bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — regeringsformen eller enligt påbestämmelser i samma kapitel grundade bemyndiganden(se och , Grundlagarnamed tillhörande författningar, 1980, s. 376).Regeringen kan vidare i kraft av sin ställning somhögsta förvaltningsmyndighet meddela vissaförvaltningsbeslut i första instans. Den har ocksåviss befälsrätt med avseende på konkreta ärenden somrör Försvarsmakten (se och a.a.s. 376 och 380 f.). Regeringen saknar dockbefälsrätt såvitt avser Försvarsmaktens beslut isärskilda fall i ärenden som rör myndighetsutövningmot enskild eller mot kommun eller som rörtillämpning av lag. Detta följer av föreskriften i11 kap. 7 § regeringsformen.Promemoria från FörsvarsdepartementetUtskottet har genom en skrivelse tillRegeringskansliet begärt svar på vissa frågor. Av eninom Försvarsdepartementet upprättad promemoria,bilaga A6.2.2, som inkommit som svar på utskottetsbegäran framgår bl.a. följande. Den brittiskaförfrågan skedde inom ramen för en redan beställdoch av ISP godkänd försäljning av nya radarsystemfrån . Förfrågan ställdes till , ochdet var företaget som i sin tur frågade om utlåningkunde ske. Försvarsmakten har i uppdrag att medverkai exportstödjande verksamhet, vilket i vissa falläven innebär utlåning av materiel ur egna förråd - iden mån detta kan ske utan men för den operativaförmågan. Försvarsmaktens bedömning i detta fall varatt den aktuella radarutrustningen kunde lånas uttill för vidareutlåning till Storbritannienutan att detta inkräktade på beredskapskraven.Försvarsmakten har till Försvarsdepartementetanmält myndighetens avsikt att låna ut fyraartillerilokaliseringsradar till , och attuppdra åt att ingå avtal omdetta med . Företaget avsåg i sin tur attleasa ut radarstationerna till iväntan på serieleverans av nya radarstationer frånEricsson. var redan av ISP godkäntsom mottagarland vid försäljning av produkterna.Mot den anförda bakgrunden beslöt expeditions- ochrättschefen vid att avskrivaberedskapsärendet. Enligt gällande praxis innebärdetta att Försvarsdepartementet inte har någonerinran mot Försvarsmaktens beslutsavsikt.Försvarsdepartementet har endast hanterat frågan omlämpligheten av Försvarsmaktens utlåning av deaktuella radarstationerna ur beredskapshänseende.Promemoria från Inspektionen för strategiskaprodukter m.m.Utskottet har genom en skrivelse till ISP bett omsvar på vissa frågor. Av en inom ISP upprättadpromemoria, bilaga A6.2.3, som inkommit som svar påutskottets förfrågan framgår följande. ISP har den 8oktober 2003 beviljat tillstånd avseende försäljningav fyra artillerilokaliseringssystem tillDefence (). Den 16januari 2003 har ISP beviljat tillstånd avseendeleasing av fyra artillerilokaliseringssystem ().Av en inom upprättadpromemoria, som redovisas i avsnitt 6.1, framgår attpartiledaröverläggningar ägde rum den 19 mars 2003rörande krigsmaterielexporten inför och under detväpnade angreppet mot Irak.Behörigheten för expeditions- och rättschefenvid Försvarsdepartementet att lägga vissaskrivelser till handlingarnaChefen för ett departement skall enligt 31 §förordningen (1996:1515) med instruktion förRegeringskansliet föreskriva eller för särskildafall besluta om bl.a. chefstjänstemännens ochhuvudmännens uppgifter och fördelningen av arbetetmellan dem. Ärenden som inte behöver avgöras avdepartementschefen får avgöras av ett annat statsrådeller av en tjänsteman i . Hurdetta skall ske anges i en arbetsordning fördepartementet eller i särskilda beslut.I föreskrifter medarbetsordning för Försvarsdepartementet (RFK2001:06) ges ytterligare bestämmelser i ämnet.Enligt 42 § får expeditions- och rättschefen beslutaatt skrivelser i ärenden som inte skall avgöras avregeringen skall läggas till handlingarna.Expeditions- och rättschefen vidFörsvarsdepartementet har vidkontakt med utskottets kansli upplyst om attexpeditions- och rättschefen med stöd av densistnämnda bestämmelsen kan avskriva en anmälan sominte har ett yrkande till regeringen genom att läggaden till handlingarna.Utfrågning med försvarsminister har hållit utfrågning med försvarsministerLeni , bilaga B5. Vid utfrågningen framkombl.a. följande.Utförselfrågan har inte varit föremål för hennesoch Försvarsdepartementets bedömning. Den frågan harhanterats av ISP i enlighet med bestämmelser i lag.Försvarsmakten har anmält en beslutsavsikt attlåna ut viss krigsmateriel till . Isin anmälan - den innehöll inte något yrkande tillregeringen - bedömde Försvarsmakten att en sådanutlåning kunde ske utan att det inkräktade på desvenska beredskapskraven. Det här var informationsom Försvarsmakten lämnade för att efterlevaregeringens beslut i regleringsbrevet om attmyndigheten skall anmäla frågor som av särskildaskäl bör föranleda regeringens ellerRegeringskansliets ställningstagande. Det handladealltså om att göra en bedömning av om utlåning avmateriel till påverkade Sverigesoperativa förmåga, eller annorlunda uttrycktSveriges beredskapsförmåga. Vid den beredning somägde rum i departementet framkom ingenting somgjorde att försvarsministern hade skäl att hänskjutaden bedömningsfrågan till regeringens bedömning.Därmed kunde ärendet avskrivas som ettregeringskansliärende.Det hade varit möjligt för Försvarsmakten attunderställa frågan regeringens prövning genom att haen attsats, ett yrkande, i den framställning mangjorde. Men det fanns ingen sådan.Eftersom ärendet inte har aktualiserats via ISPhar det inte varit aktuellt att göra någon bedömningutifrån de kriterier som finns för utförsel avkrigsmateriel till länder i kris eller där enkrigssituation kan uppkomma. I den gemensammaberedningen som skulle ske i ett ärende som handlarom utförsel skulle Försvarsdepartementet haft attbedöma om ärendet skulle påverka säkerhetsläget förSverige. En sådan prövning har inte varit aktuell idet här fallet.Ärendet aktualiserades inte under utanunder en uppladdning till krig när det fortfarandepågick vapeninspektioner och överläggningar i FN:ssäkerhetsråd om hur frågan om skulle hanteras.Att informera de andra partierna om hurFörsvarsmakten uppfattade beredskapsläget ochutbildningsläget i ett krigstartade har försvarsministern inte ansett varaaktuellt.Regeringen i sin helhet har inte kommit i kontaktmed ärendet. När försvarsministern fick kännedom omfrågan nämnde hon det för både och därför att ärendet skulle kunna komma via ISPtill regeringen. Men avgjorde ISP ärendet, ochdärmed blev det ingen vidare diskussion i regeringenom det här aktuella ärendet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om denuppgiftsfördelning som gäller sedan den 1 februari1996 mellan regeringen och ISP, innebärande attmyndigheten som huvudregel beslutar om exportärendenoch att endast om särskilda skäl föreliggeröverlämnas ärenden till regeringen för beslut.Utskottet noterar att regeringen inte har meddelatytterligare föreskrifter om att ärenden av det nuaktuella slaget skall överlämnas till regeringen förbeslut.Av svaret från ISP framgår att myndigheten harprövat frågan om tillstånd till utförsel tillStorbritannien av den materiel som avses igranskningsanmälan. Detta tillståndsärende harsåledes inte överlämnats för beslut till regeringen,utan har handlagts av ISP.Försvarsmakten har till Försvarsdepartementetanmält myndighetens avsikt att till Storbritannienlåna ut den nu aktuella materielen. Anmälan har inteinnefattat någon framställning om att regeringenskulle vidta en viss åtgärd. Utskottet konstateraratt det därmed enligt gällande föreskrifter inte harålegat regeringen att ta upp anmälan frånFörsvarsmakten till prövning. Det har vidareframkommit att försvarsminister intefunnit skäl att ifrågasätta Försvarsmaktensbedömning att utlåning av materielen kunde ske utanatt detta inkräktade på beredskapskraven. Utskottetkonstaterar att expeditions- och rättschefen vidFörsvarsdepartementet därmed med stöd av givetdelegationsbemyndigande har kunnat avskriva ärendetpå det sätt som skett.Utskottet finner vid nu angivna förhållanden attdet i det avseende som granskningen gäller intefinns någon grund för kritik från konstitutionellsynpunkt vad gäller regeringens ellerförsvarsminister befattning medfrågor som rör utförsel till av denmateriel som avses i granskningsanmälan. Ärendetföranleder inget ytterligare yttrande frånutskottet.6.3 Statsminister om svenska positionerrörande IrakkrigetAnmälanI en anmälan till har begärtsatt utskottet granskar huruvida statsminister meddelat olika svenska positioner tillriksdagen och den svenska opinionen respektive tillUSA:s representant i fråga om det USA-ledda krigetmot och hur detta krig förhåller sig tillfolkrätten, bilaga A6.3.1.I anmälan anförs att den sedankriget mot inleddes öppet har stått för linjenatt agerande strider mot folkrätten. Dennalinje har bl.a. förmedlats av statsministern tillriksdagen vid en särskild debatt den 20 mars 2003.Enligt uppgifter som publicerats i Dagens industriden har emellertid statsministernförmedlat en helt annan linje vid kontakter medföreträdare för i . I enintervju förnekar den amerikanske ambassadörenCharles A att statsministern till USAhar framfört den linje som statsministern lagt framinför . Den amerikanske ambassadören slårdessutom i intervjun fast att "vår bild är attSverige och svenskarna stöder våra handlingar iIrak".Promemoria från StatsrådsberedningenUtskottet har genom en skrivelse tillRegeringskansliet begärt svar på vissa frågor. Av eninom Statsrådsberedningen upprättad promemoria,bilaga A6.3.2, som inkommit som svar på utskottetsbegäran framgår bl.a. följande.Regeringen har förmedlat sin hållning i Irakfrågantill företrädare för genom en rad offentligauttalanden och direkta kontakter. Exempel påoffentliga uttalanden är statsministerns anförandeni . Ett exempel pådirekt kontakt är det telefonsamtal mellanstatsministern och president som ägde rum den30 . Ett annat exempel ärutrikesminister möte med iWashington. Statsministern hade ett frukostmöte medUSA:s ambassadör , dvs. nio dagarinnan kriget startades.Den särskilda riksdagsdebatten den 20 mars 2003om Irakfrågan m.m.Vid en särskilt anordnad debatt i den 20mars 2003 om Irakfrågan yttrade statsminister bl.a. följande (prot. 2002/03:75):Det USA-ledda anfallet mot har inletts.Angreppet är av flera skäl olyckligt ochallvarligt. För det första har detta agerandeinte stöd i internationell rätt. Det är också enuppfattning som FN:s generalsekreterare har gettuttryck för. Till skillnad från kan Sverigeinte se annat än att ett militärt angrepp på Irakutan stöd av beslut i säkerhetsrådet strider motfolkrätten. För detta ska och dess allieradekritiseras ... Det kan i efterhand visa sig attdet krig som inletts var nödvändigt för attavväpna . Det kan visa sig att Irakgömde massförstörelsevapen. Också månader avvapeninspektioner kunde ha lett till en militärinsats. Men inget av detta rättfärdigar att USAoch dess allierade nu på egen hand går tillangrepp mot . Vi har en internationellvärldsordning, folkrätten. Den ger inget landrätt att ta saken i egna händer, hur stark man änär och hur grym en regim än må vara. Det är iFN:s säkerhetsråd internationell rätt ska formasoch tolkas. Går länderna ifrån dennavärldsordning är vi alla illa ute. Då öppnar viför en utveckling där fler länder kan tycka sigha rätten att med vapen i hand ta sig friheter påandra länders bekostnad. Vi riskerar envärldsordning på de stora, starkas villkor.Folkrätten är små staters skydd, ja, alla statersskydd, och därför är detta allvarligt.Intervju med ambassadör iDagens industri och senareuttalanden av statsministernI en artikel i den 22 mars 2003refereras en intervju med ambassadör i SverigeCharles A . I artikeln anges bl.a.följande.Vi har vetat att den svenskaregeringen har ansett att militära insatsermåste stödjas av och avresolution . Jag kan inte se att denpositionen har förändrats", säger ambassadören.Men statsminister haruttryckligen sagt att attackerna bryter motfolkrätten. Hur påverkar det relationen mellanUSA och ?Faktum är att jag har varit i kontakt medstatsministern och vad jag hört är inte det somdu refererar till. Vad jag hört är attstatsministern är mycket angelägen om att inteanklaga för att bryta mot folkrätten, sägerCharles Heimbold.Vid en information i kammare den 25 mars2003 om i den 20-21 marstidigare har yttrat att hanvid ett sammanträde med utrikesnämnden tidigaresamma dag "har klarat ut diskussionen om vad denamerikanske ambassadören har sagt" (prot.2002/03:78). I samband därmed yttrade följande.Det handlar om ett möte jag hade med ambassadörenför , långt innan kriget brötut. Då diskuterade vi nödvändigheten av att geinspektörerna mer tid. Då var det av vikt för ossatt hålla amerikaner, britter och andra kvar inomden process som resolution utgör ramen för. det läget, innan något avhopp var gjort,anklaga någon för att bryta mot folkrätten hadevarit kontraproduktivt och felaktigt. Man får kommaihåg det här samtalet fördes.Hade det förts skulle vi självfallet ha förtfram samma synpunkt som vi har gjort här frånriksdagens talarstol - den förnämsta tribunen i vårtland. Men samtalet fördes ,och det var ett annat läge.Tjänstemän vid utskottets kansli har vid besök påUtrikesdepartementet tagit del av protokollet frånsammanträdet med den 25 mars 2003samt därefter redovisat sina iakttagelser införutskottet.Utfrågning med statsminister har hållit utfrågning med statsministerGöran , bilaga B10. Vid utfrågningen framkombl.a. följande.Vid frukosten med den amerikanske ambassadören den11 diskuterade man det som hadeframfört, nämligen att inspektörerna behövde mertid. pratade då i termer av två tremånader ytterligare innan man skulle komma i den fasdå man skulle kunna anse att inspektörerna hadefullgjort sin uppgift. Han fick inte vid dettillfället något annat intryck än att ambassadörenskulle föra fram den synpunkten till sinauppdragsgivare i Washington.Vid den aktuella tidpunkten fanns det enligt GöranPerssons bedömning ingen anledning att starta endiskussion om ett eventuellt brott mot folkrättenfrån en stat som då fortfarande var inne i enprocess som följde FN:s resolutioner.Statssekreteraren ringde senareupp den amerikanske ambassadören och framfördesynpunkter med anledning av ambassadörens isammanhanget uppmärksammade tidningsuttalanden.Göran förde inga egna anteckningar vidtelefonsamtalet med president . Det varpresidenten som ringde upp honom. StatssekreterarenLars var också med och lyssnade påsamtalet.Göran uppgav vidare att han förutsätteratt utrikesminister tog upp Sverigesposition i Irakfrågan vid sitt möte med iWashington. Från den överläggningen finns detanteckningar som är hemligstämplade.Utskottets ställningstagandeAv utredningen i ärendet framgår att statsministerGöran och den vid fleratillfällen viddirekta kontakter med företrädare för harförmedlat sin hållning i frågor rörandeIrakkonflikten. Det material som utskottet har tagitdel av ger inte underlag för att slå fast att debudskap som därvid förts fram varit stridande motden hållning som och regeringenoffentligt intagit i samma frågor.Utskottet noterar att vid denoffentliga utfrågningen uppgett att han vidsammanträffandet med ambassadör den 11 mars2003 inte tog upp frågan om sin och regeringens synpå folkrättsenligheten av ett eventuellt kommandeUSA-lett anfall mot . Denna omständighet kanemellertid inte föranleda att grund finns för kritikfrån konstitutionell synpunkt vad gäller GöranPerssons agerande vid mötet med ambassadör.ReservationerFöljande reservationer har avgivits. I rubrikenanges inom parentes vilket avsnitt i utskottetsgranskning som behandlas i reservationen. status som särskilt känsligthavsområde (avsnitt 1.1)av (), (),(), (m), TobiasKrantz (fp), (), () och ().Riksdagens tillkännagivande om en ansökan hos IMO omatt ge status som särskilt känsligthavsområde innebar att en ansökan som avsåg svensktvatten borde göras , parallelltmed att arbetet inom Helcom fortsatte.Handlingslinjerna uteslöt således inte varandra. Den10 informerade miljöministern miljö- ochjordbruksutskottet om att det enligt regeringensbedömning inte varit praktiskt möjligt att ha enansökan med rimlig kvalitet klar redan den 11 april.Samma dag angav statsministern vid en frågestund iriksdagen att regeringen gjort bedömningen att enPSSA-ansökan skulle göras tillsammans med övrigastater runt för att få maximalt genomslagoch snabb behandling, och att man inte skulle kunnakomma fram snabbare med en nationell ansökan.Granskningen visar enligt utskottets mening attdet funnits utrymme för regeringen att tidigare änsom skedde redovisa för sina bedömningarför att inte vidta de begärda åtgärderna. Utskottetvill understryka vikten av att information om attregeringen inte anser att ett tillkännagivande kanefterkommas ges på ett så tidigt stadium som möjligtoch på ett sätt som gör informationen tillgängligför samtliga ledamöter. Regeringens agerande avseende riksdagensbeslut om (avsnitt 1.3)av (), (), (), (),(), (), BillyGustafsson (s) och ().Riksdagen gjorde etttillkännagivande till regeringen om att regeringensnarast borde återkomma till med ettförslag till en ny process- och instansordning iutlänningsärenden. Det kan konstateras att ärendetsberedning har tagit än vad som kundeförutses vid beslutstillfället. Redan i juni 2002beslutade regeringen om en lagrådsremiss om en nyprocess- och instansordning, men förslagetavstyrktes av Lagrådet.Regeringen har därefter i samråd med partierna isocialförsäkringsutskottet arbetat vidare med att tafram ett nytt förslag. Bland annat har enparlamentarisk kommitté tillsatts för att se överutlänningslagstiftningen med utgångspunkt iLagrådets yttrande. Mot denna bakgrund och medhänsyn till reformens omfattning och komplexitet kanenligt vår mening regeringen inte kritiseras förtidsutdräkten i ärendet. Det är av ytterst stor viktatt en reform som den här aktuella kan genomförasmed bibehållen rättstrygghet och rättssäkerhet,vilket ställer stora krav på beredningsarbetet. Detbör även framhållas att regeringen fortlöpande harinformerat om beredningsläget och skälentill tidsutdräkten i ärendet.Det kan i sammanhanget även erinras om vadutskottet har uttalat avseende riksdagenstillkännagivanden till regeringen. Utskottetförutsätter att regeringen hörsammar riksdagenstillkännagivanden och att regeringen för riksdagenredovisar sina bedömningar om de begärda åtgärdernainte vidtas. Om en tidsram uppställts av riksdagenoch regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärdi enlighet med riksdagsbeslutet bör det redovisasför inom denna tidsram. Även skälen föratt riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp isammanhanget. Om en redovisning inte kan ges iskrivelse eller proposition till bör denenligt utskottets mening lämnas till i enannan form som gör den tillgänglig för riksdagenssamtliga ledamöter.I övrigt föranleder granskningen enligt vår meninginte något uttalande från utskottets sida. ordförande för (avsnitt 1.5)av (), (), (), (),(), (), BillyGustafsson (s) och ().Utskottet granskade under föregående riksmötestatsministerns och dåvarande utrikesministernsagerande i frågan om en vald ordförande . Utskottet kritiserade att de iform av ett s.k. non-paper i EU-kretsen fört framett förslag som saknade den förankring i EU-nämndensom de båda i efterhand konstaterade borde hafunnits. Som anfördes i en reservation tillgranskningsbetänkandet fick det med tanke på vad somi många sammanhang understrukits om betydelsen av entidig förankring i av svenska ståndpunkteri EU-samarbetet anses olyckligt att papperet kom attspridas i EU-kretsen utan att ha diskuterats inämnden och inte heller i utskott, och såvälstatsministern som utrikesministern hade ocksåbeklagat det inträffade.Utskottet har sålunda redan under föregåenderiksmöte kritiserat att förslaget fördes fram. Vadårets granskning avser är frågan hur statsministern- sedan inställning till förslagetklargjorts - agerat för att i stället för sin egenståndpunkt driva den som kunde bedömas ha majoriteti . Även detta tog utskottet i viss månställning till under förra årets granskning.Riksdagens inställning till förslaget harmanifesterats i alltmer bestämda former vid samråd iEU-nämnden och genom beslut över betänkanden avsammansatta konstitutions- och utrikesutskottet. Den10 fattade beslut överbetänkandet 2002/03:KUU1, vari motioner i fråganansågs besvarade med vad utskottet anfört, och somsammanfattningsvis innebar att utskottet ansåg attnackdelarna med en vald ordförande i övervägde fördelarna. Den 20 oktober 2003beslöt med anledning av betänkandet2003/04:KUU1 att ge regeringen till känna vadutskottet anfört i frågan och som innebar attuppfattningen vidhölls.Statsministerns situation har i det aktuellaavseendet inneburit att han för att driva riksdagenslinje i EU-kretsen måste argumentera mot de skäl somhan själv tidigare hävdat med övertygelse ochuppenbarligen fått genomslag för. Statsministernmåste givetvis ha all rätt att fortsätta sina försökatt övertyga den svenska om det riktiga isin egen ståndpunkt. Svårigheterna för honom att - iden situation som uppstått - med trovärdighet i EU-kretsen argumentera för riksdagsmajoritetens linjemåste enligt utskottets uppfattning beaktas. Han harockså enligt tillgänglig utredning, när det funnitsanledning, påpekat att det som kommit att kallas detsvenska förslaget inte hade stöd.Situationen uppstod i huvudsak till följd av detagerande som var föremål för utskottets bedömningunder föregående . Utredningen nu ger inteanledning till något ytterligare uttalande frånutskottets sida. Regeringens samråd med (avsnitt1.6)av (), (), (), (),(), (), BillyGustafsson (s) och ().UtrikesministerbrevetVad först angår utrikesminister av samrådet om de fyra utrikesministrarnasbrev finner utskottet att utrikesministerninformerat och samrått med i erforderligutsträckning.Dateringen av brevet har enligt vadutrikesministern förklarat skett av förbiseende.Utskottet har ingen anledning att ifrågasätta dennaförklaring.------------------------------------------------ Regeringens redovisning av statens inkomsteroch utgifter m.m. (avsnitt 2.1)av (), (), (), (m), (), () och ().Av granskningframkommer att regeringen vid flera tillfällenlagt fram förslag för som står istrid med reglerna i budgetlagen. harsedan beslutat om förslagen. Det finns urstrikt konstitutionell synvinkel ingen kritikatt anföra mot regeringens förfarande. Intedesto mindre medför förslagen och besluten ensuccessiv urholkning av budgetlagen. Regeringenbör enligt vår mening verka för attbudgetlagens ändamål skall förverkligas. Senareläggning av EU-avgiften till nästabudgetår (avsnitt 2.2)av (), (), (), (m), (), () och ().Enligt budgetlagen är regeringen skyldig attvidta åtgärder om det finns risk attutgiftstaket kommer att överskridas. Somframhålls i förarbetena till budgetlagen äremellertid regeringen förpliktad attse till att de åtaganden som staten har tillföljd av lag eller avtal fullföljs. Beslutetatt skjuta på EU-avgiften innebar ett avstegfrån . Den åtgärd som vidtogsstår sålunda i strid med såväl budgetlagen somEG:s regler. Vidare ledde åtgärden - tvärtemotsyftet med utgiftstak - inte till bättrekontroll över statens utgifter. Snarare ökadeutgifterna eftersom staten till följd av denförsenade inbetalningen måste erläggadröjsmålsränta. Det kan enligt vår meningifrågasättas om detta överensstämmer medbudgetlagens krav på god hushållning. Slutligenkan konstateras att regeringen enligt 9 kap. 10§ regeringsformen inte utan riksdagensbemyndigande får uppta lån eller i övrigtikläda staten ekonomisk förpliktelse. Närmarebestämmelser om befogenhet för regeringen attikläda staten ekonomisk förpliktelse finns ibudgetlagen. Enligt 12 § får regeringen för detändamål och med högst det belopp som riksdagenbestämmer beställa varor eller tjänster samtbesluta om bidrag, ersättning, lån ellerliknande som medför utgifter även under senarebudgetår än det statsbudgeten avser.