bet · GS01FIU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Det gäller dock endast de fall då utjämningsbelopp skabetalas av till Sverige.Från och med 2005 fördelas anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning påföljande poster4Tabell 2.7 i prop. 2004/05:1, volym 2, utg.omr. 25, s.18. :inkomstutjämningsbidrag och inkomstutjämningsavgift,kostnadsutjämningsbidrag och kostnadsutjämningsavgift,strukturbidrag,införandebidrag samtregleringsbidrag och regleringsavgift.Avgifterna ska redovisas som inkomster under anslaget.Syftet med anslaget är att utgöra ett instrument för att ge kommuneroch landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslagetska dessutom vara ett instrument för att genomföra ekonomiska regleringarmellan staten och kommuner respektive landsting.Utgiftsområde 25 omfattar också ett bidrag för särskilda insatser, anslag48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.Syftet med detta anslag är att skapa möjligheter att tillfälligt biståkommuner som på grund av särskilda omständigheter hamnat i en mycketsvår ekonomisk situation. Medel från anslaget används även till vissaandra ändamål.Från utgiftsområdet utgår även ett utjämningsbidrag för kommunernaskostnader för insatser enligt lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS), anslag 48:3 Statligt utjämningsbidrag förLSS-kostnader. Utjämningssystemet är statsfinansiellt neutralt. Detutjämningsbidrag som införs balanseras av en lika stor utjämningsavgiftsom redovisas på statsbudgetens inkomstsida.Utgiftsområdet innehåller också ett mindre bidrag till Rådet för kommunalredovisning, anslag 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning.Bidraget delfinansierar Rådet som är en ideell förening för normbildningi redovisningsfrågor för kommuner och landsting.BudgetförslagTill anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås anvisaett ramanslag på 55 198 miljoner kronor.I enlighet med ovanstående redovisning av den nya anslagsfördelningeninom utgiftsområdet tillförs anslaget fr.o.m.2005 från anslaget 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- ochsjukvården. Beloppet tillförs landstingen. föreslås föras från anslaget 25:11 Bidrag till personalförstärkningi skola och fritidshem till detta anslag. Dessa medel tillförs kommunerna.Anslaget föreslås därutöver höjas med fr.o.m.2005. Dessa medel motsvarar den generella delen av det tillfälligasysselsättningsstödet samt kommunernas inkomster från den s.k. 200-kronan.I och med detta permanentas dessa stöd och ges i form av generelltstatsbidrag inom ramen för det nya inkomstutjämningsbidraget.År 2005 föreslås en höjning av anslaget med ytterligare 1 300 miljonerkronor för finansiering av införandebidraget i det nya utjämningssystemet.I denna fördelning har beaktats att bör överförasfrån kommunerna till landstingen med anledning av förändringarna iutjämningen för kollektivtrafikkostnader.5Proposition 2003/04:155, avsnitt7.1.5, s. 45-47.Vidare tillförs anslaget för införande aven nationell vårdgaranti. Beloppet tillförs landstingen. En överenskommelsemellan regeringen och om tillgänglighet i vårdenoch införandet av en vårdgaranti är under beredning.Till följd av de i den aktuella budgetpropositionen föreslagna förändringarnaavseende avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften 2005 ökar dekommunala skatteintäkterna. Regeringen föreslår att statsbidragen tillkommuner och landsting reduceras i motsvarande grad. Anslaget föreslåsdärför minskas med 2005. Regeringen föreslår ävenatt grundavdraget höjs 2005, vilket beräknas minska de kommunalaskatteintäkterna med . För att neutralisera effekternaav detta föreslås att anslaget höjs med motsvarande belopp.Efter förslag ekonomiska vårproposition gjordes en slutligreglering med anledning av pensionsreformens effekter m.m. på de kommunalaskatteintäkterna. Regleringsbeloppet beräknades till 1 300 miljonerkronor. Det generella statsbidraget sänktes 2004 med 2 600 miljonerkronor, vilket avsåg effekterna för såväl 2003 som 2004. Därmed ökaranslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning med 1 300 miljoner kronor2005 i förhållande till nivå.Utöver nämnda regleringar och tillskott görs ett antal andra regleringar,bl.a. till följd av en tidigare överenskommelse rörande lärarpensioner,slutreglering av statens ersättning för viss vuxentandvård, slutligreglering med anledning av förändringar i kommunkontosystemet samtövergång till statlig finansiering av vissa påbyggnadsutbildningar inomvuxenutbildning. Dessutom görs vissa överföringar till och från andraanslag. Sammanlagt innebär dessa regleringar och överföringar att detgenerella statsbidraget höjs med 626 miljoner kronor.Vidare beräknar regeringen en överföring på frånanslaget . Överföringen motsvarar en riktad satsning tillpersonalförstärkning i förskolan i enlighet med regeringens förskoleproposition(prop. 2004/05:11).Till anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting föreslår regeringen att ska anvisa ett ramanslag på670 . I detta belopp ingår en överföring på 300 miljonerkronor från anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning.Regeringen beviljade läns landsting ett bidrag om400 för omstruktureringskostnader. Mot bakgrund av denekonomiska situation som många kommuner och landsting för närvarandebefinner sig i bedömer regeringen att medel måste finnas reserveradeför liknande insatser även i andra kommuner och landsting. Regeringenhar vidare beslutat att uppbyggnadsarbetet av den kommunala databasenfram ska bedrivas av ett nyinrättat råd, Rådet förkommunala analyser och jämförelser (dir. 2002:91). Verksamheten finansierasmed medel från anslaget.Till anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader föreslårregeringen att ska anvisa ett obetecknat anslag på . Regeringen beräknar att ökar omslutningeni LSS-utjämningen, och därmed anslaget, till följd av kostnadsökningaroch införandereglerna. Reglering av underskott eller överskott tillföljd av införandereglerna i LSS-utjämningen regleras via anslaget 48:1Kommunalekonomisk utjämning.Till anslaget 48:4 Bidrag till Rådet för redovisning föreslårregeringen att ska anvisa . Den föreslagnanivån på anslaget överensstämmer med rådets framställan om bidrag för2005 års verksamhet (dnr Fi2004/3985).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi252 att anvisar57 mer än regeringen under anslaget 48:1 Kommunalekonomiskutjämning. Denna stora ökning beror i huvudsak på att motionärernasskatteförslag, liksom förslag på flera utgiftsområden, påverkar kommunernasintäkter och kostnader. De viktigaste förändringarna gäller förslagenom arbetsavdrag och besparingar i transfereringssystemen. Dessaförändringar leder till ett inkomstbortfall för kommunerna, och dettakompenseras genom en höjning av anslaget. En del föreslagna regelförändringar- nämligen höjd maxtaxa och överföring av ansvaret för assistansersättningenfrån kommunerna till staten - innebär även sänkta kostnader för kommunerna.I enlighet med finansieringsprincipen justerar motionärerna statsbidragentill kommunerna för att neutralisera dessa effekter. Nettoresultatetblir oförändrat för kommunerna.Vidare avvisar motionärerna regeringens förslag till vårdgaranti ochmedel för ökad tillgänglighet i vården inom utgiftsområdet till förmånför en vårdsatsning inom utgiftsområde 9, vilket medför att anslaget48:1 minskar i förhållande till regeringens förslag. Moderaternasbudgetalternativ innehåller dessutom det av regeringen föreslagna tillskottettill kommunerna i form av sysselsättningsstöd på statsbudgetens inkomstsida.Medlen redovisas dock som ett bidrag på utgiftsområde 25. De användsdels för att finansiera de av motionärerna föreslagna förändringarna idet kommunala inkomstutjämningssystemet, dels för att öka det generellastatsbidraget till kommunerna med drygt 5,6 miljarder kronor.Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting föreslås kunna minskas med till följd avModeraternas politik som bygger på att skapa stabila förutsättningarför kommuner och landsting. Det innebär att behovet av plötsliga insatserför att rädda kommuner eller landsting som inte klarar sin ekonomi bedömsminska betydligt.Slutligen avvisar motionärerna anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidragför LSS-kostnader. I stället föreslår man att staten övertar ansvaretför LSS-kostnader och ersätter dessa via anvisade medel under utgiftsområde9.Folkpartiet liberalerna föreslår att anvisar 16 065 miljonerkronor mer än regeringen under anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning.Partiet föreslår ett antal skatteförändringar som övervägande sänkerkommunernas skatteinkomster. Effekterna av dessa förslag neutraliserasgenom en uppräkning av anslaget. minskas anslaget i enlighetmed finansieringsprincipen till följd av förslagen om ej obligatoriskavgiftsnedsättning i barnomsorgen respektive minskat åliggande beträffandevuxenutbildningen. Motionärerna avvisar dessutom regeringens bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, anslaget 48:2.Inom anslaget öronmärks dock för bekämpningen avhiv/aids i storstadsregionerna.Folkpartiets budgetförslag avseende utgiftsområde 25 presenteras i motionFi232 utan att något formellt yrkande med anledning av anslagsfördelningenför väcks. I stället tar partiet i motion Fi271 formellt upp endastfrågan om insatser för att förebygga hiv/aids i storstadsregionerna.Motionärerna framhåller att bidraget för detta ändamål bör permanentas(yrkande 4) och föras över från anslaget 48:2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting till utgiftsområde 9 (yrkande5). Detta mot bakgrund av att behoven på detta område har ökat, varförde frivilliga organisationer som till stor del bedriver arbetet med deförebyggande insatserna måste ges långsiktiga och stabilaplaneringsförutsättningar.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi258 (yrkande 9) att riksdagenanvisar mindre än regeringen under anslaget 48:1Kommunalekonomisk utjämning. Motionärerna avvisar dessutom, i likhetmed de övriga borgerliga partierna, regeringens satsning på nationellvårdgaranti och ökad tillgänglighet i vården och omfördelar de avregeringen föreslagna medel till utgiftsområde 9. Anslaget tillförs vidare250 för att finansiera reformering av maxtaxan ibarnomsorgen. Motionärerna anser att maxtaxan behöver reformeras för attminska de negativa effekterna i form av större barngrupper och längrevistelsetider på förskolan. Därför föreslår man att kommunerna skaåläggas att utforma och införa en deltidstaxa i minst tre nivåer undertaket i maxtaxan. Den som nyttjar den offentligt finansierade barnomsorgeni mindre omfattning ska inte betala lika mycket som den som utnyttjarbarnomsorgen i större omfattning (yrkande 8).Därutöver får partiets förslag till reglering av kommunala fastighetsavgifteroch en andra karensdag i sjukförsäkringen, tillsammans med vissaskatteförslag i enlighet med motion Fi233, ekonomiska konsekvenser förkommunsektorn. Dessa effekter regleras i enlighet med finansieringsprincipengenom förändringar av statsbidrag till kommuner och landsting. Dettainnebär att den totala summan av anvisade medel för anslag 48:1 är lägre i förslag jämfört med regeringen.Centerpartiet motsätter sig förändringar i det kommunala utjämningssystemetoch i anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25 i enlighet med regeringensförslag. Därför föreslår partiet i motion Fi256 att anvisar38 mindre än regeringen under det nuvarande anslaget48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting. Partietsskatteförslag innebär en kraftig förstärkning av den kommunala skattebasenmed , varför statsbidraget minskas i motsvarandegrad. Motionärerna anser att införandereglerna i det nuvarandeutjämningssystemet bör frysas i avvaktan på utformningen av ett nytt, bättresystem. Staten bör ta över ansvaret för dessa införanderegler, varföranslaget föreslås höjas med 3 300 miljoner kronor.Samtidigt förordar motionärerna att ett antal riktade statsbidragöverförs till anslaget. Detta gäller från anslaget25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna, frånanslaget 25:10 Bidrag till personalförstärkning i förskolan samt från anslaget 25:11 Bidrag till personalförstärkning iskola och fritidshem. Vidare föreslås att anslaget 25:9 Maxtaxa ibarnomsorgen på , tillsammans med det tillfälligasysselsättningsstödet på på statsbudgetensinkomstsida, förs över till anslaget 48:1. Motionärerna avvisar dessutom,i likhet med de övriga borgerliga partierna, regeringens satsning påökad tillgänglighet till vården och nationell vårdgaranti till förmånför satsningar inom utgiftsområde 9.Vidare vill motionärerna förstärka den allmänna regionalpolitiken.Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landstingminskas därför med , som motsvarande höjninggörs på utgiftsområde 19. För att stärka och utveckla arbetet meddemokratifrågor anslår man däremot under anslaget 48:2.I enlighet med sitt förslag beträffande anslaget 48:1 motsätter sigmotionärerna nettoredovisningen av kommunala utjämningsavgifter inomutgiftsområdet. I stället förordar motionärerna att statliga utjämningsbidragredovisas på anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner ochlandsting. Utjämningsavgifterna ska redovisas på statsbudgetensinkomstsida under inkomsttitel Utjämningsavgift för kommuner ochlandsting.Regeringens och motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområde 25sammanfattas i nedanstående tabell:Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerRegeringens förslag i tusental kronor, oppositionspartiernas förslag iförhållande till regeringen i miljoner kronor1 avvisar ändringarna i det kommunala utjämningssystemetoch i anslagsfördelningen inom utgiftsområdet i enlighet med regeringensförslag. Därmed påverkar partiets förslag anslagen 48:1 Generelltstatsbidrag till kommuner och landsting (-38 ), 48:3 Statligtutjämningsbidrag till kommuner och landsting (26 ) och 48:5Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården (-1 )enligt anslagsfördelningen för 2004.Finansutskottets ställningstagandeSaneringen av de offentliga finanserna under senare delen av 1990-talethar skapat utrymme för satsningar på att öka resurserna till de kommunalaverksamheterna. Till följd av bl.a. den senaste lågkonjunkturen harkommunernas och landstingens ekonomiska situation emellertid försvagats.Därför har finansutskottet vid ett antal tillfällen ställt sig bakomregeringens förslag att tillföra kommunsektorn ytterligare resurser föratt klara nödvändiga satsningar. Utskottet välkomnar således även deresursförstärkningar som riktas till kommunsektorn i enlighet medregeringens förslag ekonomiska vårproposition.Enligt den aktuella budgetpropositionen ändras dock stödet till kommunernafr.o.m. 2005 med stora belopp. Anslagsmedlen inom utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner beräknades i vårpropositionen till . I budgetpropositionen beräknas medlen för sammautgiftsområde till , dvs. 26,5 miljarder kronormindre. Som utskottet redan har påpekat i sitt betänkande 2004/05:FiU1(s. 124-125) är denna förändring endast av teknisk natur.Ändringar på skatteområdet i enlighet med regeringens budgetförslagmedför att de generella statsbidragen till kommunerna höjs med 0,8miljarder kronor jämfört med vårpropositionens förslag. Detta beloppmotsvarar sammanlagda regleringar mellan staten och kommunerna som görsi syfte att neutralisera effekter på kommunernas ekonomi av olikaskatteförändringar. Dessutom minskas bidragen med pågrund av medelsöverföringen till personalsatsningen i förskolan inomutgiftsområde 16. sker dessutom en stor omläggning av redovisningenav bidragen till kommunerna till följd av det nya utjämningssystemet(se beskrivningen på s. 13). Förändringen innebär bl.a. att anslagenför utjämningsbidrag och inkomsttiteln för utjämningsavgiften nettoredovisasinom utgiftsområde 25. Därför justeras utgiftsområdesramen ned med . När alla dessa tekniska effekter rensats bortframkommer att de medel som anvisas utgiftsområde 25 i budgetpropositionenmotsvarar dem som beräknades i vårpropositionen.Mot denna bakgrund kan finansutskottet konstatera att det av regeringenföreslagna stödet till kommunerna inte minskat sedan vårpropositionen,utan dessutom utökats med tillfälligt sysselsättningsstöd på statsbudgetensinkomstsida. Detta innebär att kommun- och landstingssektorn får stärktaresurser för att säkra en god vård, omsorg ochskola. Enligt utskottets mening är detta ett viktig tillskott, särskiltmed hänsyn till de framtida ökade behoven av verksamhet bl.a.till följd av den demografiska utvecklingen och den allt högre andelenäldre i befolkningen.Moderata samlingspartiet föreslår att ramen för utgiftsområde 25 höjsmed . Merparten av denna höjning förklaras dock avatt partiets förslag till arbetsavdrag och besparingar inomtransfereringssystemen minskar kommunernas skatteunderlag och därmedskatteinkomster,varför de neutraliseras genom höjt statsbidrag. villmotionärerna överföra ansvaret för assistansersättningen och utjämningenför LSS-kostnader till staten, vilket medför att den effekt som deförslagen har på kommunernas finanser neutraliseras med minskadeanslagsmedel inom utgiftsområdet. Motionärerna ökar dessutom bidragen tillkommunerna genom ett tillskott för bl.a. förstärkning av utjämningssystemet.Tillskottet är emellertid en förändring av redovisningen av de medelpå som regeringen avsätter för tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting på statsbudgetens utgiftssida.Dessa förändringar har således ingen reell effekt på kommunernasresurser.Vidare motsätter sig Moderata samlingspartiet regeringens satsning påvårdgaranti och ökad tillgänglighet i vården till förmån för ett gemensamtborgerligt förslag om en nationell vårdgaranti finansierad från medelsom ska anvisas inom utgiftsområde 9. Detta innebär att medlen underutgiftsområde 25 minskas med . Motionärernaantar också att partiets förslag om höjd maxtaxa i barnomsorgen ledertill ökade intäkter för kommunerna, vilket måste neutraliseras genom enminskning av statsbidraget. vill dock påpeka att ensådan effekt endast kan uppstå under förutsättning att avgifterna förbarnomsorgen höjs. En höjning av barnomsorgsavgifterna leder dock enligtutskottets uppfattning till att principerna bakom maxtaxereformen - attbarnen sätts i centrum - åsidosätts. Barnomsorgen blir i så fall intetillgänglig för alla barn på lika villkor, som de ekonomisktutsatta barnfamiljerna kan tvingas att sänka sin ekonomiska standard.Föräldrarnas möjlighet till att kombinera förvärvsarbete och föräldraskapförsämras dessutom. I likhet med Moderata samlingspartiets övriga förslagom avgiftshöjningar i vården och omsorgen kan detta få mycket långtgående,negativa återverkningar för den enskilda individen. Som utskottet anförti samband med behandlingen av det moderata budgetalternativet (bet.2004/05:FiU1) är detta helt oacceptabelt. Den politik som ger upphovtill sådana försämringar måste enligt utskottets mening avvisas bestämt.Motionärerna minskar dessutom kommunernas resurser genom att dra in 500miljoner kronor från anslaget till särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting. Man hänvisar i stället till partiets politik som förväntasminska behovet av insatser som finansieras av anslaget. Mot bakgrund avden ekonomiska situation som många kommuner och landsting för närvarandebefinner sig i anser utskottet att det emellertid inte är möjligt attminska anslaget på ett sådant sätt. I stället måste medel reserverasför tillfälliga bidrag till enskilda kommuner och landsting på grund avspeciella omständigheter som leder till särskilt svåra ekonomiskapåfrestningar. Dessutom ställer sig utskottet mycket tveksamt till påståendetatt Moderata samlingspartiets politik kommer att skapa sådana ekonomiskavillkor att kommuner och landsting skulle kunna klara plötsligapåfrestningar utan särskild hjälp från staten. Enligt utskottets bedömningleder partiets politik i stället till att kommunernas resurser minskarredan nästa år. För att täcka detta underskott föreslår Moderaternahöjda avgifter i barnomsorgen, i sjukvården och för läkemedel. Det äralltså de sjuka och barnfamiljerna som tvingas stå för Moderatasamlingspartiets satsningar på kommuner. Utskottet avvisar motionärernasförslag.Folkpartiet liberalerna föreslår att ramen för utgiftsområdet höjs med15,. Höjningen förklaras av att kompenserarkommunsektorn för de förändringar i kommunernas och landstingensskatteunderlag som partiets budgetalternativ medför. Trots denna kompensationinnebär förslag att medlen på utgiftsområdet minskas med2,. Av dessa överförs drygt 1,9 miljarder kronormotsvarande regeringens satsning för vårdgaranti och ökad tillgängligheti vården till en nationell vårdgaranti som, i likhet med de övrigaoppositionspartiernas förslag, föreslås utgå från utgiftsområde 9.Samtidigt avvisar merparten av anslaget för särskilda insatseri kommuner och landsting, med undantag för den del av anslaget som avserhivpreventiva åtgärder. Detta innebär att anslaget minskar med 580miljoner kronor. Som framgår av det ovan anförda anser finansutskottetatt en minskning av anslaget inte bör genomföras.Utskottet noterar också att föreslår att kommunalakoncernbildningar förbjuds. De medel som enligt motionärerna dras in tillstaten i form av ökade skatteintäkter kompenseras inte. Utan kompensationinnebär förslaget att kommunernas resurser skulle krympa med ca 2miljarder kronor utöver de av föreslagna neddragningarna påutgiftsområde 25. Utskottet avvisar motionärernas förslag.Kristdemokraterna föreslår i sitt budgetalternativ att ramen förutgiftsområdet minskas med . Minskningen beror påmotionärernas förslag att ge kommunerna rätt att ta ut en fastighetsavgift,vilken neutraliseras genom lägre statsbidrag. Förslaget har därmedingen effekt på kommunernas resurser. Effekterna av partiets skatteförslagpå kommunernas skatteunderlag kompenseras dock inte genom höjda statsbidragutan genom minskade skatteintäkter på statsbudgetens inkomstsida(inkomsttitel ). Om kommunerna i stället kompenserades via statsbidragetskulle ramen för utgiftsområdet behöva höjas med 12,6 miljarder kronor2005. Motionärerna föreslår emellertid att statsbidraget till kommunernaminskas med som teknisk justering av den samladeeffekten av partiets förslag om att införa en andra karensdag. Samtidigtanser man att inbesparade sjuklöner ska dras in till staten genom enhöjning av arbetsgivaravgifter , vilket förkommunernas del innebär en kostnad på . Enligt utskottetsmening är det anmärkningsvärt att - genom att tvingakommunerna att betala tillbaka de lägre sjuklönerna till staten tvågånger - vill skapa ytterligare utrymme i statsbudgeten och därmedförsämra kommunernas ekonomi.I likhet med övriga oppositionspartier avvisar motionärerna regeringenssatsning på vården och anvisar i stället medel till en nationellvårdgaranti inom utgiftsområde 9. Dessutom justerar man ned statsbidragettill kommunerna till följd av att de ökade förskole- och dagisavgifternaenligt förslag ska betalas av arbetslösa. Utskottetavvisar detta förslag eftersom sådana avgifter motverkar en jämlikuppväxt för barn i och ökar de sociala orättvisorna. Motionärernaräknar med att statsbidraget till kommunerna kan minskas fr.o.m. nästaår på grund av minskade socialbidragskostnader till följd av Kristdemokraternaspolitik. En sådan effekt kan dock enligt utskottets mening endast utgöramotionärernas goda förhoppning, snarare än en regelrätt prognos, eftersomdet är mycket svårt att på förhand avgöra vilka effekter förslagen harpå kostnaderna för socialbidrag. Utskottet gör därför bedömningen attKristdemokraternas förslag i realiteten leder till att kommunernasresurser minskas väsentligt och att de mest utsatta befolkningsgruppernafår det svårt att klara vardagen. Utskottet avvisar bestämt sådan politik.Centerpartiet föreslår en mycket kraftig neddragning av statsbidragettill kommunerna som ett resultat av sina förslag som leder till ettförstärkt skatteunderlag för kommunsektorn. Partiets skatteförslagberäknas öka kommunernas skattebas och därmed också skatteinkomsternaväsentligt. Motionärerna neutraliserar denna inkomstökning genom attminska det generella statsbidraget med ca .