bet · GR01SFU5 · 2004-03-02 00:00:00 — Det innebäratt den halva avgift som fortsätter att betalas över taket ger dig enmindre lön på lite eftersom vi förutsätter en vissanpassningsperiod.Det är den ena förklaringen. Ytterligare förklaringar ligger i den gemensammalivslängdstabellen, som jag nämnde. Den har ganska stor betydelse. Om manligger på lägre inkomstnivåer inverkar garantipensionen och även barnpoängen.Adriana Lender: Det där är säkert ett alldeles riktigt konstaterande. Detär bra med en koppling mellan det kuvertet och pensionsbeskeden.Det är bara det att bland nuvarande pensionärer så har så gott som ingennågonsin fått ett kuvert. Det är helt andra saker som man försökerförmedla till dem. Dessutom är denna kommunikation ganska ny för dem.Detta visar bara att stora ambitioner kan slå snett. , underATP-tiden, så skickade man bara ut nya besked om nya belopp utan vidarespisning. försöker man i stället förklara vad som har hänt. Det har viinte lyckats med. Vi kan tyvärr inte gripa tillbaka på det kuvertet,men kommande generationer kommer ändå att kunna göra kopplingen, så dåblir det nog bättre.Ole : Jag vill kort kommentera det här med avgifterna över taket.Det som säger stämmer. Men det kan vara värt attha i minnet att den avgiften inte tillfaller pensionssystemet. Den liggerinte och skvalpar hos oss utan den går in till statsbudgeten i form av enskatt.Kurt (): Det finns helt klart ett behov av att många jobbarlänge i systemet. Vi har fått en förklaring om att det premieras mycket.I den andra änden funderar vi förstås också på hur många det är som behöverkomplettera sin pension med bostadsbidrag och annat. Det är väl så intressant.Det kunde också vara intressant att få en bild av det här. Det gjordesväl någon bedömning över tiden av hur mycket pensionsrätt som man räknarmed att man skulle tjäna in i det nya systemet. Finns det någonbild över hur pensionsrätten ser ut och vad man har tjänat in i förhållandetill de bedömningar som man har gjort?Min fundering grundar sig lite grann i att vi har en rätt högsjukfrånvaro, som säkerligen innebär en lägre intjänandegrad och kanskeäven en högre arbetslöshet än vad man bedömde. Det är intressant att sepå den här delen. Den kvarstående frågan blir: Är gruppen garantipensionärerstörre än vad vi beräknade från början?Jag har en ytterligare fråga. Finns det någon fundering på avgiftensstorlek och behovet av att justera avgiften?Ole : Delar av de här frågorna kommer att hanteras i mittföredrag. När det kommer till andelen garantipensionärer så kan man sägaatt den är något mindre än vad man hade förutspått i det tidigare arbetet.Jag tror att det främst hänger samman med att inkomstutvecklingen harvarit något bättre som har gått.Det stämmer att det finns en stor andel personer som kommer att varaberoende av garantipension och bostadstillägg. Men jag tror inte att denandelen har vuxit, utan den har snarare blivit lite mindre än vad mantänkte sig när man formgav systemet.Per (): Efterlevandepensionen har blivit ganska dramatisk idet nya systemet i och med att det är rätt stora förändringar. Om mandessutom går in och tittar på avtalspensionerna och dessaefterlevandeersättningarså ser man att det blir stora skillnader mellan olika grupper i samhället.Detta gör att de mest utsatta grupperna kanske har det sämstaefterlevandeskyddet.Man ställer sig därför en del frågor i de här delarna. Vi leker internthos oss med tanken att ändra och i praktiken säga som såatt i majoriteten av de svenska hushållen är det knappast bohaget som ärden främsta tillgången. Det är i stället intjänade pensionsrätter. Fråganär därför om man via en förändring av kan dela på intjänadepensionsrätter fullt ut även när det gäller avtalspensioner för att därmednå längre och komma fram till ett bättre efterlevandeskydd än vi annarsskulle få.Den andra delen är att man skulle kunna tänka sig direkt efterlevandeskydd.Men det borde i så fall aktuariskt beräknas. Det är ju indirekt så måste sänka sin pensionsutbetalning när den kommer i och med att manannars skulle profitera på systemet.Jag skulle om möjligt gärna vilja få några kritiska eller bifallandekommentarer till möjligheter, svagheter och styrkor i en sådan metod.Ole : De här frågorna tillhör de verkligt djupa i pensionssystemet.Det har gjorts många analyser i detta avseende. Det är möjligt att göradet som du säger, och det kanske också skulle vara önskvärt i vissaavseenden. Jag vill dock varna för en sak. Det kanske förefaller litemärkligt, men detta sätter i gång lite moraliska riskaspekter i systemet.Det finns nämligen risk för att folk kommer att börja skilja sig när devet att någon av dem ska dö. Det är en aspekt som kom upp underpensionsreformen. Det där är inte helt lätt att hantera.Anita (): Jag har en fråga till som handlar ominformation. När man lyssnar på hur vi ska kunna se hur genomskinligtpensionssystemet är så handlar det mycket om hur vi förhåller oss självaoch hur vi förhåller oss under hela vår livstid. Därför måste man funderamycket över vad man ska informera om, vem man ska informera och hur manska informera.Jag funderar på det här med att se pensionssystemet som något större. Dethar kommit en del undersökningar som visar att framför allt yngre av olikaanledningar inte är lika benägna att betala skatt. Det är ju viktigt själv betalar in till pensionssystemet, men när man är ung så är intedet första man tänker på hur det ska bli när man är 65. Det handlar istället mycket om hur det ska bli i morgon.Finns det information och beräkningar som vänder sig just till ungdomar?Det är ju framför allt ungdomar som behöver få veta vad det innebär attinte betala in till systemet. Vad är det egentligen som man förlorar ipension när man blir 65 om man jobbar svart , till exempel?Funderar man på den typen av information och finns den sortensuträkningar?Adriana Lender: Den frågan har bland annat varit det som man har försöktbeskriva i de särskilda ungdomsinformationssatsningar som har gjorts isamband med utskick av de kuverten. Det görs inte , mennär man vänder sig till ungdomsgrupper så är det den här typen av frågorsom man bör beakta. Det är alldeles riktigt. Annars är det förståeligtatt unga människor i huvudsak inte ägnar sig åt att fundera på hur detska bli när de går i pension.Detta är en fråga som det vore tacknämligt om även andra, från andramyndigheter och från andra håll, kunde hjälpa till att informera ungdomarom. Det kan till exempel göras från fackligt håll. Man måste tala om attdet ur många synpunkter är väldigt olämpligt att inte betala skatt ochatt man kanske får betala det med en lägre pension.Bo Könberg (): Jag har några frågor som föddes under diskussionen. Tvåav dem går till . Den ena gäller den redovisningsom vi fick och som handlar om hur avgifterna faller ut för män och kvinnor.Som nämnde har man där förstås räknat in den avgift ovanförtaket som ju inte ger någonting, utan hamnar i de allmänna skattekistorna.Min fråga gäller de bilder som vi fick. Är de allmänna skattemedlen ocksåinräknade där? Hur fördelar sig det vi betalar gemensamt till garantipension,barnår, värnpliktsår etcetera? Är det med i den kalkylen?Den andra frågan handlar om jämförelsen av hur det hela slår för de bådakönen i det gamla ATP-systemet och i det nya pensionssystemet. Såvitt jagminns har den frågan utretts ganska grundligt, först i samband medbetänkandet 1994 i en bilaga och sedan också i ett kapitel iKvinnomaktsutredningen1998. Det intryck som jag fick där var att det inte var någon störreskillnad mellan systemen när man jämför män och kvinnor, givet någorlundahållbarhet i bägge systemen. Har jag missuppfattat det?Ann-Charlotte : Som svar på den första frågan kan jag säga attvi har tagit hänsyn till att garantipensionen kostar. Den är uträknad såatt det som respektive år totalt betalas ut i garantipension slås ut jämntpå den betalande delen. Det är riktigt att jag har gjort studierpå det gamla ATP-systemet. De resultat som jag kom fram till då gäller också. En studie visade att 15-30-årsregeln inte systematisktomfördelar, som man kanske gärna ville tro, från högre inkomsttagare tilllägre inkomsttagare utan i stället systematiskt omfördelade från dem somhar en flack inkomstkurva över livet till dem som har ojämnt fördeladelivsinkomster och till dem som har typiska karriärstegar. Resultatet varatt kvinnor var sämst gynnade, kvinnor i låginkomstyrken som jobbade75-80 % av heltid hela sitt liv, som jobbade men med relativtkonstant löneutveckling. I den utredning som vi gjorde tillKvinnomaktutredningen1998 jämförde vi hur pensionerna förändrats för kvinnor och män i självaövergångsgenerationerna. Slutsatsen var att vi inte fick några effekter.Båda fick något lägre pensioner, men relationen mellan kvinnor och mänvar oförändrad.Stabiliteten och i framtidenOle : Det är ett ganska mäktigt ämne . Det nyasystemet fungerar väldigt mycket som ett vanligt banksparande. Det harväsentliga skillnader. Det är en pensionsförsäkring till ,men det liknar mycket banksparande. (Bild 3) Bilden visar de insättningar som har noterats från förra året.Om man tittar på hur inbetalningarna till bankboken ser ut för de olikaåldrarna är det ett max vid , vilket är lika med den ålder man harsom högst inkomst över livet. Här är både inkomstpension och premiepensionmed. Snittinbetalning för alla åldersgrupper är ungefär 38 000 förpremiepension och inkomstpension tillsammans. Det är lika med den pensionsrättsom intjänas i systemet och som intjänades . Vi kan titta påhur inbetalningarna ackumuleras. Det är det som sker på en bankbok också.Man ackumulerar sina inbetalningar, och så får man ränta på pengarna. Såhär ser det ut för de här åldersgrupperna i det nya systemet. Det är ganskastora skillnader mellan kvinnor och män som harbeskrivit. Det speglar skillnader i inkomst och i antaletarbetade timmar, eller löneersatta arbetade timmar kanske man ska säga. Jaghar lite valhänt ritat in ett ATP-segel. Det är de åldersgrupper sombefinner sig i båda systemen. (Bild 4-5) Man kan notera att ligger pensionskapitaletför den genomsnittliga svensken på . Det är precissom Per sade. Det är pensionskapitalet som utgör den störstatillgången i de flesta hushåll. Snittet för pensionsbehållning blir fören 41,6-åring i 660 000 ungefär, varav 20 000 är premiepension.På en bankbok får man naturligtvis ränta på pengarna. Det får man ocksåi inkomstpensionssystemet. Så här har räntan sett ut . Det härsystemet har varit i gång retroaktivt, kan man säga, . Man harräknat om intjänade ATP-pensionspoäng, gjort om dem till pensionspengaroch förräntat dem . Det är en orsak till att den svenskapensionsreformen till skillnad från en del andra reformer i har ettganska snabbt genomslag. Om man är kritisk till det snabba genomslagetkan man säga att det var en ganska kraftig retroaktiv effekt i denlagstiftning som gjordes. Men man har snabbt kommit in i det nya systemet.Den här bilden visar hur avkastningen har varit på premiepensionen underde år som det systemet har varit i gång. (Bild 6) Det nya systemet har varit bättre för ATP-pensionärernaän ATP-systemet var. Det kanske inte alla har så klart för sig.Finansdepartementet känner väl till det. Det har kostat pengar. ATP-pensionernaär högre än vad de skulle ha varit utan pensionsreformen. Detmotsvarar ungefär 3 miljarder kronor.Som vi redan har hört är det här systemet alltid minst i balans i bemärkelsenatt skulderna aldrig kan överstiga systemets beräknade tillgångar. Det ärinte tillgångar i traditionell bemärkelse. Den stora tillgången i det härsystemet är ju avgiftsflödet. En innovation i sammanhanget är atttillgångarna och skulderna inte beräknas framåtblickande utan beräknas med enavläsning av systemets värden , varjeår. (Bild 7-8) Bilden visar hur det såg ut , och så här såg det ut 2002.Det var ett mycket mindre överskott. Ordet överskott kanske ska sittainom citationstecken, men det är den marginal som finns i systemet. Mellande här två åren ökade pensionsskulden . Här vill man ha en snabbtillväxt. Man vill att pensionsskulden ska växa så snabbt som möjligt.Det innebär att pensionerna blir högre. Man blir i och för sig lite oroligom skulderna växer snabbare än tillgångarna, vilket skedde närdet gäller avgiftstillgången, i synnerhet om man tittar på vad som händermed fonden, som då minskade i värde. Det är samma delar som ni såg påförra bilden. Man kanske kan föreställa sig hur viktig räntan är i dethär systemet och att den är väl utformad när man ser vilka belopp det rörsig om. Pensionsskulden är av BNP. Avgiftstillgången är mindre änpensionsskulden. Den är av BNP. Men genom tillgångarna i AP-fonderna,som motsvarar av BNP, är systemet i balans med en liten marginal på52 miljarder som motsvarar av BNP. Det kommer färskare siffrori april som då avser . (Bild 9) Balanstalet har utskottet intresserat sig för tidigare. Här ären förenklad bild av vad balanstalet är. 2001 blev tillgångarna dividerademed skulderna 1,03. Överskottet eller marginalen, de 218 miljarderna,motsvarade av skulden. 2002 hade det minskat till ett balanstal på 1,01 och marginal. (Bild 10) Detta var nuläget, eller snarare hur det såg ut för drygt ettår sedan. I årsredovisningen görs också framskrivningar av de förväntadeavgifterna till systemet minus de förväntade utgifterna. Nettot divideratmed avgiftsinkomsterna har använts i den här bilden. Om man hamnar på 0är avgiftsinkomsterna till systemet lika stora som pensionsutgifterna.Man ser att det är ganska stora förväntade underskott från omkring år2010. De underskotten är finansierade. Det är viktigt att komma ihåg.Ofta när man ser den här bilden tycker man att systemet inte alls är såfinansiellt stabilt som vissa hävdar. Det ser man ofta i internationellarapporter. Man ser att pensionssystemets utgiftsandel i procent av BNPökar. Då tycker man att systemet inte är finansiellt stabilt. Men detsvenska fördelningssystemet har en stor buffertfond. Den är dimensioneradför att hantera de här underskotten.Den streckade utvecklingen är den man skulle riskera att få med en dåligdemografisk utveckling. Man har antagit låga födelsetal helt enkelt. Utanden automatiska balanseringen skulle det bli stora ofinansierade åtagandeninom systemet. I det pessimistiska utvecklingsförloppet skulle balanseringenaktiveras och minska räntan både vad gäller utgående pensioneroch intjänade pensionsrätter. (Bild 11) Som jag nämnde är det AP-fonderna som finansierar det underskottsom visades i föregående bild. I ett optimistiskt utvecklingsscenariokommer fonden att bli mycket stor. Det optimistiska antagandet bestårfrämst av en avkastning på AP-fonden som RFV i sina beräkningar tycktvara ganska hög, realt. Men det är nära det ränteantagande som användspå kapitalmarknaden på den tillgångssammansättning som AP-fonden har.I vårt basscenario halveras buffertfonden. Det sker för att finansieraunderskotten. Man hör ofta att 40-talisternas uttåg från arbetsmarknadenin i pension skulle innebära ett problem för pensionssystemet. (Bild 12) Med ett negativt utvecklingsförlopp, här främst genom att manantagit en låg fertilitet, aktiveras balanseringen. Det hindrar intebuffertfonden från att tömmas. I det här scenariot minskar befolkningenhela tiden . Systemets tillgångar och skuldersåsom de beräknas är i balans . När påfrestningen upphör kommersystemet att återgå till en fond som är 0 eller positiv. Den här bildenvisar samma framskrivningar men med balanstalets utveckling. (Bild 13) Det blir pensioner också. Det är inte bara stabilitet. På denhorisontella axeln är det olika födelseårskullar. Den första är årskullfödd . Den sista är årskull född som blir 2055. På denlodräta axeln visas genomsnittspensionen för respektive årskull det årårskullen blir i förhållande till genomsnittsinkomsten för dem somär . Inkomstpensionen minskar här ganskakraftigt i förhållande till den kompensationsgrad som ATP har givit. Detberor till största delen på att man håller på att fasa in premiepensionenunder det här tidsförloppet. Men det sker också en viss minskning av deförväntade pensionsnivåerna som beror på den förväntade ökningen avlivslängden som ligger i de här beräkningarna. Man kan se att målet förpensionssystemet är väl uppfyllt. Man har sagt sig att det nya systemetskulle ge en pension som liknade ATP-systemets pension om medellivslängdenvar den som man hade då uppgörelsen träffades 1994. Det framgår av de härstaplarna att det är ungefär där man ligger. I den här beräkningen antasvarje årskull gå i pension . (Bild 14) Den här bilden förklarar minskningen av pensionsnivån ochlivslängdseffekten. Årskull född fyller 2005. De har ettprognosticerat delningstal på 15,7. Delningstalet används för att divideradet man har på bankkontot när man går i pension för att beräkna pensionensstorlek. För årskull född har delningstalet ökat till 18,2 under de50 åren. Det leder till en lägre pension för samma pengar för årskullenfödd . Det kan man helt kompensera sig för genom att arbeta 26 månaderextra, alltså till ungefär. Man kommer att ha samma pensionsnivåsom de födda men leva 41 månader längre. var ju pensionsålderni ATP-systemet . (Bild 15) Vi ska titta på hur det ser ut nu i stället för framåt. Det härär en bild som delvis visar det som redan harvarit inne på, skillnaderna i pensionsnivåer för män och kvinnor. Man seratt den inkomstgrundade delen av den allmänna pensionen minskar ju högreåldern är. Sedan blir garantipensionsinslaget viktigare. Det beror delvispå att de riktigt gamla årskullarna inte har haft full möjlighet att tjänain full ATP-pensionsrätt. Garantipensionen är också, som Ann-CharlotteStåhlberg sade, mer betydelsefull för kvinnor än för män. (Bild 16) När det gäller kompensationsgraden i det allmänna pensionssystemethar man här mätt den årliga allmänna pensionen under 66-årsåret i förhållandetill genomsnittsinkomsten vid åldern 56-60. Det är en koncentration avkompensationsgrad kring ersättningsgrad. Det här är årskull född1930. (Bild 17) Om man tittar lite grann på hur spridningen i kompensationsgradförklaras är de med riktigt låg kompensationsgrad de med höga inkomster.Det är huvudsakligen män i den kategorin. De får ju väldigt lågkompensationsgrad i det allmänna systemet eftersom den allmänna pensionen endastförsäkrar inkomster upp till taket. Det kan vara värt att ha i minnet attdet svenska taket är extremt lågt i ett internationellt perspektiv. Jaghar inte träffat på något land som haft ett så lågt tak som . Norgeligger kanske nära oss. I till exempel finns inget tak alls. Julägre inkomst man har haft desto högre blir kompensationsgraden. Det ären omfördelning som sker huvudsakligen genom garantipensionen i det härsystemet. (Bild 18) Sammanfattningsvis: Är det här världens enklaste pensionssystem?Jag vet att brukar hävda det. Pensionsrätt är lika medpensionsavgift. Det är det som trillar in på bankboken . Det här ärinkomstpension, inte premiepension. Räntan på pensionsrätten och avgiftenär lika med snittinkomsttillväxten i samhället, med undantag för balanseringenom den aktiveras. Pensionen beräknas genom att dela summan av a och b somackumulerats med medellivslängden minskad med förskottsräntan. Det skabli lite krångligt där, men det är ändå rätt enkelt. Det blir 2 miljoneri snitt om det nya systemet vore i full funktion, vilket det inte är ännu.Det skulle ge 125 000 i pension. Genomsnittlig pensionsgrundande inkomsti dag är , så det motsvarar ungefär en kompensationsgradpå 65 %.Pensionen räknas om med förändring i snittinkomst minus förskottsräntan.Årsskiftet 2003/2004 blev det , precis lika med konsumentprisökningen.Det kommer troligen aldrig att hända igen att det blir exakt samma. Detvå föregående åren har omräkningen varit högre. Men det kan bli lägreoch kommer att bli lägre vissa år.De ovanstående transaktionerna redovisas för individerna i det orangekuvertet . Det som redovisas för individerna redovisas sammanslageti pensionssystemets årsredovisning varje år.Gunnar : När man talar om stabiliteten i systemen skulle jagvilja vidga perspektivet en smula. För det första skulle jag vilja pekapå det grundläggande när det gäller stabiliteten i detta system jämförtmed det gamla. Det har talats om de här jämförelserna på individnivå mellandet gamla systemet och det nya. För egen del hör jag till de utprägladeförlorarna i snäv individuell synvinkel. Jag hade tjänat in maximal ATPför två eller och skulle då ha kunnat sluta jobba, inte betalaen krona till systemet och lyfta maximal ATP när jag slutar . På något vis visar det hur galet det gamla systemet var konstruerat.Om fler hade förstått att det var på så vis skulle inte bara det härsystemet utan ganska mycket annat i det svenska välfärdssystemet ha legatilla till. Att man premierar att folk arbetar och stannar i arbetslivetär centralt inte bara för pensionssystemet utan för stora delar av denandra välfärden. (Bild 19) Stabiliteten i det nuvarande pensionssystemet är stor. Det ärprecis som säger. Det nya systemet lovar inte mer pengar änvad det kan leverera - om man försöker tränga sig in i det hela någotsånär.Problemen som kan gälla stabiliteten i systemet är naturligtvis i hurhög utsträckning det får vara politiskt fredat . I kurvan översvenska folkets födelsetal ligger väldigt mycket av den samhälleligadramatik som kommer att komma. Det stora problemet är intepensionssystemet. Det nya systemet löser många av de anspänningar som finns idet. Det riktigt stora problemet är att vi har precis samma försörjningsbehovnär det gäller vården och omsorgen. På vårdens och omsorgens områden harvi inte tagit ett enda steg för att lösa anspänningarna. (Bild 20) Mycket snart får vi ett gap i demografisk mening på nästan enhalv procent av arbetskraften mellan dem som går ifrån arbetsmarknadenoch dem som går in på den. Arbetsutbudet är den springande punkten närdet gäller försörjningen av de offentliga systemen. En del tror att detär tillväxten, men det är galet. Man har ingen större omedelbar glädje avproduktivitetsökningarna i de offentliga systemen. Det är här anspänningarnakommer. Egentligen är det externa hot mot stabiliteten i pensionssystemetsom är det stora problemet. Om anspänningarna i de andra välfärdssystemenblir så stora att man av den anledningen måste gå in och nagga av detskatteutrymme som man har satt av för att finansiera pensionssystemetligger de framtida problemen där.Det finns ett annat problem. I socialförsäkringarna har ibland klokakonstruktioner blivit mera äventyrliga därför att beslutsfattarna underresans gång har tillåtit sig extravaganser vid tillfälliga förbättringari ställningen. Om man funderar över vad som ligger i årskullarna de allranärmaste åren kan det verka som om vi kommer att få ettbättre läge demografiskt när de stora 20-talskullarna dör, de små30-talskullarna minskar belastningen i systemet och om vi kan förmå40-talisternaatt jobba lite längre. Då kommer det att se ut som om vi ståri ett bättre läge. Då gäller det att ni delar med er av er klokhet tillandra beslutsfattare i den offentliga sektorn så att man då inte springeri väg och gör några dumheter i systemen och gör dem mer generösa. Av denanledningen måste jag säga att jag också hör till dem som är skeptiskamot tanken på att introducera en "gas" i de här systemen, att redan i daginteckna eventuella vinster i förhållande till kalkylerna. Att denödvändigtvis ska gå till pensionssystemet ter sig för mig en smula förhastatjämfört med vad vi kan vänta oss inom vården och omsorgen.Kurt (): Det är många och stora frågor när det gällerhållbarheten framåt i tiden. nämndes att många 30-åringar funderarpå att sluta sitt arbetsliv . Vi har många som av medicinska skälslutar runt . Min fråga är: Vad händer om väldigt många 40-talisteroch 50-talister väljer att sluta sitt arbetsliv vid och ta ut sinpension?Ole : Alla förlopp eller händelser som gör att avgiftsunderlagetminskar är en påfrestning för systemet. ingår inkomsterna för dem somarbetar mellan 61 och 64 i indexeringen av systemet.