bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — Imotion 2002/03:K264 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att pröva rösträttför icke-medborgare även till (yrkande 5).I motionen konstateras att människor utanmedborgarskap har rösträtt i lokala ochregionala val uppehälle i Sverige.Däremot finns ingen motsvarande rätt att delta iriksdagsvalen. Enligt motionären förefaller detrimligt att människor som har sitt hemvist iSverige, även om de av olika anledningar inte villeller kan ha svenskt medborgarskap, skall ha rättatt rösta också i riksdagsvalen. I motion2002/03:K381 av () föreslås attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslagför att ändra nuvarande rösträttskriterier frånmedborgarskap, unionsmedborgarskap ellervisstidsvistelse till medborgarskap ellerfolkbokföring för icke-svenska medborgare vad avsersamtliga val (yrkande 1). Motionären anser att allai folkbokförda personer med utländskhärkomst bör ha samma rösträtt som svenskamedborgare. Det avgörande kriteriet bör vara att enindivid är folkbokförd (lämpligen sedan någon månadföre val eller folkomröstning), inte hur längepersonen vistats i . I motion 2002/03:Sf289av m.fl. (mp) föreslås att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag till sådanlagändring att alla som är folkbokförda i Sverigefår rösträtt i såväl kommunval, landstingsval,folkomröstningar som riksdagsval (yrkande 13).BakgrundEnligt 3 kap. 2 § regeringsformen tillkommerrösträtt vid val till den som är svenskmedborgare och som är eller har varitbosatt i riket. Den som inte har uppnått senast på valdagen har inte rösträtt.Bestämmelser om rösträtt vid val till landstings-eller kommunfullmäktige finns i 4 kap. 2-4 §§kommunallagen (1991:900). Av dessa bestämmelserframgår att rösträtt vid dessa val har, förutomröstberättigade vid riksdagsval, medborgare i någonav Europeiska unionens medlemsstater(unionsmedborgare) samt medborgare i ellerNorge i de kommuner där de är folkbokförda. Andrautlänningar har rösträtt vid val till landstings-och kommunfullmäktige om de har varit folkbokförda ilandet i följd före valdagen.Bestämmelser om rösträtt finns också i vallagen(1997:157). Enligt 1 kap. 4 § har den som harrösträtt vid val till också rösträtt vidval till . Därtill harunionsmedborgare, som är folkbokförda i landet ochsom vid val till inte röstar inågon annan medlemsstat inom Europeiska unionen,rösträtt vid ett sådant val i Sverige.Rösträttsåldern sänktes, liksom den civilrättsligamyndighetsåldern, från 21 till 1969. Genom1974 års regeringsform sänktes rösträttsåldernytterligare till nuvarande . Som skäl framhöllsbl.a. 1973:90 s. 162 f.) attsamhällsutvecklingen fört med sig att ungdomen iallmänhet hade större insikter i sociala, politiskaoch ekonomiska frågor än tidigare och att ensänkning av rösträttsåldern borde kunna medverkatill att rikta ungdomens intresse i samhällsfrågortill den politiska aktivitet som hade denrepresentativa demokratin och dess olika organ sombas. Det ansågs värdefullt att bevarasambandet mellan rösträttsåldern ochmyndighetsåldern, som sänktes till genom enändring i 1974.UtredningarÅldersgränsutredningen föreslog i sitt betänkande(SOU 1996:111) Bevakad övergång - Åldersgränser förunga upp till att den som fyllt skullefå rösta i kommunala val och i kommunalafolkomröstningar. Begränsningen till rösträtt vidkommunalval och folkomröstning byggde intepå föreställningen att de politiska frågorna röranderiksdagsvalet skulle vara svårare att ta ställningtill och därmed mindre lämpliga för ungdomar under18 år att ta ställning till. Däremot kunde enligtutredningen sägas att de kommunala frågorna somregel ligger medborgarna närmare och att det därförvar viktigt att i första hand ge så mångakommunmedlemmar som möjligt inflytande över denkommunala verksamheten. Utredningen stannade för16-årsgränsen mot bakgrund av att personer fr.o.m.den åldern i begränsadutsträckning - civilrättslig handlingsförmåga ochatt skolplikten upphör vid denna ålder.Utredningen hade hämtat in uppgifter omrösträttsåldern för nationella val i olika länder.Av redovisade länder i hade samtligarösträttsåldern , utom och Turkietdär rösträttsåldern var 19 år.Ungdomspolitiska kommittén föreslog i sittbetänkande (SOU 1997:71) Politik för unga i fråga omrösträttsåldern att en försöksverksamhet med sänktrösträttsålder till för val tillkommunfullmäktige skall genomföras i ett tiotalkommuner och att rösträtten skall följa kalenderår.Kommittén valde 16-årsgränsen av två skäl: dels attdet skulle innebära att i stort sett alla som går igymnasieskolan får rösträtt, dels att redan ären viktig åldersgräns, t.ex. får den som har fyllt16 år bestämma över sin arbetsförtjänst och drivaegen rörelse.Ungdomspolitiska kommittén genomförde i samarbetemed en enkät med frågor omungas syn på bl.a. makt och inflytande. 2 000 ungamellan 15 och tillfrågades om sin syn på ensänkning av rösträttsåldern. Resultatet ärpublicerat i bilaga 2 till kommitténs betänkande (s.176) och svaren fördelar sig enligt följande tabell.----------------------------------------------------Är det en bra eller dålig idé att sänkarösträttsåldern för att på så sätt öka ungasinflytande i politiken?------------------------------------------------------23-25 Alla15-17 18-20 21-22------------------------------------------------------Ja, det är en 28 11 6 8 14 %bra idé------------------------------------------------------En halvbra 32 18 25 18 23 %idé------------------------------------------------------Nej, det är 31 54 57 50 48 %en dålig idé------------------------------------------------------Vet inte 7 10 8 10 ------------------------------------------------------Inget svar 2 6 4 13 ------------------------------------------------------Kommittén påpekar att de tillfrågade över lag ärnegativt inställda till tanken att sänkarösträttsåldern men att en sänkning avrösträttsåldern tilltalar dem som ännu inte harrösträtt. Av dem som inte fyllt svarade 60 %att det är en bra eller halvbra idé. Kommitténnoterar att inom denna grupp avstått frånatt svara på frågan. Att tanken på en sänkning avrösträttsåldern tilltalar de yngsta blev enligtkommittén extra tydligt vid en jämförelse utifrånutbildningserfarenheter. Av de svarande medhögskoleutbildning, av naturliga skäl svagtrepresenterade i de yngsta åldersgrupperna, svarade60 % att det var en dålig idé, medan motsvarandeandel med endast grundskoleutbildning (varav hälfteni åldern ) var 30 %.Demokratiutredningen uttalar i sitt betänkande(SOU 2000:1) En uthållig demokrati! att ungdomar ärpolitiskt intresserade och att detta bekräftas avdjupintervjuer med ungdomar mellan 19 och 25 år.Även om de intervjuade ungdomarna hyste ett allmäntintresse för samhällsfrågor kanaliserades detta intesärskilt väl till de politiska institutionerna ochbeslutsfattarna, utan ungdomarna kände ett visstavstånd och hyste även misstro mot politiken. Attrösta var inte någon självklarhet, men valhandlingenupplevdes inte sakna betydelse. Demokratiutredningenfann det angeläget att de etablerade organen bejakardet engagemang som ungdomar visar och skaparmöjligheter till dialog.I december 2000 avlämnade Kommittén ommedborgarskapskrav (KU 1999:02) sitt betänkandeMedborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU2000:106). Kommitténs uppdrag var att göra enöversyn av krav på svenskt medborgarskap och andrakrav relaterade till medborgarskap i lagstiftningen(dir. 1999:4). I betänkandet föreslog kommitténbl.a. att kravet på folkbokföring i underminst för att andra utländska medborgare änEU-medborgare eller medborgare i eller Norgeskall ha rätt att delta i kommunal- ochlandstingsval skall tas bort. Förslaget innebär attsamtliga utländska medborgare ges rösträtt vid dekommunala valen och vid kommunala folkomröstningarom de är folkbokförda i kommunen respektivelandstinget och senast på valdagen fyller (a.bet. s. 315 f.). Som skäl för sitt förslag anfördekommittén bl.a. att särbehandling som föreliggermellan utlänningar som är medborgare i /EU ochutlänningar som inte är det inte vilar på sakliggrund.Kommundemokratikommittén (Ju 2000:03), somtillkallades enligt beslut av regeringen den 25november 1999, har bl.a. haft i uppdrag att lämnaförslag på åtgärder som kan underlätta för personermed utländsk bakgrund att åta sig och genomförapolitiska förtroendeuppdrag och i övrigt få insyn ioch goda möjligheter att delta i den kommunalaverksamheten. Utgångspunkten för dessa åtgärderskall vara att representativiteten bland deförtroendevalda skall förbättras i förhållande tillsamhällets etniska och kulturella mångfald (dir.1999:98). Kommittén har vidare haft i uppdrag att seöver rösträttsbestämmelsen i 5 § lagen (1994:692)om kommunala folkomröstningar i syfte att anpassaden till vad som gäller enligt 4 kap. 2 och 3 §§kommunallagen. I direktiven påpekas attbestämmelserna skiljer sig åt genom attEU-medborgare har rätt att rösta i kommunala val påsamma villkor som svenska medborgare, men inte deltai kommunala folkomröstningar.Kommittén har avlämnat sitthuvudbetänkande Att vara med på riktigt -demokratiutveckling i kommuner och landsting (SOU2001:48). I betänkandet har utredningen kommenteratförslaget från Kommittén om medborgarskapskrav (KU1999:02) att kravet på folkbokföring i underminst för att andra utländska medborgare änEU-medborgare eller medborgare i eller Norgeskall ha rätt att delta i kommunal- ochlandstingsval skall tas bort.Kommundemokratikommittén instämde i detta förslag(SOU 2001:48 s. 272). Kommittén föreslog för egendel att i det fall kommunallagen ändras i enlighetmed förslaget från Kommittén om medborgarskapskrav,bör ytterligare anpassning av rösträttsreglerna ilagen om kommunala folkomröstningar övervägas.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade frågor omrösträttsålder i sitt betänkande 2000/01:KU11. Ifråga om rösträttsåldern höll utskottet fast vid sintidigare uppfattning att sambandet mellanrösträttsålder och myndighetsålder inte bordebrytas. Motionsyrkanden om sänkning avrösträttsåldern avstyrktes därför, liksom motionerom rösträtt fr.o.m. det kalenderår man uppnår åldernför rösträtt. Utskottet vidhöll senast i betänkande2001/02:KU14 denna uppfattning och avstyrkte medhänvisning härtill motioner i samma ämne.Frågan om rösträtt vid riksdagsval för andra änsvenska medborgare behandlades senast av utskottet ibetänkande 2001/02:KU14. Utskottet fann inteanledning att ändra sin tidigare uppfattning attsambandet mellan medborgarskap och rösträtt inteborde brytas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att sambandetmellan rösträttsålder och myndighetsålder inte börbrytas. Därför avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 2002/03:K225, 2002/03:K241 yrkande 3,2002/03:K276, 2002/03:K319 i denna del,2002/03:K331, 2002/03:K:368 yrkande 1, 2003/04:K234,2003/04:K397, 2003/04:Kr361 yrkande 10,2002/03:K382, 2002/03:K258 yrkandena 1, 2 och 5 idenna del, 2002/03:K340 yrkandena 1 och 2, 2003/04:K274 samt 2003/04:K414.Regeringen har inlett samtal med de politiskapartierna i rörande en översyn avregeringsformen. Utskottet ser det som en möjlighetatt den kommande översynen, med sitt samlandeperspektiv, kan komma att rymma frågor som tas upp imotionerna 2002/03:Sf336 yrkande 39, 2002/03:K264yrkande 5, 2002/03:K381 yrkande 1 samt 2002/03:Sf289yrkande 13 om villkoren för rösträtt för andra änsvenska medborgare. Mot bakgrund av vad som haranförts anser utskottet att det inte är påkallat attbegära sådana initiativ som efterfrågas i de nyssnämnda motionerna, vilka därför bör avslås i härberörda delar.ValbarhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till sintidigare bedömning motioner om sänkt ålderför valbarhet till riksdag, kommun- ochlandstingsfullmäktige. Vidare föreslårutskottet med hänvisning till nu inleddasamtal om en översyn av regeringsformen attriksdagen avslår motioner om ändrade villkorför valbarhet för andra än svenskamedborgare. Jämför reservation 8.MotionernaI motion 2002/03:K258 av m.fl. (mp)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändringar i relevant lagstiftningså att valbarhetsåldern för valtill , kommun- och landstingsfullmäktigeoch (yrkande 3). Vidare yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill ändringar i relevant lagstiftning så attvalbarheten kan infalla det år man uppnått bestämdålder, inte, som , den enskildes ålder påvaldagen (yrkande 4). Slutligen yrkas att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening behovetav en utredning kring åldersgränser vid val om detnyss nämnda yrkandet inte vinner gehör (yrkande 5delvis).I motion 2002/03:K319 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om valbarhetfr.o.m. det år man fyller (delvis).I motion 2002/03:K381 av ()föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag för att ändra nuvarandevalbarhetskriterier från medborgarskap,unionsmedborgarskap eller visstidsvistelse tillmedborgarskap eller folkbokföring för icke-svenskamedborgare vad avser samtliga val (yrkande 2).Motionären anför bl.a. att rationell grund saknasför att inte ge alla i folkbokförda personermed utländsk härkomst samma rösträtt som svenskamedborgare. Det avgörande kriteriet bör vara att enindivid är folkbokförd (lämpligen sedan någon månadföre val eller folkomröstning), inte hur längepersonen vistats i . Den som bor och verkar iSverige berörs av samhällsfrågorna, oavsettmedborgarskap och bosättningens längd. Isammanhanget anförs vidare att samma regler givetvisskall gälla för valbarhet som för rösträtt.I motion 2002/03:K383 av ()föreslås att begär att regeringen utrederfrågan om en utvidgning av den valbara kretsen(yrkande 2). Motionären anser bl.a. att möjlighetenatt utöka valbarheten även till icke-medborgare ochmänniskor under rösträttsåldern genast bör utredas.BakgrundFör att vara valbar till krävs enligt 3kap. 10 § regeringsformen att man uppfyllervillkoren för rösträtt. Motsvarande krav gällerenligt kommunallagen (1991:900) för valbarhet tillkommunala församlingar. Valbar tillEuropaparlamentet är, förutom den som ärröstberättigad vid riksdagsval, medborgare i någonav Europeiska unionens medlemsstater(unionsmedborgare) som fyller senast påvaldagen och som är folkbokförd i landet och sominte röstar i någon annan medlemsstat inomEuropeiska unionen. Detta följer av bestämmelser i 1kap. vallagen.I betänkande 2001/02:KU14 avstyrkte utskottet enmotion med förslag om bl.a. rätt för alla som fyller18 år under valåret att kandidera i valen tillkommun, landsting, och Europaparlamentet.Utskottet hänvisade till sin tidigare bedömning attsambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålderbör behållas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att sambandetmellan valbarhetsålder och myndighetsålder inte börbrytas. Därför avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 2002/03:K258 yrkandena 3, 4 och 5 i dennadel samt 2002/03:K319 i denna del.Regeringen har inlett samtal med de politiskapartierna i rörande en översyn avregeringsformen. Utskottet ser det som en möjlighetatt den kommande översynen, med sitt samlandeperspektiv, kan komma att rymma frågor som tas upp imotionerna 2002/03:K381 yrkande 2 och 2002/03:K383yrkande 2 om villkoren för valbarhet för andra änsvenska medborgare. Mot bakgrund av vad som haranförts anser utskottet att det inte är påkallat attbegära sådana initiativ som efterfrågas i de nyssnämnda motionerna, vilka därför bör avslås i härberörda delar.Tidsbegränsning av uppdraget somriksdagsledamotUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tilltidigare ställningstagande att riksdagenavslår motioner om tidsbegränsning avuppdraget som riksdagsledamot. Jämförreservation 9.MotionernaI motion 2002/03:K229 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om införandetav en lagstiftad rotationsprincip förriksdagsledamöter. Motionären förespråkar en ordningsom innebär att ingen får sitta på samma politiskauppdrag längre än tre mandatperioder i följd.I motion 2002/03:K415 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att införabegränsning av det antal mandatperioder som enperson får vara ledamot av riksdag. Enligtmotionären bör begränsningen förslagsvis vara tremandatperioder.BakgrundI 3 kap. 10 § regeringsformen föreskrivs att endastden som uppfyller villkoren för rösträtt kan varaledamot av eller ersättare för ledamot.Några andra begränsningar i form av valbarhets-och behörighetsvillkor för riksdagledamot ellerersättare finns inte. Partierna har fri rätt attnominera kandidater till sina listor.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande2000/01:KU11 en motion som syftade till attförtroendevaldas uppdrag skulle kunna tidsbegränsas.Utskottet yttrade därvid att det kunde ha förståelseför de önskemål om större spridning avförtroendeuppdrag som kunde antas ligga bakomförslaget i motionen. Emellertid ansåg utskottet detuteslutet att göra en sådan inskränkning ipartiernas nomineringsrätt eller - än mindre - iväljarnas fria val som skulle bli följden av enreglering enligt motionen. Utskottet vidhöll därefter i betänkande2001/02:KU13 sin tidigare bedömning och avstyrktedärför en motion rörande samma fråga.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning ochavstyrker därför motionerna 2002/03:K229 och2002/03:K415.Åtgärder för ökat valdeltagandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner om åtgärder för ökatvaldeltagande.MotionernaI motion 2002/03:K230 av m.fl. (s)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om en studiebland de röstberättigade som avstått från att röstai val (yrkande 1). Vidare föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av handfastaåtgärder från och de lokalavalnämndernas sida för att höja valdeltagandet införnästa val (yrkande 2). I motionen föreslås även attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om översyn av utformning,förnyelse och distribution av röstkort (yrkande 3).Slutligen föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omförtidsröstningen (yrkande 4). Motionärerna anserdet angeläget att tar initiativ till enstudie bland de väljare som avstått från att röstaför att kartlägga skälet till att de avstått. Ensådan undersökning bör innefatta frågor somröstkortens utformning, vallokaler etc. Avsikten medstudien skall vara att föreslå handfasta insatserfrån statens och de kommunala valmyndigheternas sidaför att öka valdeltagandet inför nästa val. Vidareanser motionärerna att bör ges iuppdrag att se över utformning och distribution avröstkort inför kommande EU-val och eventuellfolkomröstning. Vidare bör ges iuppdrag att följa upp erfarenheterna avförtidsröstningen val. En särskild studiebör göras av studerandes, äldres och invandraresmöjligheter att använda sig av möjligheten tillförtidsröstning. I motionen anförs även attValmyndigheten bör vara öppen för merokonventionella grepp för att underlättaförtidsröstning inför nästa val. Ett kan vara attnya röstkort tillhandahålls på publika platser somuniversitet och högskolor, arbetsförmedlingar etc.och att statliga och kommunala lokaler medheltidsverksamhet i högre utsträckning används somvallokaler. Slutligen förutsätter motionärerna ocksåatt de goda erfarenheterna av riktade resurser tillde politiska partierna för att höja valdeltagandettas till vara också inför nästa val.I motion 2002/03:Sf289 av m.fl.(mp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt stimulera ett ökat valdeltagande (yrkande 14).Motionärerna ser med oro på det låga valdeltagandetbland personer med utländsk bakgrund. Enligtmotionärernas uppfattning bör orsakerna till detlåga valdeltagandet främst sökas hos den fördapolitiken och hos de rådande strukturerna. De anserdärför att lösningen på det låga valdeltagandetskall sökas på ett bredare plan i det svenskasamhället.I motion 2003/04:K236 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om delsinsatser för att öka det generella valdeltagandet(yrkande 1), dels särskilda insatser för att ökavaldeltagandet i befolkningsgrupper med lågtvaldeltagande (yrkande 2). Motionären anser attvaldeltagandet under de senaste drygt 30 åren harsjunkit på ett alarmerande sätt. Därvid konstaterasatt bland förstagångsväljarna har valdeltagandetsjunkit från av kvinnorna och av männen år1970 till av kvinnorna och av männen 2002.I de kommunala valen till kommunfullmäktige ochlandstingsfullmäktige där utländska medborgare harrösträtt har valdeltagandet bland dem sjunkit från60 % hos båda könen av kvinnorna ochdrygt av männen 2002. De utländska medborgarnasredan låga valdeltagande har sålunda blivit ännulägre. Socioekonomiska beräkningar visar attvaldeltagandet framför allt sjunkit bland arbetareoch studerande. Ju högre inkomst en väljare hade år2002 desto större var benägenheten att rösta i valetdet året. I en undersökning från stad efterkommunfullmäktigvalet konstaterades attarbetslöshet är den faktor som enskilt väger tyngstför personer som inte utnyttjar sin rösträtt.Motionären anser att åtgärder behöver vidtas för attstävja utvecklingen och i stället uppnå ett högrevaldeltagande.BakgrundI rapporten röstar och varför (Ds 2003:54)redovisas analyser av valdeltagandet i 2002 årskommunfullmäktigval. Det konstateras attvaldeltagandet i kommunfullmäktigvalet följdeett mönster som är känt från tidigareundersökningar, såväl svenska som utländska. Äldre,infödda, gifta och sammanboende, högutbildade samtbättre bemedlade röstar i större utsträckning änyngre, invandrade, ensamstående, lågutbildade ochlåginkomsttagare.Enligt rapporten kan skillnader i individernasföreningsaktivitet, förtroende för andra människor,politiska intresse, partiidentifikation, tilltrotill valhandlingens effektivitet samt uppslutningkring synen på röstning som en medborgerlig dygdtill stora delar förklara de positiva effekterna avålder, utbildning och inkomst på valdeltagandet.Däremot visas enligt rapporten att dessamekanismer inte kan förklara effekterna avcivilstånd och invandrarskap. I rapporten angesvidare att det verkar som om rösträtten tillriksdagsvalen, som följer av ett svensktmedborgarskap, gör deltagande i kommunalvalet mersannolikt.Slutligen konstateras i rapporten att den relativastabiliteten i valdeltagandet framstår somförståelig i ljuset av de attitydförändringar somunder skett inom väljarkåren. Detökande horisontella förtroendet bland individernaoch, framför allt, förstärkningen av röstnormenborgar för ett högre valdeltagande medan detsjunkande partiengagemanget har en motsatt effekt.I rapporten från valen den 15september 2002 (Rapport 2003:1) redogörValmyndigheten för hanteringen av röstkort. Avrapporten framgår bl.a. att det från olika hållpåtalats att röstkorten till de röstberättigade medinrikes adress inte hade delats ut . Vid deutredningar som gjorts i efterhand visar det sigdock att detta haft en mycket begränsad omfattningoch rört enstaka postdistrikt. Röstkorten tillutlandssvenskarna kom i många fall fram alldeles försent för att kunna användas vid röstningen. Dettahar dock inte medfört att någon hindrats från attrösta eftersom det inte krävs röstkort vid röstningutomlands. I rapporten (Rapport 2003:2) angerValmyndigheten bl.a. att röstkort som skickas uttill varje röstberättigad med känd adress ärinneslutet i en folder som innehåller information omhur man går till väga för att rösta.I rapporten från valen den 15september 2002 (Rapport 2003:1) redogörValmyndigheten även för vissa iakttagelser underpoströstningsperioden. Där anges att det i medierna,från kommuner och i viss mån från allmänhetenframfördes synpunkter på öppettider och antalröstmottagningsställen, bristande utrymme ochoordning i lokalerna, brister i tillgänglighet förfunktionshindrade och mot slutet av periodenköbildning på vissa ställen.