bet · GR01KU21 · 2004-05-27 00:00:00 — I den senasteredogörelsen säger regeringen att kompletterandeuppgifter har lämnats , senastden , på kommissionens begäran. betänkande 2003/04:SkU21 Allmännamotioner om företags- och kapitalbeskattningframhåller utskottet detta samt att kommissionenskompletterande frågor föranlett ytterligare någonskrivelse . Bland annat mot denbakgrunden avstyrker utskottet alla motionsyrkandensåvitt avser yrkesfiskaravdrag (rskr. 1996/97:133,bet. 1996/97:SkU13 mom. 11, mot. 1996/97:Fi210yrkande 11 (c) m.fl., beslut i kammaren den 20december 1996).Tvåårsgränsen vid ökade levnadskostnader viddubbel bosättningÄrendet redovisas under punkt 9 underFinansdepartementet (s. 74) och avser etttillkännagivande om att regeringen bör genomföra enkompletterande utredning för att belysa effekternaför rörligheten på arbetsmarknaden och boende ocharbetande i glesbygd vid ett slopande avtvåårsgränsen för avdrag för ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning (rskr. 1999/2000:143, bet.1999/2000:SkU13 mom. 8, mot. 1999/2000:Sk748 (v),beslut i kammaren ).Enligt regeringens redogörelse avser regeringen,vilket även angetts i budgetpropositionen ,att under innevarande år ge en särskild utredare iuppdrag att göra en översyn av reglerna om avdragför ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning. Iuppdraget skall enligt redogörelsen ingå att medutgångspunkt i grundläggande principer förinkomstbeskattningen lämna förslag till förändringari avdragsmöjligheterna som kan leda till en ökadrörlighet på arbetsmarknaden och i övrigt förstärkaden regionala utvecklingspolitiken. Med hänvisningtill denna kommande utredning har utskottet i sittbetänkande 2003/04:SkU20 Allmänna motioner ominkomstbeskattning avstyrkt samtliga motionsyrkandeni de allmänna motionerna med inriktning på dennafråga. Härefter har fattat beslut ienlighet med utskottets förslag.Just den aktuella frågan har föranlett vissapåpekanden av skatteutskottet om attberedningen av ärendet dragit ut väl långt på tidenoch att regeringen borde redovisa resultat. Förraåret lät sig utskottet nöja med ett besked om attberedningen var inriktad på att överlämna enredovisning till i anslutning tillbudgetpropositionen men förutsatte att detinte skulle bli något ytterligare dröjsmål.Skadlig skattekonkurrens i Europeiska unionenÄrendet redovisas under punkt 11 underFinansdepartementet (s. 74) och avser etttillkännagivande om att regeringen bör arbeta föratt tillämpningsområdet för uppförandekoden förföretagsbeskattning skall utvidgas till att omfattaäven skadlig skattekonkurrens som avser löntagareoch att frågan skall behandlas i samband med enöversyn av uppförandekoden. Enligt redogörelsen planerade översynen av EU:s uppförandekod förföretagsbeskattning ännu inte kommit till stånd utanarbetet med uppförandekoden fortsätter under 2004och någon översyn av denna har ännu inteaktualiserats. Skrivelsen har därför inte kunnatslutbehandlas (rskr. 2000/01:70, prop. 2000/01:12,bet. 2000/01:SkU6 mom. 3, mot. 2000/01:Sk8 yrkande 3(mp), beslut i kammaren ).Skyddade identiteter i folkbokföringenÄrendet redovisas under punkt 35 underJustitiedepartementet (s. 28) och avser etttillkännagivande om att frågan om hur man ifolkbokföringen praktiskt bör hantera skyddadepersonuppgifter i folkbokföringen, som medgivits förhotade, förföljda och trakasserade personer för attförhindra att uppgifterna läcker ut, skyndsamt börbelysas. Frågan behandlas iPersonsäkerhetsutredningens delbetänkande SOU2002:71 Nationell handlingsplan mot våld i närarelationer. Betänkandet har remissbehandlats ochbereds . Enligt vad utskottet erfaritpågår ett arbete inom i samarbete medandra berörda myndigheter med inriktning på attförbättra skyddet för skyddade personuppgifter ifolkbokföringen (skr. 2001/02:200, bet. 2001/02:SkU19 mom. 20, mot. 2001/02:Ju396 yrkande 2 (m) och2000/01:K269 (v), beslut i kammaren den 10 april2002).Avskaffande av reklamskattenÄrendet redovisas under punkt 24 underFinansdepartementet (s. 85) och avser etttillkännagivande om att frågan om en avveckling avreklamskatten bör prioriteras i kommandebudgetberedning, dock att en sådan avveckling börske med beaktande av de budgetpolitiska målen.Enligt redogörelsen har frågan prioriterats ibudgetberedningen men utan att förutsättningar förfinansiering av ett avskaffande av reklamskatten förnärvarande bedömts föreligga. I anslutning tillbehandlingen av budgeten behandlades ävenen rad motionsyrkanden om reklamskattens slopande.Både finansutskottet och skatteutskottet vidhöll sinuppfattning att reklamskatten bör avskaffas och attavvecklingen bör påbörjas när det statsfinansiellautrymmet medger det (rskr. 2001/02:201, bet.2001/02:SkU20, 18 motioner av (s), (m), (v), (kd),(c), (fp) och (mp), beslut i kammaren den 10 april2002).Reglerna kring den skattemässiga behandlingenav utgifter i samband med sponsringÄrendet redovisas under punkt 25 underFinansdepartementet (s. 78-79) och avser etttillkännagivande om att regeringen bör pröva ominkomstskattelagens regler har en alltigenomändamålsenlig utformning när det gäller avdrag förutgifter i samband med sponsring och om reglernabehöver göras tydligare för att det skall varalättare att i förväg bedöma den skattemässigabehandlingen av en sponsring. Enligt redogörelsenhar regeringen för avsikt att redovisaett ställningstagande i frågan. I utskottetsbetänkande /04:SkU21 Allmänna motioner omföretags- och kapitalbeskattning har utskottet medanledning av vissa motionsyrkanden, vari denaktuella sponsringsfrågan tas upp, anfört attregeringen ännu inte är klar med den beredning somhar föranletts av tidigaretillkännagivande. Resultatet av beredningen börenligt utskottets mening avvaktas. Utskottet hardärför avstyrkt motionsyrkandena och harfattat beslut i enlighet med utskottets förslag(rskr. 2001/02:202, bet. 2001/02:SkU21, 7 motionerav (m), (kd), (fp) och (mp), beslut i kammaren den10 ).MotionenI motion K22 (delvis) av m.fl. (m)yrkas att med ett tillkännagivande riktarkritik mot regeringen för att den underlåtit attefterkomma beslut i ett stort antalärenden och för att den inte på sätt som begärtsuppfyllt mål. Regeringens vägran attlämna förslag på en total avveckling avreklamskatten nämns som ett av flera exempel.Utskottets ställningstagandeÖkade levnadskostnader vid dubbel bosättningVad först gäller frågan om ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning vill utskottet betona attriksdagens begäran gällde enbegränsad fråga inom området för ökadelevnadskostnader, nämligen en kompletterandeutredning till betänkandet SOU 1999:94 Förmåner ochökade levnadskostnader för att belysa effekterna förrörligheten på arbetsmarknaden och boende ocharbetande i glesbygd vid ett slopande avtvåårsgränsen för avdrag för ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning. Utskottet har i sinayttranden till röranderegeringens motsvarande redogörelser de senaste årenpåpekat att beredningen har dragit ut alldeles förlångt och förutsatt att regeringen skyndarpå och redovisar resultat. På förekommen anledningutgick utskottet från att en redovisningtill skulle lämnas i anslutning tillbudgetpropositionen och lät sig därmednöja, dock att det poängterades att det inte fickbli något ytterligare dröjsmål. Någon redovisninghar emellertid inte lämnats utan regeringen planerari stället att ytterligare utreda hela regelverketför ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning.Eftersom inget nytt av någon relevans för sakenhar inträffat sedan gjorde sitttillkännagivande för borde,enligt utskottets mening, en sådan utredning hakunnat tillsättas . Med hänsyn tillatt tillsättandet av en utredare enligt vadutskottet har erfarit nu är nära förestående och dåutredningsarbetet kan beräknas komma i gång inomkort är utskottet dock berett att även denna gånglåta saken bero utan vidare åtgärd av riksdagen.Avskaffande av reklamskattenRiksdagens tillkännagivande om etttotalt avskaffande av reklamskatten tillkom påförslag av skatteutskottet och innebar att frågan omen sådan avveckling borde prioriteras i kommandebudgetberedning, dock att detta borde ske medbeaktande av de budgetpolitiska målen. Regeringenhar i budgetpropositionerna för såväl 2003 som 2004redovisat sina överväganden som inneburit att fråganom en avveckling av resterande del av reklamskattenprioriterats men att det med beaktande av debudgetpolitiska målen inte funnits förutsättningarför en finansiering av en sådan åtgärd. Dennauppfattning har vunnit stöd i riksdagensbudgetbeslut , somriksdagen bägge åren avvisat en rad motioner medyrkanden om en omedelbar avveckling avreklamskatten. Det kan således inte hävdas attregeringen inte skulle ha efterkommit riksdagensbegäran att pröva frågan, och någon kritik frånkonstitutionell synpunkt kan enligt utskottetsuppfattning inte riktas mot regeringen för desshantering av frågan. Utskottet avstyrker såledesmotion K22 i denna del.ÖvrigtÖvriga ärenden i regeringens redogörelse som berörskatteutskottet föranleder ingen kommentar avutskottet. Såvitt det ankommer på skatteutskottetkan föreslå att riksdagenlägger redogörelsen till handlingarna.Stockholm den 27 april 2004På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (), (),(), Per ErikGranström (s), (),(), LennartAxelsson (s), (), (),(), StefanHagfeldt (m), CatharinaBråkenhielm (s), BarbroFeltzing (mp), (), (), PerRosengren (v) och BrittaRådström (s).Avvikande meningar1. Yrkesfiskares konkurrenssituationi förhållande till andra länder - kdav ().Tillkännagivandet om att regeringen borde göra någotåt de svenska yrkesfiskarnas sämrekonkurrenssituation jämfört med deras motsvarigheteri t.ex. och tillkom , dvs.för . Att regeringen låtit så långtid förrinna utan att den vidtagit någon konkretåtgärd för att underlätta situationen för denberörda gruppen finner jag anmärkningsvärt. Det kaninte anses tillfredsställande att tre efter varandraföljande socialdemokratiska regeringar inteåstadkommit mer. Att man endast tillförtkompletterande uppgifter efter förfrågan frånkommissionen kan inte anses som tillfredsställande.Riksdagen har uttalat att frågan är prioriterad, menregeringens handlande vittnar inte om att man aktivtdrivit frågan. Om det är i somfrågan har hakat upp sig hade regeringen bort tanågot initiativ för att påskynda handläggningen. Somläget nu är bör regeringen vidta alla åtgärder föratt snabbt kunna redovisa ett resultat somtillgodoser önskemål enligttillkännagivandet. Jag anser att bör riktaett tillkännagivande härom till regeringen.2. Tvåårsgränsen vid ökadelevnadskostnader vid dubbelbosättning - v, cav Per () och ().Som framgår av den tidigare redovisningen gjordesdet aktuella tillkännagivandet , dvs. Regeringens dröjsmål med attefterkomma tillkännagivandet har föranlettskatteutskottet att i allt skarpare ordalag påpekaatt ärendet dragit ut för långt och attregeringen borde skynda på beredningen och redovisaresultat. lät sig utskottet dock nöja medett besked om att beredningen var inriktad på attöverlämna en redovisning till i anslutningtill budgetpropositionen men förutsatte attdet inte skulle bli något ytterligare dröjsmål.Någon redovisning har emellertid inte lämnats utanregeringen planerar i stället att ytterligare utredahela regelverket vid dubbel bosättning.Eftersom inget nytt av någon relevans försakfrågan har inträffat sedan gjorde sitttillkännagivande för borde,enligt vår mening, en sådan utredning ha kunnattillsättas för länge sedan. Regeringen har försummatatt göra de nödvändiga bedömningarna avutredningsbehovet under . Nuuppges det av att tillsättandet aven utredare är nära förestående, men någotregeringsbeslut är ännu inte fattat. Man vet alltsåi dag inte när en utredare kan vara tillsatt ellernär vederbörande kan börja arbeta med sina frågor.Vi anser därför att det är befogat med etttillkännagivande i vilket regeringen kritiseras försin utdragna handläggning.3. Avskaffande av reklamskatten - m,fp, kd, cav (), (),(), (), (), () och ().Tillkännagivandet av om en prioritering aven total avveckling av reklamskatten tillkom 2002och skall ses mot bakgrund av att skatteutskottetunder hade kritiserat reklamskatten fördess tekniska och konkurrensmässiga brister.Utskottet hade dessutom uttalatatt skatten borde avvecklas men medgettatt det av statsfinansiella skäl varit nödvändigtatt dröja med en sådan åtgärd. När utskottet sedanskärpte uttalandet genom att föreslå ett formellttillkännagivande, som också antogs av ,måste det rimligtvis ha betytt att man förväntadesig att regeringen redan i nästa budgetpropositionskulle vidta den åtgärd som påkallades, inte attallt skulle förbli vid det gamla. Att debudgetpolitiska målen även i fortsättningen skullebeaktas måste ses som en självklarhet - alla formerav skattesänkningar kräver givetvis en frånbudgetsynpunkt hållbar finansiering - och inte attfrågan om ett totalt avskaffande av reklamskattenliksom tidigare skulle ges lägre prioritering änalla möjliga andra åtgärder som regeringen hellreville genomföra. Att prioritera en sak betyder mednormal texttolkning att tillmäta saken en högreangelägenhetsgrad än allt annat, medan regeringentycks anse att det räcker att pröva frågan på sammasätt och på samma kriterier som tidigare.Regeringens flagranta negligerande av riksdagenstillkännagivande och skatteutskottets påpekandenunder före tillkännagivandet är ägnat attskada anseende och minska värdet avframtida tillkännagivanden.När regeringen bestämde sig för att inte föreslånågot avskaffande av reklamskatten borde regeringenha lämnat en betydligt mer uttömmande redovisningför sina skäl än den gjort. Det räcker inte att barahänvisa till bristande finansiering, utan regeringenhade bort redovisa exakt vilka åtaganden den ansåghade högre prioritet än ett avskaffande avreklamskatten och varför. I ljuset av de två senasteårens budgetbehandlingar ställer man sig onekligenfrågan om Socialdemokraterna över huvud taget haftnågon tanke på att avskaffa reklamskatten. Man ingeslätt misstanken att Socialdemokraterna redan frånbörjan avsåg att finna ett sätt att undvika attfölja utskottets och intentioner, somhelt klart var att reklamskatten skulle avskaffassnarast. I så fall hade det varit bättre och rakareatt reservera sig mot tillkännagivandet och förklaraatt man ansåg att en avveckling inte bordeprioriteras.Vi är också besvikna över -regeringens samarbetsparti - lama hållning ireklamskattefrågan under behandlingen i avbudgetarna . Tillkännagivandet från2002 tillkom bl.a. efter en partimotion avVänsterpartiet om reklamskattens avskaffande, ochman får därför anta att frågan om en totalavveckling av reklamskatten tidigare varit en viktigpartiangelägenhet för . Vid detförhållandet borde ha ageratkraftfullare för att få till stånd en avveckling,när regeringens ovilja att efterkomma riksdagenstillkännagivande blivit manifest. Uppenbarligendröjde det inom det partiet inte länge innan dentidigare beslutsamhetens friska hy gått ieftertankens kranka blekhet över.Regeringen förtjänar kritik för sitt agerande ireklamskattefrågan och vi föreslår attkonstitutionsutskottet hemställer att riksdagenriktar ett tillkännagivande av denna innebörd tillregeringen. Det innebär att vi tillstyrker motionKU22 i denna del.4. Övrigt - m, fpav (), (),(), () och StefanHagfeldt (m).I skrivelsen redogör regeringen för de beslut somregeringen fattat med anledning av de riksdagsbeslutsom meddelats i skrivelser tillregeringen. Av skrivelsen framgår att regeringenunder den senaste mandatperioden underlåtit attefterkomma beslut i ett stort antalärenden. Det uteblivna förslaget om ett avskaffandeav reklamskatten är bara ett exempel. Det kan inteaccepteras att regeringen försummar att bereda genomett tillkännagivande begärd lagstiftning som ärrelativt lätt att genomföra eller att tillsätta enutredning. Det är viktigt att regeringen uppfyllerde mål sätter upp och som det finns enpolitisk majoritet för så att inte allmänhetenstilltro till det politiska systemet urholkas.Riksdagen skall inte ständigt behöva påpekaregeringens dröjsmål i olika ärenden. Sammantagetriskerar regeringens agerande att leda till attallmänhetens förtroende för de politiskainstitutionerna minskar. Vi anser att börge regeringen till känna våra nu redovisadesynpunkter i vad gäller regeringens bristandeuppfyllande av tillkännagivanden ochbeslut.Särskilt yttrande - mpAvskaffande av reklamskattenBarbro Feltzing (mp) anför:Mot bakgrund av tillkännagivande våren2002 om en prioritering av frågan om ett avskaffandeav reklamskatten med beaktande av de budgetpolitiskamålen, anser jag att man av regeringen hade kunnatkräva en betydligt fylligare och mer uttömmanderedovisning av de skäl som förelegat för att intelägga fram ett sådant förslag för . Ensådan redovisning hade haft en naturlig plats i detvå budgetpropositioner som lämnats sedan dess.Bilaga 5Protokollsutdrag från justitieutskottetBilaga 6Lagutskottets yttrande 2003/04:LU2yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har beslutatanmoda övriga utskott att senast den 29 april 2004yttra sig över regeringens skrivelse 2003/04:75Redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen. Två motioner har väcktsmed anledning av skrivelsen, varav en, motion K22 avGunnar m.fl. (m), har överlämnats tilllagutskottet för yttrande.Konstitutionsutskottets anmodan och den överlämnademotionen föranleder följande yttrande frånlagutskottet.UtskottetRegeringens skrivelseI skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av deåtgärder som regeringen vidtagit med anledning av deriksdagsbeslut som meddelats i skrivelsertill regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligensådana åtgärder som vidtagits den 1januari-den 31 december 2003. För att underlätta förutskotten att vid sitt utvärderings- ochuppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligthar redovisningen även fått omfatta vissaregeringsbeslut från tiden efter den egentligaredovisningsperiodens utgång. Detta förfarande haranvänts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnatrapporteras som slutbehandlade. Regeringen lämnar iskrivelsen vidare vissa uppgifter om antaletgällande författningar samt arbetet medregelförbättring, språkvård och det offentligarättsinformationssystemet.I 2003 års skrivelse (skr. 2002/03:75) redovisadesför lagutskottets del sammanlagt 43 skrivelser,varav 23 som slutbehandlade. Av de riksdagsbeslutsom redovisas i årets skrivelse faller sammanlagt 35skrivelser under lagutskottets beredningsområde,varav 20 ärenden anges som slutbehandlade.MotionenI motion K22 av m.fl. (m) anförs attregeringen under den senaste mandatperioden harunderlåtit att efterkomma beslut i ettstort antal ärenden. Motionärerna redovisar enhandfull tillkännagivanden från tillregeringen som, enligt motionärernas mening, förlänge sedan bort ha föranlett lagförslag eller andraåtgärder från regeringens sida. Bland de i motionenredovisade tillkännagivandena finns ett sominitierades av lagutskottet och somgäller en ändring av fastighetsmäklarlagen(1995:400) rörande gränsdragningen mellanfastighetsförmedling och annan mäklarverksamhet(bet. 1997/98:LU15, rskr. Enligt motionärernaär det viktigt att regeringen uppfyller de mål somriksdagen ställer upp och som det finns en politiskmajoritet för. I annat fall kan allmänhetens tilltrotill det politiska systemet urholkas. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet med vad somanförs om regeringens uppfyllande av mål.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att de årligaåterrapporteringar som regeringen görtill i förevarande skrivelser är ettviktigt instrument för att utskotten inom respektiveberedningsområde skall kunna följa upp hurriksdagens tidigare beslut har genomförts avregeringen. Det är därför angeläget att regeringensskrivelser utformas på ett lättillgängligt ochöverskådligt sätt, som redovisningenkorrekt avspeglar beslut och de avregeringen vidtagna åtgärderna.När det gäller den närmare utformningen avredogörelserna vill lagutskottet, i likhet med vadutskottet gjorde och i sinayttranden till över 1998respektive skrivelser (yttr. 199/20:LUy1och 2000/01:LU2y), ånyo aktualisera frågan om manfrån regeringens sida inte kunde göraifrågavarande skrivelser än mer överblickbara förriksdagen genom att redogörelserna ställdes upputskottsvis i stället för som hittillsdepartementsvis. Som utskottet anfört tidigareskulle utskotten med en sådan uppställning nämligeninte behöva gå omvägen via det utskottsindeladeregistret för att finna de för varje utskottaktuella skrivelserna. En sådan ordning skulledessutom göra skrivelserna mer lättillgängliga förutskottens ledamöter och därutöver ytterligareanvändbara i utskottens uppföljningsarbete. Mednuvarande teknik torde en sådan redovisningsmetodinte vara något oöverstigligt problem. mening bör konstitutionsutskottetnärmare överväga att förorda en sådan nyordning.I förevarande ärende har lagutskottet på sammasätt granskat de i skrivelsenupptagna riksdagsbesluten som rör lagutskottetsberedningsområde. Granskningen har avsett delsredovisningen i formell mening, dels de åtgärder somregeringen vidtagit och avser att vidta medanledning av skrivelserna. Utskottet har därvidkonstaterat att skrivelse 2002/03:222 isin helhet har redovisats som slutbehandlad, trotsatt riksdagsbeslutet i fråga om avskaffande avförbudet mot återvinning av betalning av skatter ochavgifter (moment 5) ännu inte har verkställts (seskr. 2003/04:75 s. 35). Under hand har lagutskottetskansli från inhämtat attmomentet av misstag lagts ad acta i samband med attden i ärendet beslutade lagstiftningen promulgeratsoch att det kommer att föras upp bland de ickeslutbehandlade skrivelserna. Utskottet utgår frånatt så sker utan dröjsmål.Vad därefter gäller frågan om företagsförmedlingoch fastighetsmäklarlagen som tas upp i motion K22vill utskottet upplysa följande. togFastighetsmäklarnämnden ställning till ettgränsdragningsproblem mellan fastighetsförmedlingoch annan mäklarverksamhet. Nämnden intog därvidståndpunkten att en förmedling av juridiska personersom är ägare av fastighet eller förmedling avandelar i sådana personer inte är att betrakta somfastighetsförmedling. avandra rörelser där fastighet ingår blandtillgångarna var däremot, enligt nämnden, attbetrakta som fastighetsförmedling.Våren 1998 behandlade utskottet en motion i vilkenFastighetsmäklarnämndens ståndpunkt kritiserades(bet. 1997/98:LU15). Utskottet delade därvidmotionärernas uppfattning att det inte är rimligtatt den som står i begrepp att överlåta ett företag,där en fastighet ingår i överlåtelsen och som villha hjälp med förmedlingen, i vissa fall skall varatvingad att utöver en företagsmäklare även anlita enfastighetsmäklare för förmedlingsuppdraget. Tilldetta kom att det in i det sista kan vara en öppenfråga huruvida ett företag kommer att överlåtasgenom att ett bolag byter ägare eller attöverlåtelsen sker genom en försäljning av bolagetsinkråm. I det senare fallet krävs medverkan av enfastighetsmäklare, men inte i det förra.Förutsättningarna vid förmedlingen av enföretagsöverlåtelse som inkluderar en fastighetavviker, framhöll utskottet vidare, i så mångaväsentliga hänseenden från förmedlingen av enrenodlad fastighetsöverlåtelse att det saknas skälatt upprätthålla en lagregel som i vissa fallinnebär krav på en fastighetsmäklares medverkan viden företagsöverlåtelse. Regeringen borde därför,enligt lagutskottets mening, i lämpligt sammanhangåterkomma till med förslag till ändring ifastighetsmäklarlagen i enlighet med det sagda. sålunda anfört gav som sinmening regeringen till känna (rskr. 1997/98:158).Frågan har därefter vid ett flertal tillfällenbehandlats av utskottet med anledning avmotionsyrkanden, senast ibetänkandet 2003/04: LU15. Utskottet konstateradedärvid - efter en ingående redogörelse för vad somförevarit i frågan - att det gått sedanriksdagens tillkännagivande utan att regeringen enspåbörjat något arbete i syfte att få till stånd deav begärda lagändringarna. mening var en sådan tidsutdräktoacceptabel.