bet · GR01UBU12 · 2004-04-01 00:00:00 — Utskottet anseratt beredningen inom avSkollagskommitténs förslag bör avvaktas.Utskottet anser att gällande bestämmelser och deförslag som är under beredning vältillgodoser motionsyrkandenas intentioner. Det finnsgoda möjligheter att anpassa undervisningen tillolika elevers behov och utskottet förutsätter att såäven sker.Organisationen av skolarbetet och klasserna ärenligt utskottets mening något som kommunerna även ifortsättningen skall ansvara för. Genom detsärskilda statsbidraget till personalförstärkningari skola och fritidshem har kommunerna fått ökatutrymme att välja den organisation som de anserbäst.Moderaterna pekar i motion 2003/04:Sf325 yrkande 18på avsaknaden av en likvärdig skola i alla delar avlandet. framför som sin mening att viinte har en likvärdig skola i hela landet, varkentill resurser eller resultat. Andelen elever som gårut skolan utan fullständiga betyg varierar mellanolika kommuner och mellan olika skolor i kommunerna.I motion 2003/04:Ub471 (m) skriver motionären att engod utbildning är en central del i en fungerandevälfärdspolitik (yrkande 1). Tillgång till godutbildning är en grundläggande rättighet för allasvenska barn och ungdomar. Alla bör erbjudasmöjlighet till en individuellt anpassad utbildning,rik på stöd när eleven behöver extra hjälp, rik påutvecklingsmöjligheter för dem som vill gå snabbarefram, solid i de vardagliga värderingarna och tydligom det sociala klimatet på skolan (yrkande 2).I motion 2003/04:Ub239 (kd) anförs attförutsättningarna för ett särskilt tidsbegränsatstöd till glesbygdsskolorna bör utredas. Motionärenhävdar att införandet av ett särskilt statligt stödav temporär karaktär skulle kunna innebära att enskola kan överleva även om elevantalet tillfälligtär lågt. begär i motion 2003/04:N328yrkande 17 att får i uppdrag att finnaformer för kunskaps- och kompetensutveckling till desmå skolorna. Modern informationsteknik kan medfördel användas för att få tillgång till bibliotekeller andra resurser som inte finns fysiskttillgängliga på orten, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionerna.I 1 kap. 2 § första stycket skollagen slås fastatt alla barn och ungdomar, oberoende av kön,geografisk hemvist samt sociala och ekonomiskaförhållanden, skall ha lika tillgång till utbildningi det offentliga skolväsendet. Av förarbetena (prop.1990/91:18 s. 27) framgår att det ankommer påhuvudmännen att utforma sin utbildning så att intenågon elev i realiteten förhindras att få del avutbildningen på grund av sitt kön, sin bostadsorteller sina sociala eller ekonomiska förhållanden.Skollagskommittén föreslår att principen om likatillgång till utbildning även i fortsättningen skallslås fast i skollagen.Utskottet vill här också hänvisa till densärskilda satsningen på skolor i utsatta områden somMyndigheten för skolutveckling genomför i syfte attförbättra förskole- och skolsituationen för barn ochungdomar i områden präglade av segregation.Utskottet vill också erinra om det särskildastatsbidrag som har att fördela mellanåren 2001 och 2007 för att göra det möjligt förkommunerna att genomföra personalförstärkningar iskola och fritidshem. undersökningar avhur personalförstärkningarna har fördelats visar attglesbygdskommunerna har haft den största ökningen avpersonaltäthet av kommunerna mellan /01och 2002/03. Genom det kommunala utjämningsstödetutgår dessutom stöd till glesbygdsområden, där dekommuner som har ett vikande befolkningsunderlagerhåller stöd för att t.ex. kunna driva skolor medfärre elever än vad som annars hade varit möjligt.Folkpartiet understryker i två motioner skolans rolli integrationsprocessen. I motion 2003/04:Ub388yrkande 12 liksom i motion 2003/04:Sf326 yrkande 25anförs att skolan kan bli en murbräcka för ökadsocial rörlighet och mot segregation och utslagning.Skolor i utsatta områden skall ges extra resurserför att förhindra utslagning av elever. Extraresurser kan bidra till att skolorna blir s.k.magnetskolor som lockar elever även från andraområden.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Myndigheten för skolutveckling har, såsom tidigarenämnts i detta betänkande, sedan i maj 2003regeringens uppdrag att arbeta för en förbättradförskole- och skolsituation i segregerade områden,dvs. områden som är präglade av social och etnisksegregation. Myndigheten skall tillregeringen redovisa gjorda insatser, vilka metoderoch arbetssätt som använts, viktiga iakttagelser somgjorts under arbetet samt vilka resultat som haruppnåtts och hur dessa spritts till olika huvudmän.Uppdraget skall slutredovisas den 15 december 2005.Utskottet framhåller att livsvillkoren för elever iolika skolor skall spela en viktig roll vidkommunernas fördelning av resurser.OrganisationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeuppföljning och utvärdering samt nationelloch styrning.Jämför reservationerna 15 (m), 16 (fp), 17(v, mp), 18 (kd), 19 (m, fp), 20 (c), 21(fp), 22 (kd), 23 (kd), 24 (m, fp), 25 (m,fp, kd, c, mp), 26 (m, kd), 27 (c), 28 (m)samt 29 (kd, v).Motioner och utskottets ställningstagandeFlera motioner rör nationell styrning samt frågan omuppföljning och utvärdering av skolorna.I motion 2003/04:Ub276 skriver att detfinns brist på tydliga mål och incitament i skolan(yrkande 2). Skolans mål tar sig uttryck i det storaantalet mål som finns i lagstiftningen, läroplaneroch kursplaner, skriver man. Dessa riskerar attskymma det som bör vara skolans mest angelägnauppgift, nämligen att förmedla kunskap. Bristen påincitament yttrar sig bl.a. i att utbildningspremienär liten och att intagningssystemet till högskolorär så utformat att taktikval är vanligt. Bristen påutvärdering är ett grundläggande problem inom densvenska skolan (yrkande 3). Det behövs en tydligansvarsfördelning för vad de olika politiskanivåerna, riksdag och regering respektive kommunen,skall göra för arbetet i skolan (yrkande 13). EnligtModeraterna behövs det nationell lagstiftning ochstyrdokument samt ett fristående komplettera denuppföljning och utvärdering som måste bedrivas vidvarje skola av berörda huvudmän (yrkande 15).Regeringen bör lägga fram förslag om likvärdigåterkommande utvärdering av samtliga skolor oavsetthuvudman eller inriktning vad gällerundervisningskvalitet och resultat. En återkommandegranskning bör, enligt , ske minst varttredje år (yrkande 16). I motion 2003/04:Ub470yrkande 2 (m) anförs att hur de nationellariktlinjerna skall tillämpas och målen för skolansverksamhet skall uppnås skall avgöras av respektiveskola. Skolorna skall, enligt motionären, fungerasom självständiga enheter med fullt ansvar förverksamhetens utveckling. I motion 2003/04:Ub472 (m)yrkande 2 anförs att resultatet avkvalitetsgranskningarna av enskilda skolor löpandeskall publiceras av . Folkpartietunderstryker i motion 2003/04:Sf326 yrkande 22vikten av tydliga mål och utvärderingar i skolan.Kristdemokraterna framhåller i motion 2003/04:Ub439att en klarare roll- och ansvarsfördelning mellanolika beslutsnivåer i samhället behövs i en målstyrdskola (yrkande 31). Arbetet med skolans värdegrundmåste ingå i skolornas kvalitetsredovisning (yrkande3). Likaså i motion 2003/04:Ub441 yrkande 4 yrkarKristdemokraterna att värdegrundsarbetet skallredovisas i den kvalitetsredovisning som varje skolagör för att tydliggöra skolans uppgift attständigt hålla värdegrundsarbetet levande.Miljöpartiet skriver i sin motion 2003/04:Ub271yrkande 17 att tillsynen av både de fristående ochde kommunala skolorna måste skärpas och attkvalitetsuppföljningar bör göras kontinuerligt. Detär viktigt att tillsynen täcker såvälundervisningens innehåll som sociala förhållandenvid skolan. bör ha möjlighet att bedrivaen aktiv tillsyn där inspektioner är ett naturligtinslag. bör också ges ytterligaresanktionsmöjlighet att utdöma böter i enlighet medSkollagskommitténs förslag.U t s k o t t e t föreslår att har bl.a. haft i uppgift attföreslå hur skollagen bättre skulle anpassas tillett målstyrt skolväsende samt överväga hur skollagenborde utformas för att tydliggöra det kommunalaansvaret för utbildningen kvalitet och likvärdighet(dir. 1999:15). föreslår i sittbetänkande att bestämmelser om krav på att varjehuvudman och skolenhet systematiskt skall följa uppoch utvärdera utbildningen skärps och förtydligas iskollagen. Vidare föreslås att skriftligakvalitetsredovisningar skall upprättas samtatt elevernas rätt att medverka i arbetet medskolenhetens planering och kvalitetsredovisningstärks. Kommittén föreslår att Skolverketstillsynsansvar regleras i skollagen. Skolverketskall, vidare, ha rätt att förelägga huvudmannen förverksamhet som står under verkets tillsyn attfullgöra sina ålägganden. Detta föreläggande skallkunna förenas med vite. förslagbereds inom Utbildningsdepartementet.Utredningsbetänkandet Tre vägar till den öppnahögskolan (SOU 2004:28) har publicerats ochremissbehandlas . Elevernas taktikvali gymnasieskolan var ett av de problem somutredningen skulle undanröja. När det gällerutbildningspremien påminner utskottet om attlönevillkor i arbetslivet ej faller inomstatsmakternas befogenhet.Den kommunala styrningen av skolan tas upp i fyramotioner. I motion 2003/04:Ub470 (m) yrkande 1anförs att landets kommunala skolor bör omvandlastill självständiga enheter där skolans personal harmöjlighet att besluta om skolans egnaangelägenheter. Ansvar och möjligheterna att tabeslut måste flyttas till skolorna där skolledningoch lärare tillsammans med elever och föräldrar kanforma verksamheten, hävdar motionären. Folkpartiethävdar i motion 2003/04:Ub388 yrkande 16 attkommunala skolor måste göras mer fristående frånkommunala politiker. I motion 2003/04:Ub237 (fp)yrkande 2 framförs att de kommunala skolplanerna böravskaffas. De nationella styrdokumenten räcker,enligt motionären, väl för att styra verksamhetenoch skollagens krav på kommunerna att ta fram enkommunal skolplan bör därför tas bort.Centerpartiet begär i sin motion 2003/04:Ub392förslag till reformer för rätt till kunskap, lokalmakt och fler lärare (yrkande 3). Kommunen ochskolan har ett åtagande som inte är avklarat förräneleven uppnår kunskapsmålen för . Lärareoch rektor skall ha stor frihet att lägga uppskolans arbete, och det politiska inflytandet överskolans verksamhet måste minska (yrkande 12).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.En av uppgifter har, enligtdirektiven (dir. 1999:15), varit att överväga hurskollagen bör utformas för att tydliggöra detkommunala ansvaret för utbildningens kvalitet ochlikvärdighet. förslag bereds nuinom Regeringskansliet.Flera motioner behandlar skolledarensarbetsuppgifter och roll i skolan.I motion 2003/04:Ub417 framför attrektorn och lärarna skall ha ansvar för beslut omekonomi, personal och pedagogik i skolan. Skolanspedagoger, lärare och skolledare måste, enligtmotionen, själva bestämma hur målen för skolan skalluppnås (yrkande 13). Skolledaren måste ges godaförutsättningar att leda den skola där han eller honverkar. Det är mycket viktigt att skolledarna kananpassa skolan till förändringar i skolan ochomvärlden samt svara mot nya krav, heter det imotionen. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara atttidsbegränsa skolledarnas tjänster (yrkande 16).Kristdemokraterna skriver i motion 2003/04:Ub439yrkande 24 att rektorns roll som pedagogisk ledaremåste stärkas. Ett tydligt ledarskap behövs iskolan. Ett skolområde får inte heller vara störreän att skolledaren hinner vara pedagogisk ledare ochinspiratör men också administratör och ekonomiskledare. I motion 2003/04:Ub237 (fp) yrkande 3 begärsändringar i skollagen för att säkerställa pedagogersavgörande inflytande över skolan. Kommunala skolormåste få villkor som mer liknar de friståendeskolornas villkor med korta beslutshierarkier ochstörre frihet från kommunpolitikerna. Rektor måstevara pedagogisk ledare, hävdar motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Skolledarens ansvar regleras i skollagen 2 kap. 2§. Här stadgas bl.a. att rektor skall hålla sigförtrogen med det dagliga arbetet i skolan. Dettakan ske på flera sätt, t.ex. genom egenundervisning, lektionsbesök och genom olika formerav samtal med personalen. Rektors ansvar reglerasockså i Lpo 94, avsnitt 2.8, som anger att rektoransvarar för att en lokal arbetsplan upprättas samtför att skolans resultat följs upp och utvärderas iförhållande till de nationella målen samt till måleni skolplanen och den lokala arbetsplanen.I förarbetena till regleringen av skolledarensansvar i 2 kap. 2 § skollagen skrevdepartementschefen att det är upp till kommunernaatt själva avgöra hur många rektorer de skall ha,dock med den begränsningen att en rektorsansvarsområde inte får göras större än att rektorkan hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet iskolan (prop. 1990/91:18 s. 34 f.).Skollagskommittén har i sitt betänkande Skollagför kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)föreslagit att rektors uppgifter skall förtydligas iskollagen. Rektorn skall leda och samordna detpedagogiska arbetet inom sitt verksamhetsområde samtbesluta om enhetens inre organisation. Ett stortantal detaljbestämmelser i skolförordningarna som reglerar rektors uppgifter och beslut föreslåstas bort. Även föreslås rektor ha endirekt i författningen utpekad beslutanderätt isådana frågor som rör enskilda elever och som oftahar karaktär av myndighetsutövning. Rektor föreslåsockså få möjlighet att delegera uppgifter och beslutinom lednings- och samordningsansvaret. Med hänsyntill vidden av ledningsuppgifterna kan rektor,enligt kommittén, behöva dela sitt ledarskap medandra ledare i skolan.Efter att hade redovisaten granskning av rektorernas roll i endecentraliserad skolorganisation tillsatteUtbildningsdepartementet en expertgrupp förskolledarfrågor. Dess rapport ledare.Ledarskap för dagens och framtidens skolapublicerades . Expertgruppensbedömning var att rektor i större utsträckning bordearbeta med skolans resultat, kvalitetsfrågorna ochkvalitetssäkringssystemet samt att det lokala stödetrelaterat till rektorsuppdraget borde öka.Expertgruppen menade att om detta skall kunna uppnåsbehövs en ökad gemensam förståelse för skolansnationella uppdrag samt ett mer lärande ochkommunikativt ledarskap. Regeringen har däreftertillsatt en särskild utredare med uppgift attkartlägga och utvärdera skolans ledningsstruktur(dir. 2003:36). Utredaren skall redovisa sitt arbetesenast den 30 juni 2004.Utskottet anser att regeringens beredning avSkollagskommitténs förslag bör avvaktas.I motion 2003/04:Ub439 föreslår enöversyn av skolledarutbildningen för att utvecklarektorsrollen (yrkande 25). I samma motion föreslåsatt endast en rektor som avlagt rektorsexamen skallfå anställas i (yrkande 26).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.En ny statlig befattningsutbildning 2002. Den anordnas på regeringensuppdrag av Myndigheten för skolutveckling.Nyutnämnda rektorer och andra befattningshavare medledningsansvar i verksamheter som omfattas avläroplanerna (Lpfö 98, Lpo 94 och Lpf 94) utbildas ien förnyad rektorsutbildning. Även rektorer ochledare i godkända fristående skolor omfattas.Grunden för rektorsutbildningen är statens ansvarför en likvärdig utbildning, där rektor står somgarant för likvärdighet, rättssäkerhet och kvaliteti det decentraliserade skolsystemet.Utbildningstiden omfattar minst 30 utbildningsdagaroch genomförs under minst två och högst tre år.Utskottet anser att syftet i motionerna genom detovan anförda i huvudsak är tillgodosett.Flera motionsyrkanden behandlar frågan om skolornasmöjligheter till profilering.I motion 2003/04:Ub276 framför attskolorna bör ha beslutanderätt över hur de centraltsatta målen bör uppnås. Rektor och lärare bör ha ettstort utrymme att forma en god utbildningsmiljö(yrkande 10). I samma motion framförs också attbeslut om hur undervisningen bör förläggas bör varaen fråga för respektive skola. Detta ger ett stortutrymme för profilskolor och en ökad integrering avämnen som dans, rytmik, idrott och hälsa (yrkande14). I motion 2003/04:Sf325 yrkande 11 pekarModeraterna på vikten av att lärare och rektorer gesmöjlighet att styra skolan och välja dess inriktningoch profilering. I motion 2003/04:Ub474 (m)framhåller motionären att ju bredare skolans utbudblir genom individuella skolors profilering, destofler barn och ungdomar kommer att finna sig tillrätta och göra väl ifrån sig i skolan (yrkande 1).Vidare anförs att om varje skola finner sitt områdeatt bli särskilt duktig på kommer kvaliteten i detsamlade skolsystemet att öka (yrkande 2). Motionärenframhåller också att skolors profilering kan utgöraincitament för lärares vidareutbildning (yrkande 3).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Riksdagen behandlade liknande yrkanden vid förrariksmötet (bet. 2002/03:UbU11 s. 25). Utskottethänvisar även nu till att det finnsmöjligheter för skolan att arbeta med särskildaprofiler och inriktningar inom ramen för skolans valoch elevens val. Detta är en fråga som avgörs pålokal nivå.I motion 2003/04:Ub276 yrkande 33 framhållerModeraterna att utbildning på entreprenad börtillåtas. Etableringsfrihet är viktig både för ökadkonkurrens i storstäderna och för att förhindranedläggningar av mindre skolor på landsbygden. Ocksåi motion 2003/04:Ub426 (m) anför motionären attgrund- och gymnasieskolor skall kunna drivas påentreprenad. För att det svenska utbildningsväsendetskall klara den internationella konkurrensen krävsbl.a. nya lösningar vad gäller driftsformer. Imotion 2003/04:Ub297 (m, kd) anförs att fler skolorskall kunna drivas på entreprenad bl.a. för attöppna upp möjligheten för personalen att ta över ochdriva skolan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.För och motsvarande skolformer därskolplikten kan fullgöras samt för gymnasiesärskolansaknas möjlighet att lägga ut utbildning påentreprenad, vilket framgår av 3 kap. 16 §kommunallagen. Regeringen får, om särskilda skälföreligger, ge dispens enligt 2 § lagen omentreprenadförhållanden i skolan (1993:802). betänkande föreslås en översyn avlagstiftningen rörande entreprenadförhållanden iskolan. Regeringen avser att låta en särskildutredare göra en bred genomlysning av frågan omentreprenader i gymnasieskolan. Direktiven tillutredningen utarbetas inomUtbildningsdepartementet.I motion 2003/04:Sf325 yrkande 13 framförModeraterna att skolorna skall ges möjlighet att geeleverna tvåspråkig undervisning. Det kan varalättare att ta till sig undervisningen påhemspråket. Den som har ett förstaspråk har ocksålättare att lära sig ett nytt språk, hävdarmotionären. framför i motion2003/04:Ub392 yrkande 21 att ämnesundervisning påett annat språk än svenska bör kunna ske på distans.Skolor med god erfarenhet av undervisning i ettfrämmande språk, eller undervisning på ett annatspråk än svenska, skall kunna vara värdskola förelever i en annan skola och ge dem dennaundervisning på distans, hävdar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.För elever som har ett annat språk än svenska somdagligt umgängesspråk med en eller bådavårdnadshavarna får en kommun, enligt 2 kap. 7 §grundskoleförordningen (1994:1194), anordna delar avundervisningen i årskurserna 1-6 på umgängesspråket(tvåspråkig undervisning). För elever med finska somumgängesspråk får sådan undervisning anordnas även iårskurserna 7-9. Undervisningen skall, enligt andrastycket andra punkten, planeras så attundervisningen på svenska successivt ökar underutbildningstiden. Regeringen har beslutat om enfyraårig försöksverksamhet med tvåspråkigundervisning i årskurserna 7 t.o.m. 9 i grundskolan.Syftet är att förhindra att elever som kommit senttill kommer efter kunskapsmässigt medan deutvecklar sina färdigheter i svenska.Utskottet ser positivt på denna försöksverksamhet.I motion 2003/04:Ub266 (m) föreslås engränsöverskridande utbildning på grundskolenivå. Detär inte helt ovanligt att elever går i skola i ettannat land. Varje kommun har möjlighet att inomgällande kommunrättsliga ramar träffa avtal iutlandet om samarbete beträffande utbildning. Någonreglering motsvarande den överenskommelse om nordiskutbildningsgemenskap som finns på gymnasieskolansområde finns inte på område. Detta voredock, enligt motionären, önskvärt.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.I 3 kap. 1 § skollagen stadgas att barn som ärbosatta i har skolplikt enligt föreskrifternai detta kapitel. Skolplikten gäller dock inte ifråga om barn som varaktigt vistas utomlands ellervars förhållanden är sådana att det uppenbarligeninte kan begäras att barnet skall gå i skolan.Skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildninginom det offentliga skolväsendet.I motion 2003/04:Ub355 (s) framförs att svenskaelevers möjligheter att studera svenska språketutomlands bör analyseras. Det är viktigt att satsapå de svenska barnens svenskundervisning utomlands.Att ha kontakt med sitt ursprung och behärska sittmodersmål är en viktig grundtrygghet som allamänniskor har rätt till, hävdar motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.För svenska elever utomlands finns svenskstatsunderstödd utbildning på grundskole- ochgymnasienivå i många länder. Bidragsbestämmelsernaangående bidrag till svensk undervisning i utlandetfinns i förordningen (1994:519) om statsbidrag tillutbildning av utlandssvenska barn och ungdomar.Enligt bestämmelserna lämnas statsbidrag tillhuvudmannen för en svensk utlandsskola,distansundervisning, kompletterandesvenskundervisning och undervisning vid utländskskola. Utskottet anser att motionens intentioner ihuvudsak är tillgodosedda genom gällandebestämmelser.I motion 2003/04:Ub271 yrkande 38 föreslårMiljöpartiet att kommunerna skapar utvecklingsfonderdit företagen direkt kan betala in sina bidrag istället för att sponsra skolorna. Skolorna skallvara en reklamfri zon, hävdar man. I motion2003/04:Ub229 framför att Skolverketbör ges i uppdrag att ta fram riktlinjer och råd försponsring av skolor.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare behandlat frågan omsponsring och skolorna som en reklamfri zon (bl.a.bet. 2002/03:UbU11 s. 47). Liksom tidigare hänvisarutskottet till läroplanernas krav på saklighet ochallsidighet i skolans undervisning samt tillskolhuvudmännens ansvar för att undervisningenbedrivs så att målen för skolan uppnås.Konsumentverket har i samråd med ochSvenska utarbetat ett underlag förskolhuvudmän och skolledare i deras arbete med attutarbeta en lokal policy för sponsring inom skol-,förskole- och fritidshemsverksamhet och etthjälpmedel för bedömning av sponsringserbjudanden,Sponsring i skolan. Vägledning för utarbetande avlokal policy för sponsring.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub439 enökad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan(yrkande 7). Det är viktigt att övergången fungerarsmidigt med till exempel informationsutbyte. Ennyckelresurs i detta arbete är, enligt motionärerna,studie- och yrkesvägledarna (yrkande 8). I motion2003/04:Ub292 yrkande 20 framhåller Vänsterpartietvikten av tillgång till vägledning i grundskola ochgymnasieskola. Tillgång till kvalificerad vägledningär, enligt motionärerna, ett måste för barn ochunga, speciellt i samband med val till och igymnasieskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.I 2 kap. 6 § skollagen återfinns krav påutbildning för studie- och yrkesorientering. förslag återfinns inte motsvarandebestämmelse.