bet · GS01BOU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Här finns bl.a. skäl att se över redovisningen i den del av propositionen som avserbudgetförslagen så att en bedömning av medelsanvändningen underlättas.Utskottet återkommer nedan till denna fråga. Det bör även vara möjligtatt tydligare redovisa regeringens bedömning av vad som är faktiskaresultat av statens insatser inom politikområdet och vad som snarare äratt betrakta som ett resultat av omvärldsförändringar.Bostadsutskottet underströk föregående år värdet av att resultatredovisningeni kommande propositioner i högre utsträckning innefattar kvantifierbararesultatindikatorer. Regeringen har i årets budgetproposition (volym 1)givit uttryck för en motsvarande uppfattning. Utredningstjänstenkonstaterar i sin analys att det ännu inte finns några resultatindikatorerknutna till målet för bostadspolitiken. För vissa delar av målet redovisasinga resultat, medan andra delar redovisas mycket ingående. uppfattning bör det vara en strävan att regeringen ifortsättningen tydligare redovisar vilka indikatorer som avses blianvända som underlag för en bedömning av måluppfyllelsen för olika delarav det bostadspolitiska målet.Enligt utredningstjänstens bedömning har det skett en förbättring vadgäller redovisningen i budgetpropositionen av resultat över längretidsserier. Som exempel kan nämnas att för verksamhetsområdet tidsserier i form av ett flertal diagram som innebär attjämförelser kan göras över åren. Utskottet, som föregående år framhöllatt analyser av trender underlättas om samma källa används löpande ochom längre tidsserier för resultatindikatorerna redovisas, ser positivtpå denna utveckling.Bostadsutskottet kommenterade föregående år det förhållandet att deutgiftsområden som lagts fast inte till alla delar sammanfaller med denpolitikområdesindelning som regeringen tillämpar. Inom bostadsutskottetsansvarsområde gäller att bostadsbidragen, som helt faller inombostadsutskottets beredningsområde och ingår i utgiftsområde 18, iresultatbedömningssammanhang redovisas i den del av budgetpropositionen sombereds av socialförsäkringsutskottet. Utskottet framhöll att dettaförhållande, sett ur ett strikt bostadspolitiskt perspektiv, får ansesvara mindre lämpligt och att det inte underlättar en sammanhållenresultatbedömning av det bostadspolitiska målet. Regeringen har i åretsbudgetproposition (volym 1) för information och eventuellakommentar pekat på en del allmänna åtgärder kring frågan om indelningeni politikområden och utgiftsområden. Regeringen menar bl.a. att deproblem som pekat på skulle mildras om regeringen för respektivemyndighet redovisade såväl finansiering som bidrag till måluppfyllelsepå politikområdesnivå. vill för sin del hävda att enlämplig ordning kan vara att bostadsbidragens resultat och måluppfyllelsei förhållande till det bostadspolitiska målet redovisas i den del avbudgetpropositionen som gäller anslagsområde 18 samt politikområdetBostadspolitik. Bidragens resultat som ett medel för att tillgodose demål som ställts upp inom politikområdet Ekonomisk familjepolitik kandäremot som redovisas i den del av budgetpropositionen sombereds av socialförsäkringsutskottet.Bostadsutskottet vill avslutningsvis ta upp frågan om anslagsredovisningenvad gäller utnyttjandet av anslagna medel och givna bemyndiganden iolika avseenden. Denna fråga kommenterades inte närmare i de övervägandensom redovisades föregående år men har aktualiserats i samband medutskottets diskussioner om redovisningen i budgetpropositionen. Utskottetvill framhålla att en tydlig redovisning även i denna del är enförutsättning för beredning av budgetpropositionen. Särskildbetydelse har redovisningen givetvis för de partier som i motioner läggerfram alternativ till regeringens förslag avseende ram för utgiftsområdenoch anslagsfördelningen inom respektive område. Avsikten är att enprövning av förslagens genomförbarhet skall kunna göras såväl när deolika förslagen om utgiftsram ställs mot varandra som när utskottet tarställning till fördelningen på anslag. Det ligger då i hela utskottetsintresse att förslagen i möjligaste mån är likvärdiga vad gäller denekonomisk-tekniska genomförbarheten. Detta för att diskussionen i ställetskall kunna koncentreras på de politiska sakfrågorna. Mot denna bakgrundfinns det anledning för regeringen att pröva hur en tydligare redovisningav medelsanvändning inom de olika anslagen och en transparens vad gällerden ekonomiska redovisningen i övrigt skall kunna uppnås. Det finnsäven anledning att utveckla anslagsredovisningen i vissa andra avseenden.Som regeringen anför i budgetpropositionen (volym 1) bör en strävanvara att förslagen om anslag i högre grad kopplas till de resultat somkommer fram i uppföljningsarbetet.De av utskottet ovan redovisade övervägandena bör ses som en del idialogen mellan riksdag och regering i utvecklingsarbetet kring denekonomiska styrningen av staten. bör genom sitt godkännandeställa sig bakom vad utskottet anfört i denna fråga.Bostadspolitikens inriktningMålet för bostadspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om att anta ett nytt mål förbostadspolitiken.Jämför reservation 1 (m).Samtidigt som grunderna i det bostadspolitiska målet har legat fastunder har målet fortlöpande anpassats till utvecklingen ochtill de nya förutsättningar som denna skapat. Det två senaste ändringarnai målet utgör exempel på detta. När ett nytt mål för bostadspolitiken1998 lades fast på initiativ av bostadsutskottet innebar det en anpassningav målet till de internationella åtaganden som gjort på miljö-och bostadsområdet i olika FN-sammanhang. som den grundläggandeinriktningen låg fast tillfördes målet en ny dimension genom att detgav uttryck för att bostadspolitiken skall leda mot ekologisk hållbarhet.Den nya målformulering som antogs av innebär attdet övergripande målet om ett hållbart samhälle nu också ingår i detbostadspolitiska målet. Genom denna komplettering har målet givits enbredare inriktning eftersom begreppet hållbar utveckling omfattar detre dimensionerna ekonomisk, social och ekologisk utveckling. Sedanhösten 2002 formuleras sålunda målet för bostadspolitiken på följandesätt.Målet för bostadspolitiken är att alla skall ges förutsättningar attleva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande ochtrygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljönskall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskiltfrämja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggandeoch förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling vara grund för verksamheten.När lade fast målet för bostadspolitiken restesinga invändningar mot målet som sådant. Däremot föreslogs målet skulle kompletteras.Under årets allmänna motionstid har det emellertid väckts ett förslagom en helt ny målformulering. Enligt motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande1 skall bostadspolitiken göra det möjligt för fler att äga sin bostad- detta eftersom äganderätten är en omistlig del i en demokrati genomatt den stärker människors oberoende, skapar trygghet och bidrar tillintegration. Målet för bostadspolitiken bör därför formuleras på följandesätt.Bostadsmarknaden skall styras av människors efterfrågan och fria val,bostadspolitiken skall ge förutsättningar för olika slag av bostädersom kan tillgodose olika individers behov av trygghet och önskemål iolika skeden av livet.Det ligger enligt utskottets mening ett betydande värde i att det finnsen bred samsyn kring det övergripande målet för bostadspolitiken. Detinnebär att den politiska diskussionen och ansträngningarna kankoncentreras på att precisera delmål och på att finna de medel som gör attdet kan uppnås. En samsyn på denna punkt bidrar dessutom till atteffektivisera det arbete med mål- och resultatstyrning som utskottet nubedriver. Det vore enligt utskottets mening därför beklagligt om enighetenkring det övergripande bostadspolitiska målet inte kunde upprätthållas.Det finns mot den bakgrunden skäl att i olika avseenden ställa det avriksdagen antagna målet mot det förslag som lagts fram.Även om det bostadspolitiska målet inte är avsett att i detalj reglerabostadspolitiken måste det enligt utskottets mening på ett tydligt sättlyfta fram de övergripande frågor som bör vara vägledande för debostadspolitiska strävandena. Det innebär att målet inte bara kan formulerasutifrån rent bostadspolitiska överväganden, utan att det även bör geuttryck för gemensamma, sektorsövergripande målsättningar. Med ett sådantbetraktelsesätt framstår det enligt utskottets mening som både naturligtoch nödvändigt att det bostadspolitiska målet också tydliggör attbostadspolitiken skall bidra till en hållbar utveckling. Utskottet tvingasdock konstatera att det i motionen föreslagna målet, till skillnad fråndagens mål, helt saknar denna dimension. Förslaget avstyrks redan pådenna grund. Utskottet är inte heller i övrigt berett att ställa sigbakom förslaget att målformuleringen skall ersätta det nuvarande, ibred enighet antagna, målet. Motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande 1 avstyrkssålunda.Komplettering av målet för bostadspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om komplettering av målet förbostadspolitiken.Jämför reservationerna 2 (m), 3 (kd) och 4 (c).Redan när det nu gällande bostadspolitiska målet antogs av riksdagenlades det fram motionsförslag om att målet skulle kompletteras med enformulering som tar fasta på byggandet och ägandet av bostadsfastigheter.Även under årets allmänna motionstid har ett förslag med denna innebördväckts. Mot bakgrund av det bristfälliga bostadsbyggandet och de hotsom hyresrätten står inför bör det enligt motion 2004/05:Bo306 (kd)yrkande 7 i denna del till målet för bostadspolitiken fogasföljande.Bostadspolitiken skall skapa goda och långsiktigt förutsägbara villkorför byggande och ägande av fastigheter i alla olika upplåtelseformer.Detär enligt motion 2004/05:Bo263 (c) viktigt att arkitekturfrågorna intebara behandlas inom kulturpolitikens område eftersom de i hög grad ocksåhör ihop med planering och byggande. Genom att tydligt föra in arkitekturoch estetik även i bostadspolitiken så främjar vi vårt samhälle bådesocialt och ekonomiskt. Det bostadspolitiska målet måste därförkompletteras med frågor om arkitektur och estetik.När det gäller frågan om att i olika avseenden komplettera detbostadspolitiska målet gör utskottet följande bedömning.Det bostadspolitiska målet måste naturligtvis fortlöpande anpassas tillutvecklingen och till de nya förutsättningar som denna skapar. redovisat ovan har detta senast skett 2002. En förutsättningför att målet till någon del skall omprövas är att det är fråga ompåtagliga och bestående förändringar som inte kan anses omfattas av dengällande målsättningen.Utskottet delar den ambition som förslaget i kd-motionen ger uttryckför - att öka bostadsbyggandet och värna hyresrätten. Som utskottetframhållit vid sin tidigare behandling av motsvarande förslag (senasti bet. 2003/04:BoU1 s. 37) kommer denna ambition också till uttryckredan med dagens målformulering. Inte minst gäller det med hänsyn tillatt avsikten med det bostadspolitiska målet inte är att i detalj reglerabostadspolitiken, utan att det skall ge uttryck för den övergripandemålsättning som skall vara vägledande för den. liksom tidigareuppfattar utskottet förslaget i motionen som en precisering avdet bostadspolitiska målet. Av den redovisning avseende politikensinriktning som lämnas i budgetpropositionen (volym 10, utg.omr. 18 s.18) framgår också att bland de sex områden som bör prioriteras inomramen för det övergripande målet ingår bl.a. att bidra till attförutsättningarna för ett ökat bostadsbyggande förbättras, framför allt närdet gäller hyresbostäder och studentbostäder. Det kan mot den nu redovisadebakgrunden förutsättas att de frågor som lyfts fram i motionen kommeratt få den framträdande roll som motionärerna eftersträvar redan inomramen för det nu gällande bostadspolitiska målet.Även när det gäller förslaget i c-motionen, om att till det bostadspolitiskamålet knyta frågor om arkitektur och estetik, delar utskottet uppfattningenom värdet av att lyfta fram dessa aspekter på byggande och boende.Utskottet vill mot den bakgrunden erinra om att 1998 delsantagit ett handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design,dels beslutat om ändringar i så att där har förtsin krav på att estetiska värden skall beaktas och tas till vara vidutformningen av vår miljö. Det betyder att frågorna om arkitektoniskaoch estetiska värden har lyfts fram på ett övergripande plan som ävenomfattar det bostadspolitiska området. Frågorna har dessutom kommittill konkret uttryck i lagstiftningen. En komplettering av detbostadspolitiska målet i enlighet med förslaget i motionen kan därmed inteanses erforderlig. Även om det bostadspolitiska målet inte ger ett direktuttryck för vilken roll estetiska och arkitektoniska frågor bör spelauttrycker den praktiskt förda politiken desto starkare dessa strävanden.Med det nu anförda avstyrker utskottet förslagen i motionerna 2004/05:Bo306(kd) yrkande 7 i denna del samt 2004/05:Bo263 (c).Målet för bostadsbyggandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om målet för bostadsbyggandet.Jämför reservationerna 5 (m, fp, c), 6 (kd) och 7 (v).Den kraftiga neddragningen av samhällets stöd tillbostadsproduktionen, tillsammans med en förhållandevis hög realränta,kom att leda såväl till en kraftigt minskad nyproduktion av bostädersom till en kraftig nedgång i underhållet av beståndet. För att tydliggörabehoven av både nyproduktion och ombyggnad av bostäder bör riksdagenenligt motion 2004/05:Bo240 (v) yrkande 1 därför sätta upp tydliga målför bostadsbyggandet. Målet innebär att det under den närmaste tioårsperiodenbör byggas 40 000 lägenheter och att 60 000 lägenheter börrenoveras årligen.Förutom att målet för bostadspolitiken enligt motion 2004/05:Bo306 (kd)yrkande 7 i denna del bör kompletteras bör också den kvantitativamålsättningen för byggandet revideras. I stället för regeringens mål attbygga 30 000 lägenheter krävs det enligt motionen en bostadspolitiksom möjliggör ett byggande av 40 000-50 000 lägenheter - dettaför att råda bot på bostadsbristen och för att förbättra standarden påbostadsbeståndet.Utskottet vill anföra följande vad gäller mål för bostadsbyggandet.Det bör inledningsvis konstateras att inte lagt fast någotmål i absoluta tal för bostadsproduktionen. Däremot har regeringen ibudgetpropositionen för redovisat att den har sommålsättning att det skall byggas 120 000 bostäder under perioden 2003-2006.Det faktum att denna kvantitativa målsättning inte har underställtsriksdagen för beslut innebär naturligtvis inte att den skulle saknabetydelse för de bostadspolitiska strävanden som bör vägleda bostadspolitikenunder . I en situation där staten endast ger förutsättningarnaför bostadsbyggandet kan det dock knappast anses verkningsfullt attfastställa ett mål för bostadsbyggandet i absoluta tal. Däremot börnaturligtvis bostadspolitiken utformas så att den ger förutsättningarför en bostadsproduktion som i möjligaste mån svarar mot de behov somfinns.Även om det finns prognoser som pekar på att målsättningen intekommer att nås har nyproduktionen av bostäder ökat under de senasteåren. Till detta kommer att ombyggnader av bl.a. lokaler även givit ettbetydande nytillskott av bostäder. Sammantaget innebär detta attnytillskottet av bostäder nu ligger på en betydligt högre nivå än tidigare.Enligt senaste prognos kommer sålunda nytillskottet avbostäder att uppgå till 30 000 lägenheter för att öka till32 000 lägenheter 2006. Som framhålls i budgetpropositionen är det dockfortfarande bostadsbrist på flera orter, varför bostadsbyggandet måsteetableras på en nivå som är långsiktigt hållbar. Detta åstadkoms dockinte genom att i kvantitativa termer lägga fast det antal bostäder sommåste produceras. Det sker i stället genom åtgärder som på olika sättstimulerar såväl nyproduktion som ombyggnad av bostäder.Utskottet vill mot den nu beskrivna bakgrunden erinra om att det målför bostadsförsörjningen som regeringen redovisar i budgetpropositionenbl.a. uttrycker att det skall ge förutsättningar för ökad nyproduktionav hyresbostäder i tillväxtregionerna som kan efterfrågas av bredarehushållsgrupper. Även om inte heller detta mål uttrycks i kvantitativatermer ger det ett klart uttryck för ambitionen att få till stånd ettbostadsbyggande av tillräcklig omfattning.Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motionerna2004/05:Bo240 (v) yrkande 1 och 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 7 i denna del.Bostadspolitikens utformningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om bostadspolitikens utformning.Jämförreservationerna 8 (m), 9 (fp), 10 (kd) och 11 (c).Förslag som avser den övergripande utformningen av bostadspolitikenförs fram i ett flertal motioner. Även om utgångspunkten för förslagenär olika har motionerna det gemensamt att de ger uttryck för inriktningenav politiken snarare än att de innefattar detaljerade förslag. Detinnebär att motionerna i några fall även anger hur politiken bör utformasockså på områden som primärt inte ingår i bostadsutskottets beredningsområde.Flertalet av dessa mera övergripande förslag följs dessutom upp i andramotioner genom konkreta förslag till justeringar och förändringar idagens regelsystem. Det gäller inte minst i flera av de motioner sombehandlas längre fram i detta betänkande.Mot bakgrund av behovet av att underlätta för ungdomar att äga sin bostadbör det enligt motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande 4 begäras av regeringenatt den kommer med förslag om åtgärder riktade till alla boende för attstimulera sparande och ägande på bostadsmarknaden. I motionens yrkande24 förordas dessutom att de statliga bostadsföretag som bl.a. har tilluppgift att ta över kommunalt ägda bostäder skall avvecklas. Det finnsenligt motionen inte skäl att utöka det statliga företagandet, varfördet inte heller bör finnas några statliga fastighetsföretag. Verksamhetav denna typ är en angelägenhet för det privata näringslivet.Enligt motion 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 1 måste valfriheten i boendetöka. Det innebär en politik som tar sikte på att öka människors inflytandeoch möjligheter att ta makten över det egna boendet. Det fordrar bl.a.större utrymme för privat ägande, färre krångliga regleringar, ökadkonkurrens, lägre beskattning och långsiktigt förutsägbara förutsättningar.Ett motsvarande förslag förs dessutom fram i partimotion 2004/05:Bo310(fp) yrkande 26.Det finns enligt partimotion 2004/05:Bo310 yrkande 1 allanledning att vi i gör bostadspolitiska jämförelser med övrigaEuropa. Förutsättningar för mångfald, valfrihet och integration grundläggsredan vid planering och byggande av bostäder. Planeringen behöver därförfokusera på vad konsumenten efterfrågar. Upplåtelseformerna har här encentral roll. Vi i måste lära av andra länder i men finnavår egen väg utifrån de förutsättningar som finns.Boendepolitiken måste enligt motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 1 formasutifrån den enskilda personens ansvar, möjligheter och skyldigheter.Bostadspolitiken måste inriktas på att utan detaljstyrning skapaförutsättningar för ett ökat byggande och ett billigare boende. Det innebäratt staten återigen måste fokusera på sin grundläggande uppgift ibostadspolitiken, att svara för att legala och finansiella instrumentfinns tillgängliga för bostadsbyggandet, och inte på hur bostadspolitikenverkställs på lokal nivå.Enligt motion 2004/05:Bo249 (kd) yrkande 9 får inte regel- ochfinansieringssystem missgynna byggande av bostäder med äganderätt ellerbostadsrätt. För att detta mål skall nås måste beskattningen avbostadsproduktionen minska, och gälla alla lägenheter i flerbostadshus,oavsett upplåtelseform. Genom ett ökat bostadsrättsutbud förbättrasmöjligheterna för hushåll med låga inkomster att köpa en bostad.I partimotion 2004/05:Bo235 (c) yrkande 1 förordas att federalismensprinciper skall användas inom bostadspolitiken. Det innebär attbostadspolitiken måste omformas drastiskt genom att statliga direktiv ochpekpinnar ersätts med underifrånperspektiv och medborgarinflytande.Utgångspunkten skall sålunda vara att makten byggs underifrån ochdelegeras uppåt endast om det är nödvändigt.Som ett led i omformningen av bostadspolitiken föreslås dessutom attpolitiska församlingar skall ges ansvaret för en reformering avbostadsmarknaden i marknadsekonomisk riktning (yrkande 2),bostadspolitiken skall präglas av långsiktiga spelregler och enklareregelverk (yrkande 5),rörligheten på bostadsmarknaden skall ökas så att flyttkedjor skapas(yrkande 12) samten strategi utarbetas för att minska antalet bostads- och hemlösa(yrkande 22).Möjligheten att själv välja bostadsort och upplåtelseform är enligtmotion 2004/05:Bo248 (c) yrkande 1 en självklarhet. Samhället måstedärför skapa förutsättningar för människors fria val av boende.Enligt motion 2004/05:N403 (fp, kd, m, c) yrkande 3 finns det behov aven ny bostadspolitik för att förhindra bostadsbrist i . I motion2004/05:N401 (fp) yrkande 9 framhålls behovet av en ny bostadspolitikför tillväxt i . Mot bakgrund av bostadssituationen iStockholmsregionen förordas i motion 2004/05:N409 (fp) yrkande 23 enreformering av bostadspolitiken. Enligt motion 2004/05:N239 (kd) yrkande8 måste åtgärder vidtas för att minska produktionskostnaderna förbostäder i . Gemensamt för motionerna är att de förordaren omläggning av bostadspolitiken med utgångspunkt i regionala förhållanden.De åtgärder som förs fram ansluter dock till de förslag om en nybostadspolitik som läggs fram i övriga motioner från samma partier.Med anledning av vad som i motionerna föreslagits beträffande utformningenav bostadspolitiken vill utskottet anföra följande.Utskottet har i det föregående ånyo ställt sig bakom det bostadspolitiskamål som rikdagen lade fast 2002. Enligt utskottets mening bör sålundadetta mål vara vägledande för de bostadspolitiska insatserna ävenframgent. Detta övergripande mål ger dock inte svar på frågan hurbostadspolitiken skall utformas eller vilka bostadspolitiska medel som skallkomma till användning. Det innebär att målet måste brytas ned på delmålsom i sin tur kan konkretiseras ytterligare.De nu behandlade motionerna har alla till syfte att på olika sätt ochmed delvis olika utgångspunkter ge riktlinjer för hur den framtidabostadspolitiken bör utformas. Som utskottet uppfattar förslagen är detinte fråga om att i detalj fastställa hur politiken skall bedrivas,utan snarare att lägga fast de delmål som skall vara styrande förpolitiken. De mer ingående övervägandena i sak som avser de olika åtgärdersom kortfattat förordas i motionerna redovisas av utskottet i andradelar av detta betänkande samt i betänkanden inriktade på olika sakfrågorinom bostadspolitiken.Mot bakgrund av utskottets ställningstagande ovan när det gäller detbostadspolitiska målet bör det betonas att bostadspolitiken inte kanses isolerad från andra viktiga politikområden. Utskottet vill därför,nu liksom tidigare, understryka att det bostadspolitiska målet ävenmåste utgå från förutsättningen att bostadspolitiken skall utgöra enbärande del i den generella välfärden. Det innebär att bostaden är ensocial rättighet och därmed också en samhällelig rättighet. Av dettaföljer att samhället även fortsättningsvis måste ta ett ansvar för atttrygga bostadsförsörjningen.Det nu i korthet redovisade synsättet låter sig enligt utskottets meninginte förenas med flera av motionsförslagen, som i stället bygger påprincipen att det samhälleliga inflytandet liksom ansvaret bör minska.Samtidigt är det utskottets bedömning att flera motionsförslag inte inågot avgörande avseende kan anses stå i motsatsförhållande till detmål för bostadspolitiken som lagts fast. I dessa fall gäller frågandärför hur målet bör preciseras.