bet · GS01FIU2 · 2004-12-02 00:00:00 — PPM har gjort enbedömning av den ekonomiska risken i detta efterlevandeskydd och funnitatt riskerna för ett betydande ekonomiskt underskott för skyddet är såstora att det finns anledning att, innan reglerna börjar tillämpas,utreda om och i så fall på vilka villkor ett sådant efterlevandeskyddbör erbjudas inom premiepensionssystemet. har därför beslutatatt skjuta på införandet av ett efterlevandeskydd. Det senaste beslutetom senareläggning innebär att skyddet ska träda i kraft den 1 januari2005. Regeringen delar alltjämt bedömningen att det råder stor osäkerhetom de ekonomiska konsekvenserna av efterlevandeskyddet i dess nuvarandeutformning. Det fordras således ytterligare tid för att arbeta framförslag till nya bestämmelser för ett modifierat skydd och starten förpremiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid bör därför ytterligaresenareläggas (punkt 1). Som en följd av detta bör också den"extra" möjlighet för pensionssparare som fyllt att gå in iefterlevandeskyddet när systemet startar flyttas fram till början av 2007.Förslaget har beretts med Genomförandegruppen (arbetsgruppen medrepresentanter för de riksdagspartier - s, m, fp, kd och c - som stårbakom pensionsöverenskommelsen ).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag till senareläggning avpremiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid (utg.omr. 2, punkt1).Försök med trängselskatt i StockholmUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker ett bemyndigande för regeringen att ingå avtal omersättning för försöket med trängselskatt i t.o.m. utgångenav mars 2007.Jämför särskilt yttrande 5 (m, fp, kd, c).I juni 2004 antog regeringens förslag att få ingå avtal medStockholms kommun och om ersättning från statenför kostnader som kommunen och har för försöket medträngselskatt i . Försöket med trängselskatt är planerat attgenomföras i av 2005 och deförsta sju månaderna 2006.PropositionenRegeringen föreslår att beslutar att regeringen får ingå avtalmed och eller AB StorstockholmsLokaltrafik om ersättning från staten för eventuella kostnader som dessahar för försöket med trängselskatt liksom för den extrakollektivtrafiksatsningenunder försöket samt för en eventuell avveckling av verksamheten m.m.(punkt 8). Regeringen föreslår att avtalen får avse tiden t.o.m. den 31mars 2007. Visserligen kommer försöket med trängselskatt i Stockholmskommun att avslutas , men den extra kollektivtrafiksatsningenkommer att fortsätta t.o.m. . Vidare kanavvecklingskostnader uppstå. Vilka kostnader som ska ersättas och med vilkabelopp ersättningen ska utgå bör regleras i avtal mellan staten ochStockholms kommun och eller SL. Regeringenbör därför få rätt att ingå sådana avtal. För att täcka eventuellaavvecklingskostnader m.m. bör bemyndigandet avse tiden fr.o.m. den 1augusti 2006 t.o.m. den 31 mars 2007.Finansutskottets ställningstagandeRegeringen föreslår att det bemyndigande som tidigare tidsbegränsats t.o.m. utgången av ska förlängas t.o.m. utgången av mars 2007.Anledningen är bl.a. att täcka eventuella avvecklingskostnader förförsöket. Anslagskonsekvenserna av försöket med trängselskatt i Stockholmhar behandlats tidigare i detta betänkande, men utskottet vill förtydligaatt eventuella avvecklingskostnader för försöket inte är utöver de medelsom beräknats . bifaller därmedregeringens förslag om att ingå avtal om ersättning för kommunsoch landstings eller AB Lokaltrafikskostnader t.o.m. utgången av mars 2007.Riksrevisionens regionala organisationUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om den regionala organisationen avRiksrevisionen.Lars och () erinrar i motion Fi243 omprinciperna för lokalisering av statlig verksamhet. Enligt principernaär bl.a. omlokalisering, men kanske framför allt decentralisering,viktiga inslag i strävandena att åstadkomma en balanserad regionalutveckling.Riksrevisionen, som bildades , är i huvudsak lokaliseradtill . Drygt en fjärdedel av personalen eller ca 70 personerfinns dock i , och Uppsala.Motionärerna anför att själv beslutar om sin regionalaindelning. Men de principer för lokalisering av statlig verksamhet somriksdagen uttalat sig för gäller givetvis ävenför denna myndighet. bör genomföra en analys av denregionala strukturen. Det finns därvid anledning att särskilt övervägaom någon avdelning eller del av avdelning i bör lokaliserastill t.ex. . Från såväl effektivitetssynpunkt som från regionalpolitisksynpunkt vore en flyttning av någon avdelning eller del av avdelning iStockholm till motiverad.Motionärerna föreslår ett tillkännagivande till regeringen om vad somi motionen anförs om vikten av en översyn av den regionala organisationen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om sitt uttalande att regeringen vid lokaliseringav såväl nya som redan befintliga myndigheter, i större utsträckning änvad som varit fallet, på ett mer principiellt plan bör övervägaatt lägga myndigheter utanför (bet. 2003/04:FiU2, s.53). Det är också en uppfattning som såväl som företrädareför regeringen gett uttryck för . I åretsbudgetproposition upprepar regeringen ställningstagandet att det är viktigtatt myndigheternas lokalisering får en större spridning över landet(prop. 2004/05:1, utg.omr. 19, s. 18).Enligt 5 § lagen (2002:1023) med instruktion för är detriksrevisorerna som gemensamt beslutar om verksamhetens inriktning ochorganisation, arbetsordning och de ekonomi- och personaladministrativaföreskrifter som ska gälla för den egna verksamheten och som inte skabeslutas av riksdagsförvaltningen. har sex avdelningarsom är delade mellan å ena sidan och , ellerUppsala å den andra sidan.Även om det är riksrevisorerna som beslutar om organisationvill utskottet framhålla att också bör följa de riktlinjerom lokalisering av statliga myndigheter som riksdag och regering ställtsig bakom. Utskottet förutsätter således att vidöverväganden om den regionala organisationen följer dessa riktlinjer.Något tillkännagivande är inte påkallat och motion Fi243 (s) avstyrksdärmed.SCB:s uppdragsverksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna med motiveringen att det till följd avRiksrevisionens rapport om SCB:s uppdragsverksamhet påbörjats ett arbetemed att förbättra informationen om och redovisningen av SCB:savgiftsfinansierade verksamhet.Jämför reservation 3 (m, fp).MotionernaI motion Fi221 av m.fl. (m) anförs att Statistiskacentralbyråns (SCB) myndighetsuppgifter bör begränsas och avgiftsfinansieringenöka. Vidare föreslår motionärerna att SCB ges i uppdrag att göra enklar uppdelning mellan den anslagsfinansierade och den intäktsfinansieradeverksamheten, i linje med de förslag som presenteras i (RiR) rapport statistik (RiR 2004:8) (yrkandena 1 och 2).I motion Fi267 av och () konstateras attRiR i sin rapport om SCB:s uppdragsverksamhet rekommenderar regeringenatt förtydliga SCB:s uppdrag, att skapa bättre förutsättningar för insyni uppdragsverksamheten, att klargöra vilka principer som ska gälla förSCB:s prissättning samt att följa upp och kontrollera avgiftssättningenoch att verksamheten bedrivs med full kostnadstäckning. Motionärernamenar vidare att regeringen i budgetpropositionen underlåtit att efterkommaRiR:s rekommendationer. Att inte underrätta om vilka åtgärderregeringen avser att vidta med anledning av RiR:s rapport är klandervärt,enligt motionärerna (yrkande 1-3).Finansutskottets ställningstagandeRiR granskar i sin rapport statistik (RiR 2004:8) SCB:savgiftsfinansierade uppdragsverksamhet. Rapporten överlämnades till regeringenoch . Styrelsen beslutade i augusti2004 att lägga rapporten till handlingarna.Kortfattat är slutsatserna i RiR:s rapport att insynen i SCB:suppdragsverksamhet är begränsad vad gäller t.ex. verksamhetens innehåll,vilka kostnader som belastar den, hur verksamheten prissätts samt vilketekonomiskt resultat olika typer av uppdragstjänster visar. I rapportenuppmanas regeringen att bl.a. definiera det statliga åtagandet i SCB,förtydliga SCB:s uppdrag, se över och förtydliga kraven på informationom uppdragsverksamheten samt klargöra vilka principer som ska gälla förmyndighetens prissättning.I slutet av maj 2004 överlämnade SCB ett yttrande över rapporten tillFinansdepartementet. I yttrandet uppger SCB att den med anledning avrapporten avser att öka informationen om uppdragsverksamheten iårsredovisningen. Bland annat ska intäkter och kostnader avseende SCB:sproduktion av officiell statistik för andra statistikansvariga myndighetersärredovisas. SCB ska också bli tydligare i redovisningen av satsningarnapå marknadsföring och produktutveckling. Vidare anger SCB att det pågåren översyn av rutinerna för diarieföringen av uppdrag. När det gällerprissättningen uppger SCB att myndigheten ska uppmärksamma de eventuellarisker för avvikelser från centrala riktlinjer för prissättning avuppdrag som kan finnas i SCB:s decentraliserade organisation.I budgetpropositionen volym 2 anger regeringen att den medanledning av RiR:s rapport kommer att överväga att förtydliga uppdragettill SCB, både vad gäller de uppgifter eller tjänster som ska finansierasmed anslag och de uppgifter eller tjänster som ska finansieras medavgifter. Regeringen ska också överväga att förtydliga kraven på informationom uppdragsverksamheten, genom t.ex. mer precisa återrapporteringskravi regleringsbrevet.Utifrån redovisningen ovan konstaterar utskottet att det med anledningav RiR:s rapport påbörjats ett arbete i såväl som iSCB. Utskottet finner därför ingen anledning att föreslå någon åtgärdfrån sida med anledning av förslagen i motionerna. Utskottetavstyrker därmed motionerna Fi221 (m) och Fi267 (fp).Försäljning av , och AB Svenska SpelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om försäljning av och ABbl.a. med motiveringen att bolagen bidrar till konkurrens och mångfaldpå sina respektive marknader som bolagen redovisar god avkastning.Utskottet avstyrker även en motion om försäljning av AB Svenska Spelmed motiveringen att spelpolitiken ligger fast, dvs. en sund och säkerspelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodosesunder kontrollerade former och att överskottet från spel bör värnas ochalltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål.Jämför reservationerna 4 (m) och 5 (fp, kd, c).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi264 att regeringen skaprivatisera () och (yrkande 1 och 2). Motionärerna framhåller att båda bolagen till störstadelen har lämnat sina tidigare respektive huvudverksamheter och agerarnumera som vanliga aktörer i konkurrens med privata aktörer. SBABbedriver utlåning mot säkerheter i såväl flerbostadshus som småhusoch bostadsrätter. sålde det sista innehavetav offentliga specialfastigheter av s.k. ändamålskaraktär och endast entredjedel av hyresgästerna utgörs numera av statliga myndigheter. Enligtmotionärerna ska inte staten vara ägare av företag som bedriveraffärsmässig verksamhet på konkurrensutsatta marknader. Dels skapar dettaosunda konkurrensvillkor, vilket skadar marknaden som helhet, dels ärdet ofta skadligt för det berörda bolaget då exemplen är många på attstaten är mindre lämpad som företagsägare. och utgör,enligt motionärerna, inga undantag från detta och därför ska både SBABoch privatiseras.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi270 en försäljning av SBABoch (yrkande 3). Motionärerna för fram att staten inte skabedriva affärsverksamhet på väl fungerande marknader och att båda bolagenbedriver affärsmässig verksamhet på marknader som präglas av högeffektivitet och god konkurrens mellan privata aktörer. Genom att statenbedriver sådan affärsverksamhet i både och skapas osundakonkurrensvillkor som de aktuella bolagen oftast lider skadaeftersom det finns många tydliga exempel på att staten inte är en lämpligägare av företag. Dessutom menar motionärerna att den vars verksamhetär beroende av gällande regler inte själv direkt eller indirekt skavara med och bestämma vilka regler som ska gälla. Därför föreslås enförsäljning av både och Vasakronan.I motion Kr288 av och () anförs att detinte ska förekomma monopol på den svenska spelmarknaden och att stateninte ska äga företag som bedriver spelverksamhet och föreslår attregeringen därför ska sälja AB (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeLiksom , när ett motionsyrkande från Moderata samlingspartietmed samma innebörd avstyrktes, är utskottets uppfattning att såvälStatens Bostadsfinansieringsaktiebolag () som väl fyllersina platser i kretsen av statliga bolag. De bidrar till konkurrens ochmångfald på sina respektive marknader som bolagen redovisargod avkastning. Enligt utskottets mening finns det därför ingen anledningatt för tillfället ompröva ägarförhållandena i och ochdärmed avvisas motion Fi264 (m) yrkandena 1 och 2 och motion Fi270 (fp)yrkande 3.Regeringen har formulerat att målet för spelpolitiken är en sund ochsäker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på speltillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnasoch alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål,dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. har inte funnitnågon anledning att på eget initiativ besluta om en ändring av måletför spelpolitiken. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet ingenanledning att för tillfället ompröva ägarförhållandena i AB SvenskaSpel och därmed avvisas motion Kr288 (m) yrkande 2.Könsuppdelad statistikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker förslaget i motion Fi250 (s) om att den offentligastatistiken ska könsuppdelas för . Motivet tillavstyrkandet är bl.a. att arbetet med att ta fram könsuppdelad officiellstatistik redan pågår på bred front och att detta regleras avStatistikförordningen.I motion Fi250 (s) av m.fl. framhålls att mer könsuppdeladoffentlig statistik borde tas fram för . Motionärernapåpekar att när det gäller statistik avseende vuxna kvinnor och män sesdet numera som en självklarhet att den är uppdelad på kön. När det gällerungdomar i liknande redovisningar förekommer enligt motionärerna intesamma könsuppdelning utan framställningen baseras ofta endast pååldersgrupper. Detta kan enligt motionärernas uppfattning leda till envilseledande uppfattning om att det könsuppdelade samhället uppstår närmedborgarna nått vuxen ålder samt bidra till att tolkningen avredovisningarna leder till felaktiga förslag till åtgärder. Med anledning avdetta föreslår motionärerna att den offentliga statistiken blirkönsuppdelad för flickor och pojkar () i alla slags redovisningar påmotsvarande sätt som all statistik för vuxna är uppdelad på kvinnor ochmän.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill i sammanhanget påminna om att enligt Statistikförordningen§ 14 ska individbaserad officiell statistik vara uppdelad efter kön omdet inte finns särskilda skäl mot detta. Ett sådan skäl kan vara attantalet individer i ett visst underlag är för litet för att en uppdelningpå kön ska ge en statistiskt rättvisande bild. Även om mycket arbeteåterstår när det gäller att få fram mer heltäckande könsuppdelad statistik,anser utskottet att regeringen arbetar aktivt och konstruktivt medfrågan. Exempelvis har , som har ett särskiltsamordningsansvar när det gäller den officiella statistiken, fått iuppdrag att ta fram råd och riktlinjer för arbetet med könsuppdeladstatistik. Sådana riktlinjer publicerades under rubrikenKönsuppdelad statistik - Ett nödvändigt medel för jämställdhetsanalys.Ett annat initiativ från regeringens sida är boken - faktaom barn och ungdom, som för fjärde året är framtagen av Statistiskacentralbyrån på uppdrag av . Denna bok innehåller enhel del könsuppdelad statistik för barn och ungdom.Mot denna bakgrund avstyrker finansutskottet motion Fi250 (s).GenerationsräkenskaperUtskottets förslag i korthetFinansutskottet avstyrker motion Fi238 (fp) om obligatoriska analyserutifrån ett generationsperspektiv av större ekonomisk-politiska beslut.Utskottet anser att generationsperspektivet i hög grad redan finns medi regeringens politik.I motion Fi238 (fp) av yrkas att obligatoriska analyserfrån ett generationsperspektiv bör ingå i större ekonomisk-politiskabeslut och förändringar som rör människors sociala trygghet. Motionärenframhåller att generationsperspektivet är påfallande frånvarande i denpolitiska debatten. På vilket sätt personer födda och uppvuxna underskiftande tidsskeden påverkas av olika beslut uppmärksammas sällan. Engenerationsanalys borde enligt motionären göras på vad följderna blirav att regeringen nu låter statens budget gå med stora underskott. Denökande statsskulden är en ekonomisk börda som drabbar yngre generationerbetydligt hårdare än äldre generationer. Kommande generationer får betaladryga räntor och amorteringar på skulden, vilket minskar deras utrymmeatt konsumera skola, sjukvård, omsorg m.m. Detta är enligt motionärenett uttryck för ett generationssvek. Analyser från ett generationsperspektivborde enligt motionären göras obligatoriska inför större ekonomisk-politiskabeslut och förändringar som rör människors sociala trygghet. Regeringenborde enligt motionären tvingas redovisa beräkningar över vilka följdernablir för kommande generationer av en utgiftspolitik som leder till attstatens budget visar stora underskott.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar motionärens syn att generationsperspektivet ärviktigt i centrala politiska beslut. Till skillnad från motionären anserdock utskottet att detta perspektiv i hög grad redan finns med iregeringens politik. Generationsperspektivet är t.ex. en viktig grund tilldet gällande överskottsmålet för de offentliga finansernapå av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett överskott på innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP somtillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssystemet.Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiskapåfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. På kort sikt påverkasde offentliga finanserna av konjunkturläget. Om man justerar för dettafår man fram det strukturella överskottet som är en indikator på lägeti förhållande till målet. Detta mått bör normalt ligga av BNPmen kan understiga om aktiva finanspolitiska stimulanser sätts ini en lågkonjunktur som stöd för penningpolitiken. Årets strukturellaöverskott hamnar på av BNP och genomsnittet är 1,av BNP. beräknas det strukturella överskottet hamna på 1 %av BNP.Ett annat exempel på regeringens arbete med att säkra välfärden förkommande generationer är Samordningskansliet för hållbar utveckling vidStatsrådsberedningen. arbetar detta kansli med attkoordinera arbete med hållbar utveckling, bl.a. medutgångspunkt i framtida befolkningsförändringar. En prioriterad frågaär ekonomiskt och socialt hållbar utveckling i åldrande samhällen. Dettaför att och för framtida generationer kunna värna den svenskamodellen med generell välfärd, hög sysselsättning och en stark demokrati.Därmed avstyrker finansutskottet motion Fi238 (fp).Genderbudgetering inom EUUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion Fi205 (s) rörande tidtabell och innehåll förgenderbudgetering i EU, detta då utskottet anser att regeringen arbetaraktivt med frågan om genderbudgetering inom EU utifrån de förutsättningarsom är möjliga.I motion Fi205 (s) av föreslås att genderbudgetering snarastinförs inom EU. Motionären påminner om att Europeiska kommissionensrådgivande kommitté för jämställdhet publicerade en rapportom genderbudgetering. I denna rapport uppges att arbetet med genderbudgeteringpågår inom ansträngningarna för gender mainstreaming (jämställdhetsintegrering).Motionären menar att det dock saknas en tidtabell för införande samtförslag till utformning och innehåll. Motionären uttrycker en förhoppningom att regeringen arbetar aktivt med att ta fram en tidtabell samtförslag till utformning och innehåll och att regeringens agerande skaleda fram till ett snabbt beslut så att genderbudgetering kan införasinom EU snarast.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar motionärens uppfattning i den meningen attjämställdhetsintegrering av budgeten är viktigt. fastställderegeringen en handlingsplan för genomförande av jämställdhetsintegreringi . Denna plan tar sikte på beslutsprocesserna inomRegeringskansliet, däribland på arbetet med statsbudgeten.Den deltar vidare i ett nordiskt projekt omgenderbudgetering som leds av en projektkoordinator anställd av sekretariat.Den rapport som Europeiska kommissionens rådgivande kommitté förjämställdhet publicerade om genderbudgetering, som motionärenrefererar till, är överlämnad till kommissionen. Kommissionen har dockinte fört rapporten vidare till vare sig finans- eller jämställdhetsministrarna.Arbetet med att införa genderbudgetering bedrivs således i detta skedei första hand internt inom . undersökerkommissionen frågan om genderbudgetering i förhållande till EU:s budget.I ett första steg sker en insamling och genomgång av befintlig informationpå området. Dessutom görs försök att identifiera bra exempel som skullekunna bidra konstruktivt i det fortsatta arbetet. Därmed anser utskottetatt regeringen arbetar aktivt med frågan om genderbudgetering inom EUutifrån de förutsättningar som är möjliga.Mot denna bakgrund avstyrker finansutskottet motion Fi205 (s).Delpension för statsanställdaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget avseende omförhandling av detstatliga avtalet om delpension.Jämför reservation 6 (fp).MotionenFolkpartiet liberalerna anser i motion Fi270 (yrkande 5) att Arbetsgivarverketsavtal om återinförd delpension för statsanställda måste omförhandlaseftersom det strider mot beslut om avskaffande av den starktsubventionerade delpensionen. Motionärerna befarar att effekten, tvärtemotdet syfte som anges för det nya avtalet, blir att de förmånliga villkorenlockar till minskad arbetstid och ökar hindren för äldre arbetskraft påden statliga arbetsmarknaden. Staten som arbetsgivare måste enligtmotionärerna i fortsättningen uppträda i linje med den övergripandeekonomiska politiken och beslut om arbetsmarknad och välfärdssystem.Motionärerna förutsätter att de avtal som inte fyller detta kravomförhandlas.Finansutskottets ställningstagandeAvtalet om delpension för statligt anställda som trädde i kraft 2003innebär att anställda kan minska sin arbetstid till som mesthälften av ordinarie heltidsarbete.Enligt vad utskottet tidigare erfarit i samband med behandlingen av ettliknande motionsyrkande från liberalerna, är syftet med detnya avtalet att arbetsgivaren ska kunna öka möjligheterna för äldre attarbeta kvar till ordinarie pensionsålder. Genom detta vill man minskatidiga pensionsavgångar och underlätta bl.a. kompetensförsörjning isamband med generationsväxling. Beslutet om delpension fattas ensidigtav arbetsgivaren som därvid har att beakta verksamhetens krav, dessekonomiska förutsättningar samt den anställdes situation. Det sker alltsåen individuell prövning för varje beslut om delpension. Följaktligenkan tillämpningen skilja sig åt hos myndigheterna.Utskottet har tagit del av statistik som redovisas i bilaga 1 tillbudgetpropositionen, utgiftsområde 2, avseende delpension och kan intehitta belägg för att den nya delpensionen skulle överutnyttjas. Drygt2 000 statsanställda har beviljats delpension , vilket motsvarardrygt av det totala antal som kan komma i fråga för delpension.Eftersom ett stort antal av de berörda endast har beviljats delpensionför en veckodag utgör uttaget av delpension räknat en än mindreandel av det totalt möjliga uttaget. Utskottet konstaterar att SPV avregeringen dessutom har fått i uppdrag att inkomma med statistikpå bl.a. omfattningen av ålderspension, delpension och sjukpension,vilket kommer att underlätta uppföljningen av pensionsavgångarnasutveckling i staten.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att det ur ekonomisk ochvälfärdspolitisk synvinkel är särskilt angeläget att prioritera insatsersom bidrar till att den faktiska pensionsåldern i samhället ökar.