bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Ett led i detta är att möjliggöra ett skattefrittsparande på , totalt högst somgrundplåt till det egna företaget. För förslaget beräknar motionärernaett skattebortfall på 2005 och 600 miljoner kronorårligen därefter. Vidare införs ett riskkapitalavdrag som är till fördem som väljer att finansiera starten av företag med eget sparade ellerlånade pengar, utan att utnyttja starta-eget-sparandet. Skattebortfalletför denna åtgärd beräknas till för och 400miljoner kronor och . Motionärerna föreslår att riksdagenbeslutar införa ett personligt riskkapitalavdrag från år 2004.I motion Bo235 yrkande 6 av m.fl. (c)föreslår motionärerna att avdragsrätten för ombyggnad och underhåll avbyggnader utvidgas så att omdelbart avdrag kan erhållas vid byte avbärande delar inom ramen för en oförändrad användning och konstruktion.Syftet är att stimulera till en ökad upprustning av äldre bostadsbeståndoch motionärerna avsätter för detta ändamål.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att regeringens arbete med en fortsatt reformeringav 3:12-reglerna innebär att reglerna ska förändras så att de blir mergynnsamma för företagen och att avsikten är att reformen ska ge envaraktig skattesänkning på . En expertgrupp arbetar medatt genomföra en fördjupad prövning av 3:12-reglerna, och uppdraget skaredovisas senast vid utgången av . Regeringen avser attdärefter återkomma med förslag som ska träda i kraft senast den 1 januari2006. Enligt skatteutskottets mening bör resultatet av regeringensfortsatta arbete med 3:12-reglerna avvaktas.När det gäller motionsförslagen anför utskottet att de utredningar somgjorts på området visar att en slopad skatt på aktieutdelningar inte ärett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor.Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningenav sparande endast i begränsad omfattning inverkar på företagensinvesteringsbenägenhet. Utskottet anser att en generell sänkning av skattenpå ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättravillkoren för företagandet och avstyrker därför motionsyrkandena omslopad skatt på aktieutdelning.För små och medelstora företag som inte i alla avseenden har tillgångtill den internationella kapitalmarknaden kan emellertid inte bortsesfrån att den personliga kapitalbeskattningen inverkar på avkastningskravetoch därmed i viss mån fungerar som en skatt på företagens investeringar.Detta förhållande har beaktats i samband med att på senareår beslutat om en rad ändringar i syfte att förbättra villkoren förnyföretagande och entreprenörskap. En lättnad i beskattningen avutdelningar och kapitalvinster på aktier i onoterade bolag infördes hösten1996 och har utvidgats genom olika beslut under åren 1997 och 1998.Även villkoren för finansiering med egna vinstmedel har förbättrats.Enskilda näringsidkare fick vid taxering utvidgade möjlighetertill reservering genom avsättning till periodiseringsfond, och dennamöjlighet har ytterligare förbättrats som ett resultat av en mer ingåendeundersökning av hur företagen använder periodiseringsfonderna (prop.1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.). Mot dennabakgrund finns det enligt utskottets mening inte någon anledning attöverväga att införa ett särskilt avdrag för investeringar i onoteradeaktier. Utskottet avstyrker därför förslaget om ett permanentriskkapitalavdrag.Enligt skatteutskottets mening är det viktigt att skattereglerna intelägger hinder i vägen för nyföretagande och entreprenörskap och attavkastningen för den som tar risken att starta ett eget företag elleratt expandera sin verksamhet är tillräcklig. Särskilda stimulanser isamband med nystart av företag ger emellertid inte denna effekt utanskapar tvärtom en risk för att livskraftiga företag slås ut i konkurrensenmed nystartade och skattegynnade företag, något som inte kananses vara förenligt med kravet på stabila och goda regler för företagen.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka förslagenom olika former av starta-eget-avdrag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens bedömning att 3:12-reglerna börförändras så att de blir mer gynnsamma för företagen och avstyrker i likhetmed skatteutskottet motionerna Fi259 (c) yrkandena 3, 9 och 10, Sk450(kd) yrkandena 5, 6 och 8, Sk452 (kd) yrkandena 12 och 13, Sk453 (m)yrkande 39 och Sk454 (fp) yrkande 4.När det gäller förslaget om en vidgad avdragsrätt för ombyggnadsåtgärderär utskottet inte berett att tillstyrka en förändring av de regler somgäller för gränsdragningen mellan vad som får dras av ochvad som ska dras av genom värdeminskningsavdrag när det gäller byggnader.Utskottet avstyrker därför även motion Bo235 (c) yrkande 6.5.4.2 Ändrade regler för periodiseringsfondernaUtskottets delförslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att en räntebeläggning av dejuridiska personernas periodiseringsfonder bör ske och avstyrkermotionsyrkandena med motsatt inriktning.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen aviserar (avsnitt 8.3.5) ett förslag om räntebeläggning avvinstmedel som juridiska personer avsatt i periodiseringsfondssystemet.Räntebeläggningen uppnås genom att en schablonintäkt beräknas på deavsatta vinstmedlen och tas upp vid inkomstbeskattningen. Åtgärden skaträda i kraft den 1 januari 2005.Regeringen anför att de tidigare föreslagna lättnaderna beträffandearvs-, gåvo- och förmögenhetsskatterna till inte oväsentlig del kommerföretagssektorn till godo genom att ägarkollektivet gynnas och att detdärför är rimligt att förändringarna finansieringsmässigt balanserasgenom ändrade beskattningsregler för företagen. En fördel med enräntebeläggning av periodiseringsfonderna är att möjligheten att utjämnaföretagets resultat mellan olika beskattningsår i allt väsentligt behållsintakt. Mot en generell tillämpning av räntebeläggningsmetoden talaratt det komplicerar reglerna särskilt för enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag som är fysiska personer. Detta står i strid medregeringens ambitioner att förenkla för dessa företag. Denna konfliktundviks om dessa företag inte omfattas av ändringen. En sådan lösningleder visserligen till en marginellt ökad oenhetlighet i skattereglernamellan juridiska personer och övriga företagsformer. Detta måste vägasmot målet om enkla regler för dessa näringsidkare. Regeringen bedömeratt förenklingsaspekten väger tyngre i denna fråga. somi inkomstskattesammanhang anses som juridiska personer bör därföromfattas av ett system med räntebeläggning av periodiseringsfonderna.MotionernaModerata samlingspartiet, , och Centerpartietmotsätter sig förslaget och räknar därför inte med några inkomster fråndetta förslag. Avslagsyrkanden framställs i motionerna Sk453 yrkande 40av m.fl. (m), Fi259 yrkandena 35 av m.fl.(c) och Sk450 yrkande 14 av Per m.fl. (kd).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet delar i sitt yttrande regeringens bedömning att lättnadernai arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen till inte oväsentlig delkommer företagssektorn till godo genom att ägarkollektivet gynnas ochatt det är rimligt att förändringarna finansieras genom en räntebeläggningav juridiska personers periodiseringsfonder. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionerna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar skatteutskottets bedömning och avstyrker motionernaFi259 (c) yrkande 35, Sk450 (kd) yrkande 14 och Sk453 (m) yrkande40.5.4.3 RoyaltyUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om att royalty ska beskattas iinkomstslaget kapital.Jämför reservation 5 (m).BakgrundRoyalty ska enligt huvudregeln beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet.Om royaltyn grundar sig på anställning eller på uppdrag eller tillfälligverksamhet som inte ingår i en näringsverksamhet ska den dock tas uppi inkomstslaget tjänst.MotionenI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 20 av . föreslås att beskattningen av royaltyinkomster från uppfinningaroch patent beskattas i inkomstslaget kapital från 2005.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att det bör undvikas att införa särskildaskattestimulanser för viss typ av verksamhet. Förslag om skattefrihet underbegränsad tid för royaltyinkomster har tidigare lagts fram avInnovationsutredningen (SOU 1993:84) men har inte ansetts vara aktuella attgenomföra. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk453 (m)yrkande 20.5.5 Social- och arbetsgivaravgifterTabell 5.5 Inkomsttitel 1200 SocialavgifterMiljoner kronor5.5.1 Sänkning av det särskilda avdraget för arbetsgivaravgifterna m.m.Utskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en sänkning av det särskildaavdraget vid beräkning av arbetsgivaravgifter och om en förändring avnivåerna inom socialavgifterna. Motionsförslagen om andra förändringarav reglerna om nedsättning av socialavgifter avstyrks. Utskottet avstyrkeräven motionsförslagen om en höjning av sjukförsäkringsavgiften respektiveen omläggning av arbetsgivaravgifterna till vad som motsvarar 30 dagarsarbetsgivarinträde.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BakgrundSocialförsäkringarna finansieras av allmän pensionsavgift, socialavgifter,statlig ålderspensionsavgift och allmänna skattemedel.Socialavgiftslagen (2000:980), som trädde i kraft ,innebär främst en lagteknisk och språklig bearbetning av de tidigarebestämmelserna om socialavgifter samt en anpassning till den nyasocialförsäkringslagen (1999:799). Socialavgifter utgörs av arbetsgivaravgifteroch egenavgifter och tas ut för att finansiera systemen för socialtrygghet.Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare och andra personer som gerut ersättning som är avgiftspliktig enligt 2 kap. socialavgiftslagen.Avgiftspliktig ersättning är främst löner, arvoden och andra skattepliktigaförmåner. Avgiftsunderlaget för beräkning av arbetsgivaravgifter bestårav summan av de avgiftspliktiga ersättningar som har utgetts under enkalendermånad. Arbetsgivaravgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget,varvid sjukförsäkringsavgiften utgör och arbetsmarknadsavgiften3,70 %.Egenavgifter betalas av fysiska personer som har avgiftspliktig inkomstenligt 3 kap. socialavgiftslagen. I första hand betalas egenavgifterför överskott av näringsverksamhet i vilken den som har inkomsten hararbetat i inte oväsentlig utsträckning. Egenavgifterna uppgår till av avgiftsunderlaget, varvid sjukförsäkringsavgiften utgör 11,och arbetsmarknadsavgiften 1,16 %.Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna gäller att en arbetsgivare varjemånad får göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst med 3 550kr, vilket motsvarar en årlig lönesumma på . När det gällerberäkning av egenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget,dock högst med , vilket motsvarar ett avgiftsunderlagpå 180 000 kr.Genom lagen (2001:1170) om utvidgning av de särskilda avdragen enligtsocialavgiftslagen (2000:980), som trädde i kraft ,infördes en regional stimulans för företagandet i stödområde A. Lagenär utformad så att den ryms inom ramen för det s.k. försumbara stödetenligt EG-regler. Företag inom sektorerna jordbruk, vattenbruk och fiskesamt transport är därmed uteslutna. Stimulansen lämnas genom utvidgadeavdrag på , utöver avdragen på , vid beräkningen av arbetsgivaravgifteroch egenavgifter. Det utvidgade avdraget avseende arbetsgivaravgifterär maximerat till och avseende egenavgifter till18 per år.Arbetsgivare och egenföretagare ska också enligt lagen (1994:1920) omallmän löneavgift betala allmän löneavgift med 3,13 %.Arbetsgivare som betalar ut lön etc. till anställd som fyllt minst 65år (född eller tidigare) vid årets ingång ska betala särskildlöneskatt om . Arbetsgivare som betalar ut lön till anställd somfyllt , född , ska betala särskild löneskatt om . Fördessa personer ska även ålderspensionsavgift betalas.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 32 delvis och punkt 33) att det särskildaavdraget vid beräkning av arbetsgivaravgifter sänks från maximalt 3 550till maximalt . Den årslönesumma som ger högst avdraguppgår därmed till 741 600 i stället för . Om avdraget görsjämnt fördelat över uppgår det sammanlagda avdraget till högst37 . Förslaget beräknas ge en förstärkning av statensintäkter med netto. Regeringen framhåller atteftersom det i budgetpropositionen föreslås skattelättnader som tillinte oväsentlig del kommer företagssektorn till del är det rimligt attfinansieringen av dessa lättnader sker genom förändringar avbeskattningsreglerna för företag.I propositionen föreslås (punkterna 32 delvis och 33) vidare attsjukförsäkringsavgiften och arbetsmarknadsavgiften justeras med hänsyntill de kostnader som dessa avgifter ska täcka och att denallmänna löneavgiften sänks för att det totala uttaget av socialavgifterinte ska ändras.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Fi231 av m.fl.begärs bl.a. att den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter om5 % avskaffas. Yrkandet framställs även i motion Sk453 yrkande 41 avLennart m.fl. Motionärerna anser att det är rimligt att företagenbär en del av finansieringen av de skattesänkningar för företagare somModeraterna föreslår. I motion Fi231 begärs även att arbetsgivaravgifternasänks för i syfte att stimulera företagen att anställaoch behålla äldre arbetskraft. Yrkandet preciseras i motion Sk453 yrkande42. Arbetsgivaravgifterna för ska ersättas med densärskilda löneskatt och pensionsavgift som gäller för arbetstagareäldre än . Yrkandet framställs även i motion Sf357 av FredrikReinfeldt m.fl. yrkande 14.I motion Sk453 yrkande 34 begärs att företag inom sektorerna jordbruk,vattenbruk och fiske med driftsställe i stödområde A också ska omfattasav den extra nedsättningen av arbetsgivaravgifterna.I liberalernas motion Fi232 av m.fl. begärs,i syfte att stimulera sysselsättningen, att arbetsgivaravgifterna föralla företag halveras upp till en lönesumma på ca inklusiveden generella nedsättningen av arbetsgivaravgifter om , men medbibehållen 5-procentig nedsättning på avgiftsunderlag mellan 250 000 och852 . I yrkande 20 begärs avslag på regeringens förslag om reduceradnedsättning av arbetsgivaravgifterna.I motion Fi233 yrkande 9 av m.fl.begärs bl.a. avslag på regeringens förslag om en reducering av dengenerella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Yrkandet framställsäven i motionerna Sk450 yrkande 15 av Per m.fl. och Sk452yrkande 19 av Per m.fl. Dessutom föreslås i motionerna Fi233yrkande 9 och Sk452 yrkande 20 att sjukförsäkringsavgiften höjs för att neutralisera effekten av en andra karensdagoch därmed öka statens inkomster.I motion Fi234 av m.fl. begärs bl.a. atten reformerad sjuklönemodell ska införas och att denna ska kompenserasmed likformiga sänkta arbetsgivaravgifter motsvarande 30 dagarsarbetsgivarinträde. Förslaget innebär en minskning av statens inkomster med2 . I motion Fi259 yrkande 37 av MaudOlofsson m.fl. begärs avslag på regeringens förslag om reducering avnedsättningen av arbetsgivaravgifterna.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet konstaterar när det gäller Moderaternasförslag om ökad nedsättning av socialavgifterna i att lagen omutvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen fallerinom ramen för det s.k. försumbara stödet enligt EG-regler. I lagenundantas därför företag inom bl.a. sektorerna jordbruk, vattenbruk ochfiske. Enligt utskottets mening är det viktigt att stödet ges en utformningsom är förenlig med de regler som gäller inom EU för statsstöd. Vidareär det utskottets principiella inställning att det bör finnas ett tydligtsamband mellan de socialavgifter som erläggs och de olika förmåner somdessa avgifter ska finansiera. Ett sådant samband är lagfäst i den nyalagen om fördelning av socialavgifter. En regional nedsättning avsocialavgifter avsedd att bl.a. stimulera småföretagandet i det aktuellastödområdet måste betraktas som en del av regionalpolitiken. Mot bakgrundav detta kan det ifrågasättas, och särskilt vid en eventuell utvidgningav avdraget, om det är lämpligt att för en regional åtgärd ta i anspråkavgifter som är avsedda att finansiera vissa preciserade sociala förmånersom sjukpenning och föräldrapenning, detta särskilt som det finnsavgifter/löneskatter som inte har till syfte att finansiera förmåner inomsocialförsäkringen. Utskottet är således inte berett att tillstyrkaModeraternas motionsförslag.Socialförsäkringsutskottet anser inte att det finns utrymme för varesig förslag om minskade arbetsgivaravgifter för personeröver och att avskaffa den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifteneller förslag om att arbetsgivaravgifterna ska halverasupp till ett underlag om . Utskottet ställer sig inte bakomKristdemokraternas krav på ytterligare en karensdag och kan såledesinte tillstyrka förslagen om höjda procentsatser för vissa socialavgiftertill följd av dessa reformer. Utskottet är inte heller berett att ställasig bakom förslag om en ny sjuklönemodell och tillstyrkersåledes inte heller förslaget om sänkta arbetsgivaravgifter med anledningav detta.Socialförsäkringsutskottet tillstyrker regeringens förslag om reduceringav nedsättningen av arbetsgivaravgifterna och om ändrade nivåer inomsocialavgifterna.Socialförsäkringsutskottet noterar att regeringen i proposition 2004/05:21Drivkrafter för minskad sjukfrånvaro lägger fram ett förslag om ensärskild sjukförsäkringsavgift som kan sägas innebära attsjukförsäkringsavgifteni arbetsgivaravgifterna till en del ersätts av en rörlig avgift. Denvanliga sjukförsäkringsavgiften sänks i stället till . Utskottet,som bedömer att förslaget inte påverkar de sammantagna inkomsterna påstatsbudgeten , kommer att behandla nämnda proposition senareunder hösten.Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottetregeringens förslag om en sänkning av det särskilda avdraget vid beräkningav arbetsgivaravgifter och om ändrade nivåer inom socialavgifterna ochdelar socialförsäkringsutskottets bedömning när det gäller de förändringarsom föreslås i proposition 2004/05:21.Finansutskottet vill med anledning härav föreslå en förändring avbudgetens indelningen i inkomsttitlar. En ny inkomsttitel bör skapas,1295 Särskild sjukförsäkringsavgift, och dit förs inkomster frånarbetsgivarnas medfinansieringsansvar från den 15:e sjukdagen. Inkomsterna på inkomsttitel1221 Sjukförsäkringsavgift, minskas i motsvarande mån. Förändringen haralltså ingen effekt på statsbudgetens samlade inkomster, men innebär ensärredovisning av den nya särskilda sjukförsäkringsavgiften.Utskottet avstyrker motionerna Fi232 (fp) yrkande 20, Fi233 (kd) yrkande9, Fi259 (c) yrkande 37, Sk450 (kd) yrkande 15, Sk452 (kd) yrkandena 19och 20 och Sk453 (m) yrkandena 34, 41 samt 42 och Sf357 (m) yrkande 14.5.6 Skatt på egendomTabell 5.6 Inkomsttitel Skatt på egendomMiljoner kronor5.6.1 FastighetsbeskattningUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om avveckling m.m. av fastighetsskatten.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BakgrundSedan den 1 januari 2001 är skattesatsen för småhus av fastigheternastaxeringsvärde och för hyreshus (bostadsdelen) av taxeringsvärdet.Nyproducerade bostadshus är fria från fastighetsskatt , och för de därpå följande fem åren betalas halv fastighetsskatt.En begränsningsregel gäller och innebär att fastighetsskatten för ettsmåhus som utgör den skattskyldiges permanenta bostad begränsas så attden under vissa förutsättningar inte överstiger av hushållsmedlemmarnassammanlagda inkomster (prop. 2001/02:3, bet. 2001/02:SkU3, rskr.2001/02:59). Den som tillgodoräknats skattereduktion för fastighetsskattfår även förmögenhetsskatten reducerad.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkandena 24 och 27 av LennartHedquist m.fl. anför motionärerna att fastighetsskatten är djupt orättvisoch uppmuntrar till ökad skuldsättning. Flitiga människor, inte sällanäldre, som avstått från konsumtion och i stället sparat för att få entryggare ålderdom straffbeskattas. Låginkomsttagare som ärver föräldrahemmetuppmanas av regeringen att låna till skatten eller flytta. Motionärernavill avskaffa fastighetsskatten. Som ett första stegföreslås att skatteuttaget begränsas. Ett tak införs för fastighetsskatteuttagetför småhus och fritidshus 2005. Taket beräknas som summan av perkvadratmeter värdeyta i huset och per kvadratmeter tomtyta, dockmaximalt i skatt för tomten. Motionärerna avskaffar också dens.k. schablonintäkten för bostadsrättsföreningar.I liberalernas motion Sk454 yrkande 15 av . föreslår motionärerna att fastighetsbeskattningen avskaffas. Detgrundläggande motivet för detta är att fastighetsskatten strider motprincipen skatt efter bärkraft. För många människor är det huvudsakligasparandet lagt i boendet. Fastighetsskatt och, ofta därtill, förmögenhetsskattgör att boendet blir orimligt högt beskattat och boendekostnadernaoöverkomliga. Avskaffandet kan dock inte ske . Skatten beräknasför 2005 inbringa till statskassan från boendei hyresrätter, bostadsrätter, småhus och villor samt industrifastigheter.Fastighetsskatten måste därför avvecklas stegvis. Motionärerna föreslåratt skattesatserna sänks från dagens på småhus till 0,8 %och från på flerbostadshus till 0,4 %.I motion Fi258 yrkande 6 av m.fl. föreslåsatt kommunen ges rätt att införa en fastighetsavgift samtidigtsom den statliga fastighetsskatten slopas helt för småhusenheter,bostadshyreshusen (hyres- och bostadsrätter) och industriella ochkommersiella lokaler. De minskade skatteintäkterna för staten kompenserasbl.a. genom en minskning av det generella statsbidraget till primärkommunersamtidigt som dessa ges möjlighet att ta ut en avgift persmåhusenhet om högst . Kommunerna får likaledes ta ut enårlig fastighetsavgift på max per bostadslägenhet, högst63 kr per kvadratmeter för de kommersiella lokalerna och högst 17 krper kvadratmeter och år för industrienheterna. De principiella motivenför den kommunala avgiften är att den kommunala avgiften ska bidra tillatt täcka fastighetsrelaterade kommunala kostnader för: 1) Gator, vägaroch parkering, 2) räddningstjänst samt 3) fysisk och teknisk planeringoch bostadsförbättring. Detta skulle ge kommunerna en stabil avgiftsbas,som garanterar fastighetsägarna samhällstjänster.Också i motion Sk452 yrkandena 14, 16 och 17 av PerLandgren m.fl. föreslås att fastighetsskatten ersätts med en kommunalavgift. Motionärerna anför vidare att de höga taxeringsvärdena i mångaområden har lett till kraftiga höjningar inte bara av fastighetsskattenutan också av förmögenhetsskatten för stora grupper som inte har såstora marginaler att leva på. Motionärerna föreslår därför atttaxeringsvärdena återgår till de som gällde före höjningarna från år 2000.Kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäder höjs samtidigttill 30 %.I motion Sk446 yrkandena 4-7 av m.fl.anförs att den nuvarande fastighetsbeskattningen är utformad på ettorättvist sätt, främst på grund av taxeringsförfarandet. Även om systemetreformeras är beskattningen för hög. Uttagsprocenten för fastighetsskattenbör därför sänkas från nuvarande till . Från år 2006ska skatten sänkas till . Detta kostar 1 400, 3 600 respektive3 för de tre åren. Motionärerna minskar den löpandebeskattningen för att i stället öka den något vid själva försäljningstillfälletdå avkastningen är monetär och explicit. Därför höjs kapitalvinstbeskattningenfrån till , och uppskovsavdragen minskar till , vilketinnebär att av reavinsten vid försäljning av fastighet ska beskattasäven om personen i fråga anskaffar ny bostad enligt det gällanderegelverket för uppskovsavdrag. Stämpelskatten höjs dessutom från 1,5 %till .