bet · GR01NU11 · 2004-03-30 00:00:00 — Men näten, som är så viktiga, borde hålla en viss nivå hela tiden.Sedan vill jag bara kort säga en sak om det här med avbrottsersättningsom många talar om. Det är egentligen inte en avbrottsersättning koppladtill verkliga kostnader, utan det är mer en typ av goodwillersättning.Man ger lika mycket till alla. stod det i om enbonde som var utan ström . Det kostade honom med merarbete ochextrakostnader . Man vill för det första inte varautan ström . Skulle man drabbas av det vill man naturligtvis haen rimlig ersättning, alltså en ersättning för de verkliga kostnaderna.MariaLarsson (kd): Tack så mycket. Jag har två frågor till tycker att det vara en bra föredragning av , som harinsett den problematik som ändå finns att hantera. Det är regeringen somhar möjligheter och verktyg att sätta i sjön, så jag förväntar mig mycketframöver.Svenska kraftnät är ju ett monopolföretag. Det diskuterades , när detbildades, huruvida man skulle ha en delning av det. Men har vi ettmonopolföretag. När vi tittar på hur det var när strömavbrottet inträffadei så tillsatte Bush en extern utredning för att titta på problematiken,vad som hade hänt och så vidare. Min fråga är: Vore det inte på sin platsatt göra en extern utredning över stamnätets förutsättningar för framtiden?En intern utredning är naturligtvis viktig, men kanske inte tillräcklig.De föreslagna åtgärderna kanske kan kompletteras med ytterligare åtgärderom man gör en extern utredning.Min andra fråga handlar om . Om jag förstår saken rättär den föremål för en förändring, kanske mest en organisatorisk förändring.Min fråga är: Anser Ånstrand att det behövs ytterligare verktyg iverktygslådan för att få en effektiv myndighet med tanke på det som vi harpratat om ?Till sist har jag ett litet medskick, eller kanske en liten fråga, tillBo Källstrand. I fråga om nätnyttomodellen har det kommit lite förmycket grus i maskineriet för att det ska gå riktigt smidigt framåt. Jagtror att det är oerhört viktigt att vi får till stånd ett sådant instrument.Jag tror att det skapar förutsättningar för investeringar för förbättradsäkerhet i de lokala och regionala näten. Jag skulle önska att man nufrån sida sätter sig med myndigheten och verkligeneffektiviserar arbetet så att vi snabbt får fram ett förslag. Det tror jagskulle underlätta elförsörjningen ganska mycket.Claes Ånstrand, : Tack för det förtroende somregeringenkan ha som aktör på det här området. Vi ser naturligtvis också vår rollsom väldigt viktig. Jag vill först svara på frågan om Svenska kraftnät.Jag tycker att det är väldigt viktigt att säga att när den här storastörningen inträffade kom det en oerhört snabb analys av vad som hadeinträffat. Den var oerhört precis. Man visade också att återleverans av eli systemet kunde ske efter . Det tyder på ett väldigt robustsystem. Om man till det lägger att avbrottsfrekvensen är vad den är trorjag nog att vi ska nyttja de här utredningsresurserna på något annat änatt lägga dem på just . Jag är mer bekymrad, vilketjag redogjorde för, över den situation som finns i lokal- och regionalnät.Det är där vi ska lägga kraften.Då kommer vi till den andra frågan, om instrumenten. Det är klart att sådär väldigt många instrument har trots allt inte regeringen på enavregleradmarknad. Jag har visat på några punkter där jag tycker att lagstiftningenbehöver skärpas. Det är naturligtvis en bevakning som vi hargällande vilka ytterligare åtgärder som kan krävas på det området. Jaghar faktiskt också stor tilltro till den betydelse som nätnyttomodellenkan ha för att öka kvaliteten när man väl får de allra sista bitarna påplats. Där kommer att ha en väldigt viktig uppgift.Bo Källstrand, : När det gäller frågan om nätnyttomodellenkan jag till att börja med säga att det här är ett arbete som vi frånbranschens sida har bedrivit förtroendefullt tillsammans medEnergimyndigheteni . Det har varit ett bra samarbete. Vi har kommit en bra bit påväg för att utveckla den här modellen, bygga upp den tekniskt och så vidare.Den sista biten, som återstår, är ju frågan om hur modellen ska ställasin mot framtiden. Vilka parametrar sätter man upp på de olika punkternai den här ganska komplexa matematiska modellen? Det är just detparametervalet,hur man så att säga ställer in siktet, som är så väldigt avgörande förvilket resultat vi kommer att nå.I den diskussionen, som fortfarande återstår lite grann men som vad jagförstår kommer att föras , hoppas vi kunna nå en samsynom just vikten av att den här modellen ska styras så att vi dels fårtillräckliga resurser för att underhålla dagens nät, dels också fårtillräckliga resurser och incitament för att bygga morgondagens nät, detnätsom vi vill ha . Givetvis kommer också myndigheten att ha kravpå oss att vi ska öka vår effektivitet. Det är vi naturligtvis beredda på.Ingegerd Saarinen (mp): Det var lite bekymmersamt att tidigare höra attden statistik som redan nu är otydlig vad gäller till exempel avbrott pålandsbygden kommer att bli ännu otydligare för glesbygdens del genom hurman redovisar. Jag undrar, och det är riktat till och , om det inte är viktigt att kunna särskiljaglesbygdenså att vi ser hur den avbrottsfrekvens som redan är högre utvecklas.Så har det också varit lite goda idéer kring ersättningar. Är det interimligt att ersättningen också borde grundas på hur stor skada man lideroch att det borde kunna utgå extra beroende på det? Vi har haft storaavbrott vad gäller kärnkraftverk. Vad skulle hända i den nuvarandemarknaden,där det börjar finnas en viss brist, om vi befann oss i en situation därfem kärnkraftverk stod ? Vad skulle det få förkonsekvenser?Och så har jag en fråga till, kanske mest till Ånstrand. Han sade nyligenatt konkurrensen är tillfredsställande. I en redan koncentrerad marknadsom går mot alltmer koncentration är konkurrensen tillfredsställande.Konkurrensreglerna borde se annorlunda ut för elbranschen än för andrabranscher eftersom villkoren är annorlunda i den branschen. Borde inteelbranschen ha speciella konkurrensregler som tar hänsyn till hur den serut?Håkan Heden, : Jag håller med om att vi behöverförbättra statistiken för avbrotten. Vi har också i den rapport som viskickade till regeringen , som jag nämnde tidigare, föreslagitatt regeringen ska föreskriva att företagen ska redovisa omfattandeelavbrott till oss. Det gäller om de är omfattande eller omfattandepå så sätt att de berör många kunder. Då skulle vi automatiskt få in det.I så fall får vi direkt in exakta uppgifter om var det har inträffat ochhur stora avbrotten är. Då får vi ett underlag och en ökad transparens isystemet. Bedömer regeringen att den av olika skäl inte vill ge oss detfår vi komma överens med om att på frivillig väg få in deuppgifterna.Bo Källstrand, : I fråga om statistikinsamlandet är det intebara omfattande avbrott som man måste följa upp. För att få ett braunderlag är det väldigt viktigt att det gäller alla. Glesbygden råkar oftaut för lite mindre avbrott som är nog så störande för de kunder som drabbas.Det är just glesbygdsproblematiken. Jag tror att det ligger något i detta.Jag säger precis detsamma som . Från branschens sida sättervi oss väldigt gärna i diskussioner med myndigheten om att hitta ett systemsom gör att vi kan hålla en fortsatt god och kanske till och med förbättradkvalitet på den statistik som förs så att vi styr åtgärderna rätt. Dettycker vi är viktigt.När det gäller frågan om ersättning vid avbrott är det klart att branschenhar tyckt att det är rimligt att göra detta och lämnat rekommendationer,frivilligt av goodwillskäl, till ersättningsnivåer som dessutom överskridsav många bolag som vill lägga på ytterligare. Jag tror att det viktigtatt ha klart för sig att det däremot är orimligt att gå alltför långt iatt kräva att bolagen ska betala alla konsekvensskador som blir av ettelavbrott. Den principen har vi inte på andra håll i samhället. Det fårställas i relation till intäktsnivån. En del av de avbrottsersättningarsom bolagen betalar ut vid lite längre elavbrott motsvarar en ellerflera årsdebiteringar till nätkunden. I de fallen får man säga att viredan nu börjar komma upp på ganska höga nivåer i förhållande till värdetav produkten.Claes Ånstrand, : Jag kanske först ska ta upp Ingegerdsfråga om konkurrenssituationen, som jag bedömt som tillfredsställande.När jag gör den bedömningen är det naturligtvis med utgångspunkt i attfölja prisutvecklingen på denna marknad. Fungerar inte konkurrensentillfredsställande får man ett genomslag i prisutvecklingen. Jagkonstateradedå att vi fortfarande i ett europeiskt perspektiv har ett lågt energipris.Dock är det ju så i en avreglerad marknad att det kommer att variera.Det som har stor betydelse i , eftersom en stor del av vårbasproduktion av el sker via vattenkraft, är hur välfyllda våravattenmagasinär. Vi såg ju att när de inte är det slår det igenomkraftfulltpå priserna. Vad man kan konstatera över är attdet ändå fungerar.Dock vill jag än en gång stryka under att vi är bekymrade över att dethar blivit en sådan koncentration när det gäller elproducenter. Därförvill vi följa utvecklingen. Det första man skulle kunna se med denbristandekonkurrensen är naturligtvis just att prisnivån generellt sett ökar. Detandra som det alltid finns en risk för om det är för få aktörer är ju attdet uppstår kartellbildningar och sådana saker. Det är det också viktigtatt ha bevakning på. Det är ingen regeringsfråga, utan det är naturligtvisKonkurrensmyndigheten som tittar på sådana saker. Det är mot den bakgrundensom jag gör de här bedömningarna.Jag vet inte om jag ska svara på det här med bortfallet och kärnkraften.Jag är ju inte tekniker utan politiker. Min bedömning är i alla fall attjag tror att , givet att vi har välfyllda vattenmagasin, skulleklara en så pass stor påfrestning som den du beskriver. Men man skulle sedet på prisnivån. Den skulle ju under ett sådant förhållande öka kraftigti . Det förtjänar att sägas att under den , då vihade förhållandevis låg nivå i vattenmagasinen, var det faktiskt ocksårätt många av kärnkraftsreaktorerna som var avstängda. De fanns inte idrift då.Det är klart att med den utgångspunkten har vi ett förhållandevis robustsystem i . Det är absolut inget argument för att inteproduktionskapacitetenborde öka i vårt system. På den punkten håller jag med . Vibehöver ökad kapacitet i . Jag tycker att prisnivån är avden karaktären att det borde stimulera producenterna till ökadeinvesteringari produktionskapacitet.Karl (): Min fråga ligger i linje med dem som LennartBeijer och ställde. Jag vill ställa den till Bo Källstrandmen kanske spetsa till den lite grann. När jag först lyssnade till dinföredragning kändes det som om den här nätnyttomodellen, som vi såsmåningomtror ska komma att fungera väl, inte är särskilt väl mottagen i branschen.Man skulle vilja vikta upp vissa parametrar väldigt hårt för att styrapriset mot en önskad nivå. Jag såg bilden. Den var väldigt tydlig. Juhögre pris, desto bättre rent generellt. Jag kanske kan få en kommentarom detta.Den andra saken gäller något som vi ofta hör när vi träffar de fackligaföreträdarna i nätföretagen. De påstår, i motsats till vad Bo Källstrandoch egentligen också säger, att underhållet av elnätet harförsämrats. Man har gjort sig av med väldigt mycket personal påunderhållssidan.Man tappar i kompetens. Även om jag förstår att de har ett visstpartsintresse kan jag ändå tro att det finns vissa belägg för det här. Detskulle jag vilja ha en kommentar om.Bo Källstrand, : Jag skulle gärna vilja lägga fram en bild.När det gäller frågan om nätnyttomodellen, som även har bäring på denandra diskussionen, om underhållet, har jag en illustration till en av defarhågor som vi har beträffande hur den här modellen slår. Vad det handlarom, mekanismen här, är ju att vi får en modell som bygger upp ettteoretisktnät utgående från var kunderna finns. Sedan jämför man det här nätet ochkostnaderna för att driva det med vad bolagen i verkligheten tar ut ochförsöker se om det är lagom pris eller inte.Jag har valt ett exempel med ett av våra medlemsföretag. Det här råkarvara energi. Där ser ni till vänster på bilden attnätnyttomodellenräknar fram ett nät som på lägre och högre spänningar har väsentligtkortare utbredning än verklighetens nät. Sedan räknar modellen fram vadunderhållet av det här nätet får kosta. Då baseras beräkningen på detteoretiska nätet, som är till vänster. Om vi ser hur det ser ut iverkligheten är det ju det verkliga nätet som finns därute och som vi måsteha folk för att underhålla. Det gör att om vi inte får täckning för dekostnaderna, vilket modellen inte ger oss, räcker inte det antal personersom ska underhålla det vänstra nätet för att jobba särskilt verksamt meddet högra nätet. Det är ett av de problem vi ser.En annan fråga är huruvida det vänstra nätet ger tillräckligt högleveranssäkerhet. Det kan vara så att det högra nätet, verklighetens nät,här uppbyggt för att ge en högre leveranssäkerhet, med fler dubbleringar,än vad det andra nätet ger. Det är de här inställningsparametrarna förmodellen som vi väldigt gärna vill fortsätta diskutera med myndighetenför att försöka komma till en riktig slutsats.Sedan har vi den andra frågan, om underhållet har försummats. Jag troratt man kan säga att under de år som har gått har det varit en press påökad effektivitet i bolagen. Trots inflation och trots ganska mycket nyauppgifter som har lagts på bolagen har det varit en taxenivå.Det är andra komponenter, som elpriset som har stigit, som gör att vi somkonsumenter känner det som om det har gått upp mycket. Nätpriset har varitkonstant. Det här har naturligtvis lett till ökade effektiviseringar.Sedan kan det vara olika i bolagen. I vissa fall kan det hända att manhar gått under den gräns som skulle behövas. Men jag tror inte att mankan säga det generellt om branschen. Men det är klart att det har blivitett större tryck av det här.Håkan Heden, : Den där bilden bygger på några gravamissförstånd som har skett i energi. Jag har med mig andra bilder,så vi kan väl gå över till ett seminarium om nätnyttomodellen. Det skavi avstå från. Jag kan bara konstatera att enligt våra beräkningar läggermodellen först ut av de verkliga ledningslängderna och 85 %av de transformatorstationer som finns om vi jämför med det verkliga nätet.På detta lägger modellen på för att åstadkomma högleveranssäkerhet. Modellen bygger ett nät som är resursstarkt och ska klarahög leveranssäkerhet. Sedan får företagen i och för sig ett avdrag om deinte levererar med den höga leveranssäkerheten. Nätnyttomodellen ger ettrobust nät som skapar förutsättningarna för goda leveranser. Bilden byggerpå gammalt material och delvis också på ett missförstånd.Eva Flyborg (fp): Fru ordförande! Med tanke på frågatidigare, om vad svaret är på frågan om kvalitet eller pris och om vi skagå åt höger eller vänster, förstår ju de flesta att svaret är att lösningensom vanligt finns i mitten. Men det hade ni redan gissat. Vi måste bådeha en god kvalitet och ett bra pris.Jag ska skära bort de flesta av mina frågor, för tiden lider dessvärre.Jag riktar mig främst till men också till vill jag fråga följande: Har det någon inverkan påsituationenatt blir alltmer beroende av importerad el? Då tänker jag på dentotala belastningen i nätet och så vidare. Den andra frågan är: vara villiga att ta med sig hem att allvarligt överväga attrekommendera sina medlemsföretag att avbrottsersättningen börjar redanefter , det vill säga att göra det dubbelt så bra som det äri dag?Så vill jag rikta några frågor till . Konsumenterna har här,och även tidigare, talat om att vi behöver mer konkurrens. Det håller viabsolut med om. En del av detta rör byte av elleverantör, som vi iriksdagenhar beslutat om. Vi har givit regeringen i uppdrag att återkomma med ettförslag om vitessystem om man inte följer det här. När kommer förslagetfrån regeringen? Den andra frågan är: I fattade vi också beslutför om begreppet god kvalitet. Vi visste inte vad det skulleinnehålla, men det skulle komma sedan. Då undrar jag: Har det kommit sedan,det här med vad som är god kvalitet?Sedan har jag den sista frågan. Vi är mer beroende av el . Det sägeralla, även . Med tanke på vårt ökande elberoende, vårkonsumtion som ökar, hur påverkas vi då av det faktum att densvenska regeringen stänger av svensk produktion i ? Vi stänger avkärnkraften, först nu bara något verk och sedan alltfler.Bo Källstrand, : Om den första frågan, huruvida denimporteradeelen haft någon betydelse i sammanhanget, kan man säga att när det gällerproblemen i lokalnäten har den egentligen inte det. Där förutsätts så attsäga att det finns spänning i stamnätet. När det däremot gällerstamnätssidanhar det framhållits väldigt tydligt hur situationen ser ut. tidigare att vi egentligen har fyra nationella system med vissa broar.Han redovisade också ambitionen att förstärka de här broarna. frånbranschsidan skulle vi önska att arbetet gick ännu fortare. Det är intebara säkerhetstänkande som ligger bakom att det är viktigt att få en braförbindelse mellan länderna. Det är också ett systemtänkande. Till syvendeoch sist gäller det att kunna få systemen att fungera tillsammans så brasom möjligt. Också möjligheten att hålla ett gemensamt pris och en välfungerande konkurrens över hela den nordiska marknaden skulle stärkas avdet här. Vi har alltför ofta brister i detta. Det är något vi sersom mycket önskvärt.Frågan om importerad el har i och för sig inte varit ämnet för de inläggsom jag har gjort , men från branschens sida ser vi det givetvis sommycket önskvärt att vi får sådana villkor för kraftproduktion att detblir lönsamt att investera i detta i . Vi tror i likhet medindustrinatt det är viktigt att få till stånd detta. Jag vill bara nämna att enligtvad jag har förstått från mina finska kolleger ger det nya kärnkraftverketi 100 000 årsarbeten i den finska ekonomin. Det är oerhört kraftiginjektion för den finska ekonomin. Varför skapar inte vi i , oavsettvad gäller för bränsle, vi kanske ska ha andra bränslen, villkor som göratt vi kan få investeringar inom kraftsektorn som kan dra i gång helasamhällsekonomin? Det tycker jag är en annan debatt som är intressant attföra.Sedan fick jag en annan konkret fråga. Den gällde avbrottsersättningenoch om vi från branschens sida skulle vara beredda att rekommendera attgå ned . Det är en fråga som jag inte harmöjlighet att svara på . Vi får ta det under omprövning. Men jagvill betona att jag tror att det kan vara svårt. Om vi ser på framförallt glesbygden, som det här gäller, är det ju ofta så, som vi konstaterarhär, att ska man ut och reparera fel i glesbygd är det ofta inte bara attköra motorvägen rakt ned. Man ska ta sig fram. Det ligger ofta träd övervägen. Man kanske måste få in bandvagnar och så vidare. I en del sammanhangär inte jättelång tid. Men det är en fråga som vi får ta medoss och diskutera.Claes Ånstrand, : Först var det några väldigt precisafrågor. fick ju ett uppdrag att komma med förslag tillföreskrifter om god kvalitet på överföring av el. Det förslaget har kommit,eller den rapporten har kommit, från deras del den 31 oktober förra året.Den är just nu ute på remiss, och remisstiden går ut den sista mars.Därefter kan vi bearbeta detta i Regeringskansliet.När det gäller byte av elleverantör vill jag verkligen understryka attdet inte är en tillfredsställande ordning . Systemet behöver skärpasoch bli bättre. Det är ett av fundamenten för en väl fungerande marknad.Där ligger just vitesfrågan i den utredning som vi har om el- ochgasmarknaden som ska vara klar i år.Sedan var det en fråga om kärnkraften som jag kanske inte riktigtuppfattade.Jag vill också understryka när det gäller avbrottsersättningar, även omden frågan inte har riktats till mig, att det är ju inget som hindrar attföretagen tidigarelägger avbrottsersättningarna om man tycker att det ärgod kundvård. Det är naturligtvis upp till varje företag att faktisktfundera över den frågan. Lagstiftningen pratar i och för sig inte om någratidsgränser.Eva Flyborg (fp): Den sista frågan handlade om att vi blir mer och merberoende av el och att vi är mer beroende av el , precis som ClaesÅnstrand sade i sitt inlägg . Med tanke på det ökadeelberoendet och den ökade elkonsumtionen, hur påverkas det av det faktumattregeringen bidrar till att försvåra situationen genom att stänga av endel av den svenska elproduktionen, det vill säga kärnkraftverken?Claes Ånstrand, : Det är riktigt att regeringen serframför sig en långsiktig utfasning av kärnkraften. Därför har Banverketsgeneraldirektör fått i uppdrag att med branschen förhandla omhur en sådan avveckling ska ske under ordnade former. Självklart kommerdet att behöva tillföras ny produktionskapacitet som en ersättning förden produktionskapacitet vi har i kärnkraften. Det behövs , och detkommer att behövas . Det ingår i uppgiften att lösa detta.Åsa (): Jag ska ställa en fråga till gav en viktig signal. Jag vet att det finns många somlyssnar. Du gav en tydlig signal om att det inte är acceptabelt att detblir elavbrott varje gång det blåser i landet. Det är en signal som mångahar väntat på.Vi har fått två delvis olika världsbilder och ingångar på synen på säkerhetoch elleveranssäkerhet. SKGS företrädare beskrev att målet är lågaenergipriser. Det behöver inte läggas så stor kraft på att bygga ut för ettavbrott . Den världsbilden ska jämföras med de konsumentersom vi därefter lyssnade på och deras verklighet, det vill säga avbrottvarje år. Det krävs incitament, det vill säga ekonomi, för atttillfredsställabåde den ena och den andra ingången. Är de två världsbilderna genomförbara?Är de utifrån ett politiskt perspektiv möjliga att möta? Jag vill påpekaatt elkonsumtionen i sig har gått ned under 2003.Claes Ånstrand, : Jag gör en åtskillnad i min bedömningav det nät som tillhandahåller. Det är robust och bra.Det utesluter inte att även de måste vidta åtgärder i sitt system. Dethar visat sig genom att vi har haft strömavbrott och att en radåtgärder har blivit följden av det.Det stora bekymret som jag ser framför mig - och som jag också sade somsvar på fråga - är de problem vi har i de lokala ochregionala näten. Det är dit vi riktar vårt fokus, och vi hoppas att vitillsammans med branschen ska komma överens om en bättre tingens ordning,som jag redogjorde för i inledningen.När det gäller den totala produktionen är det svårt att se på enstaka år.Vi har haft en stigande konsumtion av el . Vad sommöjligtvis kan sägas är att konsumtionsökningen har avtagit lite grann,men det är viktigt att stryka under att konsumtionen av el, i synnerheti , är starkt kopplad till konjunktursituationen eftersom vi haren mycket elintensiv industri i . Konsumtionen påverkas kraftfulltav den ekonomiska situationen. Det måste man ta höjd för i diskussionerom produktionsfrågor i Sverige.Jag förstod inte riktigt din sista fråga. Hade du någon ytterligare fråga?Nej. Okej.AvslutningOrdföranden: Då finns inga fler frågor från ledamöterna just . Det ärinte samma sak som att det inte finns frågor och kommer att finnas frågorframöver.Jag vill än en gång tacka alla som har kommit hit så att vi harfått möjlighet att ha denna utfrågning och från olika utgångspunkter bildaoss en uppfattning om den viktiga frågan om elsäkerhet. Vi från utskottetssida kommer självklart att bevaka detta ännu mer framöver. Jag kan tänkamig att detta kommer att leda till interpellationer, frågor, motioner,artiklar och så vidare. Vi tycker att detta är en viktig fråga. Vi kommeratt bevaka vad olika intressenter gör. Det är utskottets roll.Tack så mycket för att ni har kommit hit och gett oss bränsle i vårt arbeteframöver. Jag tackar också för att vi har kunnat genomföra utfrågningenmed så många deltagare och intressenter på nästan utsatt tid. Det harkrävt disciplin, och jag tackar för att ni har tagit det på allvar.Vi fortsätter att bevaka frågorna, och vi kommer att ha många kontaktermed er på olika sätt framöver.