bet · GS01SFU5 · 2004-11-25 00:00:00 — I början är det enbelastning som kanske bara är signaler. Det börjarbli några tummar och axlar som känns av. Då kan mansätta in åtgärder så att man undviker sjukdom. (Bild 14) Vi kan ta nästa bild. Det kan nog varabra med deltidssjukskrivningar i de allra flestafall. Men ibland är det riktigt dåligt. Blir detmycket deltidssjukskrivningar är risken attbelastningen på dem som är i omgivningen blirstörre.Jag ser det nu hemma hos mig där vi har varit liteför effektiva med deltidssjukskrivningar. Det kommeratt bli problem i varje fall i skiftgående arbete.Vi måste hitta smartare lösningar på det.Ibland är det väldigt viktigt och kan vara denmest rehabiliterande åtgärden att vara sjuk påheltid. går det fortare att vara sjuk påheltid än på deltid.Vi såg tidigare kurvan över tidiga incitament. Denkurvan följs också vad gäller sjukskrivningar.Sjukskrivning är smittsamt. Sjukskrivning kan ocksåvara vanebildande. Om sjukskrivning får stå förlänge är risken att det är svårt att komma därurganska stor. Man får göra det med mycket storomdöme.Sjukskrivning är en ganskabehaglig tillvaro där man har ledigt iveckan. Det kan vara väldigt svårt att ta sig ur.Det måste man komma ihåg. Det måste vi ha klokskapför att kunna hantera.Vi har tre olika organisationsformer som vi allamåste ha. Det är inte antingen - eller. Lägger vi80 % i den övre delen, den som reagerar på det somär trasigt, där vi jobbar med rehabilitering ochannat, kommer vi inte att kunna lösa ohälsofrågorna.Inte heller kommer vi att kunna lösa dem med baraförebyggande hantering där man tittar på ohälsa ochförsöker kringgå ohälsa på olika sätt. Vi måstebehandla 1 680 höga blocktryck för att rädda enmänniska, om man inte har haft hjärtinfarkteller stroke. Det är ett oerhört dyrt ochineffektivt system. Vi vet inte vem det är, så vimåste göra på det viset.Det bästa sättet är den främjande principen. Detär att se till att människor rör sig lite mer. Enhalvtimme var vardag räcker för att kommaur risken även om man har lite högt blodtryck ochlite högt kolesterolvärde. Såvitt man inte röker. Dåkan man strunta i alltihop, för då går det i varjefall illa. Det är farligt ändå.Det är den främjande principen som är det allraviktigaste och som vi ska jobba med. Det är intemotsägelsefullt. (Bild 15) Vi tar nästa bild. Vi lägger i ned80 % på det främjande och på det reagerande. Härkan man se hur det i sett ut med de långasjukskrivningarna och hur det ser utnär det är som bäst. Det är när man har en braföretagshälsovård som kan ta mycket tidiga initiativoch inte väntar . Den kanhantera frågorna främjande, förebyggande ochreaktivt, alltså även en hel del sjukvård.Med lite krumbukter fram och tillbaka ser vi attdet blir en väsentlig skillnad. Skulle se utsom , eller - vihar översatt det till många ställen - skulle vi varaså där 150 miljarder rikare. Det är med den kunskapvi redan har och med den hantering vi redan kangöra.Får vi hjälp med den nya incitamentsstruktur somnu föreslås tror jag att det kommer att vässas. Detgäller särskilt för dem som inte är framme. Menmånga kommer att storkna, som jag ser det. Hur skadet gå för kommuner och landsting där man har såmånga långtidsfall? Det är svårt att se hur det skafungera på ett bra sätt.Jag är ganska orolig som företagsläkare i detavseendet. Jag har varit i kontakt med en hel delombudsmän i de fackliga delarna. De säger att man nubörjar att säga upp människor. Från att de ärsjukskrivna hittar man vägar till arbetsbrist. Manrensar bordet inför . Det är naturligtoch kanske också bra att det blir så. Men om de gårifrån att vara sjukskrivna till att blisjukpensionerade är ingenting vunnet. Det är precistvärtom. Det är helt galet.Den danska modellen där det nästan inte är någonskillnad mellan att vara arbetslös och att ha ettarbete är ganska klok. Då behöver man inte krusa sinarbetsgivare. Där kan man gå in i arbetslöshet. Mendet är större skillnader till sjukskrivningen.Vi har skapat en incitamentsstruktur för företagatt försöka ta tag i de längre fallen och ännuhellre inte skapa några långfall. Det är okej. Menom man sedan höjer ersättningsnivån kan det blirganska knepigt. Det kan kanske bli kontraproduktivt. (Bild 16) Så har vi den sista bilden. Det är enlite knepig bild. Det står en massa saker.Vi ser en massa blå prickar i mitten som är självaverksamheten. Där ser vi kunskapen om människansvillkor i arbetslivet, benämnt somföretagshälsovård. Vi ser personaladministration.Själva produktionen och facket arbetar tillsammans ikonsensus för att göra ett bra systematisktarbetsmiljöarbete. Det gäller att göra ett braarbete där hälsa, effektivitet och lönsamhet ärvarandras förutsättningar.Det måste då finnas vissa förutsättningar. En äratt man har tillgång och kunskap om arbetsplatsen.Vet man inte hur arbetsplatsen fungerar går detheller inte att korrigera, hantera och vara där påett vettigt sätt. Vet man inte hur individen har detmåste man ha tillgång till individen och individenockså tillgång till företagshälsovården. Det kan skevia den vägen eller i samarbete med övrig sjukvård.I axeln individ-verksamhet-arbetsplats kan manhitta mycket smartness, förebygga mycket och främjamycket. Det behövs för att man också ska kunna göraen bra deltidssjukskrivning - fri fot eller fritthuvud.Dessutom måste det finnas kunskap om självaorganisationen och i organisationen om frågorna.Finns inte ledningen med och har ledningen intetillräcklig kunskap eller incitamentsstruktur föratt göra någonting kommer ingenting att ske.Inte minst behövs en god kontakt med de övrigamyndigheterna, ocharbetsmarknadsdelen, men också med sjukvården. Härbehövs det en axel med mer samarbete mellan framförallt primärvården och företagshälsovården för attdet ska kunna fungera. Man måste också hitta en brastruktur där man har definierade former för sittarbete.Jag tror att reformen kommer att betyda att detpushar på lite grann framöver. De som har det brafår det väl ännu bättre. De som har det dåligt ärjag rädd för får det riktigt svettigt.Den andra risken är om vi får en hårdarearbetsmarknad. gör man allt för att kunnavälja de allra bästa. Där är det redan hårt. Menrisken är naturligtvis att de som har en frekventsjukfrånvaro kommer att ha svårare att komma in påarbetsmarknaden. Redan nu vet vi att det finnsmycket mer förfrågningar om vi frånföretagshälsovård och andra kan göra sådanabedömningar.Anastasia Georgiadou, : Tack föratt jag fick komma hit. Förutom att jag ärstyrelseledamot i är jag grundareoch vd i två företag. Det är först ett företag somheter Adena Clean. Vi tillhandahåller lokalvård förföretag på kontraktsbasis. Det andra företaget heterSvensk Assistans och Handikappservice. Därtillhandahåller vi personlig assistans förfunktionshindrade.Jag har varit företagare , och jag tyckeratt det är, som ni svenskar brukar säga, skitkul.Jag tycker att det är jätteroligt. Det är det bästajag har gjort i mitt liv. Båda företagen jag driverär inom tjänstesektorn. Det är där jag tror attframtidens jobb i kommer att finnas. Vi harsett att industrin tyvärr har börjat flyttatillverkningen utomlands alltmer.Inom tjänstebranschen är det väldigtpersonalintensivt. av vår omsättning ärlönekostnader. Jag kommer ursprungligen frånGrekland och har erfarenhet av egen verksamhetdärnere. Där är vi i princip hjältar, självgåendehjältar. Man är entreprenör av sig själv, varför vetjag inte.Jag vill påstå att har den bästaarbetsmiljölagstiftningen i hela . harlägst antal arbetsolyckor men flest sjukskrivna ochförtidspensionerade. Det går inte ihop för mig.Jag har lite reflexioner på förslaget ommedfinansiering på vid en heltidssjukskrivningoch lite egna erfarenheter som jag gärna vill delamed mig.Att arbetsgivaren ska ha ekonomiska drivkrafterför att få ned sjuktalen tycker jag är fel medicin.Det är inte arbetsgivaren som sjukskriver utanläkaren som sjukskriver. Enligt förslaget är detförsäkringskassan som ska fatta beslut. Vi hartydligen ingen möjlighet att överklaga det beslutet,utan vi får snällt betala. Däremot kan viifrågasätta nivån på beloppet.I den som är gjord - den finnsdärute, så att ni kan titta lite mer i den - kan mantitta på s. 2 vid den första punkten. Man har frågat401 företagare. En kraftig majoritet, avföretagarna, tror inte att regeringens förslag omnya regler för sjukpenningkostnaderna kommer attmedföra att sjukfrånvaron minskar. Det tror inte jagheller.Inom tjänstesektorn måste vi ha en vikarie frånförsta minuten när någon blir sjuk. Vi kan inteleverera en tjänst och säga till vår kund: ,kan vi inte städa , men nifår städningen två gånger utförd istället. Det går inte.Det är likadant med de funktionshindrade. Vi kaninte säga: Du får gå upp och duscha två gånger i stället, eftersom vi inte har någonvikarie. Vi måste in med en vikarie. Det är väldigtresurskrävande för oss att se till att vi har rättperson på rätt plats vid rätt tid när det så behövs.Jag tycker att vi har tillräckligt med drivkrafterdär. Har vi inte vår personal så har vi inte vårtföretag. Det är viktigt att medarbetarna är friskaoch är på jobbet.Jag har en kille som vi kan kalla för . Hanvar ute och åkte skidor och bröt benet. Han blev sjukskriven och ärfortfarande sjukskriven . Det gick lite snett.Man var tvungen att vrida om benet igen. när hani princip är färdig tycker man att det tydligen intehar gått så bra. Man måste göra om hela ingreppet.Läkarna vet inte om de vill göra det eller inte,eftersom man inte vet hur resultatet blir därefter.När han blev sjuk tillsatte vi en vikarie.Vikarien blev sjuk i influensa. Vi var tvungna attsätta in en till vikarie. För detta jobb hade vi enintäkt för att utföra tjänsten. Vad vi egentligenfick betala dessutom var två sjuklöner, tvåsemesterersättningar utöver det och tvåarbetsgivaravgifter.Om man tittar på detta förslag skulle det innebäraatt vi skulle betala ytterligare för någontingsom vi inte kan rehabilitera eller påverka överhuvud taget. Vi kan inte skapa en ny tjänst för enperson som är borta från jobbet och som inte kanutföra sina ordinarie arbetsuppgifter bara för attvi ska komma undan delfinansieringen.Jag tror att förslaget kommer att drabba de svagai samhället. Det är de funktionshindrade,ensamstående och inte minst kvinnor. Det gällersärskilt dem som redan har en sjukdomshistorik ochkanske har haft en deltidspension med långsjukskrivning av andra skäl som inte har något medjobbet att göra.Jag tror också att vi får ett A- och B-lag. Detkommer att bli en selektering. Arbetsgivarna kommerinte att våga anställa. Man blir mer försiktig. Jagtror säkert att man också kommer att anlitabemanningsföretagen i större utsträckning.Vid den senaste rekryteringen som jag gjorde varjag tvungen att bortselektera en kvinna som söktetjänsten. Hon var den bästa av dem som sökte den.Men hon hade ett fritidsintresse som jag inte tyckteom. Det var att hon tyckte om att åka slalom. Jaghade redan erfarenhet av en sådan olycka, så honfick inte jobbet.Sedan kände jag: Hur långt ska jag behöva gå närjag intervjuar henne? Ska jag fråga henne om hon ärnöjd med sina bröst eller om hon är nöjd med sinmage och om hon tänker göra någraskönhetsoperationer? Vi åker på att betala densjukfrånvaron också som egentligen inte är ensjukfrånvaro.Ett dygn har . En person som jobbar påheltid är på jobbet . Det är 40timmar . Vi arbetsgivare ska ta risken förett helt dygn . Det tycker jag är liteologiskt. Ofta har inte en sjukfrånvaro samband medarbetet.Enligt förslaget ligger makten hosförsäkringskassan som beslutar om sjukskrivningen,deltidssjukskrivningen och rehabiliteringspenningentillika om avstämningsmöten ochrehabiliteringsplanen. Vi kan inte begära omprövningav beslutet om sjukskrivningen.När vi tar kontakt med läkarna, vilket vi oftagör, blir läkarna väldigt förvånade. Vi fårbudskapet att det tyvärr är sekretess. Det är detockså på diagnosen. Det är inte alltid vi vet varförmänniskor är sjuka och hemma från jobbet.Det ställs orimliga krav på oss arbetsgivare. Manställer ökade krav på oss utan att ge ossbefogenheter för att kunna leva upp till kraven.Jag har fem arbetsgrupper i . Där vardet väldigt mycket sjukfrånvaro inför storhelger. Visamlades till ett personalmöte i alla grupper. Detvar 30 medarbetare. Alla kom fram till att vi skullegöra på det här sättet. Vi begärde in läkarintygfrån första sjukdagen inför storhelger. Det ärförenligt med det kollektivavtal som finns.Resultatet blev faktiskt mycket bra. Vi har nästaningen sjukfrånvaro inför storhelger.Är det här rätt eller fel? Det var de själva somville ha det så. Dessutom kunde man planera för attvara ledig på julen. Man vet att man inte blirbeordrad att åka in ifall det är någon som kanskevill vara hemma och vara sjuk. ska ni inte troatt jag misstänker att alla som är hemma inte ärsjuka. Men begreppet sjukdom har förvrängts lite.Det kanske är okej att vara sjuk om man mår litedåligt och bara har ont i huvudet.Jag har väldigt mycket kontakt medförsäkringskassan från bolaget där vi administrerarpersonlig assistans. Jag tror att försäkringskassankommer att ha väldigt svårt att hinna med dessaarbetsuppgifter med omorganisationen. Jagär rädd för att det kommer att fallera. Till slutkommer det bara att bli ett stort kaos.Frågan är också: Vem är det som ska stå förkostnaderna om det blir förseningar? Tanken med attvi arbetsgivare ska vara med och delfinansierasjukskrivningen var väl ändå att arbetstagarenskulle ha någon form av kontakt med arbetsgivaren.Enligt dagens förslag att administrera det kommerinte arbetstagaren att ha någon kontakt medarbetsgivaren och vet således inte att vi är med ochmedfinansierar kostnaden, eftersom det kommer attskötas via skattekontot.Det blir också större arbetsbörda och belastningpå arbetsgivarna i form av administration. Vi fårett större regelverk som vi ska lära oss atthantera. Det kommer också att kräva ännu merresurser inte minst för de mindre företagen.Vårdköerna är ytterligare ett problem. Läkarna harofta haft väldigt lite tid med patienterna ochoftast ingen kontakt alls med företagen innan de gören sjukskrivning. kampanjvisar på att vi har rätt när vi framhåller att detär ett problem med attityderna till när man är sjuk.Mitt sista exempel handlar om en ung kvinna. Vikan kalla henne . är ensamstående med ettbarn, har köpt hus och vill få det hela att gå runt.Hon har hyrt ut rum till olika hyresgäster. En dagringde hon till mig och sade att hon haft problemmed vissa av hyresgästerna. De hade inte skött sigoch hon var tvungen att reda upp efter dem. Hon sadeatt hon tänkte sjukskriva sig och vara hemma iungefär . Jag var helt mållös. Jag kundeinte säga någonting. Jag har inte fått läkarintygetännu, och jag vet inte hur jag ska bete mig. Hon harredan sagt detta till mig, och jag kan inteifrågasätta henne. Rent moraliskt tycker jagemellertid inte att jag ska behöva betala sjuklönför att hennes verksamhet vid sidan av inte fungeratutan gjort henne trött och utsliten.En stor majoritet av remissinstanserna har avvisatförslaget. Lagrådet har kritiserat det och sagt attdet inte uppfyller ändamålet. Jag ska dock inte nugå in på ytterligare aspekter som rör ossföretagare, såsom möjligheter att konkurrera iEuropa och övriga världen; detta sagt med tanke påde kostnader som vi kommer att drabbas av.Jag är själv fritidspolitiker inomsocialdemokratin. Egentligen har jag inte så mycketav den varan, fritiden, men jag försöker ändå hinnamed för jag vill vara med och skapa en bättre världför oss alla. Jag tvingas också fatta beslut i olikafrågor, vilket inte alltid är så lätt.Jag vädjar till dig som riksdagsledamot att taditt ansvar fullt ut i denna så viktiga fråga, förjag vill fortsätta att vara företagare. Det är detroligaste jag gjort, och jag kommer att fortsättamed det. Tack för att ni lyssnat.Stefan , LO: Jag vill börja med att tacka föratt jag fått möjlighet att komma hit och framföravåra synpunkter.Det har både och tidigare framkommit kritikmot att införa ekonomiska drivkrafter förarbetsgivarna eftersom de skulle missgynnasmåföretagen och medverka till att personer sombedöms löpa större risk att drabbas av ohälsa skullefå svårt att finna arbete. Vi är de första att tadenna oro på allvar, men vi anser att det förslagsom nu lagts fram inte skulle ge den effekten.Nästan 90 % av alla sjukfall är kortare än ,det vill säga de håller sig inom den period därarbetsgivaren står för hela kostnadenför sjuklönen.LO tillstyrker förslaget Drivkrafter för minskadsjukfrånvaro, men med vissa reservationer. Vi anseratt förslagets effekter noggrant måste följas uppoch att det är värt att ta till vara den oro somframförts både och i tidigare debatter ochdiskussioner. En utvärderingsgrupp medrepresentanter för arbetsmarknadens parter börbildas, som följer arbetet för att se vilkaeffekterna blir.Låt mig först lite övergripande deklarera vår synpå förslaget för att därefter kommentera dess olikadelar. LO har arbetat med att finnaett system för att premiera aktiva insatser i syfteatt stimulera arbetet med att minska sjukfrånvaron.Att minska sjukfrånvaron är en av de viktigastefrågorna i . All sjukfrånvaro berorinte på förhållandena på arbetsplatserna. Men ävenom sjukfrånvaron inte beror på arbetet motverkas denmest effektivt genom bra villkor på arbetsplatsen.Om man på arbetsplatsen sätter in aktiva åtgärderoch skapar delaktighet har detta stor betydelse förhur hög sjukfrånvaron är. Det har många företagvisat i praktisk handling. Därför behövs detdrivkrafter som gör att det lönar sig förarbetsgivaren att skapa en god arbetsmiljö som gerde anställda bättre hälsa och också gör att detlönar sig att få de sjukskrivna tillbaka i arbete.LO har tidigare framfört förslag till regeringen idessa delar. Vi har bland annat lagt fram förslag omatt arbetsgivare som sluter centrala kollektivavtalsom innehåller vissa moment ska slippamedfinansieringen. De moment som skulle gebetalningsfrihet är: kvalitetssäkradföretagshälsovård, partsgemensamarbetsmiljöutbildning, reglering av fackligtinflytande i bemanningsfrågor, riktlinjer för lokalaavtal rörande systematiskt arbetsmiljöarbete ochrehabiliteringsarbete. Vi anser att våra förslagborde ha beaktats i förslaget till drivkrafter.Att nivån på medfinansieringen är den rätta ärviktigt för resultatet. Alltför starka drivkrafterriskerar att leda till utslagning från arbetslivetoch till att personer som bedöms löpa större riskatt drabbas av ohälsa får svårt att finna arbete. Dekan också leda till skapandet av en privatförsäkringsmarknad för arbetsgivare som önskarsprida riskerna. Å andra sidan kan alltför svagadrivkrafter innebära att arbetsgivaren inteförändrar sitt beteende utan helt enkelt betalarmedfinansieringen utan att vidta aktiva åtgärder somstimulerar sjuka att återgå i arbete.I betänkandet problematiseras denna avvägningalldeles för lite. Det resonemang som förs på fleraställen är att ju starkare drivkrafterna är, destobättre effekt får en reform. Det går egentligen inteatt säga vilka effekter ett införande avenbart drivkrafter kommer att ha. Kunskapen om dessafrågor är alldeles för liten.Den föreslagna nivån på avsjukpenningskostnaderna för anställda som är heltsjukskrivna anser vi vara väl avstämd.Låt mig nu kommentera vissa delar av förslaget.Arbetsgivaravgiften sänks ,vilket är en mycket kraftig sänkning avsjukförsäkringsavgiften. Det är svårt att nu avgöraom det inte är en alltför stor sänkning.Sjuklöneperioden förkortas . Detinnebär en minskad kostnad för arbetsgivarna. De harju redan tidigare fått betalt för detta.LO ställer sig positivt till att den tredjesjuklöneveckan slopas dels för att vi principielltvarit emot sjuklöneperiod, dels för attsjuklöneperioden medfört inskränkningar i dekollektivavtalade tilläggsförsäkringarna.Fribelopp införs, vilket innebär attmedfinansiering av sjukpenning upp till 80 000 krinte behöver betalas.Fribeloppet och högkostnadsskyddet i kombinationmed övriga förslag innebär ett stort stöd och ettstarkt skydd för de allra flesta småföretag. Det harframförts många synpunkter om att förslaget skullemedverka till utslagning. Ja, ekonomiska drivkrafterkan bidra till det, men det går inte att ta dettaförslag som intäkt för det. Nackdelen är attförslaget används som argument för att det skulleske en selektering av arbetskraften. Men detförekommer ju redan i dag.Om de beräkningar som gjorts stämmer innebär detatt av företagen med 1-19 anställda inte hadebehövt betala någon särskild sjukförsäkringsavgiftom den funnits 2002. Det skulle behöva komma frammer i debatten. Vi är positiva till detta.Avstämningsmöte ska hållas och rehabiliteringsplanupprättas av senast två veckorefter att arbetsgivaren inkommit medrehabiliteringsutredningen.Försäkringskassorna är inne i en storreformprocess och på väg att bli en enda myndighet.Därutöver har de höga ohälsotalen lett till storarbetsbörda för försäkringskassorna. Vi tror inteatt försäkringskassorna kan gå iland med de åtgärdersom föreslagits utan att få en rejälresursförstärkning.Sjukpenningen föreslås åter bli av densjukpenninggrundande inkomsten. Vi är positiva tilldetta och menar att den sammanlagda nivån på 90 %får anses vara rimlig. Det är inklusivekollektivavtal och tilläggsförsäkringar. LO kommeratt aktivt medverka i det arbete vi har framför ossnär det gäller att finna former för en minskadsjukfrånvaro.Avslutningsvis: Vi är helt övertygade om att det gåratt komma till rätta med den höga sjukfrånvaron. Detgår att stoppa ohälsoutvecklingen. Flera godaexempel bland svenska arbetsgivare visar att ettaktivt personal- och arbetsmiljöarbete, som blandannat tar sin utgångspunkt i tydligare ledarskap ochökat inflytande, minskar sjukfrånvaron. Men då måstedet också bli lönsamt att aktivt arbeta med detförebyggande arbetsmiljöarbetet. Om alla krafterarbetar tillsammans är vi helt övertygade om att vikommer att kunna vända den negativa utvecklingen avsjukfrånvaron och få tillbaka människor i arbetetidigare än vad nu är fallet.UtfrågningOrdföranden (): har vi gott om tid på oss förfrågor från utskottets ledamöter till både dem somhar hållit anföranden och till alla andra inbjudnagäster som finns här. Med erfarenhet av tidigareutfrågningar får jag ändå passa på och be er att iden mån det är möjligt fatta er relativt kort så attalla får möjlighet att ställa sina frågor och kansketill och med möjlighet att komma tillbaka irepliker.När dessa förhållningsorder väl var sagda tänkerjag börja med att ge ordet till en av vice talmänneni , Per från Moderaterna.Per (): Jag har egentligen två frågor.Om man tittar på sjuktalen och lyssnar på väldigtmånga läkarföreningar finner man att sjuktalen ärsom högst inom kommun och landsting, markerat högre.Samtidigt tycker jag att återrapporterna talar omatt det är de arbetsgivarna som är minst villiga atthjälpa till med omplaceringar för människor som ärlångtidssjukskrivna. Vi vet också att det är i demindre företagen som man är minst sjuk, där man ändåträffas väldigt hårt i samband med ett sjukfallberoende på mindre möjligheter att vara flexibel pådet här området.Då kan man möjligen tycka att förslaget slårganska hårt mot de mindre företagen. Frågan är: Blirdrivkraften tillräckligt stor där den borde vara somstörst, nämligen i kommuner och landsting, med tankepå sjuktalen, oviljan eller oförmågan att varaflexibel och hjälpa till med omplaceringar? Har manövervägt några andra metoder för att komma fram där?Den andra frågan är det vi egentligen sysslar medhela tiden, uppgången i sjuktalen . Jagskulle gärna vilja ha några kommenterar generelltkring vad ni upplever som de främsta skälen tillvarför just har haft denna extremt storauppgång i sjuktal.Jan , : Jag vill börjamed att understryka att just frågan om etthögkostnadsskydd för små och mindre företag harvarit en viktig utgångspunkt för de diskussioner somhar ägt rum mellan Socialdemokraterna,. Det är ocksåbakgrunden till det förslag som finns om både ettfribelopp och ett högkostnadsskydd som ska skyddamindre företag mot orimligt höga kostnader.När det gäller kommuner och landsting är detriktigt att de i många fall kommer att drabbas avmedfinansieringen.