bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — Enligt utskottets meningbör det framhållas att svenskt agerande utgårifrån den restriktiva narkotikapolitik som kommertill uttryck i FN:s narkotikakonventioner och somockså är basen för den svenska narkotikapolitiken.Sverige har genom en konsekvent hållning, också inomEuropeiska unionen, närmast blivit en symbol fördenna restriktiva politik och stor tyngd läggs vidsvenska synpunkter.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2003/04:U18 (kd) yrkande8 och 9 samt 2003/04:U339 (kd) yrkandena 1 och 2.Skrivelsens inriktning och omfattningSkrivelsenEnligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skallregeringen fortlöpande informera om vadsom sker inom ramen för samarbetet i Europeiskaunionen samt till lämna enskrivelse med berättelse över verksamheten iEuropeiska unionen. Skrivelse 2003/04:60 Berättelseom verksamheten inom Europeiska unionen under 2003behandlar samtliga samarbetsområden inom EU, varavkan nämnas EU:s övergripande utveckling, detekonomiska och sociala samarbetet, unionensförbindelser med omvärlden, det rättsliga ochinrikes samarbetet samt unionens institutioner.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet välkomnar den genomarbetaderedovisningen av skilda områden i regeringensskrivelse. Som utskottet anfört tidigare fyllerredovisningen både ett uppföljande syfte och ettframåtblickande syfte (yttr. 1999/2000:FiU3y,2001/02:FiU7y). Dels kan följa uppregeringens agerande , dels kanriksdagen i sitt löpande arbete med EU-frågorutnyttja skrivelsen för de många frågor i skrivelsensom kommer att vara aktuella också under kommandeår.EU-nämndens yttrandeEU-nämnden menar att skrivelsens utformning ochinnehåll har utvecklats väsentligt och attden utgör en mycket värdefull översikt över EU:shela verksamhet. Den utgör också en bekräftelse påatt regeringen har fullgjort sin informations- ochsamrådsskyldighet visavi . Alla viktigasakfrågor som tas upp i skrivelsen har behandlats avEU-nämnden. Många frågor som behandlas i skrivelsenär också aktuella framöver vilketmedför att skrivelsen är ett viktigt verktyg iriksdagens löpande arbete med EU-frågorna.I likhet med förra årets skrivelse har vissabilagor som fanns i tidigare skrivelser ersatts aven lista över Internetadresser. Liksom tidigareanser nämnden att detta till största delen ärmotiverat. En mängd information kan nu återfinnas påInternet. På GUSP-området och på området förrättsliga och inrikes frågor går det att viaInternet hitta förteckningar över antagna beslut. Pågemenskapspolitikens område konstaterade nämndendock att det krävs att en sökfunktionutnyttjas och ansåg att - på samma sätt som itidigare skrivelser - en bilaga över viktigareförordningar, direktiv och beslut (dvs. bindanderättsakter) antagna under verksamhetsåret, liksomuppgift om grönböcker och vitböcker beslutade avkommissionen , borde finnas i skrivelsen.I den nu aktuella skrivelsen finns dock inga sådanauppgifter. Ett alternativ till sådana bilagor kanvara att i stället hänvisa till årliga allmänna rapport om EU:sverksamhet som kommissionen i enlighet med artikel212 i EG-fördraget offentliggör senast enmånad före öppnandet av session.I denna allmänna rapport - som finns tillgänglig påInternet - finns uppgifter om beslut inom ramen förGUSP och tabeller med uppgifter om rättsakter ochinternationella avtal. Likaså finns uppgifter omgrön- och vitböcker utgivna under verksamhetsåret.EU-nämnden konstaterade i samband med förra åretsskrivelse att det vore värdefullt om uppgifter omhur röstat i rådet redovisades inte bara iden löpande texten utan också samlat på ett ställe iskrivelsen så att kan få en komplett ochöversiktlig bild av hur regeringen har agerat i EU idetta avseende. Någon sådan redovisning kan dockinte återfinnas i årets skrivelse. Det vore såledesvärdefullt om nästa års skrivelse innehåller ensamlad redovisning för de fall i rådet där Sverigeröstat nej eller avstått från att rösta.EU-nämnden har tidigare framhållit att det iskrivelsen bör redovisas i vilka fall som regeringenhar mottagit yttrande från fackutskott till och hur regeringen agerat eller avser attagera med anledning av ett sådant yttrande. Under år2003 erhöll ett sådant yttrande fråntrafikutskottet (2002/03:TU6y) angående förslag ominrättande av en europeisk nät- ochinformationssäkerhetsbyrå. , som vid fleratillfällen behandlat detta ärende, beslöt den 3 juni2003 att ansluta sig till yttrandet och överlämnadet till regeringen för beaktande i den fortsattaprocessen beträffande förslaget. EU-nämndenbehandlade också ärendet vid ytterligare tillfälleninför slutförhandlingarna. I skrivelsen nämns inteatt regeringen har mottagit yttrandet.Utskottets övervägandenUtskottet noterar de uttalanden som görangående skrivelsens inriktning och omfattning.Utrikesutskottet kan, vilket också framförts i bet.2002/03:UU10, instämma i vissa av de påpekanden somgörs, t.ex. att regeringens agerande i vissa fallkunde beskrivas mer utförligt. vill dockutskottet betona att skrivelsen har ett gedigetomfång, täcker många frågor och ger en god bild avEU-samarbetet. Utökade krav på redovisning iskrivelsen måste enligt utrikesutskottets meningvägas mot önskemålet att skrivelsen inte bliralltför omfattande och att den måste kunnaframställas med en rimlig arbetsinsats.Skrivelsen innebär en värdefull återrapporteringav verksamheten inom EU som varit. Avstort värde för är också de återrapportersom, enligt tillkännagivanden till regeringen ochförarbetena till riksdagsordningens 10 kap. 1 §,skall inges till efter varjeministerrådsmöte (huvudbetänkande2000/01:RS1, s. 140 och bet. 2000/01:KU23). Under2003 har det emellanåt brustit i rutinerna för dessaåterrapporter, som därvidlag inkommit med betydandetidsfördröjning till . Utskottet menar attdet försvårar för att på ett meningsfulltsätt både följa och följa upp verksamheten inom EUoch finner detta förhållande oacceptabelt.Med vad utskottet anfört i detta betänkande föreslårutskottet att lägger regeringens skrivelse2003/04:60 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen till handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Ekonomiskt samarbete och ekonomisk politik(punkt 3)av i (m), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:U18 yrkandena 6 och 12samt 2003/04:U19 yrkande 3.StällningstagandeDen viktigaste uppgiften för den ekonomiskapolitiken är att få fart på svensk ekonomi och uppnåen högre långsiktig tillväxt. Det är ocksånödvändigt att förstärka incitamenten att arbeta omvi långsiktigt skall klara den sociala tryggheten.Den politik som Socialdemokraterna, för leder dock in på felväg. De s.k. tillväxtsamtalen har uppenbarligen intepåverkat politikens inriktning. Den statligabudgeten går med underskott och Socialdemokraternaoch dess stödpartier hankar sig fram genom attskjuta viktiga beslut . Regeringen bordeägna mer energi åt att ta fasta pårekommendationerna från EU om reformeringen avskatte- och bidragssystemen i stället för att skrytaöver att ligger före vissa andra EU-länderavseende några nyckeltal i Lissabonprocessen.Den svenska uthålliga tillväxtpotentialen måsteförbättras. Skattetrycket ligger omkring 10procentenheter över det europeiska genomsnittet ochförsvagar incitamenten till företagande, arbete ochutbildning. Ett ogynnsamt företagsklimat hållertillbaka nyföretagandet och försvårar inte minst försmå och medelstora företag. Arbetskraftsbristen ärstor på vissa områden som avden arbetsföra befolkningen är arbetslös, iåtgärder, förtidspensionerad eller sjukskriven.Diskriminering och otillräcklig integrationförsvårar och hindrar många nya svenskars inträde påarbetsmarknaden.Egendomsskattekommitténs förslag om sänkning avgrundavdraget bör avvisas. Det är typiskt attSocialdemokraterna inte kan tänka sig att sänkatillväxthindrande skatter utan att höja andraskatter som skadar tillväxten.Utgången av folkomröstningen om införande av euroninnebär att den penningpolitiska regimen bliroförändrad med ett inflationsmål och flytandeväxelkurs. Inget i det rådande ramverket förändras.Finanspolitiken kan därmed i huvudsak ägnas åtstruktur- och fördelningspolitiska frågor.Huvuduppgiften är att finansiera det som det ärangeläget att det offentliga svarar för. Det behöverlångt ifrån alltid handla om utförande i offentligregi, avgörande är den offentliga finansieringen. Degrundläggande uppgifter som det offentliga skallsvara för är de genuint kollektiva varorna ochtjänsterna som rättsväsende, försvar, grundforskningoch infrastruktur. Dessutom har det offentligaansvaret för att alla människor i vårt land får engod vård, omsorg och utbildning. Verksamheterna börutföras av en mångfald av huvudmän.Vad som anförts här bör med delvis bifall till deaktuella motionerna ges regeringen till känna.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:U18 yrkandena 6 och 12 och 2003/04:U19yrkande 3.2. Konventet och regeringskonferensen (punkt 4)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K288 yrkandena 1 och 2,2002/03:Fi289 yrkande 1, 2002/03:U324 yrkandena 3-5samt avslår motionerna 2002/03:K206, 2002/03:K238yrkandena 1-3, 2002/03:U323 yrkande 17, 2002/03:U326yrkandena 13, 14, 17, 19, 20 och 23, 2003/04:K209,2003/04:U18 yrkande 1, 2003/04:U19 yrkande 4 samt2003/04:U211 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDet är tydligt att alltfler moment leder EU:sutveckling i riktning mot överstatlighet. Vi anseratt denna utveckling bör motverkas och attmaktrelationerna mellan EU:s institutioner ochSveriges riksdag därför bör belysas i en utredning,exempelvis i den författningsutredning som förnärvarande diskuteras mellan partierna. Sverigesambition borde vara att kraftigt verka för attomvandla EU till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete.Våra partiers syn på de frågor som regleras ikonventets förslag till nytt konstitutionelltfördrag framfördes i samband medbehandlingen i sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande 2003/04:KUU1. Vihänvisar, såvitt avser de i motionerna 2002/03:K288yrkandena 1 och 2, 2002/03:Fi289 yrkande 1 samt2002/03:U324 yrkande 3-5 här behandlade yrkandena,till vad respektive i deaktuella frågorna anfört i reservationer till detbetänkandet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2002/03:K288 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Fi289yrkande 1 samt 2002/03:U324 yrkande 3-5.3. Konventet och regeringskonferensen (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:U326 yrkandena 13, 14,17, 19, 20 och 23 och 2002/03:K238 yrkandena 1-3samt avslår motionerna 2002/03:K206, 2002/03:K288yrkandena 1 och 2, 2002/03:Fi289 yrkande 1,2002/03:U323 yrkande 17, 2002/03:U324 yrkandena 3-5,2003/04:K209, 2003/04:U18 yrkande 1, 2003/04:U19yrkande 4 samt 2003/04:U211 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeCenterpartiets samlade syn på de frågor som reglerasi konventets förslag till nytt konstitutionelltfördrag framfördes i en partimotion sombehandlades i sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande 2003/04:KUU1. Jaghänvisar, såvitt avser de i motionerna 2002/03:U326(c) och 2002/03:K238 (c) här behandlade yrkandena,till vad i de aktuella frågorna anförti reservationer till det betänkandet.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U326 yrkandena 13, 14, 17, 19, 20 och 23samt 2002/03:K238 yrkandena 1-3.4. Folkomröstning (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:U324 yrkande 1.StällningstagandeSedan blev medlem i EU 1995 har unionenförändrats på många punkter, inte minst genom de nyafördrag som antagits. Vi anser att det vid varjenytt fördrag, även kallat , somföreslås skall genomföras en nationellfolkomröstning i . Det måste anses ligga iallas intresse att kunskapen om EU är på en hög nivåoch att medborgarna känner till vem som bestämmervad. Detta är särskilt viktigt vid de tillfällen dåriksdag och regering har för avsikt att överföramaktbefogenheter från till EU. Vi anserdärför att det borde vara självklart att alla nyafördrag som innebär att mera makt förs över frånSveriges riksdag till EU:s institutioner börunderställas medborgarna i en folkomröstning.Alltfler länder i Europeiska unionen ansluter sigtill uppfattningen att en folkomröstning skallgenomföras när ett förslag om ett nytt fördrag harkunnat framförhandlas i en regeringskonferensbestående av EU:s medlemsstater. senast var detden socialdemokratiska regeringen i Storbritanniensom föreslog en folkomröstning och därmed betonadevikten av att ställa ett förslag till nytt fördraginför folkets prövning.En folkomröstning om det snart färdigförhandladeförslaget till konstitutionellt fördrag för EU börsåledes vara en självklarhet.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U324 yrkande 1.5. Europeiska unionens förbindelser medomvärlden (punkt 6)av i (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:K419 yrkande 8,2003/04:U19 yrkandena 5, och 10, 2003/04: U282yrkande 21 och 2003/04:U329 yrkande 4 samt avslårmotionerna 2002/03:U206 yrkandena 1-3 och 5,2002/03:U228 yrkande 4, 2002/03:U245 yrkande 3,2002/03:U277 yrkande 2, 2002/03:U280 yrkandena 2, 3,8, 9, 11, 13 och 14, 2002/03:U299 yrkandena 4-7,2002/03:U326 yrkande 3, 2002/03:Fö261 yrkande 6,2003/04:U14 yrkande 10, 2003/04:U17 yrkande 7,2003/04:U18 yrkande 3, 2003/04:U19 yrkande 8,2003/04:U203 yrkandena 3, 5, 12 och 13, 2003/04:U208yrkandena 2-5, 2003/04:U211 yrkande 4, 2003/04:U256yrkande 3, 2003/04:U259 yrkande 6, 2003/04: U282yrkande 4, 2003/04:U289 yrkande 3, 2003/04:U292yrkandena 1, 3 och 4, 2003/04:U325 yrkande 3,2003/04:U329 yrkande 4, 2003/04:U340 yrkande 1,2003/04:U342 yrkande 1, 2003/04:U348 yrkande 30,2003/04:U350 yrkandena 6 och 7 samt 2003/04:Fö242yrkandena 1 och 3.StällningstagandeEtt problem är att GUSP leds från två olikainstitutioner, dels från ministerrådet genom denhöge representanten, dels från kommissionen genomden ansvarige kommissionären för utrikespolitiken.Därför välkomnar vi konventets förslag om att manskall slå ihop dessa delar till en, för att på såvis effektivisera arbetet och tydliggöra att EUtalar med en och samma röst i frågor som rör dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Arbetetmed GUSP måste drivas framåt med kraft ochbeslutsamhet.Inom ramen för en övergripande strategi finns detgott om utrymme för nya initiativ för specifikafrågor. EU-institutionerna bör t.ex. upprepa attindividen är det centrala i all verksamhet för demänskliga rättigheterna, och de bör fortsätta attuppmärksamma fall där enskilda personer förföljs.Sverige bör verka för en tydligare och mersammanhållen strategi för EU:s arbete med mänskligarättigheter i världen.Krigen i f.d. avslöjade tydligtfrånvaron av verkningsfulla instrument för atthantera kriser med militära inslag i . Detblev startskottet för både den mer gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken och en europeisk,EU-ledd, krishanteringsförmåga. det nya fördraget i högre grad att samla sigtill åtgärder av såväl civil som militär karaktärför att hantera kriser och konflikter i vårtnärområde. Däremot är det viktigt att se att dennautveckling av en europeisk krishanteringsförmågasker - och även fortsättningsvis bör ske - i närasamarbete med inom det transatlantiskasamarbetet. Varje försök att se dessa ansträngningarsom ett sätt för att konkurrera med börmotverkas.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:K419 yrkande 8, 2003/04:U19 yrkandena 5 och10, 2003/04:U282 yrkande 21 och 2003/04:U329 yrkande4.6. Europeiska unionens förbindelser medomvärlden (punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U299 yrkandena 4-7 samtavslår motionerna 2002/03:U206 yrkandena 1-3 och 5,2002/03:U228 yrkande 4, 2002/03:U245 yrkande 3,2002/03:U277 yrkande 2, 2002/03:U280 yrkandena 2, 3,8, 9, 11, 13 och 14, 2002/03:U326 yrkande 3,2002/03:Fö261 yrkande 6, 2003/04:K419 yrkande 8,2003/04:U14 yrkande 10, 2003/04:U17 yrkande 7,2003/04:U18 yrkande 3, 2003/04:U19 yrkandena 5, 8och 10, 2003/04:U203 yrkandena 3, 5, 12 och 13,2003/04:U208 yrkandena 2-5, 2003/04:U211 yrkande 4,2003/04:U256 yrkande 3, 2003/04:U259 yrkande 6,2003/04: U282 yrkandena 4 och 21, 2003/04:U289yrkande 3, 2003/04:U292 yrkandena 1, 3 och 4,2003/04:U325 yrkande 3, 2003/04:U329 yrkande 4,2003/04:U340 yrkande 1, 2003/04:U342 yrkande 1,2003/04:U348 yrkande 30, 2003/04:U350 yrkandena 6och 7 samt 2003/04:Fö242 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeI dagsläget är EU:s säkerhets- och försvarspolitik(ESFP) begränsad till krishantering. Det haremellertid funnits anledning att tvivla på om EU:sregeringar verkligen kommer att stå fast vid dennabegränsning, eftersom vi har sett att debatten omett tätare försvarssamarbete har fortskridit i ettflertal EU-länder.Med anledning av terrordåden i i september 2001och i , har diskussionen omanvändandet av ESFP för terrorismbekämpningintensifierats kraftigt. Man har talat om att EU-länderna "efter vars och ens förmåga" skall varaberedda att stödja en militär motattack och ländernahar enats om att agera i den anda som anges i detsom kallas solidaritetsklausulen i förslaget till . En sådan utvidgning av ESFPinnebär ett steg in i en suddig gråzon mellankrishantering och kollektivt försvar. Detta äroförenligt med den svenska alliansfriheten.Självklart skall EU engagera sig mot terrorismen,med detta bör inte göras genom att utöka EU:smilitära mandat. EU bör i stället öka satsningarnapå att förebygga väpnade konflikter, främjademokratisk utveckling och bekämpa fattigdom. FN äroch bör förbli den viktigastesäkerhetsorganisationen. Regeringen skall därförstoppa alla förslag om att utvidga mandatet för EU:skrishanteringsstyrka till att omfattaterrorismbekämpning och kollektivt försvar i den nyaEU-konstitutionen. I konstitutionsförhandlingarnaskall regeringen vara tydlig med att förhindra allabeslut som kan tänkas leda till att måste geifrån sig makt på det utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitiska området, då detta är oförenligtmed den svenska alliansfriheten.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U299 yrkandena 4-7.7. Europeiska unionens förbindelser medomvärlden (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U326 yrkande 3 och2003/04:U203 yrkandena 3, 5, 12 och 13 samt avslårmotionerna 2002/03:U206 yrkandena 1-3 och 5,2002/03:U228 yrkande 4, 2002/03:U245 yrkande 3,2002/03:U277 yrkande 2, 2002/03:U280 yrkandena 2, 3,8, 9, 11, 13 och 14, 2002/03:U299 yrkandena 4-7,2002/03:Fö261 yrkande 6, 2003/04:K419 yrkande 8,2003/04:U14 yrkande 10, 2003/04:U17 yrkande 7,2003/04:U18 yrkande 3, 2003/04:U19 yrkandena 5, 8och 10, 2003/04:U208 yrkandena 2-5, 2003/04:U211yrkande 4, 2003/04:U256 yrkande 3, 2003/04:U259yrkande 6, 2003/04: U282 yrkandena 4 och 21,2003/04:U289 yrkande 3, 2003/04:U292 yrkandena 1, 3och 4, 2003/04:U325 yrkande 3, 2003/04:U329 yrkande4, 2003/04:U340 yrkande 1, 2003/04:U342 yrkande 1,2003/04:U348 yrkande 30, 2003/04:U350 yrkandena 6och 7 samt 2003/04:Fö242 yrkande 1 och 3.StällningstagandeStabilitet och säkerhet är utan tvivel en fråga somför tillfället står högt på alla dagordningar.Därför är detta en fråga som bör prioriteras. EU:sutrikes- och säkerhetspolitiska arbete skall stärkasoch utvecklas för att möta de nya hot som vi sågexempel på i 2001. Det finns skäl att ha en mersamordnad EU-policy inom det konfliktförebyggandeområdet. Samtliga de instrument förkonfliktförebyggande samt civil och militärkrishantering som EU och dess medlemsstater förfogaröver skall utnyttjas så effektivt som möjligt.Skillnaden i utveckling är dock stor mellan olikaländer. Förändringarna är snabba och innebär storaomställningsproblem som ibland leder till våldsammakonfrontationer när olösta konflikter kommer upptill ytan. Över hela världen står samhällen införbördan av befolkningsökning, strukturellaförändringar i världsekonomin, migration tillstäder, ökande miljöproblem och snabba socialaförändringar. Samhällen som har institutioner,regler och normer för hur konflikter skall hanteras,liksom väletablerade styrelseskick, är generelltsett bättre på att anpassa sig till förändringar.Samhällen med svagare styrelseskick och obetydligkonsensus om värden eller traditioner kommer mersannolikt inte att klara av förändringen.När gamla samhällsstrukturer förändras kandemokratier och en demokratiseringsprocess hotas ochfå bakslag. När väpnade konflikter drabbarbefolkningen blir instabiliteten stor och demokratinkan sättas ur spel. Konfliktförebyggande åtgärderoch en fredlig utveckling är en förutsättning föratt demokratin och demokratiseringen inte skallsättas ur spel.Det finns ett behov av att förstärka förmågan tillkonfliktförebyggande arbete. EU har goda traditionerav preventiv diplomati. Genom denna tradition kan EUbalansera i konflikthantering. EU skall inteersätta . Båda behövs för utvecklingen mot ensäkrare och tryggare värld. För att unionen skallkunna utveckla konflikt- och krishantering bör EU:sministerråd ha ett permanent sekretariat somsjälvständigt kan analysera kriser och händelser ivärlden och komma med förslag till åtgärder. EU börframgent satsa än mer på det preventivakonflikthanteringsarbetet, såväl inom unionensgränser som utanför.En krishanteringsinsats måste ovillkorligenkännetecknas av två ting, nämligen effektivitet ochsamstämmighet. Unionen bör snabbt kunna mobiliserasin militära resurs i samband med krishantering. Denkan inte begränsa sig till uttalanden om operativkapacitet eller styrkekataloger. Den bör kunna fattabeslut snabbt och effektivt. Det handlar om attutrusta unionen med nödvändiga instrument för attförsvara sina mål och värderingar och bidra tillfred och stabilitet i världen i enlighet medprinciperna i och folkrätten. En uppgiftsom behöver diskuteras och lösas är det gemensammabehovet av logistisk kapacitet ikrishanteringsarbetet.Det finns ett generellt behov av att öka samordning,samverkan och samarbete mellan såväl olika aktörersom mellan olika typer av verksamheter inom områdetför konflikthantering, både nationellt sominternationellt. På det internationella planet måsteett fördjupat samarbete mellan EU, och FN fåstill stånd.