i detaljhandeln steg och jämfört . har omsättningen ökat . Dessutom ökade inregistreringen av nya bilar med jämfört med . Hushållens förväntningar på den ekonomiska utvecklingen, mätt enligt KI:s förtroendeindikator CCI, steg åter efter en nedgång . var hushållen betydligt mindre pessimistiska om arbetsmarknadens utvecklingen än de varit . Inflationstakten mätt enligt KPI uppgick till -0,mot -0,. Inflationstakten mätt enligt det underliggande inflationsmåttet UND1X låg på och respektive april. Sedan regeringen offentliggjorde sin prognos har Nordea, , , och presenterat nya bedömningar av den svenska ekonomins utveckling. I genomsnitt räknar de med att BNP stiger och . Det kan jämföras med regeringens bedömning i vårpropositionen om en tillväxt på 2004 och 2005. Utskottet delar regeringens bedömning i vårpropositionen att återhämtningen i världsekonomin fortsätter och att tillväxtakterna i såväl den internationella som den svenska ekonomin stiger . Låga räntor, en expansiv finanspolitik i flertalet större industriländer, stigande vinster och aktiekurser, minskad internationell osäkerhet efter slut och en stigande optimism hos både företag och hushåll har vänt de senaste årens lågkonjunktur mot en uppgång. Samma faktorer kommer enligt utskottets mening att bidra till att ytterligare förstärka återhämtningen, även om en åtstramning av den internationella ekonomiska politiken är att vänta i takt med att resursutnyttjandet och aktiviteten i världsekonomin stiger. Konjunkturuppgången har varit tydligast i och i . Men den ekonomiska aktiviteten har stigit även i EU och euroområdet, om än i mindre omfattning och från en lägre nivå. Som framgår av redovisningen under avsnitt 1.3 Ny information om konjunkturutvecklingen har återhämtningen tilltagit sedan regeringen avslutade sitt prognosarbete . I t.ex. har situationen på arbetsmarknaden förbättrats markant . steg sysselsättningen betydligt mer än förväntat som utvecklingen för justerades upp kraftigt. De senaste siffrorna visar också att de europeiska företagens optimism stiger, särskilt ökar optimismen i de tyska industriföretagen. visar nya uppgifter att uppgången i håller i sig eller t.o.m. ökar något. Sammantaget gör utskottet bedömningen att förutsättningarna är goda för en relativt stark internationell tillväxt . Under dessa förutsättningar är det, enligt utskottets mening, också rimligt att som i vårpropositionen räkna med att tillväxttakten i den svenska ekonomin stiger till någonstans mellan och . Enligt de senaste bedömningarna som gjorts, se avsnitt 1.3, skulle tillväxten under de båda åren kunna hamna i övre delen av det intervallet. Därmed är det också rimligt att som i vårpropositionen räkna med att sysselsättningen i den svenska ekonomin åter börjar stiga i takt med den förbättrade konjunkturen, efter den svaga utvecklingen . Den starka utvecklingen i har gjort att de internationella räntorna stigit som olika aktörers förväntningar om tidpunkten för en åtstramning av penningpolitiken i främst flyttats fram. En snabb och kraftig åtstramning av penningpolitiken skulle kunna dämpa den pågående uppgången, men enligt utskottets mening finns det inget som talar för en sådan mer dramatisk utveckling. Det internationella inflationstrycket är svagt, och resursutnyttjandet i världsekonomin är fortfarande relativt lågt. Priset på råolja har stigit relativt kraftigt , på grund av bl.a. en stigande efterfrågan. Om oljepriset stiger ytterligare framöver kan det, enligt utskottets mening, påverka styrkan i återhämtningen men inte bryta den. Utskottet konstaterar att Moderata samlingspartiet, liberalerna, och inte har några allvarliga invändningar mot vårpropositionens bedömningar av den internationella och svenska utvecklingen. Utskottet vill här bara kort kommentera påståendet i motion Fi24 (kd) om att den svenska konkurrenskraften enligt prognoserna försämras. För den svenska ekonomins långsiktiga utveckling är det enligt utskottets mening avgörande att de svenska arbetskraftskostnaderna inte ökar snabbare än i omvärlden, med hänsyn tagen till både växelkurs och produktivitet. Det mått som är mest relevant vid en sådan analys är den relativa enhetsarbetskostnaden. Enligt regeringens beräkningar sjunker den relativa enhetsarbetskraftskostnaden inom industrin med 2004 och 2005, till följd av en fortsatt stigande produktivitet. I motsats till vad påstår ger detta den svenska exportindustrin en god konkurrenssituation . 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottets förslag i korthet godkänner det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen redovisar i vårpropositionen. avstyrker de förslag som förs fram i motionerna. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). ekonomiska tillväxt har varit klart högre än genomsnittet för EU. Även de senaste årens ekonomiska politik har varit framgångsrik. är ett av få länder som klarat sig igenom den internationella lågkonjunkturen med stabila offentliga finanser. De statliga utgifterna hålls inom de beslutade utgiftstaken. gäller ett överskottsmål för de offentliga finanserna på över en konjunkturcykel. Alltsedan detta mål började gälla har saldot i offentliga finanser varit klart bättre än EU-genomsnittet. Svensk ekonomi står därmed väl att tillgodogöra sig en internationell uppgång. Detta särskilt som placerar sig högt på många bedömningar av konkurrenskraft. I EU:s uppföljning av Lissabonstrategin har intagit tätpositionen. Lågkonjunkturen har emellertid medfört en arbetslöshet som är högre än vad regeringen kan acceptera. Regeringen aviserar nu ett paket på ca för att hålla tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen. Där ingår en höjning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och 2005. En tillfällig satsning görs också på att vidareutbilda personal inom vård, skola och omsorg i kommuner och landsting. ska sammanlagt 6 000 personer få möjlighet att arbeta deltid och studera deltid inom Komvux eller högskola. Vidare införs ett ROT-avdrag mellan och . Dessutom utökas ramen för det särskilda anställningsstödet inom aktivitetsgarantin. Arbetsgivarnas ersättning höjs från per dag till per dag. Det innebär att ytterligare 3 000 långtidsarbetslösa kan få en plats. Arbetsmarknadspolitiken inriktas på huvuduppgifterna platsförmedling och vägledning samt insatser för att motverka arbetskraftsbrist och åtgärder för personer som står längst bort från arbetsmarknaden. Ungdomarnas situation behöver särskilt uppmärksammas. Ett av mål är att under innevarande år halvera långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring ska tydliggöras. AMS får i uppdrag att ta fram åtgärder för att korta arbetslöshetstiderna samt att öka enhetligheten i tillämpningen av reglerna mellan olika länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingskontor. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen på arbetsmarknaden och löpande bedöma om det behövs ytterligare åtgärder för att pressa ned den öppna arbetslösheten. Regeringens och mål är att frånvaron från arbetslivet på grund av sjukdom ska vara hälften så stor som den var . Antalet nya aktivitets- och sjukersättningar ska minska. Bedömningen är att sjukskrivningsdagarna kommer att minska . Antalet nya beslut om aktivitets- och sjukersättning ökade dock med . Denna ökning riskerar att bli fortsatt kraftigt till 2008 om inte effektiva åtgärder vidtas. Regeringen återkommer med en närmare analys av målet om minskad sjukskrivning i budgetpropositionen . diskuterade regeringen och arbetsmarknadens parter vilka åtgärder som skulle vidtas för att minska sjukfrånvaron. presenterade regeringen, och en gemensam avsiktsförklaring som innehöll en rad åtgärder. En av dessa är ett system för medfinansiering som innebär att arbetsgivaren ska betala av sjukpenningkostnaden under ett sjukfall. För att mindre företag inte ska drabbas av orimligt höga kostnader införs ett högkostnadsskydd. Dessutom föreslår regeringen åtgärder som skapar en hållbar sjukförsäkring, förbättrar sjukskrivningsprocessen och förstärker arbetsmiljöarbetet: Det ska bli obligatoriskt för försäkringskassorna att följa upp nya beslut om sjukersättning som inte är tidsbegränsade. ska upprätta en rehabiliteringsplan . Regeländringar ska förhindra felaktiga sjukskrivningar och beslut om sjukersättning. Vidare anser regeringen att det är viktigt att värna den ekonomiska tryggheten för de verkligt behövande genom att missbruk och felanvändning i systemet upptäcks och korrigeras. Andra åtgärder för att förebygga ohälsa är: införs friår i hela landet med ca 12 000 platser. Ett försök med arbetstidsförkortning ska genomföras för att belysa kopplingen mellan hälsa och arbetstid. Den som beviljats sjukersättning ska kunna börja studera på högskola och ha rätt att därefter återfå sin ersättning utan ny prövning. I och med dessa åtgärder kan ersättningsnivån i sjukpenningen återställas . Sysselsättningsmålet kompletteras av socialbidragsmålet, som innebär att antalet socialbidragsberoende ska halveras . Utvecklingen av socialbidragen har varit gynnsam trots en svag konjunktur. har socialbidragen minskat . Minskningen fortsatte , bland annat beroende på en positiv sysselsättningsutveckling för invandrade. Socialbidragsmålet ligger fast. Regeringen föreslår en kraftfull satsning på kommunerna under resten av mandatperioden. Det tillfälliga sysselsättningsstödet, som betalats ut till kommunerna , samt intäkterna från den s.k. 200-kronan i den statliga inkomstskatten ersätts av höjda statsbidrag på . Dessutom föreslås ett generellt sysselsättningsstöd på . Utöver ovan nämnda belopp tillförs kommunerna med följande fördelning: Ett riktat statsbidrag ska göra det möjligt att anställa 6 000 fler lärare i förskolan. Bidraget utgår med och med 2006 och 2007. Därefter kommer dessa pengar att inordnas i det generella statsbidragssystemet. Målet med personalförstärkningen är att förbättra kvaliteten i förskolan och minska barngruppernas storlek. 1,3 miljarder tillförs det kommunala utjämningssystemet . Fördelningen av återstående 1,7 miljarder återkommer regeringen till i budgetpropositionen . Skattesamtalen med , och samt LO, TCO och har avslutats. Diskussionerna och de förslag som framfördes under samtalen bildar en bra grund för den fortsatta processen med att förbättra skattesystem i tillväxtfrämjande riktning. Inom ramen för tillväxtsamtalen har regeringen inbjudit till dialog kring tillväxt och integration. Syftet har varit att öka sysselsättningsgraden bland personer med utländsk bakgrund i . Regeringen kommer bl.a. att sprida information om lagstiftningen mot etnisk diskriminering samt stimulera arbetsgivare att använda insatser inom ramen för den befintliga arbetsmarknadspolitiken. Sådana insatser kan handla om att förbättra introduktionen av invandrade, öka tillgången till praktikplatser samt bekämpa diskriminering. Osakliga löneskillnader p.g.a. kön måste försvinna. En arbetsgrupp kommer att tillsättas 2005 med uppgift att se över jämställdhetslagen. En nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader tas fram. är det OECD-land som i procent av BNP investerar mest i forskning och utveckling. Avkastningen på dessa investeringar måste bli bättre. En innovationsstrategi utarbetas för att stärka förmåga att skapa kunskap och omsätta den i tillväxt, företag och nya jobb. Såddfinansieringen och riskkapitalförsörjningen för näringslivet ska stärkas. Skatten för småföretagare sänks genom lättnader i de s.k. 3:12-reglerna. Stödet till kvinnligt företagande förlängs. Ett arbete pågår för att korta handläggningstiderna vid företagsregistrering. Ett åtgärdsprogram genomförs för att skapa enklare regler samt förbättrad myndighetsservice. Miljöprövningen ska förenklas utan att miljökraven sänks. ska prioritera arbetet med att främja svensk export samt attrahera utländska investeringar. En väl utformad infrastruktur är en förutsättning för tillväxt. kommer att investeras i vägar och järnvägar. I gymnasieskolan ska genomströmningen och kvaliteten öka. Utbildningen på det individuella programmet förstärks och de yrkesinriktade utbildningarna utvecklas. En ny lärlingsutbildning införs. Övergången från gymnasiet till högskolan ska bli snabbare. Konkurrenskompletteringen av gymnasiebetyg inom Komvux måste minska. Ämneskompetensen hos sfi-lärare ska utvecklas. avsätts för reformer för barn. Ett barntillägg för studerande införs. höjs den del av bostadsbidragen som utgår som särskilt bidrag till barnfamiljer. Dessutom höjs underhållsstödet. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att beskriva och analysera situationen för barn som lever i ekonomiskt utsatta familjer. Förbättringar för den gruppen av barn ska prioriteras. Enligt regeringens bedömning finns utrymme att höja biståndsramen till av bruttonationalinkomsten, BNI, . Som ett led i detta föreslås biståndsramen öka med ytterligare . Inom miljöområdet införs en särskild tillfällig skattestimulans för källsortering i flerfamiljshus och ett skatteavdrag för installation av solceller. Klimatinvesteringsprogrammet utökas och anslagen till biologisk mångfald höjs. Regeringen avser även att återkomma med ett förslag om särskild temporär skattestimulans för miljöinvesteringar i offentliga lokaler. I regeringens strategi för grön skatteväxling ingår en reformering av den svenska energibeskattningen. Som ett första steg i en sådan reformering kommer nollskattesatsen för el som förbrukas inom industrin att ersättas av den skattenivå (0,/kWh) som motsvaras av miniminivån i energiskattedirektivet. Regeringen kommer att lägga fram en proposition med förslag om skattefrihet under vissa förutsättningar för el som förbrukas i industriella processer. Målet är att ett nytt energiskattesystem ska kunna träda i kraft . Genomförandet av den alkoholpolitiska handlingsplanen fortsätter. Den innebär bl.a. en bred informationsverksamhet och förstärkning av det lokala förebyggande arbetet. Försvarsberedningen ska genomföras med utgångspunkten att den ska leda till betydande kostnadsminskning. Ett av huvudalternativen i Försvarsberedningens arbete ska vara en besparing på . För att skapa handlingsfrihet och underlätta omställningen begränsas försvarets beställningsbemyndiganden .