bet · GR01SOU4 · 2004-02-17 00:00:00 — Studier har visat att kommuner och vård- och omsorgsföretaghar vidtagit en rad åtgärder för att främja personalrekryteringen. Utskottetdelade regeringens bedömning i skrivelse 2002/03:30 att kommunerna behövervidareutveckla strategier för vilka åtgärder som behöver vidtas för attförbättra personalens kompetens. Regeringen redovisade i skrivelsen attden beslutat att stödja kommuner och landsting genom en plan med förslagpå åtgärder för kompetensförsörjning av personal inom kommunernas vårdoch omsorg om äldre och personer med funktionshinder. Planen skall utarbetasgemensamt av tio myndigheter. Syftet med insatserna i planen är att skapabättre förutsättningar för kommuner och företag att fullgöra sitt ansvarsom huvudmän för och/eller utförare av vård och omsorg. Planen skallredovisas senast den 31 maj 2004.Utskottet erinrade också om att regeringen tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att sammanställa kunskap om situationen för personer meddemenssjukdomar och deras anhöriga samt identifiera utvecklingsområden däråtgärder behöver sättas in. Utskottet ansåg att resultatet av det pågåendearbetet borde avvaktas och avstyrkte de aktuella motionerna. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2002/03:134, 2002/03:135), (res. m, fp, kd,c).Utskottet konstaterade vidare att staten genom stimulansbidrag har gjorten särskild satsning på fortbildning av arbetsledare och biståndsbedömareinom äldreomsorgen för att höja kompetensen för dessa personalgrupper.Utskottet delade regeringens bedömning att kommunerna behöver fortsättamed fortbildningssatsningar i syfte att höja kompetensen hos arbetsledareoch biståndsbedömare för att möta de ökande krav som verksamheten ställerpå arbetsledarfunktionen (rskr. 2002/03:134, 2002/03:135), (res. kd).I budgetpropositionen, 2003/04:1, anförde regeringen (volym 6, s. 118-119)bl.a. att verksamheten inom vård och omsorg ställer allt högre krav på bl.a. arbetsledarfunktionen. har regeringensuppdrag att se över den sociala omvårdnadsutbildningen och socionomutbildningen.Regeringen konstaterar att trots stora rekryteringssvårigheter har detunder funnits en hög andel deltidsarbetslösa inom vård ochomsorgsområdet. Genom olika åtgärder har deltidsarbetslösheten dock kunnatreduceras med mellan . För attytterligare försöka reducera deltidsarbetslösheten avser regeringen attavsätta sammanlagt för olikainsatser. Medlen kommer främst att användas för att pröva nyaarbetsorganisationer och arbetssätt som skapar fler heltidsarbeten. Medel kommerockså att avsättas till flera myndigheter för kompetensutveckling avdeltidsarbetslösa, aktionsinriktad forskning samt informationsinsatser.Högskoleverket har avrapporterat uppdraget i rapportserie2003:29 Social omsorgsutbildning och socionomutbildning - en översyn.Rapporten kommer att remitteras . Remisstiden blir till 2 juni2004.Socialstyrelsen har redovisat en första rapport av de tio myndigheternasarbete med att utarbeta en gemensam plan för kompetensförsörjningen inomkommunernas vård och omsorg om äldre och funktionshindrade personer.Rapporten inom vård och omsorg om äldre ochfunktionshindrade analyserar förutsättningarna för kompetensförsörjningen.Analysen utgår från det aktuella läget i kompetensförsörjningen. Med stödav kunskap om förhållanden som har betydelse för kompetensförsörjningen,samt bedömningar av framtida samhällsutveckling, redovisas uppgifter omkompetensförsörjningen , med utblick mot 2030.Uppdraget skall slutredovisas senast den 31 maj 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas bedömningar att personalförsörjningen inomäldreomsorgen är fortsatt bekymmersam trots olika typer av insatser undersenare år. Utskottet vidhåller att kommunerna behöver vidareutvecklastrategier för vilka åtgärder som behöver vidtas för att förbättra personalenskompetens. Regeringen har givit tio myndigheter i uppdrag att utarbeta enplan med förslag på åtgärder för kompetensförsörjning av personal inomkommunernas vård och omsorg om äldre och personer med funktionshinder.Syftet med insatserna i planen är att skapa bättre förutsättningar förkommuner och företag att fullgöra sitt ansvar som huvudmän för och/ellerutförare av vård och omsorg. Planen skall redovisas senast den 31 maj2004. Utskottet anser att det pågående arbetet, som är klart,bör avvaktas. Motionerna So418 (m) yrkande 12, So428 (c) yrkande 9, So549(s) och So572 (fp) yrkande 9 bör inte nu föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller även att kommunerna behöver fortsätta medfortbildningssatsningar i syfte att höja kompetensen hos arbetsledare ochbiståndsbedömare för att möta de ökande krav som verksamheten ställer. Utskottetkonstaterar vidare att har avrapporterat uppdraget att seöver den sociala omvårdnadsutbildningen och socionomutbildningen. Rapportenkommer att remissbehandlas. Remisstiden blir till . Utskottetanser inte att motion So591 (kd) yrkande 13 bör föranleda något initiativfrån sida. Motionen avstyrks.HemtjänstenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om viss hemtjänst utan biståndsprövning.Utskottet anser att den fortsatta beredningen av Äldreberedningensslutrapport bör avvaktas. bör avslå en motion om avdragsrätt förhushållsnära tjänster. Utskottet vidhåller att detta skulle innebära ettavsteg från de principer som ligger till grund för den s.k. skattereformen.Riksdagen bör avslå motioner om vistelsekommunens ansvar för hemtjänstför äldre. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingenpå området och att regeringen vidtar de åtgärder som kan vara påkallade.Utskottet förutsätter också att regeringen vid behov återkommer tillriksdagen i frågan.Jämför reservationerna 43 (fp), 44 (c), 45 (m, fp, kd, c) och 46 (m, fp,kd, c).MotionerI motion So572 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omnationellt försök med viss icke behovsprövad hemtjänst för personer somär (yrkande 3). Motionärerna anför att försök bör genomförasunder i första hand med en utvidgad hemtjänst för alla som är eller äldre. Dessa äldre bör få rätt till 4 timmars hemtjänst i månadenutan biståndsprövning till ett pris som motsvarar cirka en tredjedel avkostnaden (). Regeringen bör överlägga med Svenska Kommunförbundetom formerna för ett sådant försök. Bland annat kan det behöva undersökasom en viss lagändring först behöver göras för att inte försöket skallhindras av en tolkning som förekommit av den s.k. likställighetsprincipeni kommunallagen.I motion So591 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande ombehovet av nya former för service till äldre (yrkande 16). De storaservicebehov som många äldre har måste tillgodoses i andra former och avandra utförare än den kommunala . En skattereduktion på 50 %för privata hushålls köp av tjänster i det egna hemmet bör därför införas,anför motionärerna.I motion So428 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omen utredning av ett system med hemservicecheckar i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 6). Motionärerna anför att systemet medhemservicecheckar skall omfatta alla pensionärshushåll, såväl förtids- somfolkpensionärer, och skall gälla för alla normalt förekommande tjänsteri hemmet. Det som redan förekommer inom den behovsprövade hemtjänstenskall inte ingå i detta system.I flera motioner tas frågan om hemtjänst för sommarboende upp. I motionSo228 av () begärs tillkännagivande om hemtjänst försommarboende och ersättning för denna. Motionären anser att det är önskvärtmed ett clearingsystem för interkommunal ersättning vid hemtjänst försommarboende. Liknande yrkanden finns också i motionerna 2002/03:So284 avÅsa (), 2002/03:So302 av (), 2002/03:So381av m.fl. (s), 2002/03:N397 av m.fl. (fp) yrkande 8, So261 av (), So281 av (), So388 av m.fl. (s), So566 av och () och So612 av m.fl. (s).Tidigare behandling och pågående arbeteSenast i betänkande 2001/02:SoU11 vidhöll utskottet sin uppfattning attdet inte bör göras något undantag från huvudregeln om att det ärvistelsekommunen som bär ansvaret för t.ex. hemtjänst till sommargäster (s.15). De aktuella motionerna avstyrktes därmed. följde utskottet(rskr. 2001/02:178), (res. kd, c).I betänkande 2002/03:SoU9 behandlade utskottet senast motioner med begäranom att kunna erbjuda viss hemtjänst utan biståndsprövning. Utskottetkonstaterade att regeringen, enligt ett uttalande av socialministern i enriksdagsdebatt , hade för avsikt att utreda möjligheternaatt erbjuda viss hemtjänst utan biståndsprövning med hänsyn till om dettaär förenligt med kommunallagen (1991:900). Utskottet avstyrkte aktuellamotioner med hänvisning till att inte borde ta något initiativpå området. Med anledning av motioner behandlade utskottet också fråganom avdragsrätt för hushållsnära tjänster. Utskottet vidhöll att avdragsrättför hushållsnära tjänster skulle innebära ett avsteg från de principersom ligger till grund för den s.k. skattereformen. följdeutskottet (rskr. 2002/03:134, 2002/03:135), (res. fp, c).Äldreberedningen, Senior 2005 anför i sin slutrapport förframtiden (SOU 2003:91) att kunskaperna behöver förbättras om vad tillgångtill service i hemmet betyder för självständighet och hälsa liksom om vaddet kostar. Utredningen konstaterar emellertid att den verksamhet somvissa kommuner erbjuder med service i hemmet utan behovsprövning harifrågasatts ur juridisk synpunkt. Främst har det gällt om kommunernas regleratt ge service till äldre människor över en viss ålder utan behovsprövningär förenliga med likställighetsprincipen i kommunallagen samt att reglernaom bistånd i socialtjänstlagen förutsätter någon form av behovsprövning.Att servicetjänster tillhandahålls utan behovsprövning innebär också atttjänsterna inte omfattas av regler om momsbefrielse i mervärdesskattelagen.Enligt utredningens bedömning skulle det gå att undanröja de juridiskahinder som finns i kommunallagen för att tillhandahålla service i hemmetutan behovsbedömning genom ett tillägg i socialtjänstlagen eller i ensärskild lag. Det är däremot enligt utredningens bedömning inte möjligtatt genom en lagändring medverka till att serviceavgifter utan behovsbedömningblir befriade från moms mot bakgrund av att reglerna för mervärdesskattär harmoniserade på EG-nivå och detta skulle strida mot EG-direktiv.Utredningen anser däremot att det är möjligt att inom nuvarande lagstiftningutveckla enklare behovsbedömningar för servicetjänster. Regeringen bördärför ge i uppdrag att stödja utvecklingen av metoderför seriösa men enklare behovsbedömningar inom ramen för nuvarandelagstiftning. Regeringen bör även ta initiativ till en uppföljning av denenskildes erfarenheter och upplevelser av olika former av behovsbedömningar.Regeringen bör också överväga att stödja en försöksverksamhet med ökadtillgång till service i hemmet för äldre inom ramen för nuvarandelagstiftning.Utredningen skall remissbehandlas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regeringens fortsatta beredning av Äldreberedningensslutrapport och förslagen om hemtjänst bör avvaktas. Motionerna So428 (c)yrkande 6 och So572 (fp) yrkande 3 avstyrks därmed.Utskottet vidhåller att avdragsrätt för hushållsnära tjänster skulleinnebära ett avsteg från de principer som ligger till grund för den s.k.skattereformen. Motion So591 (kd) yrkande 16 avstyrks därmed.Enligt 2 kap. 1-2 §§ socialtjänstlagen (2001:453) svarar varje kommun försocialtjänsten inom sitt område. Kommunen har det yttersta ansvaret föratt de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver.Fråganom hemtjänst vid vistelse i annan kommun än bosättningskommunen tas uppi ett antal motioner. Flera motionärer förespråkar ett clearingsystem förinterkommunal ersättning.Utskottet vill inledningsvis understryka att personer med behov av stödoch hjälp självfallet skall kunna vistas i annan kommun än bosättningskommunen,t.ex. för sommarvistelse, och få den hjälp och det stöd de behöver.Utskottet har vid tidigare behandling ansett att det inte bör göras någotundantag från huvudregeln att det är vistelsekommunen som bäransvaret.Utskottet har erfarit att anser att frågan vuxiti omfattning sedan förbundet senast utredde den . Många kommuner vändersig till förbundet och påtalar det som berörs i motionerna. Förbundetutreder därför nu på nytt frågan. För förbundsstyrelsen kan det, enligtuppgift, bli ett ärende under våren 2004.Utskottet anser för sin del att Svenska Kommunförbundets beredning avfrågan bör avvaktas och att inte bör föregripa pågående arbete.Utskottet förutsätter emellertid att regeringen noga följer utvecklingenpå området och vidtar de åtgärder som kan vara påkallade. Utskottetförutsätter också att regeringen vid behov återkommer till riksdagen.Utskottet avser att noga följa utvecklingen, men anser inte att motionerna2002/03:So284 (c), 2002/03:So302 (kd), 2002/03:So381 (s), 2002/03:N397(fp) yrkande 8, So228 (c), So261(c), So281 (s), So388 (s), So566 (kd) ochSo612 (s) nu bör föranleda något initiativ från sida. Motionernaavstyrks.Avgifter inom äldreomsorgenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om avgifter inom äldreomsorgen. Utskottetförutsätter att regeringen i den aviserade skrivelsen till omjämkning av avgifter för färdiglagad mat m.m. inom äldre- och handikappomsorgenkommer att hantera de problem som påtalat i sin uppföljningliksom de frågeställningar som tas upp i motionerna. I de fall så intesker avser utskottet att återkomma i frågan. Utskottet anser inte att deaktuella motionerna nu bör föranleda något initiativ från sida.Jämför reservation 47 (m, fp, kd, c).MotionerI motion So418 av m.fl. (m) begärs tillkännagivandeom vikten av att skyndsamt följa upp effekterna av avgiftsreformen inomäldre- och handikappomsorgen (yrkande 16). Motionärerna understryker viktenav att skyndsamt följer upp avgiftsreformen och identifierareventuella orättvisor inom det nya avgiftssystemet. Regeringen bör snaraståterkomma till så att dessa eventuella fel och brister kanåtgärdas och den ekonomiska tryggheten för äldre förbättras.I motion So591 av m.fl. (kd) hemställs att regeringen återkommermed förslag till riktlinjer för tillämpningen av maxtaxan i äldreomsorgen(yrkande 5). Tillämpningen av maxtaxan skiljer sig åt mellan olika kommuner,anför motionärerna. De anser att regeringen måste återkomma med tydligakonsekvensbeskrivningar för pensionärer i olika inkomstlägen och därefterförtydliganden av lagparagraferna. Bristerna måste åtgärdas omedelbart.Imotion So353 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande om vad imotionen anförs om åtgärder av brister i maxtaxan inom äldreomsorgen(yrkande 7). uppföljning av det nya avgiftssystemet visaratt inom vissa områden kvarstår problem. Motionärerna anser att regeringenskyndsamt bör ta fram förslag som åtgärdar de brister som kvarstår inomavgiftssystemet för äldre och funktionshindrade.I motion So428 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omatt utvärdera konsekvenserna av den nu införda maxtaxereformen(yrkande 4).I motion So350 av och () begärstillkännagivande om att utvärdera konsekvenserna av införandet av maxtaxanför äldre så att den ger alla pensionärer rättvisa villkor.I motion So358 av m.fl. (s) begärs tillkännagivande ombehovet av en konsekvensanalys av kommunernas ekonomiska kompensation vidinförandet av maxtaxan inom äldreomsorgen.I motion So596 av () begärs tillkännagivande om attöverväga en översyn av socialtjänstlagen i den del som gäller vuxna sombor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden men inte likställsmed gifta par vid bestämmelser om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen.I motion So597 av () begärs tillkännagivande om behovetav att överväga att utforma förändringarna i socialtjänstlagen så attjämkning av kostavgifter sker i landets samtliga kommuner.Bakgrund m.m.Enligt 8 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) skall i fråga om makar denenskildes inkomst anses utgöra hälften av makarnas sammanlagda inkomster.I proposition 2000/01:149 som låg till grund för den aktuella lagstiftningenhänvisar regeringen till den lagstadgade underhållsskyldigheten mellanmakar och registrerade sambor som motiv för detta sätt att beräkna inkomsten.Motsvarande gäller inte sambors inkomster, då det inte finns någonlagstadgad underhållsskyldighet mellan dem.I budgetpropositionen, 2003/04:1, redovisades (volym 6, s. 120) att denya bestämmelserna om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen har gettett ökat skydd mot höga avgifter för personer i olika inkomstnivåer.Socialstyrelsens uppföljningar har dock visat att vissa kommuner harbeslutat upphöra med att jämka kostnaderna för bl.a. mat vilket främstdrabbat personer med låga inkomster och lågt eller inget bostadstillägg.Regeringen anför att frågan bereds i Regeringskansliet.Regeringen avlämnade en lagrådsremiss Jämkning av avgiftför färdiglagad mat och andra sociala tjänster inom äldre- ochhandikappomsorgen.Lagrådet har vid sin behandling av förslaget ifrågasatt den föreslagnalagregleringen och bl.a. anfört följande:Frågan synes hellre böra ställas om det behov av jämkning som kan finnasinte borde tillgodoses genom att respektive kommun väljer att bygga utsina taxebestämmelser med jämkningsregler. En bestämmelse i lagform avföreslagen lydelse synes inte medföra fördelar när det gäller att undanröjaeller minska farhågor för att beslutet om jämkning kan komma att stridamot likställighetsprincipen. Av betydelse i det hänseendet är att dejämkningsbeslut som fattas är grundade på normer och skäl som är sakligtgodtagbara sett ur likabehandlingssynpunkt. Detta lär inte bli bättreutan snarare sämre säkerställt med den föreslagna lagregeln än om stödetför jämkning hämtas i närmare preciserade taxebestämmelser.Enligt propositionslistan avser regeringen att avlämna en skrivelse tillregeringen den 26 februari 2004.Utskottets ställningstagandeSocialstyrelsens uppföljning visar att avgiftsreformen i stort fått avseddeffekt och att måluppfyllelsen är god. Omsorgstagarna har fått ett bättreskydd mot för höga avgifter för hemtjänst, dagverksamhet, sjukvårdoch sådan bostad som inte omfattas av hyreslagen (12 kap. jordabalken).Av uppföljningen framgår emellertid att personer med låga inkomster ivissa fall har fått en försämrad ekonomi efter det att de nya avgiftsreglernainförts. Framför allt behövs enligt en reglering avavgiften för färdiglagad mat.Utskottet vill för sin del understryka att för personer med låga inkomsterär det särskilt viktigt att kommunerna får beakta den enskildes ekonomiskaförhållanden vid fastställande av avgift och när särskilda skäl föreliggerjämka avgiften så att dessa personer förbehålls tillräckliga medel försina personliga behov.Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat att den avseratt avlämna en skrivelse till om jämkning av avgifter förfärdiglagad mat m.m. inom äldre- och handikappomsorgen. Utskottet förutsätteratt regeringen i den aviserade skrivelsen till kommer att hanterade problem som påtalat i sin uppföljning liksom defrågeställningar som tas upp i motionerna So350 (c), So353 (v) yrkande 7,So358 (s), So418 (m) yrkande 16, So428 (c) yrkande 4, So591 (kd) yrkande5, So596 (s) och So597 (s). I det fall så inte sker avser utskottet attåterkomma i frågan. Utskottet anser inte att de aktuella motionerna nubör föranleda något initiativ från sida. Motionerna avstyrks.Anhörigstöd m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör med bifall till en mp-motion och delvis bifall till motionerfrån (m), (fp), (kd), (v) och (c) som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört. Utskottet anser att det behövs en kraftfull utvecklingav olika former för avlastning, stöd och utbildning till närstående.Regeringen bör därför återkomma till dels med en redovisningi anledning av det tidigare tillkännagivandet av , dels medförslag till insatser för att ytterligare säkerställa och stärka stödettill anhöriga. Övriga motioner avstyrks.MotionerI motion So418 av m.fl. (m) begärs tillkännagivandeom anhörigas och närståendes situation (yrkande 17). Motionärerna anseratt anhörigvårdare och närstående måste erbjudas stöd, dels ekonomiskt,dels genom kontinuerlig utbildning och möjlighet till avlösning ochkorttidsboende eller dagvård för den sjuke anhörige.I motion So505 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omvad i motionen anförs om överläggningar med ochLandstingsförbundet om former för utökat stöd till den som vårdar närstående(yrkande 1). Motionärerna anser att följande reformförslag bör diskuteras:en fortsatt utbyggnad av avlastnings- och växelvård, förbättringar ikommunernas regler för hemvårdsbidrag samt ökade möjligheter att anställanärstående.I motion A371 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande om viktenav att uppvärdera hemarbete och anhörigvård (yrkande 21). (Motionärernaanför att anhörigvård är ett krävande arbete. Detta bör generera pensionspoängoch värderas som meritgrund. )I motion So641 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivanden ombehovet av hälsoekonomiska studier och forskning kring anhörigvårdareshälsotillstånd (yrkande 1), om behovet av forskning kring anhörigvården(yrkande 2) och om nationellt resurscenter för anhörigstöd (yrkande 3).Vidare yrkas att beslutar om ändring av 5 kap. 10 § socialtjänstlagen(2001:453) enligt följande lydelse: "skall genom stöd ochavlösning underlätta för dem som vårdar närstående som är långvarigt sjukaeller äldre eller som har funktionshinder" (yrkande 8). Motionärerna anseratt anhörigstödet är så viktigt att det bör bli en särskilt regleradskyldighet för att ge ett sådant stöd. Motionärerna begärvidare tillkännagivande om anhöriganställning (yrkande 5). Det råder stora skillnader mellan kommunerna när det gäller yngre anhörigasmöjlighet till anställning för vård av närstående. Trygghetsförsäkringaroch pensionsavtal gäller inte för denna grupp. Frågan om de anhöriga enbartskall få olika typer av stöd eller om de skall anställas och omfattas avtrygghetsförsäkringar och pensionsavtal måste lyftas fram. Detta behöver,enligt motionärerna, utredas närmare.I motion So353 av m.fl. (v) begärs tillkännagivanden omanhörigstöd (yrkande 12) och om uppföljning av anhöriginsatser (yrkande13). Motionärerna anser att regeringen bör överväga att tillföra medelför fortsatt utveckling av anhörigstödet. Vidare bör gesi uppdrag att följa utvecklingen och ge förslag på åtgärder så att detsäkerställs att anhöriginsatser utförs utifrån den enskildes önskemål,anhörig såväl som brukare, och inte som ett led i samhällets besparingar.I motion So428 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omen strategi för att stimulera ett bra samarbete mellan anhörigvård ochden offentliga vården och omsorgen (yrkande 7). Motionärerna anför attsamhället måste ge anhörigvårdare ökat stöd i form av avlösning, avlastningoch anhörigträffar.I motion So573 av och ()begärs tillkännagivande om vad i motionen anförs om avlastning, stöd ochutbildning till närstående (yrkande 7). Motionärerna anför att det behövsen kraftfull utveckling av olika former för avlastning, stöd och utbildningtill närstående.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.Utskottet har i betänkande 2001/02:SoU11 föreslagit etttillkännagivande till regeringen om att det är önskvärt att i socialtjänstlageninföra en särskilt reglerad skyldighet för socialnämnden att stödja demsom vårdar närstående. Regeringen borde göra en analys av deekonomiska konsekvenserna av en sådan lagreglering samt redovisa förriksdagen olika alternativa lagregleringar i avsikt att ytterligare stödjaanhöriga. följde utskottet (rskr. 2001/02:178).Utskottet behandlade åter frågor om anhörigstöd i betänkande 2002/03:SoU9i anledning av bl.a. skrivelse 2002/03:30 Uppföljning av den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken. Utskottet anförde att den deladeregeringens bedömning att det påbörjade utvecklingsarbetet med stöd tillanhöriga måste fortsätta och vidareutvecklas. Utskottet konstaterade attregeringen redovisade att den tillsammans med hade slutit ett utvecklingsavtal om att stödettill anhöriga skall fortsätta . Vidare hadeSocialstyrelsen i uppdrag att följa upp utvecklingen av kommunernas stöd tillanhöriga.