bet · GS01MJU2 · 2004-11-30 00:00:00 — Även om skatternapå växtnäring och bekämpningsmedel tas bort är således det svenskajordbruket hårdare beskattat än konkurrentländernas. Eftersom vi i vårtbudgetalternativ tar bort dessa skatter blir konsekvensen att anslaget44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m.utgår.Anslaget 44:7 Ekologisk produktion som inrättades fördubblasnu. Liksom tidigare motsätter vi oss att medel anslås för att stödja enproduktionsmetod. En stor del av medlen avses användas till marknadsföringsstöd.Det är anmärkningsvärt att staten ger marknadsföringsbidrag till enförhållandevis lönsam nisch av livsmedelsmarknaden. Ekologisk produktionär på det hela taget inte mer miljövänlig än konventionell. Det finnssåledes inte något motiv att av miljöskäl stödja ekologisk produktion.Vi anser att anslaget 44.7 Ekologisk produktion bör utgå. Som enkonsekvens bör inte regeringen bemyndigas besluta om bidrag under dettaanslag.Vad gäller försöksverksamhet finansieras den lämpligen med medel inomForskningsrådets för miljö, areella näringar och samhällsbyggande(Formas) eller () ordinarie budgetar.Detta är inte en myndighetsuppgift.Vi motsätter oss ökningen av medel till Artdatabanken. Det utvecklingsarbetesom skall göra vad gäller småskalig slakt bör ske iprojektform. Medel för detta bör tilldelas , 2005 och 2006.2. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar, punkt 1 (fp)() och () anför:Folkpartiet liberalerna har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Detär en politik för arbete och tillväxt. förslag till utgiftsramför utgiftsområde 23 har avslagits i budgetsprocessens första steg. Dåvårt budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta ifördelningen på anslag inom utgiftsområdet. I det följande redovisas isammanfattning vårt budgetförslag för utgiftsområde 23.Vi går förhoppningsvis mot ett paradigmskifte i synen på stöd tilljordbruket, bort från direktstöd och mot ett system där samhället betalarför de nyttigheter som jordbruket producerar i form av miljö- ochkulturvärden.Folkpartiet har i sin landsbygdsmotion skissat på en ny organisationför de areella näringarna. Vi anser att det behövs en sammanhållandelandsbygdspolitik. Det är dessutom helt i linje med intentioner från EUom att samla miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU) och strukturfonderunder ett tak. Det innebär ett samlat grepp också inom myndighet ochverk. anser därför att ett samlat verk bör inrättas, Verketför landsbygden och de areella näringarna, (). I skall alla frågorsom hör till näringsdelen av jord, skog, fiske och landsbygdsutvecklingingå. Det innebär de verksamheter som till stor del nu ingår iGlesbygdsverket, , och . Den delav som berör havsmiljön bör falla in under Naturvårdsverketsansvarsområde. Ansvarsfördelningen mellan och de nuvarandeskogsvårdsstyrelserna (vilka skall utgöra en del av )avseende skogliga skyddsfrågor bör tydliggöras och renodlas. Vi bedömeratt det första steget kan tas redan till årsskiftet 2004/05 och räknarmed samordningsvinster i en storleksordning av 30-60 miljoner kronorunder perioden. Sammanslagningen bör vara helt genomförd vid halvårsskiftet2005. Detta innebär att kostnaderna för och Jordbruksverketöverförs till och att kostnaderna förskogsvårdsorganisationernaöverförs från halvårsskiftet 2005.Det fortsatta ansvaret för allt djurskydd skall ligga underDjurskyddsmyndigheten, och regeringen bör låta utreda vilkaytterligare verksamheter från nuvarande som skall flyttastill Djurskyddsmyndigheten.Folkpartiet har varit kritiskt till organisationen av distriktveterinärernasamt varnat för risken att statliga medel används för att konkurreramed privata aktörer och föreslår därför en viss neddragning av verksamheten.Folkpartiet vill också flytta över vissa delar av Jordbruksverketsinspektionsverksamhet, t.ex. inspektionen av foderanläggningar, tillanslaget 43:12 och ökar därför det anslaget med 5miljoner. Tillskottet skall i huvudsak täcka det nya uppdraget men kanockså användas för ytterligare skärpningar av kontrollverksamheten. Detligger då helt i linje med ansvaret från jord till bord. Folkpartiethar länge krävt att livsmedelstillsynen i landet skärps. Vi konstaterarnu att regeringen utökar anslagen till men vill påpekaatt det är viktigt att utökningen oavkortat går till en förbättradlivsmedelstillsyn.Folkpartiet anser att man bör minska på anslaget till Jordbruksverketsinsamlande av statistiska uppgifter vad avser livsmedelsområdet. I linjemed vår organisationsstruktur anser vi dels att dessa frågor bör liggaunder , dels att en minskning av anslaget bör kunna ske.Vi anser att det finns ett flertal organisationer och institut somarbetar med liknande frågor varför en besparing är befogad. Dessutombör man vara medveten om att statistiska insamlingar inte enbart genererarkostnader för den som samlar in informationen utan även för dem somtillhandahåller informationen. Det finns alltså all anledning att urett företagarperspektiv försöka minska insamlingen av statistiska data.Ekologiska odlare har varit en spjutspets i att åstadkommaett långsiktigt hållbart brukande. vänder sig ändå mot attregeringen bryter ut ekologisk odling och satsar på denna för att uppnåönskvärda miljömål. Vi anser att ekologisk odling kan spela en storroll för att förbättra jordbrukets miljöprofil, men detta gäller ocksåandra insatser som t.ex. Greppa Näringen och Odling i Balans. Folkpartietanser att de miljösatsningar som görs bland landets konventionellabrukare har en mycket stor betydelse. Vi anser därför att olika miljöåtgärderskall vägas samman i LBU-programmen och satsningarna göras där man fårmesta möjliga miljönytta. Därför vill avskaffa anslag 44:7Ekologisk produktion och överföra dessa pengar till anslag 44:1 Åtgärderför landsbygdens miljö och struktur.Omarronderingsarbetet i och angränsande län går alltför sakta.Folkpartiet vill att arbetet påskyndas.Folkpartiet vill även öka ersättningen för viltskador för att säkerställaen god ersättning till dem som drabbas av skador orsakade av de storarovdjuren.Folkpartiet vänder sig emot återföringen av skatt på handelsgödsel ochbekämpningsmedel m.m. Vi anser att detta går emot principen att förorenarenbetalar och att denna typ av växling inte är effektiv. Vi vill i ställetförbättra jordbrukets situation med mer generella åtgärder inomföretagspolitiken.Folkpartiet vill också öka satsningarna på forskning och utvecklinginom politikområdet. har haft en ekonomisktbesvärlig situation , och vi föreslår att anslaget ökasmed . Vidare föreslår vi en satsning på livsmedelsforskningenoch ökar anslagen till extern finansiering av denna forskning med 5miljoner kronor.Folkpartiet vill ställa krav på jordbruket på en övergång från användningenav fossila bränslen till biobränslen. Vi tror att detta är en utvecklingsom gynnar jordbruket både genom att man minskar sitt beroendeav fossila bränslen och genom att man själv blir producent av alternativsåsom t.ex. rapsmetylester (). föreslår därför att manställer krav på inblandning av förnybara drivmedel i samband med ensänkning av dieselskatten för jordbrukets och skogsbrukets maskiner.Folkpartiet bedömer att en inblandning av förnybara drivmedel underår 2005 skall ställas som minimikrav. Det bör sedan utökas till attunder vara . Det skulle innebära en avsevärd sänkning avklimatpåverkande utsläpp.3. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar, punkt 1 (kd)() anför:Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än denregeringen och dess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättraSveriges tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskadohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar påarbete och sparande. Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att välfärden tryggasför alla.Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungeraeffektivt. Modern institutionell ekonomisk teori visar också att en sundoch väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar,förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar påväl fungerande institutioner - såsom förutsägbart rättssystem, personligtansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människoremellan - utmärks av ordning och låg osäkerhet. Denna ordning har inteuppkommit spontant utan bygger på det kristna och det klassiska kulturarvet.Här betonas bl.a. skillnaden mellan rätt och fel, karaktär, hederlighet,personligt ansvarstagande, duglighet och arbetsetik. Det kostar merarbete,tid och pengar att kompensera och reducera osäkerhet.Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet och solidaritet.Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligtansvarstagande skall uppmuntras. Statens uppgift är att säkra engrundläggande ekonomisk trygghet för alla. Det sker genom socialpolitiken,skattesystemet, lagar och den offentliga verksamheten. Ett exempel pådetta är gemensamt och solidariskt finansierad social service som allamedborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att väljavem skall tillhandahålla denna service.Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel ochdär den kraftigt ökande sjukfrånvaron måste mötas med en förbättradarbetsmiljö och rehabilitering. Det handlar om skatterna på arbete ochföretagande som måste sänkas och anpassas till omvärldensbetydligt lägre skattetryck. Det handlar om det svenska konkurrenstrycketsom måste förbättras. Vidare måste den offentliga sektorn förnyas föratt bättre möta konsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvaratapersonalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiskasituation stärkas och infrastrukturen förbättras. Kristdemokraternaanser också att statens lånebehov kan minskas jämfört med regeringensförslag genom ett starkare finansiellt sparande och genom en snabbareavveckling av det statliga ägandet av bolag som verkar på denkonkurrensutsatta marknaden.Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningarför en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildesvalfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utanatt jagas av krympande skattebaser och där statens finanser blir mindrekonjunkturkänsliga.Riksdagsmajoriteten - bestående av socialdemokrater, vänsterpartisteroch miljöpartister - har genom förslag till ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom enannan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten.Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (i stället för i enreservation) den del av vår politik som rör utgiftsområde 23 och som viskulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnitriksdagens bifall i den första beslutsomgången.Kristdemokraterna vill öka andelen skogsmark som är undantagen produktivtskogsbruk genom naturvårdsavtal i större utsträckning än vad som skeri dag. Därför föreslår vi att anslaget 41:2 Insatser för skogsbruketökar med jämfört med regeringens förslag.Det är enligt ett problem att det inte finns någotsamlat myndighetsansvar när det gäller sjukdomar hos vilda djur.Naturvårdsverket ansvarar för de vilda friska djuren och Jordbruksverketför sjukdomar hos tamdjur. Vi anser att det är angeläget att Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) tilldelas de medel som behövs förforskning kring sjöfågeldöden.I budgetpropositionen för är anslaget 42:2 Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen nu uppe i . hardistriktsveterinärorganisationen (DVO) ca 280 anställda veterinärer.DVO har också med undantag av redovisat ettekonomiskt överskott för verksamheten. anser att detär rimligt med en besparing på på anslaget utan attdet ger skadliga effekter på verksamheten.För att minska friktionen mellan människa och rovdjur bör djurägarekompenseras fullt ut för rovdjursskador som inträffar även för tamdjursom inte är kopplade till näringsverksamhet. föreslårdärför att anslaget till ersättning för viltskador ökas och att en modelltas fram för ersättning till tamdjur som inte är kopplade tillnäringsverksamhet. Hägnade hjortar räknas ofta som vilt. I vissa sammanhangär detta korrekt, men därmed utgår ingen ersättning för rovdjursdödadehjortar i hägn. Detta trots att hjortarnas möjligheter att fly undanrovdjuret är mycket begränsade om rovdjuret skulle komma in i hägnet.Kristdemokraterna föreslår att ersättning för viltskador skall utgåäven för rovdjursdödade hjortar i hägn och anslår 4 miljoner kronorutöver regeringens anslagsnivå till anslaget 42:5.Kristdemokraterna säger nej till regeringens ökning av anslaget tillDjurskyddsmyndigheten. Anslaget 42:2 är därför25 lägre än regeringens förslag.Det allmänna skördeskadeskyddet för vissa jordbruksgrödor upphörde genomriksdagens beslut . har staten officiellt haft ettövergripande ansvar för skördeskador i samband med naturkatastrofer. Avregeringens budgetproposition för framgår däremot tydligt attregeringen anser att staten inte skall ha något ansvar för ersättningarvid skördeskador. anser tvärtom att jordbruket pågrund av näringens speciella natur och starka väderberoende skall haett statligt garanterat skydd vid skördeskadekatastrofer. Kristdemokraternaföreslår att ett nytt anslag för ersättning till skördeskador inrättas.Till detta anslag anvisar för år2005.Det är viktigt att har egen nationell kompetens och kan produceraeget vetenskapligt material för att slippa vara beroende av andrasbedömningar. För att kunna garantera en god konsumentsäkerhet, för attkunna hävda sig internationellt och för att kunna försvara svenskanationella intressen i EU krävs att () har tillräckligkompetens att hantera frågor inom bl.a. kemi, toxikologi, mikrobiologioch nutrition. Det är därför av yttersta vikt att harerforderliga resurser för att göra egna vetenskapliga bedömningar.Anslaget 43:12 bör förstärkas med 5 miljoner kronor.I takt med att svenska livsmedelsprodukter blir kända ute i ökarförutsättningarna för export. bör likt andra EU-länder nu satsaordentligt med nationella medel för att stötta marknadsföringen avsvenska livsmedel. Viktigt är att stödja mindre livsmedelsföretag föratt nå ut på marknaden med förädlade produkter. stårdärför bakom regeringens förslag om satsningar inom livsmedelsområdetför att främja exporten av svenska livsmedel och regional utveckling avlivsmedelsförädling.I ett samhälle som strävar efter välfärd för alla är det rimligt attockså bönder skall kunna vara lediga från sitt arbete när de till exempelvill ha semester eller är sjuka utan att de drabbas hårt ekonomiskt.Kristdemokraterna anvisar till ett nytt anslag förstöd till avbytartjänster.Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket är nödvändiga för att nå deuppsatta miljömålen. Framför allt handlar det om att minska näringsläckaget,vilket är nödvändigt för att nå miljömålet Ingen övergödning, som enligtMiljömålsrådet är ett av de mål som är svårast att uppnå i nuläget.Kristdemokraterna vill därför satsa mer än regeringenpå anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för år2005.Regeringen har förordat att inga ytterligare statsbidrag skall lämnastill åtgärder mot översvämningar i . anser att enMKB-undersökning i första hand måste slutföras och att ytterligareåtgärder därefter kan bli aktuella. För att garantera fortsattomarronderingsverksamhet med möjlighet till tillkommande objekt samt fortsattstöd för åtgärder kring föreslår att anslaget44:4 Stöd för jordbrukets rationalisering m.m. ökas med 5 miljoner kronor.Enligt uppfattning bör skatten på bekämpningsmedeloch handelsgödsel även fortsättningsvis återföras till näringen. Detkrävs ytterligare forskning, utveckling, utbildning, information ochandra insatser för att användningen av kemiska bekämpningsmedel skallminskas. Därför anslår mer änregeringen till utgiftsområde 44:6 Återföring av skatt på handelsgödseloch bekämpningsmedel.Vid () finns en stark kompetensinom såväl livsmedels- som lantbruksekonomi. Denna kompetens kan rättanvänd utvecklas vidare inom värdefulla områden för svensk livsmedelsproduktion.Kristdemokraterna avvisar en del av regeringens förslag om ytterligaresatsningar på Artdatabanken och anvisar mindre änregeringen till anslaget 25:1 . Kristdemokraternaanser att det är viktigt att arbetet med det taxonomiska referensverketkan fortsätta.4. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar, punkt 1 (c)() anför:I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdenasamt beräkningen av statens inkomster avseende i den statligabudgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd för beräkningenav det offentliga utgiftstaket samt förslaget om preliminära utgiftstakför åren 2005 och 2006.Centerpartiets budgetalternativ - med förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar - skall ses som en helhet, där intenågon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra.Centerpartiet vill ha ett samhälle där fokus finns på det friska ochinte på det sjuka. Att av den arbetsföra befolkningen är iarbetsåtgärder, öppen arbetslöshet, sjukskrivning eller förtidspensionär inte tillfredsställande. Alla dessa människor är en resurs. Varjeindivid kan, med en annan syn, ges möjlighet att bidra med vad han ellerhon kan prestera.För att uppnå en positiv förändring fordras ett annat tänkande, därindividen ges självkänsla och självbestämmande och där samhället sertill människan i första hand och inte till systemet som , ettsamhälle som bygger på federalismens principer där individen ochlokalsamhället är grunden. inleder en förändringsprocess bl.a. genom att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare.Den globala tillväxten, energiförsörjningen och den därmed sammanhängandemiljöproblematiken väcker stora frågor om framtiden. Den långsiktigalösningen för en hållbar energiförsörjning är ett samhälle som använderförnybara resurser. Vi i vill genom vårt budgetalternativbeträda vägen som leder in i kretsloppssamhället. Näringsliv ochföretagande är grunden för ett blomstrande samhälle. Ett därföretagande är minst lika naturligt som anställning måste vara ettframtidsmål. I allt, från skola till myndigheter, måste vikten av företagandeoch företagsamhet uppmuntras. Allt detta tillsammans med en tydlig bildav ett framtida hållbart och grönt samhälle är bärande delar i den resain som budgetmotion anslår.Svenskt jord- och skogsbruk skapar mervärden i form av god djuromsorg,bra miljöhänsyn, biologisk mångfald och en levande landsbygd. Centerpartietanser att dessa mervärden är samhällsnyttor som samhället också skallvara med och betala för. Utöver skattesänkningar och regelförenklingar,som gör att det svenska lantbruket får möjlighet att konkurrera pålikvärdiga villkor med andra länders lantbruk, behövs ett antal offensivasatsningar.Skogsvårdsstyrelsernas arbete med rådgivning för att upprätthålla engod virkesproduktion utan tvångsåtgärder är en investering för framtidensskogsnäring. Det arbete som sker i skogen för att bevara den biologiskamångfalden måste också premieras med en ökad satsning på naturvårdsavtaloch rådgivning. Anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket bör därmed räknasupp med 85 miljoner kronor.För att ytterligare förstärka djurhälsovård och djurskyddsfrämjandeåtgärder bör anslaget 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomarhöjas med 10 miljoner kronor.För att få en god acceptans i samhället för en livskraftig rovdjursstammåste åtgärder vidtas för att utbetala tillräckliga ersättningar förviltskador. För att förebygga och ersätta dessa viltskador bör anslag42:5 Ersättning för viltskador m.m. utökas med drygt 3 miljoner kronor.Centerpartiet anser att bör läggas ned och dessuppgifter bör återföras till och uppdras åt och . Denna lösning är mer effektiv med tanke på de storasamordningsvinsterna, som ett helhetsgrepp saknas i den nyamyndigheten. Därmed föreslår vi att anslaget 42:6 Djurskyddsmyndighetenminskas med . Anslaget 43:1 Statens jordbruksverkbör följaktligen förstärkas med . Därutöver böranslaget till återinföras. Vi ser även enmöjlighet till anslagsbesparing genom en, till viss del, självfinansieringav dem som ansöker om att få utföra djurförsök, varför vi föreslår ettanslag på 20 miljoner kronor.Vi förespråkar att läggs ned och såledesbör anslaget 43:13 minskas med 6 miljonerkronor. I stället kan detta institut samordnas med anslaget 43:14Livsmedelsstatistik.Anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör utökasmed . Detta anslag bör användas till bl.a. återskapandeav våtmarker och utsatta områden (Less Favoured Areas) som ,skärgården, sydsvenska höglandet. Pengarna skall också gå till att stärkadessa områdens konkurrenskraft samt startstöd till landsbygdsföretagareför ökat företagande på landsbygden.En extra satsning på bör göras under anslaget 44:4Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Satsningen handlar om attfullfölja de omarronderingsprojekt som pågår i bl.a. , någotsom är samhällsekonomiskt lönsamt.Svensk jordbruksnäring måste ges ekonomiskt likvärdiga konkurrensvillkormed jordbruksnäringen i t.ex. och . föreslårdärför i andra motioner att jordbrukets s.k. ryggsäck lyfts av och därmedatt skatten på kväve i handelsgödsel slopas. Mot bakgrund av detta kananslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedelm.m. räknas ned med . Kvar på anslaget återstår 100miljoner kronor - dessa pengar utgör bekämpningsmedelsavgifter och skallåterföras till näringen på lämpligt sätt.Vi stöder inte regeringens extra satsning på Artdatabanken under anslag25:1 . Vi föreslår därför att anslagetminskas med 45 miljoner kronor.Inom skogssektorn, som är största nettoexportör, finns det ettstort behov av forskning och utveckling. Forskning bör inriktas mot bl.a. svampangrepp och trämaterialens användningsområden samt en generelltminskad miljöpåverkan av jord- och skogsbruk. Ytterligare 100 miljonerkronor bör tillföras anslaget 26:1 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning.5. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar, punkt 1 (v, mp)() och () anför:Så kallat NOKÅS-bidrag kan ansökas för skydd av natur och kulturmiljöeri skogslandskapet såsom naturvårdsbränning, skogsbete, våtmarker ochför uppröjning kring kulturlämningar. uppgick dessa bidrag till7 , vilket inte på långa vägar räcker för att täckabehovet. vill se en uppräkning av NOKÅS-anslaget ikombination med andra skyddsåtgärder, framför allt information ochrådgivningsinsatser.Sedan några år tillbaka drivs projektet , resurscentrum försmåskalig livsmedelsförädling, i Ås, beläget utanför i Krokomskommun. Syftet med projektet är att skapa en mötesplats för företagareinom småskalig hantverksmässig livsmedelsförädling, ett centrum förtillämpad kunskap som hjälper i gång och stöder företagare inom dennabransch. Det är viktigt att Eldrimner får möjlighet att arbeta långsiktigtmed att stödja utvecklingen av den småskaliga, hantverksmässigalivsmedelsförädlingen. Som nationellt resurscentrum kan Eldrimner stödjaföretagare inom denna näring i hela landet. Eldrimner kommer därför, ienlighet med avtal mellan s, mp och v, att få ett fastårligt anslag.6. Viss verksamhet vid m.m., punkt 8(mp)() anför:I likhet med vad som redovisas i betänkandet och vad regeringen anföri propositionen ser jag positivt på att () påbörjat en översyn av sektorsrollens omfattning och mål samt attregeringen kommer att följa upp detta genom en särskild utredning.