bet · GS01TU2 · 2004-11-16 00:00:00 — Uppdraget bör även gälla behovet av ochmöjligheterna till att utfärda körkort med begränsad behörighet.MotionernaRunar m.fl. (fp) hänvisar i motion 2004/05:T465 till Vägverketsundersökning "Alkolås som alternativ till körkortsåterkallelse" av vilkenframgår att läkare mycket sällan anmäler personer med alkoholproblemtill , trots att de enligt lag är skyldiga att göra så.För att motverka detta borde regelverket om villkorlig återkallelseförändras så att även personer med alkoholproblem kan omfattas, vilketenligt motionen skulle öka läkares benägenhet att anmäla sådana personer(yrkande 19).I motion 2004/05:Ju293 av m.fl. (fp) anges att det börvara möjligt att punktmarkera män som bryter mot besöksförbud genom attsnabbare och oftare återkalla körkortet för gärningsmän som begår brottmot nära anhöriga. återkallas körkortet endast vid fullbordadeoch grova våldsbrott (yrkande 27). Ett identiskt yrkande återfinns imotion 2003/04:Ju479 av m.fl. (fp) (yrkande 17).Johan () uppmärksammar i motion 2004/05:T377 att läkare, trotsskyldighet enligt lag, mycket sällan anmäler personer med alkoholproblemtill . Enligt motionären måste regeringen via sina myndigheterse till att flera alkoholberoende personer anmäls till länsstyrelsenenligt gällande lagar (yrkande 2).En naturlig följd av åldrande är att biologiska funktioner i mer ellermindre hög grad avtrubbas, sägs det i motion 2004/05:T404 av IngemarVänerlöv (kd). Då trafikintensiteten på våra vägar och gator numera ärmycket hög och ställer krav på tanke- och reaktionssnabbhet ansermotionären det högst angeläget att kontinuerligt testa äldre bilförare såatt de inte utgör en olycksrisk för sig själva och andra. Ett identisktyttrande återfinns i motion 2003/04:T368 av ().Långa handläggningstider vid körkortsingripande innebär att potentielltfarliga trafikanter behåller körkortet som länsstyrelsenbeslutar om utredning och utreder en eventuell återkallelse av körkortet.Långa handläggningstider innebär även psykiskt lidande för den berördapersonen. I motion 2003/04:T369 av () anges att dennatid kan vara upp efter det att ett trafikbrott begåtts.Motionären anför att dessa handläggningstider måste förkortas. Ettidentiskt yrkande återfinns i motion 2004/05:T447 av ().I finns nu 1 miljon bilförare och antalet äldre medkörkort liksom andelen äldre med trafikfarliga sjukdomar ökar kraftigt,anför () i motion 2004/05:T207. Mot denna bakgrund,och särskilt i ljuset av att läkare har svårt att avgöra när olämplighetatt köra bil inträder och att ge besked om stopp för bilkörning, angesatt behovet av trafikmedicinska insatser ständigt ökar.I motion 2003/04:T318 av m.fl. (v) efterfrågas en utredningi syfte att belysa frågor om äldre bilförare och hälsa. Bakgrunden tillförslaget är att åldrandet i sig inte innebär att den enskilda förändrassom bilförare, men att åldrandet innebär en ökad risk för sjukdomar somi sin tur påverkar bilkörningen. En möjlig åtgärd som bör undersökas ärenligt motionärerna att bilförare över en viss ålder skall genomgå enobligatorisk hälsoundersökning.I motion 2003/04:T273 av och (båda s) åberopas utredningsresultat som säger att läkare ofta inteanmäler olämpliga körkortsinnehavare till , bl.a. eftersomdet kan skada förtroendet mellan läkare och patient. Samma utredningvisar att körkortsinnehavare som på grund av medicinska skäl gör enöverenskommelse med sin läkare att inte köra ofta inte följer denna.Motionärerna vill därför låta göra en uppföljning av läkarnasanmälningsskyldighet enligt körkortslagen vad gäller medicinskt olämpligaförare (yrkande 1) samt utvärdera omfattningen och efterlevnaden avmuntliga och frivilliga överenskommelser mellan läkare och patient omatt avhålla sig från att framföra körkortsbelagt fordon (yrkande 2).Susanne och (båda s) efterlyser i motion2003/04:T360 en utredning om huruvida det finns skäl att införa krav påläkarintyg för äldre förare. Utredningen föreslås mot bakgrund av atttrafiken på våra vägar ökar och ställer allt högre krav på alla trafikanter,som våra funktioner försämras vid åldrandet.Åsa Lindestam (s) yrkar i motion 2003/04:T410 att alla körkortsinnehavareskall genomgå synkontroller , i samband med att körkortetförnyas. Enligt motionären är dessa kontroller angelägna eftersomnärsynthet kan uppkomma även efter det att en körkortstagare gjort ettsyntest i samband med körkortsutbildningen.Lars Wegendal och (båda s) anger i motion2004/05:T397 att frivilliga överenskommelser mellan läkare och patientom att patienten skall avstå från att framföra sitt fordon ofta inteföljs. Motionärerna efterlyser därför en uppföljning av hur dessafrivilliga överenskommelser fungerat men också ett ställningstagande omhuruvida det vore lämpligt att införa en registrering på körkortet omatt en frivillig överenskommelse fattats mellan läkare och körkortsinnehavare(yrkande 6).Utskottets ställningstagandeMöjlighet att förflytta sig med bil upplevs av många som en förutsättningför ett aktivt liv och en hög livskvalitet. Mot den enskildes nytta avatt kunna förflytta sig måste dock det allmännas intresse vägas, häravbestämmelserna om körkortsåterkallelse. Utskottet har tidigare uttalatsom sin mening att det med tanke på sådana ingripandens allvarliga naturinte är tillfredsställande att oklarhet råder om huruvida läkaresskyldighet att anmäla olämpliga förare till följs ochhuruvida de muntliga överenskommelser som träffas mellan patient och läkareefterlevs. Angående hur detta system kan förbättras instämmer utskotteti regeringens bedömning att det inte är motiverat att av trafiksäkerhetsskälinföra regelbundna läkarkontroller. Utskottet konstaterade redan iföregående trafiksäkerhetsbetänkande att sådan kontroll redan införts iFinland, där alla körkortsinnehavare måste lämna in ett läkarintyg påsin förmåga att köra bil , men att det är oklart huruvidatrafiksäkerhetskonsekvenserna av detta har varit positiva.Mot denna bakgrund välkomnar utskottet den i propositionen aviseradeöversynen av dagens system, som bygger på att läkarna anmälerkörkortsinnehavare som av medicinska skäl är uppenbart olämpliga att ha körkort,i syfte att förbättra detta. Enligt regeringen skall uppdraget ävenomfatta en analys av de resurser som finns för trafikmedicinska utredningarsamt möjligheterna att utfärda körkort med begränsad behörighet.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsförslag om att punktmarkera mänsom bryter mot besöksförbud genom att snabbare och oftare återkallakörkortet. Utskottet har även avstyrkt motionsförslag om länsstyrelsernashandläggningstider för dessa ärenden med hänvisning till att utskottetutgår ifrån att som sektorsmyndighet uppmärksammar frågan ochvid behov tar erforderliga initiativ för att åtgärda eventuella problemmed långa handläggningstider. Utskottet har inte ändrat uppfattning idessa frågor.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrks i detta avsnittbehandlade motionsförslag.Utländska körkorts giltighetUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om utländska körkorts giltighet avstyrks med hänvisningbl.a. till pågående beredningsarbete.BakgrundKörkort från andra EES-länder är enligt giltiga i Sverigeoavsett hur länge innehavaren varit folkbokförd här. Ett sådant körkortfår bytas ut mot ett likvärdigt svenskt körkort om innehavaren ärpermanent bosatt i från övriga länder gäller endast om innehavaren inte är folkbokfördi . Sådana körkort får ej bytas ut mot ettsvenskt körkort, med undantag av körkort från eller somfår bytas ut mot ett likvärdigt svenskt körkort om innehavaren ärpermanent bosatt i och uppfyller de personliga och medicinskakrav som gäller för att få körkort i Sverige.MotionernaI motion 2004/05:T217 av () krävs att utländska körkortskall prövas i syfte att se om innehavaren, utan att göra något ytterligarekörprov eller test i , skall få köra på de svenska vägarna. Dettafrämst eftersom de krav som ställs på körkortstagare varierar starktmellan olika länder. I vissa länder är de högre än i , vilketinte är ett problem, men i andra länder är de lägre, vilket kan påverkatrafiksäkerheten negativt. Ett identiskt förslag förs fram i motion2003/04:T201 av ().Henrik S Järrel (m) kräver i motion 2003/04:T440 en korrigering avkörkorts- och skattelagstiftningen för att underlätta flyttning mellanolika länder i EU och EES, eftersom dagens lagstiftning under vissaförutsättningar utgör ett hinder för användandet av svenskregistreradebilar utomlands och vice versa samt ett hinder för användandet av svenskakörkort i utlandet samt det omvända. Ett EU-körkort och ett internationelltkörkort för längre perioder kan vara en lösning på lång sikt, anges det.Enligt m.fl. (kd) i motion 2003/04:T442 måste denfaktiska eller förväntade utbildningsnivån vara styrande för vilka körkortsom skall vara giltiga i och möjliga att byta mot svenskt körkort.En översyn av gällande regelverk är därför nödvändig, anges det (yrkande12).Torsten och (båda kd) framför i motion 2004/05:T318invändningar mot att det är som bedömer om ettkörkort från ett land utanför EES får bytas ut mot ett svenskt körkort.Enligt motionärerna är en rimligare ordning att den som vill bytakörkort från ett land utanför EES till ett svenskt körkort får visa sinakunskaper i ett praktiskt och ett teoretiskt prov.Håkan () föreslår i motion 2004/05:T267 ett tillägg i körkortslagenså att inte bara EES-körkort utan även körkort från övriga skallgälla i enligt sitt innehåll och vara möjliga att byta ut motett svenskt körkort. Bakgrunden till förslaget är att körkort frånFäröarna inte kan bytas mot ett svenskt körkort, vilket enligt motionärenär konstigt med tanke på att det går att byta mot ett danskt körkortoch med tanke på att körkortsutbildningen på håller sammakvalitet som i Sverige.Anita m.fl. (s) har i motion 2004/05:T485 uppmärksammat attDanmark accepterar färöiska körkort såsom varande danska, men att Sverigedock inte accepterar färöiska körkort, eller att de byts in mot svenskakörkort om har passerat från det att personen med detfäröiska körkortet inflyttat till . För att ändra denna ordningföreslås ett tillägg i körkortslagen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det naturligtvis av största vikt att de somframför fordon på det svenska vägnätet har fullgoda trafikkunskaper.Samtidigt är det dock viktigt att i möjlig mån beakta det behov avrörlighet som återfinns hos trafikantgrupper som inte har svenskt körkort,exempelvis turister, tillfälligt boende och nyanlända med avsikt attbosätta sig permanent i . Dagens regelverk för utländska körkortsgiltighet, som utgår ifrån de internationella konventioner som undertecknatsi och , är enligtutskottets mening ett uttryck för ambitionen att tillfredsställa såvälhöga trafiksäkerhetskrav som olika gruppers behov av rörlighet. Dettaär dock en avvägningsfråga som bör hållas ständigt levande, inte minsti den harmoniseringsprocess med avseende på körkort som pågår inomEuropeiska gemenskapen och mot bakgrund av trafiksäkerhetsfrågans ökadebetydelse. Utskottet är dock inte berett att ta någrainitiativ i frågan. Motionsförslag i ämnet avstyrks följaktligen.Angående motionerna om möjligheten att byta ut ett färöiskt körkort motett svenskt har utskottet erfarit att en skrivelse med samma innebördsom motionsförslagen har inkommit till , där fråganbereds . Motionsförslagen avstyrks med hänvisning tillpågående beredning.Administration av körkortsärendenUtskottets förslag i korthetEnligt utskottets mening bör möjligheterna till att avlägga förarprovvara goda. Väntetiderna bör därför nedbringas. Enligt utskottets meningankommer det dock inte på att ange hur dessa väntetider skallkortas eller hur förarprövningen skall organiseras. Motionsförslag iärendet avstyrks mot denna bakgrund.BakgrundRegeringen beslutar om mål för handläggningstider för förar- ochkunskapsprov. I regleringsbrev för angavs att väntetidernafr.o.m. skulle uppgå vid förstaoch andra provtillfället och i övriga fall endast undantagsvis . Detta mål uppnåddes inte trots att åtgärder vidtagits, bl.a. eftersom efterfrågan på körkortsprov ökat. Jämfört med föregående århar medelväntetiden för körprov minskat från 30 medanmedelväntetiden för kunskapsprov ökat från 23 till 28 dagar.I regleringsbrev har regeringen beslutat som målatt kötiderna skall minska för kunskapsprov och körprov för körkort såatt kötiderna fr.o.m. är högst vid förstaoch andra provtillfället för respektive prov. I övriga fall skall kötidenendast i undantagsfall överstiga sex veckor.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet konstaterar i betänkande 2002/03:TU4 Trafiksäkerhet atthandläggningstiderna har förbättrats , men att de fortfarandevar långa. Vidare hade utskottet erfarit att vidtagit ettflertal åtgärder för att avhjälpa den besvärande situationen. Vad gällerden motionsledes aktualiserade frågan om avreglering såg utskottet intehur en avreglering skulle kunna avhjälpa situationen. Tvärtom skulle ensådan åtgärd kunna ge klara nackdelar för såväl trafiksäkerhet someffektivitet.Vad gäller frågorna om en centraliserad körkortsadministration och valetav lokaliseringsort för en sådan angav utskottet att det inte var berettatt uttala sig.MotionernaI motion 2003/04:T248 av () uppmärksammas de långa köernaför förarprov. Motionären anser att dagens ordning, där en statligkontrollant skall avgöra elevens kunskap, är mycketomodern. Det är enligt motionärens mening läraren som har den bästamöjligheten att avgöra när man är mogen att få ansvaret att på egenhand ge sig ut i trafiken. Reglerna föreslås därför ändras så attnuvarande system med statliga kontrollanter ersätts med ett system därkvalificerade utbildare/trafikskolor ges rätt att godkänna elever, såsomsker i den vanliga skolan eller vid universiteten.Sven och (båda c) föreslår i motion 2003/04:T315att andra än skall ges behörighet att genomföra körkortsprov,självfallet med förpliktelse att ställa samma krav på fullgoda kunskaper.Denna modell kan enligt motionärerna vara ett sätt att komma till rättamed dagens väntetider för att avlägga provet. Enligt motionärerna finnsdet i andra europeiska länder exempel på sådana modeller som fungerarbra.Lilian Virgin och (båda s) hänvisar i motion 2004/05:T327till en utredning som visar att handläggningen av körkortsärenden skullekunna centraliseras och hanteras av . Motionärerna anser attdetta bör göras med målsättningen att handläggningen skall vara effektivoch att körkortsärenden skall handläggas på ett enhetligt sätt överlandet. Enligt motionärerna bör vara en av de platser dit dencentraliserade handläggningen lokaliseras. Identiska förslag framförsi motion 2003/04:T383 av och (båda s).Utskottets ställningstagandeInga större förbättringar av de långa väntetiderna för förarprov harägt rum sedan utskottet behandlade frågan sist. Utskottets tidigareställningstagande i frågan, att väntetiderna är för långa, äger såledessamma relevans. Enligt utskottets mening ankommer det dock inte påriksdagen att ange hur dessa väntetider skall kortas. Regeringen har iVägverkets regleringsbrev satt upp mål för verksamheten, vilka innebären förbättring. Det ankommer således på att vidta erforderligaåtgärder så att det av regeringen beslutade målet nås. En sådan åtgärdsom genomförts på samtliga förarprovskontor är att kunder kan bestämmaoch genomföra prov genom utnyttjande av lediga tider somuppstått genom återbud, s.k. . Tjänsten har enligt Vägverketblivit mycket uppskattad.Vad gäller den motionsledes aktualiserade frågan om avreglering serutskottet inte hur detta skulle kunna avhjälpa situationen. Tvärtomskulle en sådan åtgärd kunna ge klara nackdelar för såväl trafiksäkerhetsom effektivitet. Motionen avstyrks.Angående motionsförslag om en centraliserad körkortsadministration ochvalet av lokaliseringsort för en sådan vill utskottet uppmärksamma attlikalydande motionsyrkanden avstyrkts vid ett flertal tillfällen.Utskottet har inte ändrat inställning i frågan och föreslår, med hänvisningtill tidigare ställningstagande, att avslår dessa förslagytterligare en gång.Typgodkännande och viss fordonsutrustningUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning angående ökad kompatibilitet mellanfordon samt eftermontering av bältespåminnare. Utskottet vill ävenuppmärksamma fordonsutformningens betydelse för oskyddade trafikanter.Motionsförslag om typgodkännande och viss fordonsutrustning avstyrks.Jämförsärskilt yttrande 1 (m, fp, kd).BakgrundReglerna om typgodkännande av flertalet typer av motorfordon är numerahelt harmoniserade i EU:s medlemsländer. Ett EG-typgodkännande utfärdasav en behörig myndighet och utgör en bekräftelse på att en vissfordonsmodell uppfyller uppställda krav. Det är härefter fordonstillverkarensom svarar för att alla serietillverkade exemplar av den typgodkändafordonsmodellen uppfyller kraven.För personbil gäller direktiv (70/156/EEG) omtypgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa. Från detta årkunde medlemsländerna frivilligt tillämpa reglerna. Sedan januari 1998skall emellertid alla personbilar som registreras första gången varaEG-typgodkända.PropositionenÖkad kompatibilitet mellan fordonEnligt regeringens bedömning bör vara drivande i utvecklingenav kollisionsskydd för alla tunga fordonskategorier inom EU och globalt.Det är från trafiksäkerhetssynpunkt önskvärt att viktspridningen inompersonbilsflottan kan hållas så liten som möjligt. Frågor som berördetta kommer att hanteras i beredningen av Vägtrafikskatteutredningensbetänkande.Eftermontering av bältespåminnareI propositionen anger regeringen som sin bedömning att bilbältet ärbilens viktigaste säkerhetsutrustning. arbete för att stimuleraeftermontering av bältespåminnare är därför viktigt.MotionernaI motion 2003/04:T426 av () och ()uppmärksammas att dagens krocktester inte tar hänsyn till vilken effektfordonet har på mötande fordon eller medtrafikanter i en olyckssituation,vilket är av stort intresse i samhällets gemensamma nollvisionsarbete.Det föreslås därför att kraven som styr typgodkännandet av nyafordonsmodeller i fordonsförordningen ses över och höjs (yrkande 2).Heli () föreslår i motion 2004/05:T363 ett tillägg i om utrustning i motorfordon, med innebörden att det skallbli obligatoriskt att medföra första hjälpen-utrustning vid färd medmotorfordon. Enligt motionären är detta en enkel trafiksäkerhetsåtgärd.Att många av dagens trafikdödade skulle ha överlevt om de hade använtbilbälte uppmärksammas i motion 2003/04:T358 av och (båda s). De föreslår därför att ges i uppdragatt utarbeta bestämmelser som innebär att alla nya bilar som säljs iSverige skall ha trepunktsbälten på alla platser.Utskottets ställningstagandeDen tekniska utvecklingen av fordonsflottan har på ett positivt sättbidragit till trafiksäkerheten. Som exempel kan nämnas förbättradekrockegenskaper och den ökade förekomsten av krockkuddar i moderna fordon.Enligt utskottets mening är det av största vikt att utvecklingen avfordonsflottan och fordonsutrustningen även framöver drivs i dennariktning.Mot denna bakgrund delar utskottet regeringens bedömning att Sverigeskall vara drivande i utvecklingen av kollisionsskydd för alla tungafordonskategorier inom EU och globalt. Det är från trafiksäkerhetssynpunktönskvärt att viktspridningen inom personbilsflottan kan hållas så litensom möjligt. I likhet med regeringen anser utskottet även att Vägverketsarbete för att stimulera eftermontering av bältespåminnare är viktigt.I sammanhanget vill utskottet även uppmärksamma att utformningen avfordon är av betydelse även för de oskyddade trafikanternas trafiksäkerhet.Även denna fråga måste beaktas i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet.Utskottet anser dock inte att något initiativ från sida ärerforderligt . Aktuella motionsförslag i ämnet avstyrks.Moped och motorcykelUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående beredning samt till aviserade och redanvidtagna åtgärder avstyrks motionsförslag om mopeder och motorcyklar.Jämförreservationerna 12 (m), 13 (fp), 14 (kd) och 15 (c).BakgrundMoped klass I är en moped som har en motor med en slagvolym på högst 50cm3 och som är konstruerad för en hastighet av högst . Det ärmoped klass I som i dagligt tal kallas EU-moped. Moped klass II är enmoped som har en motor med en slagvolym på högst och med eneffekt på högst 1 kW. Mopeden skall vara konstruerad för en hastighetav högst . De "gamla" och nationellt godkända mopederna som ärkonstruerade för en hastighet av högst tillhör klass II enligtden nya klassindelningen av mopeder.För att framföra EU-moped krävs körkort, traktorkort eller särskiltförarbevis för EU-moped.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med budgetberedningen (bet. 2002/03:TU1 utg.omr.22 Kommunikationer) angav utskottet som sin åsikt att det snabbt växandeantalet olyckor med s.k. EU-mopeder är ett problem. Utskottet förutsatteatt berörda parter vidtar kraftfulla åtgärder för att åtgärda detta ochatt regeringen för redovisar sin bedömning av hur den allvarligasituationen skall kunna lösas.I betänkande 2002/03:TU4 Trafiksäkerhet konstaterade utskottet attanvändningen av mopeder fyller en viktig funktion för många i samhälletmen att trafiksäkerhetsutvecklingen dock inger oro. Enligt utskottetsmening var det därför angeläget att åtgärder vidtas för att främja enfortsatt utveckling som kan förenas med högt ställda mål förtrafiksäkerheten. Mot denna bakgrund angav utskottet att det inväntadeefterlyst redovisning och förutsatte att även de förslag som lades frami de då aktuella motionerna skulle behandlas inom ramen för förutsettberedningsarbete. En sådan åtgärd är att höja kraven på utbildning ochtestning av blivande EU-mopedförare så att de motsvarar det som gällerför lätt motorcykel. Vidare angav utskottet som sin mening att regeringenbör återkomma till med en redovisning och en konsekvensanalysav hur ett införande av möjlighet till återkallelse av förarbevis delsför moped, dels för terrängskoter kan genomföras.Pågående utredningMed anledning av utskottets ovan refererade uttalande tillsatte regeringenen utredning med uppgift att göra en översyn av regelverket om förarbevisför moped klass I och för terrängskoter (dir. 2003:105). Som underlagför översynen skall utredaren utvärdera hur det nuvarande regelverkethar fungerat i praktiken. Vid översynen skall utredaren särskilt övervägakraven för att få förarbevis samt om förarbevisen bör kunnaåterkallas t.ex. när innehavaren gör sig skyldig till trafikbrott.Utredningen beräknas avsluta sitt arbete den 1 juni 2005.PropositionenÅtgärder mot trimning av mopedEnligt regeringens bedömning utgör trimning av mopeder ett allvarligthot mot trafiksäkerheten, varför det behövs mer kraftfulla åtgärder föratt förhindra otillåtna ingrepp för att öka mopedernas hastighet.MotionernaOavsett om man vill börja köra en klass I- eller klass II-moped bör detfinnas krav på att man har genomgått en grundutbildning i likhet meddagens utbildningar för klass I-mopeder, anför m.fl.(m) i motion 2003/04:T21. För sådana förare som kör moped meninte har förarbevis, mestadels äldre förare, bör det övervägas att isamband med en ändring sätta en gräns som t.ex. skulle kunna innebäraatt personer födda inte behöver förarbevis (yrkande 15).Att antalet mopedolyckor ökar uppmärksammas i motion 2003/04:T454 avElizabeth m.fl. (m). Det är angeläget, menar motionärerna, attregeringen utreder hur antalet olyckor med EU-mopeder kan minskassamt orsaken till att gällande lagstiftning inte följs och hur dettakan åtgärdas (yrkande 6). Ett sätt att motverka dagens negativa utvecklingär enligt motionärerna att kräva en grundutbildning av alla mopedförare,och inte som bara av förare till moped klass 1 (yrkande 10).Vidare anser motionärerna att de regler som gäller för förarbevistydligare måste kopplas till de regler som gäller för körkortsinnehav.Det måste därför finnas möjlighet att dra in förarbevisen i de fallföraren bryter mot olika trafikregler (yrkande 9).Att ha två mopedklasser är inte relevant då av alla mopedersom säljs är mopeder av klass I-typ, argumenterar m.fl. (m) i motion 2004/05:T463, där det föreslås att det enbart skallfinnas en typ av mopeder.