bet · GR01SKU25 · 2004-03-16 00:00:00 — Utskottet, som vid åtskilliga tillfällen tidigarehar behandlat den nu aktuella frågan, vidhåller att det inte finns någonanledning att utöka de nämnda undantagen med högskolestuderande ochavstyrker motionerna Sk268 och Sk249.Kvarskrivning i folkbokföringen för misshandlade invandrarkvinnor somriskerar att utvisas till sina hemländerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ett tillkännagivande om en rätt förmisshandlade invandrarkvinnor som tagit sin tillflykt till kvinnojourerna ochsom riskerar att utvisas till sina hemländer att "kvarskrivas".Jämför särskilt yttrande 3 (m, kd, c).Gällande bestämmelserUppgifter som registreras i folkbokföringen är som huvudregel offentliga.I vissa fall kan det dock vålla olägenhet för en person att sådanauppgifter lämnas ut. Med hjälp av t.ex. adressuppgift från ettfolkbokföringsregisterkan en förföljare spåra upp en viss person för att hota eller utöva våldmot personen. Även andra uppgifter som registreras inom folkbokföringenkan användas som ett led i förföljelse. För att uppgifterna i folkbokföringeninte skall kunna missbrukas på detta sätt finns vissa möjligheter attvidta åtgärder till skydd för förföljda personer.Sekretessmarkering i folkbokföringsregistren är den första skyddsåtgärdsom tillgrips när man kan befara att folkbokföringsuppgifter kan kommatill användning för personförföljelse. Markeringen anger att särskildförsiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter av personen ifråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess.Sekretessmarkering är alltså avsedd att ge myndigheterna en varningssignalvid utlämnande av uppgifter som normalt sker utan särskild sekretessprövning.Sekretessmarkering har använts inom folkbokföringen ochskatteförvaltningen har utarbetat särskilda rutiner för systemet.Så kallad kvarskrivning regleras i 16 § folkbokföringslagen (1991:481).Enligt denna bestämmelse får en person som av särskilda skäl kan antasbli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annatsätt medges att vid flyttning vara folkbokförd på den gamla folkbokföringsorten.Kvarskrivning kan ske endast efter ansökan av den enskilde och får medgesendast om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genombesöksförbud eller på annat sätt. Kvarskrivningen får avse även den flyttandepersonens medflyttande familj.Bestämmelser om fingerade personuppgifter infördes ochregleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Enligt lagenkan en folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för särskilt allvarligbrottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa eller frihet medges attanvända andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingeradepersonuppgifter). Det krävs också att personen inte kan ges tillräckligtskydd på annat sätt. Huvudregeln är att medgivandet gäller för obegränsadtid, men det får begränsas till . Ett medgivande att användafingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem som varaktigtbor tillsammans med den person som riskerar att bli utsatt för allvarligbrottslighet.MotionenI motion Ju443 (yrkande 7) av m.fl. (m) föreslåsen rätt för invandrarkvinnor som tagit sin tillflykt till kvinnojourernaoch som riskerar att utvisas till sina hemländer att "kvarskrivas".Utskottets ställningstagandeDet problem som motionärerna berör tangerar de frågor som tas upp iPersonsäkerhetsutredningens delbetänkande SOU 2002:71 Mot våld i närarelationer som innehåller förslag till åtgärder för att motverka våld inomfamiljen och erbjuda utsatta kvinnor och andra närstående skydd och stöd.För att det fortsatta arbetet mot våld i nära relationer skall kunnabedrivas mer effektivt föreslår utredningen att det struktureras och attinsatserna präglas av långsiktighet. Utredningen föreslår därför att ennationell handlingsplan mot våld i nära relationer antas. Förslagetinnefattar ett antal åtgärder som syftar till att förstärka skyddet förvåldsutsatta kvinnor och andra närstående. Det handlar t.ex. om attytterligare förbättra myndigheternas handläggningsrutiner rörandefamiljevåldsärendena och att utveckla nya arbetsmetoder. Planen innehåller ocksåen ökad satsning på kvinnojourerna. Bland de lagstiftningsåtgärder somdärutöver föreslås kan nämnas ett nytt institut inom folkbokföringen,nämligen skyddad folkbokföring, som skall kunna användas av dem som blirutsatta för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier på annatsätt.Regeringen har föreslagit att det skall bli möjligt att beviljatidsbegränsat uppehållstillstånd till utlänningar då det är befogat medhänsyn till genomförandet av förundersökning eller huvudförhandling ibrottmål. Härigenom får utländska brottsoffer och vittnen, s.k. bevispersoner,en laglig möjlighet att tillfälligt stanna kvar i för att genomvittnesmål och annan bevisning bistå brottsutredande personal att lagförabrott. I propositionen framhålls att folkbokföring i kan kommaatt aktualiseras i de fall vistelsen i varar än ett år.Utskottet vill för sin del tillägga att om en person, som på detta sättfolkbokförs i , är utsatt för personförföljelse, kan även de ovanbeskrivna reglerna till skydd för missbruk av folkbokföringsuppgifternakomma att tillämpas, dvs. sekretessmarkering, kvarskrivning eller fingeradepersonuppgifter. har tillstyrkt regeringensförslag och kommer att fatta beslut i ärendet (prop.2003/04:35, bet. 2003/04:6).Utskottet konstaterar att arbete är på gång för att förbättra förhållandenaför de drabbade kvinnorna oavsett bakgrund. Utskottet anser att resultatetav beredningen inom bör avvaktas innan ställning tastill om kvarskrivningsreglerna skall göras lättare tillämpliga på justden personkategori som motionären nämner. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Ju443 yrkande 7.Skyddad identitet i folkbokföringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ett tillkännagivande om en rätt för kvinnorsom varit utsatta för trafficking att få skyddad identitet i samarbetemed de nordiska länderna.Jämför reservation 12 (v, mp).MotionenI motion Ju448 (yrkande 7) av m.fl. (mp) förespråkas en rättför kvinnor som varit utsatta för trafficking att få skyddad identitet isamarbete mellan de nordiska länderna.Utskottets ställningstagandeI slutbetänkande 2004:1 Ett nationellt programom personsäkerhet föreslås bl.a. ett ökat samarbete med andra länder,och särskilt inom , på vittnesskyddsområdet. Förberedelser pågårockså för ett sådant samarbete, och bl.a. har en arbetsgrupp som lyderunder ländernas rikspolischefer bildats för att bana väg för ett kommandeutbyte av hotade personer mellan länderna, sägs det i utredningen. Frågansom motionärerna har väckt är således redan uppmärksammad och någon åtgärdav behövs inte. Utskottet avstyrker därför motion Ju448 yrkande7.Den territoriella indelningen i folkbokföringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ett tillkännagivande om att Svenska kyrkansförsamlingsbegrepp skall utmönstras ur folkbokföringen.BakgrundEnligt folkbokföringslagen skall en person folkbokföras på den fastighet,i vissa fall även lägenhet, och i den territoriella församling därvederbörande är att anse som bosatt. är indelat i territoriellaförsamlingar, som är kyrkliga. Folkbokföring sker enligtfolkbokföringslagen inte i socken men gränserna för de äldre socknarnasammanfalleri många fall med församlingsgränserna.I betänkandet SOU 2000:17 Folkbokföring efter stat-kyrka-reformen m.m.föreslog Utredningen om folkbokföring i församling att territoriellförsamling skulle utmönstras ur folkbokföringslagen och ersättas med kommun.Ett stort antal remissinstanser riktade kritik mot detta förslag. Ibudgetpropositionen för anförde regeringen som sin bedömning attfolkbokföring även fortsättningsvis bör ske i territoriell församlinginom (prop. 2001/02:1 utg.omr. 3 s. 21).MotionenI motion Sk387 (yrkandena 1 och 2) av () anförs attfolkbokföringen inte bör styras av territoriella indelning.I stället bör det civila församlingsbegreppet knytas till de församlingsgränsersom gällde innan den nu pågående vågen av församlingssammanläggningarbörjade. För att markera boskillnaden mellan kyrka och stat kan de civilaförsamlingarna i fortsättningen kallas för socken eller - i Sverigestidigare städer - annat lämpligt begrepp.Utskottets ställningstagandeDet var bl.a. just av det skälet att det allmänna saknar bestämmanderättenöver församlingsindelningen som Utredningen om folkbokföring i församlingi det ovan nämnda betänkandet SOU 2000:17 föreslog att folkbokföring ikyrklig församling skulle upphöra och i stället ske på fastighet och ikommun. På grund av remissopinionen som bl.a. ville värna om detkulturhistoriska arvet valde dock regeringen att inte lägga fram något förslagom ändrade regler för folkbokföringen i detta hänseende. De äldre reglernabestår således, och utskottet finner att det inte finns anledning att nuändra dem. Utskottet avstyrker således motion Sk387 yrkandena 1 och 2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. F-skattsedel, punkt 2 (m, fp, kd)av (), (), Per (), UlfSjösten (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om F-skattsedel. Därmed bifaller motionerna2003/04:Fi305 yrkande 4, 2003/04:Fi308 yrkande 19 och 2003/04:Sk346 ochbifaller delvis motionerna 2003/04:Sk251, 2003/04:Sk391, 2003/04:Ub270yrkande 2, 2003/04:N226 yrkande 3, 2003/04:N329 yrkande 6 och 2003/04:A308yrkande 3.StällningstagandeVi håller med motionärerna bakom parti- och kommittémotionerna Fi305yrkande 4 (fp) och Fi308 yrkande 19 (kd) samt motion Sk346 (m) om attmöjligheterna att få sig tilldelad en F-skattsedel är alltför begränsade.Dagens regler stänger nämligen ute många entreprenörer som vill startaeget. Utan en kontinuerlig nyetablering av företag minskar möjligheternaatt det växer upp nya och verkligen livskraftiga företag. För att så mångaföretag som möjligt skall så att säga få chansen att etableras och sedanväxa till sig bör reglerna vara mer generösa när det gäller möjlighetenatt erhålla F-skattsedel.Felaktiga F-skattsedelsinnehav eller eventuella missbruk av F-skattsedelsinnehavbör i stället motverkas genom att använda återkallelsemöjligheterna. Enligtgällande regler återkallar en F-skattsedel för den som begärdet eller som slutar att bedriva näringsverksamhet. F-skattsedeln kanockså återkallas för den som inte lämnar självdeklaration, inte redovisareller betalar sina skatter och avgifter, har näringsförbud eller är ikonkurs. Genom dessa regler upprätthålls disciplinen inom F-skattesystemet,men vi anser att det är lämpligt att fortlöpande följa upp ochgranska återkallelsegrunderna för att se om de behöver modifieras på någonpunkt med hänsyn till utvecklingen på företagsetableringsområdet. Härigenomkan man lätta på de strikta reglerna om tilldelning av F-skattsedel.Vad som är fel med dagens regler är bl.a. att företagaren inte tidigarefår ha varit anställd hos uppdragsgivaren. Vidare får företagaren inteheller använda uppdragsgivarens utrustning eller ha endast ett fåtal kundersom anlitar företagets tjänster under långa perioder. Företagaren fårinte bedriva ekonomisk verksamhet av "allmän karaktär" eller ha en alltförlåg ekonomisk riskprofil. Dessa krav innebär sammantaget att nyföretagandetinom tjänstesektorn hindras allvarligt, och bl.a. missgynnas kvinnor somskulle kunna starta eget inom vårdsektorn. Vi har också fått indikationerpå att godtycklighet och olika behandling vid F-skattsedelstilldelningenförekommer beroende på var i landet man lämnar in sin ansökan. Det anfördavisar enligt vår mening att det finns ett behov av en reformering avreglerna om F-skattsedelstilldelning. När det gäller inriktningen av ensådan reform delar vi uppfattningen i motion Sk308 att alla som vill haen F-skattsedel för att kunna bedriva verksamhet i egen regi i principockså bör kunna få ut en F-skattsedel, givetvis under förutsättning inte har näringsförbud eller skatteskulder.Vad nu anförts bör med bifall till motionerna Fi305 yrkande 4,Fi308 yrkande 19 och Sk346 samt med anledning av övriga nu behandlademotioner som sin mening ge regeringen till känna.2. F-skattsedel, punkt 2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om F-skattsedel. Därmed bifaller motion2003/04:N329 yrkande 6 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi305 yrkande4, 2003/04:Fi308 yrkande 19, 2003/04:Sk251, 2003/04:Sk346, 2003/04:Sk391,2003/04:Ub270 yrkande 2, 2003/04:N226 yrkande 3 och 2003/04:A308 yrkande3.StällningstagandeInnehav av F-skattsedel är viktigt för alla företagare och särskilt viktigtför tjänsteföretagare, eftersom bara ett sådant innehav befriar kundenfrån ansvaret att behöva betala skatt och arbetsgivaravgift på ersättningenför den utförda tjänsten. Utan F-skattsedel kommer man lätt till korta ikonkurrensen. På landsbygden är innehavet särskilt viktigt eftersom del av befolkningen är beroende av företagande, särskilt småföretagande.Det är sant att det har gjorts vissa förbättringar såvitt gäller möjligheternaatt erhålla F-skattsedel. Bland annat skedde enregeluppmjukning som innebar att det numera är som skall visaatt det finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varkenbedrivs eller kommer att bedrivas för att skall vägra utfärdaF-skattsedel åt någon som vill få en sådan sedel och som uppger sig bedrivaeller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet (prop.1997/98:33, bet. 1997/98:SkU9). Ändå anser jag i likhet med motionärernabakom motion N329 att tillämpning av reglerna fortfarandekan vara alldeles för snäv då det gäller bedömningen om den sökande kommeratt bedriva näringsverksamhet i skattelagarnas mening.Skatteverkets bedömning i denna fråga bygger i sin tur på ettsjälvständighetskriterium som bl.a. innebär att den som endast har uppdrag frånsin tidigare arbetsgivare inte anses bedriva näringsverksamhet. Dennapraxis är särskilt olycklig för sjukvårdspersonal som vill starta egetmen formellt säljer sina tjänster endast till eller kommunenoch som därför är så att säga diskvalificerade från F-skattsedelsinnehavså länge inte andra kunder till de producerade tjänsterna kan uppbringas.Kvinnor drabbas särskilt hårt av systemet. Sjuksköterskor hindras frånatt starta eget eftersom de i regel bara har och möjligenkommunen som uppdragsgivare för tjänsten. Efter ett bakslag i domstol harVårdförbundet reagerat kraftigt mot detta förhållande.Som framhålls i motion N329 borde, med enklare regler för att få F-skattsedel,administrationen kunna effektiviseras och handläggningstiderna kortas.Detta skulle naturligtvis vara en fördel. En tanke som bör prövas seriöstär att tilldela alla som föds här i landet en latent F-skattsedel somsedan skulle kunna aktiveras i vuxen ålder av de personer som vill startaett eget företag. Denna F-skattsedel skulle sedan få återkallas endast påsakliga grunder. Det anförda bör ges regeringen till känna, vilket innebäratt jag tillstyrker motion N329 yrkande 6 och tillstyrker delvis övriganu behandlade motioner.3. Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedeln, punkt 4(m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om arbetsgivaravgifter m.m. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:Sk212 och 2003/04:Sk216 och avslår motion 2003/04:Sk386.StällningstagandeMed en uppställning av slutskattsedeln, och möjligen även den förtrycktadeklarationsblanketten, som gör det möjligt att överblickaarbetsgivaravgifternasoch pensionsavgifternas storlek skulle, anser vi, skattebetalarna kunnafå en bättre information om det allmännas skatte- och avgiftsuttag pålöner och andra arbetsinkomster än . Med nuvarande datateknikbör en sådan utökad information på slutskattsedeln respektivedeklarationsblanketten inte vålla nämnvärt merarbete för , ochvinsteni form av ett ökat medvetande hos medborgarna om skatternas och avgifternasstorlek överväger stort de eventuella nackdelarna i form av ökadeadministrativa insatser. Med det anförda tillstyrker vi motionerna Sk212 ochSk216 och avstyrker motion Sk386.4. Uppgifter på lönebesked, punkt 6 (m, kd)av (), Per (), () och StefanHagfeldt (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om uppgifter på lönebesked. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2003/04:Sk217, 2003/04:Sk235 och 2003/04:Sk429.StällningstagandeI , med världens högsta skattetryck, är det särskilt viktigt attsynliggöra det totala skattetrycket i olika sammanhang. Många skatter ärdolda för de enskilda löntagarna, t.ex. arbetsgivaravgiften. Ett lönebeskedmed information om bruttolön, inklusive alla skatter och avgifter försåväl arbetsgivaren som den enskilde, är ett utmärkt sätt att synliggöradet faktiska skattetrycket på löner och andra arbetsinkomster. Åtminstoneen gång bör den anställde få ett lönebesked i vilket bruttolöneninklusive avgifter enligt lag och avtal redovisas. Därefter redovisasarbetsgivaravgifter, löneskatter och andra pålagor som dras av från denursprungliga bruttolönen. Staten som arbetsgivare bör kunna föregå medgott exempel. Detta bör med anledning av motionerna Sk217, Sk235och Sk429 som sin mening ge regeringen till känna.5. Längre perioder för momsredovisning för småföretag m.m., punkt 7 (m,fp, kd)av (), (), Per (), UlfSjösten (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om för momsredovisning m.m. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Fi305 yrkande 5 och 2003/04:N414yrkandena 4 och 20 och avslår motionerna 2003/04:Sk383, 2003/04:N329yrkande 26 och 2003/04:N414 yrkande 21.StällningstagandeI dag har många enskilda näringsidkare en ojämn inkomst . Detsystem som finns med preliminär deklaration som avges vid åretsbörjan innebär att den totala skatt som man räknar med att betala underåret fördelas jämnt över tiden. Detta innebär att företagaren kan kommaatt behöva betala skatt utan att ha haft motsvarande inkomst. Vi biträderförslaget i motion Fi305 yrkande 5 om ett skattebetalningssystem därinbetalning av skatt sker först efter det att man haft inkomsten.I dag kan företagaren betala in skatten på ett skattekonto. Grundidén medskattekontot är enligt vår mening bra, men vi ställer oss bakom förslageti motion Fi305 yrkande 5 att reglerna bör ändras så att redovisning ochbetalning skall ha sänts in senast det angivna datumet. För att underlättaför små aktiebolag bör, som föreslås i samma motion, eventuellaförseningsavgifter sättas i relation till det försenade beloppets storlek.Vi föreslår att gör ett uttalande med en inriktning som här harangetts. Det innebär att vi tillstyrker motionerna Fi305 yrkande 5 ochN414 yrkandena 4 och 20 och avstyrker övriga motioner och motionsyrkanden.6. Längre perioder för momsredovisning för småföretag m.m., punkt 7(c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om för momsredovisning m.m. Därmedbifaller motion 2003/04:N329 yrkande 26 och avslår motionerna2003/04:Fi305 yrkande 5, 2003/04:Sk383 och 2003/04:N414 yrkandena 4, 20och 21.StällningstagandeSom framhålls i motion N329 yrkande 26 finns det en risk för att vissastorföretag förlänger sina betalningstider på ett sådant sätt attunderleverantörerna måste betala in momsen på en transaktion innan de harfått betalt från sin kund, storföretaget. För att inte företagare skalltvingas betala in mervärdesskatt på skattekontot innan företagaren harfått betalt av sin kund bör tidpunkten för redovisning och betalning avmervärdesskatt förskjutas. Inbetalning av skatter och avgifter för anställdpersonal samt skatt för företaget eller företagets ägare är intesynkroniserat med mervärdesskatteperioden, såvitt gäller mindre företag.Detta förhållande leder till administrativa problem och i vissa fallfelredovisningar. Sammantaget bör därför, som förespråkas i motionen, engemensam period införas och en gemensam tidpunkt fastställas för redovisningen,lämpligen den i efterföljande månad. En gemensam betalningsdagenligt detta förslag liknar det system som gäller för större företag. Jagföreslår att som sin mening ger det anförda till känna förregeringen och tillstyrker därmed motion N329 yrkande 26. Övriga motioneroch motionsyrkanden avstyrker jag däremot.7. Generalklausulen i skatteflyktslagen, punkt 9 (m, fp, kd)av (), (), Per (), UlfSjösten (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om generalklausulen i skatteflyktslagen. Därmedbifaller motion 2003/04:Fi305 yrkande 6.StällningstagandeDen s.k. generalklausulen är enligt vår mening utformad så att den ståri strid mot fundamentala principer inom lagstiftningen, särskiltskattelagstiftningen, som syftar till att eliminera risken för godtyckligbeskattning och annan maktutövning. Dess tillämpning är svårbegriplig ochhelt oförutsägbar för de skattskyldiga. I rättssäkerhetens idé ligger attreglerna skall vara fasta och tydliga så att medborgarna därigenom kanförutse och förstå konsekvenserna av sitt handlande. Medborgarna måste haförutsättningar att känna till var gränsen går mellan vad som är tillåtetoch vad som är förbjudet och klart veta vilka sanktionerna är om bestämmelsernaöverträds. Generalklausulen har uppenbara brister i dessa hänseenden ochbör därför avskaffas. Detta bör med bifall till motion Fi305yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna.8. Skattetillägg, punkt 10 (m, kd, c)av (), Per (), (), RogerTiefensee (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skattetillägg. Därmed bifaller motionerna2003/04:K271 yrkande 12 och 2003/04:N329 yrkande 24 och bifaller delvismotion 2003/04:Sk452.StällningstagandeSverige har fällts i för brott mot konventionen om demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna till följd av detsvenska systemet med skattetillägg. Domstolen har påpekat att det svenskaskattetillägget är att anse som ett straff och inte en administrativ avgift.Detta synsätt utlöser vissa rättighetsgarantier. En del har åtgärdatsgenom beslut om ändrade regler för skattetillägg under våren2003 men inte tillräckligt.En brist i systemet är att det tar att få en rättslig prövningav ett skattetillägg, vilket strider mot principen om rätten att få sittstraff prövat i domstol inom rimlig tid. Att man i kan tvingasvänta upp till för att få sin sak prövad är helt oacceptabelt.Europadomstolen kritiserade också det faktum att enskilda företagare inteheller kan få anstånd med verkställigheten till dess att saken har prövatsi domstolen, dvs. att straffet utmäts innan det finns en lagakraftvunnendom. Vi vill att det svenska skattesystemet anpassas helt till kravet pårättssäkerhet på detta område.