bet · GR01MJU14 · 2004-04-20 00:00:00 — Som regeringen anför i samband med inrättandet av myndigheten(prop. 2001/02:189 En ny djurskyddsmyndighet s. 11 f.) gäller denna uppgiftinte bara att granska domar som rör djurskydd, utan även att följa ochutvärdera anmälningar om brott, hur fallen dokumenterats, varför en delfall leder till åtalseftergift, vilka problem och svårigheter som kanuppstå i fråga om tolkning av lagen m.m. Sådana utvärderingar är viktigainte minst mot bakgrund av de skärpningar av lagen, som beslutat(lagen [2002:550] om ändring i djurskyddslagen). Utskottet konstateraratt regeringen givit myndigheten uppgiften att vid behov utifrån dessautvärderingar föreslå förändringar av lagen. Dessutom ingår i ansvaretäven att anordna utbildningar och konferenser samt att sprida informationom skydd för dessa djurslag. Utskottet vill härutöver påpeka att rekvisitetgod jordbrukarsed numera är ett viktigt kriterium för stödberättigande.Dessutom finns enligt beslut med anledning av reformeringen av EU:sjordbrukspolitik (CAP) nya frikopplade stöd, för vilka krävs att lantbrukarnauppfyller vissa direktiv som står listade i rådets förordning 1782/2003bilaga 3. I den listan finns ett antal direktiv om djurskydd. Utskottetförutsätter att inrättandet av kommer att medföraatt sådana frågor som tas upp i motionerna 2002/03:MJ322 (mp), 2002/03:MJ386(fp) yrkandena 1 och 11, 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 4, 2002/03:MJ487 (c)yrkande 18, 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 1, 2003/04:MJ221 (c) yrkande 1,2003/04:MJ381 (mp) och 2003/04:MJ402 (v) yrkande 7 kommer att få enallsidig belysning. Mot bakgrund härav anser utskottet att syftet medmotionerna i nu berörda delar får anses vara tillgodosett. Motionsyrkandenaavstyrks därmed.Utskottet delar uppfattningen att djuretik är en viktig fråga. Människansförhållande till djuren diskuteras allt oftare i dagens samhälle och djurrepresenterar ett stort värde för människor. Många länder har sedan långtid tillbaka lagar för att reglera djurhållning. Svensk lagstiftning utgårfrån att det finns starka etiska skäl till att människan bör ta hänsyntill djuren som det är viktigt att samhället tar ansvar fördjuren och håller diskussionen vid liv för att förbättra djurskyddet.Förbättringar av djurskyddet skall utgå från kunskap om olika djurs egenartoch särskilda behov. Utskottet erinrar sig att det under det svenskaordförandeskapet i EU hölls en öppen debatt om etiska aspekterpå djurhållning i ministerrådet för jordbruksfrågor. Inför debattenpublicerade ett underlag (8379/01). Utskottet har erfarit att isyfte att stimulera debatten om djuretik har Jordbruksdepartementetutarbetat ett diskussionsunderlag för gymnasieskolan. Departementet anordnadedessutom ett seminarium till vilket samtliga landetsgymnasieskolor inbjudits. Utskottet vill i detta sammanhang åter framhållaatt i regleringsbrevet för framgår att målet förmyndighetens verksamhet är att stärka djurskyddet. Av Djurskyddsmyndighetensinstruktion (2003:1125) framgår bl.a. att myndigheten skall följa ochutvärdera tillämpningen av djurskyddslagen och, vid behov, föreslå ändringarav lagen eller av bestämmelser utfärdade med stöd av lagen. Mot bakgrundav den uppmärksamhet som ägnas åt frågan anser utskottet att det intefinns behov av något riksdagsuttalande. Motionerna 2002/03:MJ488 (s)yrkandena 1 och 3 och 2003/04:MJ272 (s) yrkandena 1-3 avstyrks därför.Allmänna internationella djurskyddsfrågor och skärpning av EU:sdjurskyddsbestämmelserUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker åtta yrkanden (s, fp, kd, c) om djurskydd inom framförallt EU med hänvisning till att syftet med yrkandena får anses tillgodosett.Utskottet avstyrker därutöver ett yrkande (m) om att regeringen iinternationella sammanhang bör verka för att tvångsmatning av djur skallupphöra. Utskottet hänvisar därvid till regeringens ståndpunkt i frågan.Jämför reservationerna 7 (fp) och 8 (fp, kd, c).MotionernaFlera motioner behandlar agerande i EU och olika internationellasammanhang. I motion 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 2 föreslår motionärernaatt den nya också skall ha till uppgift att samordnaSveriges agerande i internationella organ. Enligt motion 2002/03:MJ256(kd) yrkande 3 bör begära att regeringen i en skrivelse redogörför vilka åtgärder den har vidtagit inom EU och i andra internationellasammanhang för att främja bättre djurhållning och djurskydd. Yrkandetupprepas i motion 2003/04:MJ256 (kd) yrkande 3. För att svenska bönderinte i ekonomiskt hänseende skall missgynnas för god djurhållning är detenligt motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 40 viktigt att regeringen driverlinjen att djurskyddslagstiftningen harmoniseras inom EU. God djuromsorgär enligt motion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 19 inte en fråga endast förSverige. Det är enligt motionärerna viktigt att arbeta för ett gottdjurskydd även i andra länder. Enligt motion 2003/04:MJ271 (s) yrkande 1 ärengagemanget för djur en global fråga. Vidare är det viktigt med en störreanalys av det djurpolitiska arbetet som bedrivits internationellt (yrkande2). Dessutom bör man initiera en diskussion med allmänheten och berördaorganisationer i ämnet djurskydd (yrkande 3).I motion 2002/03:MJ284 (m) framhåller motionären behovet av att regeringeni internationella forum arbetar för att tvångsmatning av djurförbjuds.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att i olika internationellasammanhang med kraft driver frågor om djurskydd. Under den svenskaordförandeskapsperioden i EU belyste på olika sätt frågan om människansförhållande till djuren. initierade bl.a. en diskussion om djuretiki jordbruksministerrådet. Syftet var att lyfta debatten om etiska aspekterpå djurhållning och stimulera till en mer principiell diskussion ommänniskans förhållande till djuren. Ett annat initiativ var konferensenEthics and Animal Welfare 2001. Syftet var att skapa en dialog om djurskyddmellan personer som arbetar med djur och djurskydd på olika sätt. Utskottetär övertygat om att engagemang starkt kom att bidra till attdjurskyddsdebatten i EU fick ny näring och öppnades för fler infallsvinklar.Det är naturligtvis oerhört angeläget att arbetet för ett förbättratdjurskydd fortsätter oförtrutet. har varit drivandei flera pågående ärenden med djurskyddsfrågor inom EU. Utskottet harerfarit att ett exempel härpå är arbetsgrupp för nya reglerför slaktkycklingsproduktion där har ett stort inflytande.Arbetsgruppen har bl.a. gjort studiebesök i för att studera svenskproduktion. Ett annat område är rådsarbetsgruppens beredning avEG-kommissionens förslag om regler för djurtransporter som kommer attpresenterasunder våren. Enligt vad utskottet erfarit har de svenska ståndpunkternafått stort genomslag i detta arbete. Utskottet anser mot bakgrund häravatt syftet med motionerna 2002/03:MJ256 (kd) yrkande 3, 2003/04:MJ35 (fp)yrkande 2, 2003/04:MJ256 (kd) yrkande 3, 2003/04:MJ271 (s) yrkandena 1-3och 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 40 är tillgodosett. Det anförda innebär att också motion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 19får anses vara tillgodosedd. Motionen i berörd del avstyrks.Utskottet delar motionärens i motion 2002/03:MJ284 (m) uppfattning atttvångsmatning av djur inte kan anses acceptabelt. Utskottet har avJordbruksdepartementet erfarit att i de internationella sammanhangdär djurskyddsfrågor diskuteras framförde synpunkter i den riktningmotionären efterlyser. Utskottet vill emellertid härutöver framhålla attEG-kommissionen antog en rapport från den vetenskapliga kommitténmed titeln . Det finns ännu inga särskilda gemenskapsregler om detta menEuroparådet har antagit rekommendationer om ankor och gäss. Dessa innehållertyvärr inget förbud mot tvångsmatning, vilket kraftigt har kritiserat.Med hänvisning till den position regeringen redan intagit i fråganförutsätter utskottet att arbetet med att förbjuda tvångsmatning av djurfortsätter. Utskottet avstyrker därför motionen.Djurhållning och djurskötsel i allmänhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två yrkanden (mp) om att införa förbud mot elpådrivare,ett yrkande (m) om att åter tillåta s.k. kodressörer och ett yrkande(mp) om förbud mot s.k. spaltgolv.Jämför reservation 9 (mp).MotionernaI motion 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 17 förespråkar motionärerna ett förbudmot elpådrivare. Detta krav upprepas i motion 2003/04:MJ382 (mp) yrkande1. I motion 2002/03:MJ242 (m) yrkar motionären att det åter skall blitillåtet med s.k. kodressörer. Enligt motion 2002/03:MJ490 (mp) yrkande9 bör det införas förbud mot spaltgolv.Utskottets ställningstagandeGenom en ändring i djurskyddsförordningen som trädde i kraft den 1 juli2003 skärptes bestämmelserna om hur el får användas i avsikt att styradjurs beteende. finns ett generellt förbud mot att använda utrustningeller anordning som ger djur en elektrisk stöt för att styra deras beteende.Förbudet gäller inte elstängsel. får meddelaföreskrifter om undantag från förbudet när det gäller elektriska pådrivaresamt meddela villkor för sådan användning. Utskottet har erfarit attslakteribranschen, LRF, , myndigheter och Jordbruksdepartementethar genomfört regelbundna möten för att öka medvetenheten inom slakterinäringen.Många slakterier har investerat och byggt om slaktstallarnajust för att undvika användningen av elpåfösare. Det är viktigt att påpekaatt djurskyddet vid slakterier stärktes genom ändringar iveterinärinstruktionen. Besiktningsveterinärens roll i samband med slaktregleras i förordningen (SFS 1971:810) med allmän veterinärinstruktion. Avbestämmelserna framgår att om en veterinär i sin yrkesutövning finneranledning att anta att djur inte hålls eller sköts i enlighet meddjurskyddslagen eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, skallveterinären, om förhållandet inte rättas till, anmäla detta till den ellerde kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet.Ändringen som genomförts innebär att alla veterinärer i sin yrkesutövningär skyldiga, om inte rättelse sker, att till den kommunala tillsynsmyndighetenanmäla förhållanden som innebär avsteg från kraven i djurskyddslagstiftningen.Utskottet vill påpeka att stärktes djurskyddet ytterligare genomen ändring i djurskyddsförordningen. Av 32 a § djurskyddsförordningenframgår att om ett djur utsätts eller kan antas bli utsatt för onödigtlidande på ett slakteri, skall besiktningsveterinären förbjuda slakt,besluta om omedelbar avlivning av djuret eller vidta andra åtgärder somomedelbart krävs från djurskyddssynpunkt. I bestämmelsen bemyndigasDjurskyddsmyndigheten att meddela ytterligare föreskrifter om enbesiktningsveterinärs uppgifter från djurskyddssynpunkt. Enligt bestämmelsenskall besiktningsveterinären reagera om djur utsätts eller kan antas bliutsatta för lidande. Det finns alltså ingen valmöjlighet förbesiktningsveterinärenutan denne är skyldig att agera enligt vad djurskyddslagen påbjuder.Motionerna 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 17 och 2003/04:MJ382 (mp) yrkande 1avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda.Utskottet har behandlat motioner om s.k. kodressörer.Klövhälsan beror på många faktorer av vilka bl.a. kan nämnas det underlagkon står på, hennes foderstat, hur man bedriver avel, hur ofta man verkarkons klövar och om kon har tillgång till någon typ av fotbad för att hållaklövarna rena. Det är inte förenligt med tanken med den svenskadjurskyddslagstiftningen att anpassa djuren efter systemen. Djuren skall gesmöjlighet att bete sig naturligt. Det finns således många andra metoder,som är etiskt mer acceptabla, för att uppnå en fullgod klövhälsa. Detvar också skälet när förbudet mot att använda kodressörer infördes idjurskyddsförordningen. får således kodressörer inte finnasmonterade i stall eller andra förvaringsutrymmen för djur (SFS 1997:49).Regeringen har möjlighet att bevilja dispens från bestämmelserna ochutskottet anser inte att bör vidta några åtgärder med anledningav motion 2002/03:MJ242 (m). Motionen avstyrks.När det gäller frågan om förbud mot spaltgolv vill utskottet anföraföljande. Från djurskyddssynpunkt finns det både fördelar och nackdelar medspaltgolv. Spaltgolv får användas så länge djuren inte kommer till skada.På myndighetsnivå finns föreskrifter om att dränerande golv (t.ex.spaltgolv) skall utformas och skötas så att djuren inte tillfogas skadoroch så att utrustningen inte inverkar menligt på djurens beteende ochhälsa. Föreskrifterna anger vidare att gödseldränerande golv inte fåranvändas som liggyta i bås för ungdjur och tjurar. I bås för bundna djur,i foderliggbås och i fångbås får dock den bakre delen bestå avgödseldränerande golv om båset har helt golv eller annan godtagbar liggyta påminst av minimilängden för kortbås. Boxar med helspalt av betong kange skador och benproblem hos nötkreatur. Fördelen med spaltgolv är attdjuren trampar ned gödseln i mellanrummen (spalterna) mellan bjälkarnaoch att de därigenom håller sig rena. En av nackdelarna förutom skaderiskenär att beläggningsgraden måste hållas hög om spaltgolvet skall fungeratillfredsställande. lämnade EG:s vetenskapliga kommitté fördjurs hälsa och välfärd en rapport om skydd av nötkreatur som hålls förköttproduktion. Rapporten rekommenderar att hela spaltgolv inte skallanvändas. Vidare rekommenderas att det skall finnas en liggyta med heltgolv försett med strö. Enligt rekommendationerna anser man att ävenspaltgolv med gummibeläggning kan tillfredsställa djurens behov. Med detanförda avstyrker utskottet motion 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 9.DjurtransporterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tretton motionsyrkanden (fp, kd, c) med olika förslagangående transport av djur inom landet och inom EU. Utskottet hänvisardärvid bl.a. till pågående beredningsarbete i . Utskottetavstyrker vidare sju motionsyrkanden (fp, kd, c, mp) med krav bl.a. påatt exportbidraget för levande djur skall avskaffas, detta med hänvisningtill att en utredning presenterat ett sådant förslag och att dettabereds i . Slutligen avstyrker utskottet ett yrkande(mp) om att krav på djurskyddskunskaper bör ställas på djurtransportörer.Utskottet anser att syftet med motionen är tillgodosett.Jämför reservation 10 (v, mp).MotionernaFrågor om bestämmelserna för djurtransporter återfinns i ett flertalmotioner. Enligt motion 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 5 bör maxtiden förslakttransporter vara . Också i motion 2003/04:MJ431 (fp) yrkande6 delvis framförs åsikten att minimera tiden för slakttransporter avlevande djur. Enligt motion 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 6 bör slakt ske sånära djurens uppfödningsplatser som möjligt. I motion 2002/03:MJ424 (kd)yrkande 18 delvis anförs att strikta regler bör finnas för hur djurenskall behandlas vid transport.Flera motioner framför krav på att i EU verkar för att reglernam.m. för djurtransporter ändras. I motion 2002/03:MJ256 (kd) yrkande 2understryks behovet av att den arbetar för att EU skallkartlägga och dokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vid transporterav levande djur mellan EU:s olika medlemsländer. Enligt motion 2002/03:MJ386(fp) yrkande 3 bör regeringen inom EU verka för att alla djurtransporterbör vara så korta som möjligt och med en absolut maximigräns på åtta timmarför alla djur. Enligt motionens yrkande 4 bör regeringen inom EU verkaför att inspektioner av alla transporterade djur sker vid slutdestinationen.Regeringen bör vidare verka för att utbildade och certifierade förarevid regelbrott förlorar sin licens (yrkande 5). Arbetet bör enligt motionensyrkande 6 syfta till större utrymme för alla djur vid transport ochmaximalt två våningar per djurtransport. Slutligen bör enligt yrkande 7ackordsystem förbjudas vid djurtransportshantering. Enligt motion2002/03:MJ487 (c) yrkande 20 bör EG:s transportdirektiv skärpas inom det nuaktuella området. I motion 2003/04:MJ256 (kd) yrkande 2 lyfts behovet avatt arbetar för att EU kartlägger och dokumenterar om djurskyddetåsidosätts vid transporter av levande djur mellan EU:s olika medlemsländerfram. Också motion 2003/04:MJ367 (kd) yrkande 5 behandlar EU:sdjurtransportsdirektiv.Ett stort antal motionärer tar upp kopplingen mellan djurtransporter ochEU:s stödsystem. Enligt motion 2002/03:MJ386 (fp) yrkande 2 bör regeringeninom EU verka för att EU avskaffar exportbidragen helt. Yrkandet upprepasi motion 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 7. Också i motion 2003/04:MJ431 (fp)yrkande 6 delvis förespråkas ett borttagande av exportbidrag av levandedjur. Liknande krav återfinns även i motionerna 2003/04:MJ367 (kd) yrkande3, 2002/03:MJ487 (c) yrkande 21, 2003/04:MJ221 (c) yrkande 2 och 2002/03:U324(mp) yrkande 8.Enligt motion 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 19 bör krav införas på kunskaperhos djurtransportörer om djur och deras behov.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av ett gott djurskyddvid transporter av levande djur. Den inom EU grundläggande principen omfri rörlighet för varor och tjänster har emellertid lett till attdjurtransportsområdet är i det närmaste totalt harmoniserat. Detta innebär istor utsträckning att i stort sett samma regler gäller i alla medlemsländeroch att det inte är möjligt för att ha nationella bestämmelser omskydd av djur under transport som avviker från EG-reglerna. Bestämmelsernagäller inom hela unionen och kan inte förhindra utförsel av djurtill andra medlemsstater. har det emellertid med jämnamellanrum uppdagats stora problem med djurtransporter på EU-nivå. Sverigehar agerat starkt pådrivande för att förändringar skall komma till stånd.Detta gäller dels att reglerna måste skärpas, dels att medlemsstaternamåste förbättra sin tillsyn så att de regler som finns verkligen efterlevs.Efter starka påtryckningar från medlemsländerna och från allmänhetenpresenterade det förslag till nyaregler om djurtransporter som utlovats . Förslaget innebärvisserligen förbättringar på vissa områden, men utskottet har erfarit attdet inte är tillräckligt långtgående ur ett djurskyddsperspektiv. Förslagetbearbetas i en rådsarbetsgrupp. Det är för närvarandeosäkert när ett färdigt förslag kan presenteras men utskottet förutsätteratt det kan ske . Utskottet vill i sammanhangetframhålla att också på nationell nivå har initiativ tagits för att nåförbättringar på djurtransportsområdet. Regeringen beslutade i början av år2001 om direktiv till en utredning om onödiga respektive långa djurtransporteroch om slakt nära uppfödningsplatsen. Utredningens uppdrag var bl.a. attkartlägga transportsituationen och se över det befintliga regelverket. Ijanuari 2003 presenterade utredningen, som antagit namnetDjurtransportutredningen,betänkandet Kännande varelser eller okänsliga varor? (SOU 2003:6). Detfinns en omfattande dokumentation som visar på stora problem vid framförallt transport av slakthästar, företrädesvis från till södraEuropa. importerar och slaktar åtskilliga gånger fler hästar ännågot annat EU-land. Utredningen bedömer att hästar är ett av de djurslagsom far mest illa vid transporter, i synnerhet i samband med slakttransporter.I betänkandet förs en rad olika förslag fram, bl.a. krav på förändringari EG-bestämmelserna för skydd av djur under transport. Enligt () anser remissinstanserna överlag att det finnsstort behov av förbättringar av nuvarande djurskyddsbestämmelser. Mångaär positiva till utredningens förslag, även om det förekommer invändningarmot förslagens utformning. Regeringen har också beaktat utredningensförslag vid framtagandet av svensk position inför förhandlingsarbetet omde nya EG-bestämmelserna. Med hänvisning till det anförda och då särskilttill det pågående beredningsarbetet anser utskottet att inte nubör vidta några åtgärder. Motionerna 2002/03:MJ256 (kd) yrkande 2,2002/03:MJ386 (fp) yrkandena 3-7, 2002/03:MJ422 (fp) yrkandena 5 och 6,2002/03:MJ424 (kd) yrkande 18 (delvis), 2002/03:MJ487 (c) yrkande 20,2003/04:MJ256 yrkande 2, 2003/04:MJ367 (kd) yrkande 5 och 2003/04:MJ431(fp) yrkande 6 (delvis) avstyrks.EU beviljar exportbidrag till stöd vid export av vissa jordbruksvarortill tredjeland. Exportbidrag regleras genom rådets förordning (EG) nr1254/1999. Exportbidrag utbetalas vid export av levande djur endast förnötkreatur. För de nötkreatur som exporteras betalas även slaktbidrag ut.Enligt bidrar exportbidraget på ett direkt sätttill långa respektive onödiga djurtransporter och utredningen förordaratt exportbidragen för levande djur avskaffas helt. Det bör enligtutredningen också ges möjlighet för uppfödare att få ekonomiskt stöd föråtgärder för att förbättra djurskyddet på gårdarna i samband med transporttill och från gårdarna. Utredningen anser dessutom att marknadsföringsstödbör kunna beviljas för organisationer som inför märkningssystem förköttprodukter från djur som inte transporteras långt (SOU 2003:6, s. 465 f.). Som utskottet påpekat ovan bereds de förslag somutredningen presenterat i . Utskottets uppfattning att dettaarbete inte bör föregripas gäller även denna fråga. Motionerna 2002/03:MJ386(fp) yrkande 2, 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 7, 2002/03:MJ487 (c) yrkande21, 2002/03:U324 (mp) yrkande 8, 2003/04:MJ221 (c) yrkande 2, 2003/04:MJ367(kd) yrkande 3 och 2003/04:MJ431 (fp) yrkande 6 (delvis) avstyrks därför.Utskottet instämmer i att en anledning till brister i efterlevnaden avdjurskyddsbestämmelserna kan vara att transportören eller den som framförtransportmedlet har otillräcklig kunskap om dessa. Utskottet har erfaritatt regelverket ibland uppfattas som otydligt och svårbegripligt. Det ärdärför viktigt att på ett tydligt sätt informera om bestämmelserna. Detär även viktigt att sprida förståelse för regelverket genom att förmedlakunskaper om sambandet mellan djurens beteende och hanteringen av djurunder transport. Utskottet har bekant att det inom pågårett arbete tillsammans med representanter från transportörernas yrkesföreningmed en . skall belysa såvällagstiftningen som allmän djurkunskap. kommer främst att användasav dem som transporterar djur i kommersiellt syfte. Arbetsgruppen planerardessutom utbildningar för transportörer och avsikten är att utbildning iframtiden kommer att bli obligatorisk för den som transporterar djur ikommersiellt syfte. Med hänvisning härtill anser utskottet att syftet medmotion 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 19 är tillgodosett. Motionen avstyrks.SlaktUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre yrkanden (s, m, mp) om att kameraövervakaslakteriverksamheten. Vidare avstyrker utskottet två yrkanden (c, mp) om ettförenklat regelverk för mobila slakterier. Utskottet hänvisar därvid tillRegeringskansliets beredning av ett tidigare tillkännagivande från riksdagen.Därutöver avstyrker utskottet ett yrkande (fp) om föreskrifter förkaninslakt samt ett yrkande (s) om koscher- och halalslakt. Det senare medhänvisning till att frågan är föremål för analys hos Djurskyddsmyndigheten.Jämför reservationerna 11 (fp, kd, c) och 12 (mp).MotionernaTre motioner framför krav på insyn i djurhanteringen vid slakteriernagenom att förse dem och slaktbilarna med webbkameror så att allmänhetenkan följa arbetet. Detta krav återfinns i motionerna 2002/03:MJ306 (m),2002/03:MJ454 (s) yrkande 2 och 2003/04:MJ382 (mp) yrkande 2.Motionärerna i motion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 22 föreslår att regelverketför mobila slakterier och gårdsslakterier förenklas. Kravet på att underlättaför etablering av mobila slakterier återfinns också i motion 2002/03:MJ490(mp) yrkande 18.Enligt motion 2002/03:MJ386 (fp) yrkande 16 bör slakt av kaniner enbarttillåtas på slakterier som är godkända för ändamålet.Motion 2002/03:MJ347 (s) tar upp frågan om djurskydd samt koscher- ochhalalslakt.Utskottets ställningstagandeNär det gäller kravet i vissa motioner på att införa kameraövervakning påslakterier för att kontrollera att djurskyddsbestämmelserna efterlevsvill utskottet anföra följande. Svenska slakterier är privata företag ochstaten kan inte tvinga dem att visa upp sin verksamhet för medier ellerallmänhet. Jordbruksministern har i ett frågesvar givit den ytterligareaspekten på mediernas tillträde till slakterilokalerna att ingen somarbetar på ett slakteri skall behöva utsättas för risker genom exponeringi medierna.