bet · GS01JUU2 · 2004-10-14 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet proposition 2003/04:154 Lag omluftfartsskydd jämte tre motioner som väckts med anledning av propositionen.I propositionen föreslås att en ny lag om luftfartsskydd införs och attlagen om särskild kontroll på flygplats skall upphöra att gälla. Lagenom luftfartsskydd innehåller kompletterande bestämmelser till enEG-förordning om införande av gemensamma skyddsregler för den civilaluftfarten. Förslaget innebär att den som driver en flygplats skall haansvaret, inklusive det ekonomiska ansvaret, för att det finns tillräckligtmed personal, lokaler och utrustning för luftfartsskyddet på den egnaflygplatsen. Säkerhetskontrollerna skall även fortsättningsvis ske underpolismans ledning, och polisen skall ha det yttersta ansvaret för dennakontroll. Företag som godkänts av behörig myndighet får dock självasvara för säkerhetskontrollen av den egna personalen.För finansieringen av säkerhetskontrollerna av passagerarna och derasbagage föreslås att ett särskilt avgiftssystem skapas.Utskottet tillstyrker propositionen med den ändringen att lagen i sinhelhet skall träda i kraft , då lagen (1970:926) omsärskild kontroll på flygplats skall upphöra att gälla.I ärendet finns fem reservationer (m, fp, kd, c).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Företags säkerhetskontroll av den egna personalenRiksdagen antar regeringens förslag till lag om luftfartsskydd såvittavser 2 § tredje stycket. Därmed bifaller proposition 2003/04:154i denna del och avslår motion 2003/04:Ju27 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Lag om luftfartsskyddRiksdagen antar regeringens förslag till lag om luftfartsskydd i denmån det inte omfattas av utskottets förslag ovan med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandet av 1-10 §§ bestäms till den 1 januari2005, då lagen (1970:926) om särskild kontroll på flygplats skall upphöraatt gälla. Därmed bifaller delvis proposition 2003/04:154 idenna del.3. Kroppsvisitation utanför behörighetsområdenRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju28 yrkande 2.Reservation 2 (m, fp)4. Skadeståndsansvar vid bristande säkerhetskontrollRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju28 yrkande 3.Reservation 3 (m, fp)5. Finansieringen av säkerhetskontrollernaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju26, 2003/04:Ju27 yrkande 3 och2003/04:Ju28 yrkande 1.Reservation 4 (m)Reservation 5 (fp, c)den 14 oktober 2004På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (),Elisebeht (), (), (), TorkildStrandberg (fp), (), (), CeciliaMagnusson (m) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningInom upprättades departementspromemorianAvgiftsutjämningssystem för luftfartsskydd (Ds 2003:37). I promemorianföreslås en ny lag om luftfartsskydd och ett system för utjämning av deavgifter som tas ut för att täcka kostnaderna för luftfartsskyddet vidde svenska flygplatserna. Den nya lagen föreslås ersätta lagen (1970:926)om särskild kontroll på flygplats. Lagen om luftfartsskydd innehållerkompletterande bestämmelser till och rådets förordning(EG) nr 2320/2002 av om införande av gemensammaskyddsregler för den civila luftfarten (EGT L 355, 30.12.2002, s.1, Celex 32002R2320). EG-förordningen finns i bilaga 3.EG-förordningen har ändrats genom förordning nr 849/2004 av den 29 april2004 (EUT L 158, 30.4.2004, s.1, Celex 32004R0849). Ändringsförordningenfinns i bilaga 4.Departementspromemorian har remissbehandlats. En sammanställning avremissyttrandena finns tillgänglig i (dnr N2003/4717/TP).Lagrådet har granskat regeringens förslag och därvid lämnat det utanerinran.Regeringens lagförslag finns i bilaga 2.Justitieutskottet har berett trafikutskottet tillfälle att yttra sigöver propositionen jämte följdmotioner. yttrande finnsi bilaga 5.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att en ny lag om luftfartsskydd införs och attlagen om särskild kontroll på flygplats skall upphöra att gälla. Lagenom luftfartsskydd innehåller kompletterande bestämmelser till enEG-förordning om införande av gemensamma skyddsregler för den civilaluftfarten. Förslaget innebär att den som driver en flygplats skall haansvaret, inklusive det ekonomiska ansvaret, för att det finns tillräckligtmed personal, lokaler och utrustning för luftfartsskyddet på den egnaflygplatsen, såvida inte annat följer av särskilt meddelade bestämmelserom luftfartsskydd. Den som driver en flygplats skall se till attflygplatsen är inrättad och utrustad enligt EG-förordningens regler ochsvenska nationella tillämpningsbestämmelser. Säkerhetskontrollerna skallenligt förslaget även fortsättningsvis ske under polismans ledning, ochpolisen skall ha det yttersta ansvaret för denna kontroll.För finansieringen av säkerhetskontrollerna av passagerarna och derasbagage föreslås att ett särskilt avgiftssystem skapas. De faktiskakostnaderna för kontrollerna varierar betydligt mellan olika flygplatserberoende på bl.a. storleken på passagerarflödena. I propositionenföreslås därför ett system för utjämning, så att en enhetlig avgift tasut för alla resande. Avgiften, som skall beräknas per passagerare, tasut av flygföretagen. Den skall täcka de samlade kostnaderna försäkerhetskontroller av passagerare och deras bagage vid svenska flygplatser.De närmare principerna för hur systemet för utjämning skall förvaltasbör enligt förslaget fastställas av regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer.Den nya lagen föreslås träda i kraft , utom såvittgäller bestämmelserna om den enhetliga avgiften för säkerhetskontrollav passagerare och deras bagage, som skall träda i kraft den 1 januari2005.Utskottets övervägandenLag om luftfartsskyddUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag omluftfartsskydd med den ändringen att lagen i sin helhet skall träda ikraft , då lagen (1970:926) om särskild kontroll påflygplats skall upphöra att gälla. Utskottet föreslår också att riksdagenavslår tre motioner som väckts med anledning av propositionen. Motionernatar upp frågor om företags säkerhetskontroll av den egna personalen,kroppsvisitation utanför behörighetsområden, skadeståndsansvar vidbristande säkerhetskontroll samt principer för finansieringen avsäkerhetskontrollerna.Jämför reservationerna 1-5.InledningSäkerhetskontroller på flygplatser regleras främst av EG-förordningennr 2320/2002 om införande av gemensamma skyddsregler för den civilaluftfarten. Av förordningen framgår bl.a. att kontroller skall skefortlöpande samt att varje medlemsstat skall anta ett nationelltsäkerhetsprogram för civil luftfart. De gemensamma grundläggande standardernaför åtgärder avseende luftfartsskydd skall grundas på gällanderekommendationer i Europeiska civila luftfartskonferensens (ECAC) dokument30. Dessa rekommendationer anges närmare i bilagan till EG-förordningen(artikel 4.1).Kompletterande bestämmelser, t.ex. hur kroppsvisitation skall ske, finnsi lagen om särskild kontroll på flygplats. Den nu föreslagna lagen omluftfartsskydd är avsedd att ersätta denna lag. I EG-förordningen finnsbestämmelser som kräver kompletterande nationella regler. För att få ensamlad lagstiftning på området bör dessa nya regler samlas i en ny lag.Lagen bör dock inte behandla frågor som redan tagits om hand påmyndighetsnivå med stöd av EG-förordningen.Lagen om luftfartsskydd innehåller bestämmelser bl.a. om vem som skallansvara för säkerhetskontroller på flygplatser samt hur dessa skall gåtill. Det föreskrivs bl.a. att , efter att ha hörtLuftfartsverket, får besluta om strängare åtgärder än vad som följer avEG-förordningen. Vidare är det i fortsättningen den som driver enflygplats (flygplatshavaren) som ansvarar för att det finns tillräckligtmed personal, lokaler och utrustning för luftfartsskyddet. Lagen innehållerockså bestämmelser om att flygplatshavarna skall ha rätt att ta ut enenhetlig avgift för säkerhetskontroller av passagerare och deras bagagesamt att ett avgiftsutjämningssystem skall införas.Säkerhetskontroll av egen personalI motion 2003/04:Ju27 (fp, c) yrkas att företag vid flygplatser inteskall få kontrollera sin egen personal, utan samtliga säkerhetskontrollerpå en flygplats skall utövas under polismans ledning samt av personersom förordnats av polismyndighet.Säkerhetskontroller som följer av EG-förordningen om införande avgemensamma skyddsregler för den civila luftfarten skall utföras av personersom godkänts eller certifierats för detta i enlighet med bestämmelsernai punkt 12.2.3 i bilagan till förordningen.Enligt förordningen (bilagan punkt 2.3) skall all personal, inklusiveflygbesättningar, tillsammans med de föremål som den medförsäkerhetskontrolleras innan den släpps in på behörighetsområdena. Om detta inteär praktiskt genomförbart skall personer och föremål genomgå fortlöpandeoch lämpliga stickprovskontroller med en frekvens som grundar sig påriskbedömningar som skall utföras av den behöriga myndigheten i varjemedlemsstat. Stickprovskontrollerna skall omfatta alla föremål som försombord på luftfartyg av alla organisationer som tillhandahåller tjänster,bl.a. städning och leverans av skattefria varor, och av andra partersom har tillträde till luftfartyget. Genom säkerhetskontrollen skalldet säkerställas att inget förbjudet föremål medförs, och den användametoden skall vara densamma som vid säkerhetskontroll av passagerareoch kabinbagage.Vidare skall all personal som måste få tillträde till behörighetsområdengenomgå en säkerhetsprövning som omfattar åtminstone de senaste 5 åren.Kontrollen skall upprepas med jämna mellanrum som inte får överstiga5 år (bilagan punkt 2.2.1.ii). Säkerhetsprövningen skall i enlighet med14 § säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) grundas bl.a. på uppgiftersom har kommit fram vid registerkontroll och särskild personutredning(se föreskrifter om luftfartsskydd, LFS 2003:53,Säkerhetsprövning av personer, BCL-SEC 1.2).Regeringen föreslår i 2 § första stycket lagen om luftfartsskydd attsäkerhetskontrollen på en flygplats skall utföras av polis eller avannan särskilt utsedd person som förordnats av polismyndighet. Enligtandra stycket skall kontroll som utförs av en sådan särskilt utseddperson utföras under polismans ledning. I tredje stycket föreslås ettundantag från dessa regler. Ett företag som godkänts av behörig myndighetskall få svara för säkerhetskontrollen av den egna personalen.Förslaget i 2 § avseende säkerhetskontroller enligt EG-förordningenmotsvarar det system för säkerhetskontroller som tillämpas på destatliga flygplatserna. När det gäller säkerhetskontrollen av den egnapersonalen har ett flertal flygrelaterade företag på flygplatserna sinaegna kontrollanordningar. Som exempel kan nämnas att () har egna kontrollanordningar vid de ingångar sompersonalen är behöriga att använda. Det finns dock inget som hindraratt ett företag avtalar med flygplatshavaren om att personalen skallanvända sig av de kontrollstationer som flygplatsen har för passagerare.Detta torde främst vara aktuellt vid mindre flygplatser.Den personal i ett företag som skall utföra säkerhetskontrollerna måstevara godkända, eller certifierade, enligt EG-förordningen. Däremot kommerdessa kontrollanter inte att ha ett förordnande av polismyndighet ochdärmed inte ha samma befogenheter som de av polisen förordnadekontrollanterna. Inte heller kommer de att stå under polismans ledning.I propositionen anförs (s. 36) att det inte finns tillräckligt underlagför att nu lämna förslag till en ordning som skulle innebära att samtligakontroller på en flygplats skall utövas under polismans ledning samt avpersoner som förordnats av polismyndighet. Även om det system somtillämpas har visat sig fungera tämligen väl i praktiken, finns detenligt regeringens mening dock skäl som talar för att all säkerhetskontrollsom utövas på en flygplats bör ske under polismans ledning och avkontrollanter som har alla de befogenheter som följer av ett förordnandeav polismyndighet. Regeringen anför vidare att den avser att närmareutreda denna fråga och att den kommer att presentera sitt ställningstagandei ett annat sammanhang.Utskottet anser att det finns anledning att överväga om ävensäkerhetskontroller av personal alltid skall utföras under polismans ledningoch av personer som förordnats av polismyndighet. En sådan ordning skulledock sannolikt medföra ökade kostnader för polisen. Utskottet vill isammanhanget påpeka att det finns ett anställningsförhållande mellandet företag som utför kontrollen och den personal som kontrolleras. Ettflertal frågor, t.ex. vad som händer om någon vägrar att låta sigkontrolleras, kan regleras i anställningsavtalet. Det är vidare självklartså att polisen har möjlighet att agera om det i samband med säkerhetskontrollenskulle uppkomma misstanke om brott. Det finns med andra ord skäl somtalar för och skäl som talar mot den i motionen föreslagna ordningen.Det aviserade utredningsarbetet bör avvaktas.Vad som anförts innebär att utskottet tillstyrker propositionen ihär aktuell del. Motion 2003/04:Ju27 i motsvarande del avstyrks.Kroppsvisitation utanför behörighetsområdenI motion 2003/04:Ju28 (m) yrkas att regeringen skall återkomma tillriksdagen med ett förslag som tydligt reglerar inom vilka områden på enflygplats som en person kan bli föremål för säkerhetskontroll och såledesbli kroppsvisiterad samt få sitt bagage genomsökt.Enligt 2 kap. 6 § regeringsformen är varje medborgare gentemot detallmänna skyddad mot kroppsvisitation samt husrannsakan och liknandeingrepp. Detta skydd får enligt 12 § samma kapitel begränsas endast föratt tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle.Begränsningen får dock aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyntill det ändamål som har föranlett den.Husrannsakan och kroppsvisitation får ske i syfte att utreda brott. Försådana fall finns regler i 28 kap. . Det finns ocksåvissa regler i polislagen (1984:387) som ger möjlighet till kroppsvisitationoch undersökningar för att förebygga vissa allvarliga brott, se 23§.Bestämmelserna om kroppsvisitation i lagen om luftfartsskydd, liksommotsvarande bestämmelser i lagen om särskild kontroll på flygplats, taremellertid sikte på situationer där det inte finns någon konkretbrottsmisstanke. Dessa bestämmelser innebär således en ytterligareinskränkning av skyddet mot kroppsvisitation samt husrannsakan och liknandeingrepp i 2 kap. 6 § regeringsformen.Enligt EG-förordningen skall personal och passagerare samt deras bagagesäkerhetskontrolleras innan de släpps in på en flygplats behörighetsområde(bilagan punkterna 2.3, 4.1 och 4.3). Med behörighetsområde avses enflygplats flygsidor, till vilka tillträdet kontrolleras för att garanterasäkerheten för den civila luftfarten (bilagan punkt 1.21). När det gällerövriga områden på en flygplats, t.ex. terminalområden, parkeringsplatseroch andra allmänna områden, skall de övervakas. Terminaler skallpatrulleras, och passagerare och andra personer skall övervakas avsäkerhetspersonal. Åtgärder skall också vidtas för att se till att det isituationer av ökat hot går att stänga av t.ex. parkeringsplatser ochtillfartsvägar till terminaler med kort varsel (bilagan punkterna 2.2.2 och 2.2.3).Enligt lagen om särskild kontroll på flygplats får passagerare ellerannan som uppehåller sig inom flygplatsens område kroppsvisiteras samthans bagage undersökas (3 § andra stycket). Området omfattar byggnaderoch andra anläggningar samt t.ex. parkeringsplats inom området. Iförarbetena till gällande lagstiftning framgår att avsikten är attkroppsvisitation i allmänhet bör komma i fråga endast beträffandeflygpassagerare. Möjligheten att företa kroppsvisitation i fråga om personersom uppehåller sig på sådan plats som är tillgänglig för allmänhetenbör utnyttjas endast när särskild anledning föreligger (prop. 13 f.).Enligt uppgift från har denna rätt att kontrolleraalla som uppehåller sig på en flygplats sannolikt aldrig utnyttjatshittills.I propositionen föreslås att den ordning som gäller enligt lagen omsärskild kontroll på flygplats skall behållas. Den som uppehåller siginom flygplatsens område skall således få kroppsvisiteras samt hansväskor m.m. undersökas (3 §).Utskottet anser att det i regel torde saknas anledning att kroppsvisiterapersoner som t.ex. endast uppehåller sig i en terminalbyggnad utan avsiktatt gå in i ett behörighetsområde. En sådan möjlighet bör utnyttjasendast när särskild anledning föreligger. Det kan dock inte uteslutasatt det i vissa situationer av ökat hot kan finnas ett behov av en sådankontroll, t.ex. vid ett bombhot mot flygplatsen. Den föreslagnabestämmelsen möjliggör i ett sådant fall bl.a. kroppsvisitation av alla sompasserar in till eller befinner sig på flygplatsområdet och undersökningav deras väskor. Utskottet anser mot denna bakgrund att den gällandeordningen bör behållas. Utskottet avstyrker bifall till motion 2003/04:Ju28i nu behandlad del.Ansvar för skador på grund av brister i säkerhetskontrollenI motion 2003/04:Ju28 (m) yrkas att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag till lagstiftning som reglerar vem som skall bäraansvaret för skador som uppkommer på grund av brister i säkerhetskontrollen.Flygföretag har ett strikt ansvar för skador som uppkommer till följdav flygtrafik. Den som drabbas kan således vända sig mot ett flygbolagoch kräva ersättning. Flygbolaget kan i sin tur kräva ersättning av densom vållat skadan.Flygbolaget kan även vända sig mot den som varit ansvarig försäkerhetskontrollen. Eventuell skadeståndsskyldighet kan därvid vara grundadpå avtal, på ansvar för fel eller försummelse vid myndighetsutövningeller på ansvar för eget och anställd personals vållande.I propositionen anför regeringen (s. 26) att det torde vara möjligt attinföra lagstiftning som innebär att staten ansvarar för skador på grundav terroristverksamhet som orsakas av bristfällig säkerhetskontroll somvållats av exempelvis en kommuns myndighetsutövning eller en kommunsanställda. En sådan lagstiftning skulle dock strida mot principerna föransvarsfördelning mellan myndigheter. Att utforma en lagstiftning föratt uppnå detta syfte skulle även kräva omfattande överväganden. Sammaresultat torde dessutom kunna uppnås även genom avtal mellan staten ochde icke-statliga flygplatserna. Det framstår enligt regeringen därförinte som lämpligt att införa någon lagreglering med sådan innebörd.Trafikutskottet har i sitt yttrande uttryckt förståelse för det syftesom ligger till grund för motionsyrkandet, nämligen att den skadelidandealltid skall kunna påräkna skadestånd och att kostnaderna försäkerhetsföretag och flygplatser bättre skall kunna förutses. Trafikutskottetär dock tveksamt till att införa lagstiftning som innebär att statenansvarar för skador som inom ett visst område vållats inom ramen för t.ex. en kommuns myndighetsutövning eller av kommunens anställda. Detfrämsta skälet är risken att en icke-statlig flygplatshållare frestastill underlåtenhet i säkerhetskontrollen - just eftersom det är statensom får bära ansvaret om något skulle inträffa. kaninstämma i att frågan torde behöva en ytterligare belysning än den somredovisats i propositionen men anser att något särskilt uttalande härominte synes motiverat. avstyrker motionen i dennadel.Justitieutskottet delar regeringens uppfattning att det inte är lämpligtatt införa en lagreglering av innebörden att staten skall ansvara förskador som vållats t.ex. av en kommuns myndighetsutövning. Det har inteheller i övrigt framkommit någon omständighet som ger anledning attinföra lagstiftning om vem som skall ansvara för skador som uppkommerpå grund av bristande säkerhetskontroll. I stället får allmännaskadeståndsrättsliga regler tillämpas. Utskottet avstyrker bifall till motion2003/04:Ju28 i nu behandlad del.Finansieringen av säkerhetskontrollernaI motionerna 2003/04:Ju26 och 2003/04:Ju28 (båda m) yrkas att regeringenskall återkomma till med förslag på ändrade finansieringsprinciper.Motionärerna efterlyser en djupare analys av konsekvenserna av attkostnaderna för säkerhetskontrollen läggs på passagerare vad gällerdels konkurrenssituationen gentemot andra länder, dels gränsdragningengent-emot vad som är att betrakta som sådana skyddsåtgärder som börbekostas av staten. I motion 2003/04:Ju27 (fp, c) begär motionärernaatt frågan om konsekvenserna av att finansieringen av säkerhetskontrollernaöverförs från rättsväsendet till privata aktörer skall utredas.I propositionen föreslås att flygplatshavarna skall ha verksamhetsansvaret,inklusive det ekonomiska ansvaret, för luftfartsskyddet. att flygplatshavaren är ansvarig för att det finns tillräckligtmed personal, lokaler och utrustning för luftfartsskyddet på den egnaflygplatsen, såvida inte annat följer av särskilt meddelade bestämmelserom luftfartsskydd. De kostnader som polismyndigheten har för polismansledning av säkerhetskontrollerna liksom för övrigt arbete som polisensjälv utför på en flygplats skall emellertid betalas av polisen (8 §).Flygplatshavarnas kostnader för säkerhetskontroll av passagerare ochderas bagage skall enligt förslaget finansieras genom att en enhetligavgift tas ut för varje avresande passagerare av de företag somtransporterar passagerarna. Dessa företag har i sin tur möjlighet att ta uten motsvarande avgift av passagerarna. Avgiften skall tas ut av allaflygplatser som är säkerhetsgodkända i enlighet med EU-förordningen. Dåde faktiska kostnaderna för säkerhetskontrollen varierar mellan olikaflygplatser föreslås ett avgiftsutjämningssystem, som går ut på attavgiften per passagerare skall vara enhetlig för alla flygplatser ilandet som ingår i systemet (11 §). Regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgiftens storlek ochom hur influtna avgifter skall fördelas för att täcka skäliga kostnaderför luftfartsskyddet (13 §).Enligt propositionen kan polisens årliga merkostnader för bevakningenpå icke-statliga flygplatser beräknas till ca 150 miljoner kronor.Trafikutskottet anför i sitt yttrande att utskottet är av samma uppfattningsom motionärerna om det angelägna i att så långt det är möjligt undvikasnedvridningar av konkurrensen. Enligt trafikutskottet är det dockrimligt att den som skyddas och drar nytta av säkerhetsskyddet också börstå för uppkomna kostnader. Mot den bakgrunden har tidigarelagt fast att sjöfartsskyddet bör vara självfinansierande, dvs. att densom skyddas också skall stå för kostnaderna (prop. 2003/04:106, bet.2003/04:TU13). Det är enligt trafikutskottet rimligt att flygbranschentar på sig kostnaderna för luftfartsskyddet och att endast de kostnadersom polisen har för polismans ledning av kontrollerna samt polisiärainsatser på en flygplats finansieras med allmänna medel. Med ledning avde uppgifter som trafikutskottet inhämtat från görtrafikutskottet bedömningen att den avgift för luftfartsskyddet sompassagerarna kan komma att få betala blir ca per resa. Mot dennabakgrund delar trafikutskottet regeringens bedömning att eventuellaökningar av biljettpriserna på grund av ändrad finansiering avsäkerhetsskyddet torde vara acceptabelt för de flesta flygpassagerare.Slutligen understryker trafikutskottet vikten av att det nya avgiftssystemetnoga följs upp med avseende på bl.a. eventuella konkurrenssnedvridningarmellan flygplatser och mellan olika transportslag. Därutöver är detnödvändigt att motverka att utjämningssystemet blir kostnadsdrivandehos de berörda flygplatserna. Mot denna bakgrund bör även avgifternaseffekter för passagerare och flygtrafiken i stort ingå i en sådanutvärdering. Det gäller även angelägenheten att finna konkurrensneutralalösningar över landgränserna. utgår från att regeringenvidtar åtgärder i detta syfte och återkommer till med enredovisning härav. tillstyrker propositionen och avstyrkermotionerna 2003/04:Ju26 och 2003/04:Ju28 i dessa delar.Justitieutskottet anser att en utgångspunkt bör vara att polisen endastskall belastats med uppgifter där ett ordnings- och säkerhetstänkandetär av dominerande betydelse när uppgiften utförs.