bet · GR01KU14 · 2004-03-09 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Yttrandefriheten i nya medierRiksdagen avslår motion 2003/04:T474 yrkande20.2. Meddelarfrihet i enskild verksamhetRiksdagen avslår motion 2003/04:K319 yrkandena4 och 5.Reservation 1 (v, mp)3. MeddelarskyddetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K278,2003/04:K285, 2003/04:K299 och 2003/04:K405.4. Publicering av personbilderRiksdagen avslår motion 2002/03:L309.5. Hets mot transpersonerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K390yrkande 3, 2003/04:K402 yrkande 3, 2003/04:K418yrkande 13 och 2003/04:So568 yrkande 5.Reservation 2 (fp, v, c)Reservation 3 (mp)6. Hets mot funktionshindradeRiksdagen avslår motion 2003/04:K342 yrkandena1 och 2.Reservation 4 (mp)7. Pornografi som hinder för jämställdhetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K318 och2003/04:K432.8. Barnpornografi via InternetRiksdagen avslår motion 2003/04:K333 yrkande 1.9. Djur i pornografiska sammanhangRiksdagen avslår motion 2003/04:K296.Reservation 5 (mp)10. Tillämplig lag i skadeståndsmålRiksdagen avslår motion 2003/04:K378 yrkande 1.Stockholm den 9 mars 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), (), (), HenrikS Järrel (m), (), (), (), (), (), () ochInger ().2003/04KU14SammanfattningI betänkandet behandlas motioner huvudsakligen frånallmänna motionstiden om yttrandefriheten i nya medier meddelarfrihet publicering av personbilder hets mot folkgrupp pornografi tillämplig lag i skadeståndsmål ("II").Utskottet avstyrker samtliga motioner. I frågan omtillämplig lag i skadeståndsmål understrykerutskottet sitt tidigare ställningstagande. Ett enigtutskott anser att regeringen fortsatt bestämt ochmed kraft bör verka för att den föreslagnaförordningen får en sådan utformning att den intekommer i konflikt med grundlagsskyddadetryck- och yttrandefrihet. Utskottet bedömer attriksdagen och regeringen är eniga i sin uppfattningoch att något tillkännagivande i frågan därmed intebehövs.I betänkandet finns fem reservationer och tvåsärskilda yttranden.Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlas 16 motioner från allmännamotionstiden med sammanlagt 18 yrkanden samt enmotion från allmänna motionstiden . Den senaremotionen har överlämnats till utskottet frånlagutskottet.Motionerna avser till största delen frågor omtryck- och yttrandefrihet som behandlades ingåendeunder förra i utskottets betänkande2002/03:KU17. Dessa motioner ges en meröversiktlig behandling. För en utförligbakgrundsbeskrivning av olika tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga frågor hänvisas till detnämnda betänkandet.Motionerna är intagna i bilaga till betänkandet.Utskottets övervägandenYttrandefriheten i nya medierUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till densittande beredningen på det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga området en motion omutredning av en ny ordning till skydd föryttrandefriheten.MotionenI motion 2003/04:T474 av m.fl. (c)yrkande 20 begär motionärerna att regeringentillsätter en utredning om 2 kap. 13 §regeringsformen och om en ny ordning för att skyddaenskildas yttrandefrihet i nya medier.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Utskottet behandlade en motsvarande motion av MaudOlofsson m.fl. (c) under förra (bet.2002/03:KU17). Utskottet hänvisade till att fråganom att inrätta en stående beredning med uppgift attfölja den mediala och tekniska utvecklingen samtutreda och lämna förslag till lösningar av olikaproblem på yttrandefrihetens område bereddes iJustitiedepartementet. Med hänsyn härtill samt tillatt utskottet inte var berett att föreslå att enkommitté skulle utreda om 2 kap. 13 §regeringsformen kunde ändras med inriktning motstörre restriktivitet i möjligheten att inskränkayttrandefriheten avstyrkte utskottet motionen. -Reservation avgavs av (c).En beredning på det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga områdetDen aviserade beredningen på det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga området har tillkallats(Ju 2003:04, dir. 2003:58).Beredningen har till uppgift att följautvecklingen på det tryck- och yttrande-frihetsrättsliga området samt utreda och lämnaförslag till lösningar av olika problem på området.En särskilt viktig uppgift är att lämna förslag tillhur de problem som är relaterade till den tekniskaoch mediala utvecklingen skall lösas.Beredningen bör vid sina överväganden eftersträvaatt tekniken inte skall vara av avgörande betydelseför mediernas grundlagsskydd. I beredningens uppdragligger således att överväga frågan om det motbakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen ärmöjligt att i längden behålla en teknikberoendegrundlagsreglering av yttrandefriheten i mediernaoch om det finns anledning att slå sammantryckfrihetsförordningen (TF) ochyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) till en grundlagomfattande såväl tryckfrihet som annanyttrandefrihet.Inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsligaområdet kan det finnas behov även av andraförändringar än sådana som direkt är att hänföratill den tekniska utvecklingen. I beredningensuppdrag skall det därför ingå att identifiera ochlämna förslag till lösningar av även andra probleminom detta område. Det kan t.ex. röra sig om att geförslag på hur konflikter mellan grundlagarna ochEG-rätten eller andra bestämmelser som grundar sigpå internationellt samarbete kan lösas, men ocksåatt överväga frågor som rör meddelarfriheten.Det skall i beredningens uppdrag ligga att utredaom ny teknik för framställning av skrifter ochtekniska upptagningar omfattas av TF och YGL. Enuppgift för beredningen skall vara att analysera omdet frivilliga grundlagsskyddet enligt 1 kap. 9 §YGL kan komma i konflikt med bestämmelser som hartill syfte att skydda den personliga integriteten.Beredningen skall överväga om möjligheterna att geinternationell rättslig hjälp och liknandeinternationellt rättsligt bistånd inom det tryck-och yttrandefrihetsrättsliga området skall utökas.Vidare skall beredningen utvärdera och ompröva TF:sbrottskatalog. Beredningen skall behandla problemsom Justitiekanslern har påtalat samt frågor som rörursprungsuppgifter för tekniska upptagningar somframställts utomlands och möjligheten för Högstadomstolen att förena tryck- och yttrandefrihetsmålvid två eller flera domstolar.I beredningens uppdrag skall det också ingå attstå till regeringens förfogande för rådgivning itryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor.Utskottets ställningstagandeDen beredning som utskottet hänvisade till underföregående har tillsatts. Utskottetvidhåller sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker motion 2003/04:T474 (c) yrkande 20.MeddelarfrihetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående beredningsarbete en motion om stärktmeddelarfrihet för privatanställda. Utskottetavstyrker vidare motioner om en översyn avmeddelarskyddet inom främstpolismyndigheterna.Jämför reservation 1 (v, mp).MotionernaFörstärkt meddelarfrihet för privatanställdaI motion 2003/04:K319 av m.fl. (v)föreslås tillkännagivanden för regeringen om attmeddelarfriheten för anställda i offentligtfinansierad verksamhet som överförts i privat regiskall stärkas och så långt möjligt jämställas medvad som gäller för offentligt anställda (yrkande 4)samt att regeringen låter utredamöjligheterna att förstärka privatanställdasmeddelarfrihet (yrkande 5).Översyn av meddelarskyddet i inskränkande riktningI flera motioner begärs en översyn avmeddelarskyddet. Särskilt kritiseras i motionernaläckor från polisen i förundersökningar.Lennart och (båda m) anseri motion 2003/04:K278 att översynen bör ha tillsyfte att när det kan fastställas att de skyddadeuppgifterna måste ha kommit från en myndighet skalldet vara möjligt att undersöka vilken källan är.Samma syfte, med inriktning endast på uppgifter hospolisen, har och (båda s) i motion 2003/04:K405 och ()i motion 2003/04:K299. () riktar imotion 2003/04:K285 in kritiken på tilltagandekommersialisering och framhåller att en utredningbör granska förutsättningarna för att rikta förbudmot medieföretag som med betalning tubbar enskildatjänstemän att svika sin tystnadsplikt.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Motionsyrkanden motsvarande de nu aktuella i motion2003/04:K319 behandlades under föregående ibetänkande 2002/03:KU17. Utskottet redovisadepågående beredningsarbete inom Justitiedepartementetoch bedömde att detta arbete inte borde föregripas.De föreliggande motionsyrkandena avstyrktes.Från har inhämtats attfrågan om yttrande- och meddelarfrihet förprivatanställda alltjämt bereds inomRegeringskansliet. Justitieminister en interpellation[1] omyttrandefriheten i arbetslivet. Justitieministernhänvisade till det svar som han lämnat föregåendeår, nämligen att frågan om att jämställaprivatanställda med offentligt anställda när detgäller yttrande- och meddelarfrihet är ytterstkomplex och att detta visats inte minst av att flerautredningar misslyckats med den uppgiften. Hanförklarade att han hade uppfattningenatt uppgiften skall lösas, genom lagstiftning ellerpå annat sätt. Med tanke på hur svår frågan är villehan inte göra några utfästelser om eller när ettlagförslag kommer att lämnas men ville säga attarbetet med att finna en lösning är prioriterat.En motion om meddelarskyddet med utgångspunkt iintresset att motarbeta läckor inom bl.a.polismyndigheten behandlades av utskottet senast ibetänkande 2001/02:KU38. Utskottet redogjorde förden bedömning som gjordes då de nuvarandebestämmelserna antogs och hänvisade till denbedömningen samt till att fått i uppdrag att se överbestämmelsen om meddelarfrihetsbrytandetystnadsplikter i 16 kap. 1 § sekretesslagen.Utskottet ansåg att resultatet av detta arbete bordeavvaktas och avstyrkte därför motionen.UtredningsbetänkandeOffentlighets- och sekretesskommittén (OSEK), somhar haft till uppdrag att göra en allmän översyn avsekretesslagen och därutöver bl.a. att göra enöversyn av de tystnadsplikter som brytermeddelarfriheten, har avlämnat sitthuvudbetänkande Ny sekretesslag (SOU 2003:99).Kommittén har bedömt att det inte kommit fram någraskäl att allmänt utvidga eller inskränkameddelarfriheten, och kommittén föreslår inte någraändringar när det gäller vilka tystnadsplikter somskall bryta meddelarfriheten.OSEK:s betänkande remissbehandlas för närvarande.Remisstiden går ut den 1 september 2004.Utskottets ställningstagandeI frågan om meddelarfriheten för privatanställdavidhåller utskottet sin tidigare bedömning. Det nupågående beredningsarbetet inomJustitiedepartementet bör avvaktas innan någotställningstagande görs. Utskottet avstyrker därmedmotion 2003/04:K319 (v) yrkandena 4 och 5.I frågan om en översyn av meddelarskyddet medsyftet att begränsa skyddet vidhåller utskottet sitttidigare ställningstagande och vill även hänvisatill beredningen av OSEK:s nämnda betänkande.Motionerna 2003/04:K278 (m), 2003/04:K285 (s),2003/04:K299 (s) och 2003/04:K405 (s) avstyrks.Publicering av personbilderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om stärkt skyddför den personliga integriteten vidanvändning av personbilder.MotionenI motion 2002/03:L309 av ()anför motionären att det är vanligt att enskildapersoner fotograferas för att illustrera reportage,nyhetsinslag och liknande utan att ha samtyckt tilldetta. Att utan samtycke medverka i sammanhang somkan stå i strid med ens uppfattning eller ideologiär enligt motionären kränkande mot den enskildaintegriteten. Medieområdet har genomgått enfullständig förändring, och motionären anser därföratt det bör undersökas hur skyddet för denpersonliga integriteten kan förbättras närpersonbilder används.Särskilda bestämmelser och etiska reglerEnligt lagen (1978:800) om namn och bild i reklamgäller att näringsidkare vid marknadsföring avvaror, tjänster eller andra nyttigheter inte fåranvända framställning i vilken annans namn ellerbild utnyttjas utan dennes samtycke. Den somuppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot förbudetkan dömas till böter. Oavsett om förbudet överträttsuppsåtligen eller av vårdslöshet har den vars namneller bild utnyttjats rätt till skadestånd.På massmedieområdet har funnitspressetiska regler om bl.a. publicering avpersonbilder. De nuvarande etiska reglerna somtillämpas av press, radio och TV innebär att man imassmedierna skall avstå från publicitet som kankränka privatlivets helgd, om inte ett uppenbartallmänintresse kräver offentlig belysning. I frågaom bildmaterial sägs vidare att bilder som kankränka eller såra skall undvikas samt att bilderinte får förfalskas eller utges för att varaautentiska när de inte är det. Efterlevnaden av depressetiska reglerna övervakas av och Allmänhetens pressombudsman. Närdet gäller sändningar i radio och för radio och TV att övervaka attprogramföretagen utövar sin sändningsrätt i enlighetmed både yttrandefrihetsgrundlagen och företagensavtal med staten.Tidigare utredningsbetänkanden m.m.Integritetsskyddskommittén tillkallades föratt främst överväga åtgärder mot de ökade risker förintegritetskränkningar som den moderna tekniken förljudupptagning och fotografering medför. Kommitténavlämnade delbetänkandet (SOU 1974:85)Fotografering och integritet. I betänkandetföreslogs bl.a. att bestämmelser skulle införas ibrottsbalken om straff för den som olovligenfotograferar någon annan i hemmet eller på annanfrån allmän insyn skyddad plats. Kommitténs förslagom straff för olovlig fotografering ledde däremotinte till lagstiftning. Skälet härför var (se prop.1975/76:194 s. 6) att det var svårt att ta ställningtill vilka åtgärder som behövde vidtas mot olovligfotografering, innan det gick att överblicka i vadmån det var möjligt att ingripa mot spridning avfotografier m.m. som rörde enskildas privataförhållanden, ett spörsmål som kommittén skulleöverväga i ett senare skede av utredningsarbetet.Kommittén fullföljde sitt uppdrag i den delengenom att lägga fram betänkandet (SOU 1980:8)Privatlivets helgd. I betänkandet konstaterades att1 kap. 2 § regeringsformen innehåller ettmålsättningsstadgande om att det allmänna skallvärna den enskildes privatliv men att svensk rättsaknar ett allmänt skydd för den enskildesintegritet. försökte besvara frågan omhur målsättningen skulle uppfyllas kunde enighetinte uppnås. Fyra av kommitténs åtta ledamöter ansågatt den enskildes privatliv skyddas tillräckligtgenom massmediernas egen självsanering inom dendåvarande organisationen. En ledamot ville därutöverinföra en särskild rätt till ekonomisk gottgörelseför den enskilde som drabbats och även ge personen ifråga möjlighet att föra skadeståndstalan vid allmändomstol. Tre ledamöter förordade lagstiftning som ihuvudsak skulle innebära att de pressetiska normernaoch självsaneringsorganens praxis upphöjdes tilllag. I betänkandet redovisades de tre olika linjernavid sidan av varandra.Integritetsskyddskommitténs betänkande omprivatlivets helgd remissbehandlades, varvid detvisade sig att meningsskiljaktigheterna inomkommittén återspeglades i remissutfallet. Regeringenbeslöt därefter att överlämna betänkandet jämteremissyttrandena till somtillkallats för att utreda frågor om en nyyttrandefrihetsgrundlag.Yttrandefrihetsutredningen avlämnade år 1983betänkandet (SOU 1983:70) yttrandefriheten,vari framlades förslag till en nyyttrandefrihetsgrundlag. I betänkandet togutredningen också upp de frågor som behandlats avIntegritetsskyddskommittén.Yttrandefrihetsutredningen konstaterade (se SOU1983:70 s. 250 och 251) att kraven på enförstärkning av integritetsskyddet tycktes hänförasig uteslutande till de journalistiskauttrycksformerna, nämligen press, radio och TV. Detmissnöje som rådde riktade sig med andra ord mot denyttrandefrihet som skyddas genomtryckfrihetsförordningen och i den då gällanderadioansvarighetslagen. borde det allmänna liksomdittills visa förtroende för den självsanerandeverksamheten. Utredningen påpekade härvidlag bl.a.att - även om pressetiken åsidosatts genomallvarliga integritetskränkningar - läget allmäntsett inte var oroväckande och att standarden iSverige var högre än på många andra håll i världen.Yttrandefrihetsutredningen avrådde bestämt från lagstiftningsvägen skulle förstärkaintegritetsskyddet på något av de sätt somdiskuterats inom . De finanyanseringar som krävs vid avvägningen mellanyttrandefrihetsintresset ochintegritetsskyddsintresset medförde, fortsatteutredningen, att ämnesområdet lämpade sig bättre försjälvsanering än för lagreglering, vilkennödvändigtvis skulle bli trubbig och trög såväl ifråga om normer som tillämpning. Inte hellerersättningslinjen kunde förordas avYttrandefrihetsutredningen.Betänkandet yttrandefriheten lades efterremissbehandling till grund för förslagen iproposition 1986/87:151 om ändringar itryckfrihetsförordningen m.m. Förslagen ipropositionen avsåg i huvudsak grundlagsskyddet förtryckta skrifter, medan Yttrandefrihetsutredningensförslag om ändrade grundlagsregler för radio, TV,filmer m.m. inte togs upp i propositionen utanskulle beredas ytterligare under parlamentariskmedverkan. I propositionen (s. 44) berördedepartementschefen den av utredningen övervägdafrågan om kriminalisering av kränkningar avprivatlivets helgd e.d. Departementschefen ansåg mera bör lita till de regler som gäller inompressens självsanerande verksamhet och motsvaranderegler på radio- och TV-området än på lagstiftning.Att inskränka den grundlagsskyddade tryckfrihetenoch yttrandefriheten i övrigt utan att det fannsnågon mera allmän uppslutning bakom detta var fördepartementschefens del otänkbart. Det var ocksåsvårt att göra den grannlaga avvägning mellanyttrandefrihets- och integritetsskyddsintressena sommåste göras om man skulle utforma enansvarsbestämmelse. Inte heller sågdepartementschefen det som lämpligt att utökamöjligheterna att få ersättning såsom föreslagits aven ledamot i samband med behandlingen av proposition1986/87:151 avslog på hemställan avkonstitutionsutskottet i betänkandet KU 1987/88:36bl.a. en motion vari framfördes önskemål om enöversyn av gällande etiska regler ochskadeståndsbelopp vid kränkningar av den enskildesintegritet. Som skäl för ställningstagandet anfördekonstitutionsutskottet att några åtgärder då intevar påkallade från statsmakternas sida i syfte attundvika publicitetsskador för enskilda. Det varemellertid angeläget att regeringen noggrant följerutvecklingen och om det skulle visa sig erforderligtåterkommer med förslag till åtgärder. Vad som dåbl.a. borde kunna övervägas var enligtkonstitutionsutskottet att genomföra ett avYttrandefrihetsutredningen framlagt förslag tilländring av ärekränkningsreglerna.Aviserad proposition om passfoton m.m.Regeringen har i en lagrådsremiss den 5 februari2004 föreslagit att sekretessen för fotografier avenskilda personer i offentliga register, t.ex.passfotografier, skall skärpas. Sådana uppgifterskall omfattas av sekretess om det inte står klartatt uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon närstående till den enskilde lider men.Proposition om bl.a. denna fråga beslutades den 4mars 2004.Tidigare riksdagsbehandlingLagutskottet har vid tidigare behandling avmotionsyrkanden med samma syfte anfört att det inteär godtagbart att bilder av personer utnyttjas påett sätt som kränker den avbildades personligaintegritet. En lagstiftning på området skulle dockinnebära en inskränkning av den grundlagsskyddadetryckfriheten och informationsfriheten. Vidare harframhållits att frågan har övervägts i olikasammanhang utan någon enig lösning (bet.1989/90:LU24 och 1991/92:LU5).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det i svensk rätt finns enbestämmelse om skydd för bilder av enskilda endast imarknadsföringssammanhang. I övrigt omfattas rättenatt publicera bilder av enskilda avgrundlagsbestämmelser om informations-, tryck- ochyttrandefriheten.Som lagutskottet tidigare anfört är det integodtagbart att bilder av personer utnyttjas på ettsätt som kränker den avbildades personligaintegritet. är emellertidinte berett att förorda någon inskränkning av degrundlagsskyddade rättigheterna. Utskottet föreslårdärmed att lämnar motion 2002/03:L309 utanbifall. **FOOTNOTES**[1]: Se snabbprotokoll 2003/04:75 8 §.Hets mot folkgruppUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om vidgning avtillämpningsområdet förtryckfrihetsförordningens bestämmelser omhets mot folkgrupp till att avse även delstranspersoner, dels personer medfunktionshinder.Jämför reservationerna 2 (fp, v, c) och 3(mp) samt 4 (mp).MotionernaMotionerna 2003/04:K418 av m.fl.(fp) yrkande 13, 2003/04:So568 av . (mp) yrkande 5, 2003/04:K390 av m.fl.(mp, fp, v, c) yrkande 3 och 2003/04:K402 av HilleviLarsson och () yrkande 3 gällertranspersoner. Motionärerna anser att de skallomfattas av tryckfrihetsförordningens bestämmelserom hets mot folkgrupp.Gustav m.fl. (mp) begär i motion2003/04:K342 dels en utredning om hetsen, hoten ochvåldet mot människor med funktionshinder (yrkande2), dels förslag på lagstiftning om att förbjudahets mot personer med funktionshinder (yrkande 1).Tidigare riksdagsbehandling m.m.Utskottet behandlade under förra motionermotsvarande de nu aktuella (bet. 2002/03:KU17).Utskottet hänvisade då i fråga om hets mottranspersoner till att utskottet tidigare delatregeringens bedömning att de personer som ingår ibeteckningen transpersoner inte är mindreskyddsvärda än andra samt att, även om det skulleförekomma hetspropaganda mot transpersoner somgrupp, det i varje fall saknats belägg för att dettaskulle ha skett på ett sådant sätt att det skullekunna motivera någon ytterligare begränsning avyttrandefriheten. Denna grupp hade därför enligtutskottet inte bort föras in i bestämmelsen om hetsmot folkgrupp. Utskottet vidhöll denna uppfattningoch avstyrkte de föreliggande motionerna i frågan. -Reservationer avgavs av fp- och c-ledamöternarespektive mp-ledamoten.Utskottet var inte heller berett att föreslåytterligare inskränkningar med anledning av enmotion om förbud mot hets mot funktionshindrade utanavstyrkte motionen. - Reservation avgavs av mp-ledamoten.Motioner om höjd kompetens inom offentligförvaltning om bl.a. transpersoners situationbehandlas av utskottet i betänkande 2003/04:KU11denna vår.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandesåvitt avser bestämmelser om hets mot transpersoneroch avstyrker motionerna 2003/04:K390 (mp, fp, v, c)yrkande 3, 2003/04:K402 (s) yrkande 3, 2003/04:K418(fp) yrkande 13 och 2003/04:So568 (mp) yrkande 5.Utskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande även såvitt avser bestämmelser omhets mot funktionshindrade och avstyrker motion2003/04:K342 (mp) yrkandena 1 och 2.PornografiUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om åtgärder motpornografi från jämställdhetssynpunkt och ifråga om barnpornografi via Internet.Utskottet avstyrker vidare en motion om skyddför djur mot att förekomma i pornografiskasammanhang.Jämför reservation 5 (mp).Pornografi avseende vuxna eller barnMotionernaI motionerna 2003/04:K318 av () och2003/04:K432 av och (båda s) begärstillkännagivanden för regeringen om behovet avåtgärder mot pornografi. Motionärerna betonarpornografi som hinder för jämställdhet.I motion 2003/04:K333 av m.fl. (kd,v, c, mp) yrkande 1 begär motionärerna attregeringen skall tillsätta en utredning med uppgiftatt kartlägga spridningen av barnpornografi viaInternet.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade liknande motioner underföregående i betänkande 2002/03:KU17.I anledning av bl.a. en motion om åtgärder motpornografi från jämställdhetssynpunkt pekadeutskottet på att det tidigare ansett det viktigt attsamhället på olika sätt sökte motverka pornografi,men inte i första hand genom lagstiftning. Utskottethade uttalat att det inte enbart var TV, radio ochtidningar utan även politiska partier, föreningar,offentliga personer och privatpersoner som hade enviktig roll när det gällde att motverka pornografi ialla dess former. Utskottet vidhöll dennauppfattning och var inte berett att tillstyrka deföreliggande motionerna.Utskottet avstyrkte en motion om inrättande av enInternetombudsman i syfte att skydda barnsintegritet, intressen och hälsa från skadliginverkan och utnyttjande via Internet.