bet · GS01NU2 · 2004-11-17 00:00:00 — Syftet är attanpassa anslaget till ett långsiktigt planerande för debeslutande myndigheterna enligt de intentioner som liggertill grund för EG:s fleråriga strukturfondsprogram.Inga motionsförslag har väckts när det gällerregeringens förslag till anslag eller bemyndigande.Godkännande av användning av anslagen 33:1 och 33:5Enligt regeringens förslag skall anslagen Allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1) och Europeiska regionalautvecklingsfonden (33:5), inom ramenför EG:s strukturfondsprogram, få användas tillpilotprojekt i form av finansiering av särskilda regionalariskkapitalinsatser i vissa program, genom vilka statendirekt eller indirekt tillskjuter ägarkapital i form avaktier eller motsvarande i enskilda företag.Som skäl för förslaget redovisas att kommissionen harutformat en allmän politik för främjande av tillgångentill riskkapital i gemenskapen. En utvidgning avriskkapitalmarknaderna skulle få en gynnsam effekt påtillväxten och sysselsättningen enligt kommissionen, somargumenterar att många låneinstitut hyser ovilja motrisktagande.Regeringen bedömer det som värdefullt att kompletteraoch stimulera den existerande riskkapitalmarknaden i mål1- och mål 2-områdena för att öka lönsamhet och tillväxt ismå och medelstora företag. Det sägs i propositionen attnationella och regionala aktörer (ochlänsstyrelserna) har påbörjat utarbetande av en modelltill pilotprojekt för särskilda regionalariskkapitalinsatser inom ramen för de båda målområdena.Modellen föreslås innebära att staten direkt ellerindirekt tillskjuter ägarkapital, upp till vissa belopp, iform av aktier eller motsvarande i enskilda företag.Regeringen avser att noga följa detta arbete och återkommatill med en redogörelse för utvecklingen.Inga motioner har väckts på detta område.MotionernaBemyndigandesystemetI motion 2004/05:N346 (fp) sägs att nuvarande regionalautvecklingspolitik med anslaget 33:1 inte fungerar pågrund av att det tänkta sambandet mellan bemyndigandenivåoch anslag har brutits och möjligheterna tillanslagssparande inte längre finns. Situationen kaninnebära att ett företag som beviljats stöd för attgenomföra en investering i slutändan inte kan få detbeslutade beloppet eftersom myndigheten inte har medelinom sitt anslag som möjliggör utbetalning. Enligtmotionärerna vore det bättre att ta bort bemyndigandet ochi stället ge en fast ram för myndighetens beslutsnivå ochdärefter låta myndigheten disponera anslagsöverskottet iform av en reservation för att klara framtidautbetalningar. Ett alternativ är att regeringen på annatsätt säkerställer att myndigheten har möjlighet att infriasina förpliktelser.Bemyndigandesystemet är generellt välmotiverat, hävdasdet i motion 2004/05:N358 (c, m, fp, kd). När det gälleranslaget 33:1 inom utgiftsområde 19 Regional utvecklinghar systemet emellertid fungerat mindre bra. Ett betydandeosäkerhetsmoment har införts eftersom det tänkta sambandetmellan bemyndigandenivå och anslag har brutits upp och deavsedda möjligheterna till anslagssparande inte längreföreligger.Ett projekt pågår normalt och ofta skerrekvisition av medel sent i projektet. Det är ivarje enskilt ärende omöjligt att veta när pengarkommer att rekvireras, argumenterar motionärerna.Anslagssparandet får högst uppgå till , vilketkan innebära att en myndighet saknar medel attinfria det åtagande som gjorts i enlighet medbemyndigandesystemet. Resultatet kan bli att företagsom beviljats stöd för att genomföra en investeringi slutfasen inte kan få det beslutade beloppet,eftersom myndigheten inte har tillräckligt med medelinom sitt anslag för att kunna göra utbetalningen.Regeringen bör därför se över bemyndigandesystemetoch därvid beakta myndigheternas möjligheter atteffektivt stödja företagen inom ramen för detregionalpolitiska stödsystemet.Aviserade förändringar angående företagsstödenI motion 2004/05:N417 (fp) motsätter sig motionärenregeringens förslag att avveckla regionalautvecklingsbidrag som beslutas på den regionala nivån inomstödområde B. Detta är förödande med hänsyn till denbetydelse medlen har när det gäller etablering av nyaindustrier.I motion 2004/05:N357 (c, fp, kd) begär motionärernaatt regeringen drar tillbaka förslaget att avvecklavissa regionala företagsstöd i stödområdena fr.o.m.juli 2005. Som princip håller motionärerna med omatt lån är att föredra framför bidrag i en situationmed sund konkurrens. Emellertid hyser de en oro föratt företagsetableringar inte blir av i dessaområden om det inte finns sätt att kompensera förföretagens merkostnader jämfört med företag iregioner längre söderut med större marknader. Attersätta stöden med utökade lånemöjligheter från Almitorde enligt motionärerna inte vara realistiskt,eftersom det skulle bli svårt från risksynpunkt förlångivaren och öka kapitalkostnaderna förföretagaren.Fördelningen av anslaget allmänna regionalpolitiskaåtgärder (33:1)I motion 2004/05:N217 (c, fp, kd, m) redovisas attregeringen har att besluta om fördelning av ekonomiskaresurser för de samverkansorgan som övertagit ansvaret förden regionala utvecklingspolitiken. Resurserna tas frånanslaget för allmänna regionalpolitiska medel (33:1). Förår 2004 gick av anslaget till samverkansorganen medanlänsstyrelserna tilldelades . Enligt motionärerna böransvar och resurser följas åt. Även delänsstyrelseresurser som finns för tjänster motsvarandedet aktuella arbetet bör helt överföras tillsamverkansorganen.I motion 2004/05:N253 (c, fp) anförs att län börfå en ökad andel av anslaget för allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1). För län, som ärett försökslän med regionalt självstyrelseorgan, är detRegionförbundet i län som har det regionalautvecklingsansvaret. Enligt motionärerna täcker detbeviljade anslaget på intet sätt det behov som föreliggeroch som redovisats av ianslagsframställningen.I motion 2004/05:N303 (c) kritiseras attlänsstyrelserna får huvuddelen av medlen inomanslaget (33:1). Enligt motionären bör avlänsanslaget gå till samverkansorganen. är detmycket svårt för regionernas projektägare att förståvarför vissa projektmedel hanteras av länsstyrelsenoch andra av samverkansorganen.Kommersiell serviceI motion 2004/05:N255 (c) hävdas att regeringen harett ansvar att se till att servicen fungerar i helalandet. Bland annat måste lanthandeln i de småorterna stöttas. Stödet till hemsändning bör ökaseftersom kostnaderna stiger.33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärderModerata samlingspartiet förordar i motion 2004/05:N374(m) att anslaget till Allmänna regionalpolitiska åtgärderför minskas med i förhållandetill regeringens förslag. Besparingar inom anslaget börfrämst göras inom områden som fungerar som rena driftstödoch inte skapar förutsättningar för långsiktig regionaltillväxt. Som en följd av att ett lägre anslag föreslås -jämfört med regeringen - förordas även att bemyndigandetinom anslaget minskar. Således vill Moderatasamlingspartiet dels avslå regeringens förslag tillbemyndigande i fråga om ramanslaget 33:1, dels föreslå ettbemyndigande innebärande ekonomiska åtaganden under år2005, vilka, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebärutgifter på högst under åren2006-2007.I motion 2004/05:N254 (fp) förordar motionärerna enminskning av anslaget för allmänna regionalpolitiskaåtgärder med 500 miljoner kronor.I motion 2004/05:N399 (kd) föreslås att anslaget minskasmed och att motsvarande beloppöverförs till turistfrämjande åtgärder under utgiftsområde24. gör bedömningen att detta är ensatsning som kommer att generera tiotusentals nyaarbetstillfällen, speciellt i glesbygd.Enligt vad som sägs i motion 2004/05:N384 (c) bördirektvalda regionala organ ansvara för de medel somanslås under anslaget Allmänna regionalpolitiskaåtgärder (33:1). Den extra satsning på 489 miljonerkronor som föreslår bör användas tillprogram för utveckling av alternativa drivmedel,program för utveckling av landsbygdsturism,småskalig livsmedelsproduktion, fiskerinäringen samttill utveckling av kvinnors och invandraresföretagande.33:2 LandsbygdslånI motion 2004/05:399 (kd) konstateras att regeringenfr.o.m. avser att successivt avvecklalandsbygdslånet. förordar attlandsbygdslånet avvecklas i något snabbare takt ochminskas med för år 2005.Enligt vad som sägs i motion 2004/05:N384 (c) ärregeringens förslag att minska anslaget tilllandsbygdslån mycket olyckligt. Eftersom dettaanslag framför allt används i samband med stöd tillkommersiell service, bl.a. butikerna på landsbygden,anser att anslaget bör ökas med 5miljoner kronor.PersontransportstödI motion 2004/05:N254 (fp) föreslår motionärerna attdet skall utredas om de företag som ärberoende av många persontransporter med flyg försina anställda skall kunna få ett stöd i likhet meddet stöd som utgår för transport av gods.33:3 TransportbidragFör att öka rättvisan mellan företagen i bör alla kommuner norr om flyttas tilltransportbidragszon 5, hävdar motionären bakommotion 2004/05:N269 (s). I tillhör dennordligast belägna kommunen, , bidragszon5, medan länets övriga kommuner tillhör zon 3. Inuläget finns det verksamheter på orter somangränsar till kommun; dessa ligger i zon3, dvs. de får sämre bidrag.33:4 bör avvecklas, anser Moderatasamlingspartiet i motion 2004/05:N374 (m), och dessuppgifter föras över på . Den nuvarande ordningenleder till en olycklig uppsplittring av ansvaret förregionalpolitiken hävdar motionärerna. Därför föreslås enminskning av anslaget.I motion 2004/05:N254 (fp) anför motionärerna attden av föreslagna förändringen avmyndighetsstrukturen inom landsbygdsområdet gör attGlesbygdsverket kan läggas ned. Denna avveckling kanpåbörjas , vilket innebär att anslagettill kan minskas med 13 miljonerkronor.Växelkurs för strukturfondsbidragMotionärerna bakom motion 2004/05:N371 (fp, m, kd, c, mp)frågar sig hur regeringen har tänkt sig att anpassningenav växelkursen skall ske när det gällerstrukturfondsmedlen. Den faktiska kursen bör tillämpas,anser motionärerna, för att därmed programmen skalltillföras maximala resurser från de av EU tilldeladestöden. Regeringen avser att ändra kursen iförordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EG:sstrukturfonder. En sådan anpassning, anser motionärerna,bör göras . Annars blir tiden alltför kort för atthinna utnyttja de medel som finns för perioden 2000-2006.Motionärerna påpekar att strukturfondsmedlen tillförsstatsbudgeten på inkomsttitel och tilldelas respektiveregion genom anslag. Det innebär att utgifterna harmotsvarande inkomster. Tillämpning av faktisk växelkurspåverkar därför inte statsbudgetens saldo.En genomgång av utbetalningar t.o.m. den 30 juni 2004för svenska strukturfondsprogram visar att betydandebelopp har kvarstannat i EU. Beräkningen utgår från denfaktiska kurs som gällt vid varje utbetalning, jämfört medkursen 8,50.Skillnaden mellan de belopp i euro och kronor somavräknats från anslaget i statsbudgeten och de belopp sombelastat ramen för respektive regions tilldelning från EUhar motionärerna beräknat i följande uppställning.Region euroBelopp SEKMål 1 11 843 254 108 930 810Mål 1 Södra skogslänsregionen 12 363 966 105 093 716Mål 2 Norra 5 855 224 49 769 408Mål 2 Södra 3 131 250 26 615 622Mål 2 Västra 5 978 808 50 819 869Mål 2 Öarna 1 653 414 14 054 021Summa 40 825 917 355 283 445Sammanställningen visar att om den faktiska kursen hadetillämpats skulle för hela strukturfondsområdet ca 355miljoner kronor ytterligare ha funnits att tillgå påanslaget i statsbudgeten.Enligt motionärerna bör en första anpassning ochtillförsel av medel ske för utbetalningar t.o.m. den 30juni 2004. Därefter bör en löpande anpassning ske tillgällande växelkurs och tillförande av medel tillprogrammen ske kvartalsvis.Med samma motiv som i föregående motion argumenterasi motion 2004/05:N311 (c) för att kursanpassningenmellan euro och krona skall ske från år 2005.Regionalt och lokalt utvecklingsarbeteI motion 2004/05:N384 (c) hävdas att det mesta av denregionala utvecklingen skapas inom de tusentals frivilligautvecklingsgrupper som finns i . För att frigöramedel för dessa utvecklingsgrupper vill Centerpartiettillföra ytterligare resurser till utvecklingsarbetet,fördelade i två delar - en del för regionala behov och endel för lokal utveckling. I ett första steg föreslås 100miljoner kronor till det lokala utvecklingsarbetet.Vissa kompletterande uppgifterBemyndigandesystemetMotivet för att införa bemyndigandesystemet var bl.a. attförbättra förutsättningarna för myndigheternas långsiktigaplanering av medlen och ett effektivare utnyttjande avanslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Vidare vardet önskvärt att undvika stora anslagssparanden och attförbättra uppföljningen och prognoserna.Stora ackumulerade anslagssparanden, som det tidigarebudgetsystemet medförde, innebar problem eftersom utfalletav anslagssparandet var svårt att prognostisera.Syftet med införandet av bemyndigandesystemet hartill stora delar uppnåtts enligt Regeringskansliet.Genom bemyndigandesystemet tillgodoses behovet av enbättre kontroll av utgifterna på anslaget.Bemyndigandesystemet ställer krav på myndigheternasplanering och uppföljning av medlens användning. Omdet trots myndigheternas planering och uppföljningav medlen uppstår ett anslagssparande skallmyndigheterna uppge orsakerna till dettaanslagssparande. Förklaringarna utgör ett underlagvid regeringens prövning av anslagssparandet.Myndigheterna får genom regeringens beslut omtilldelat anslag för kommande budgetår ävenplaneringsramar för de två nästkommande åren.Aviserade förändringar angående företagsstödenI fråga om de aviserade förändringarna angåendeföretagsstöden skall det noteras att regeringensprincipiella inställning är att det i ett längreperspektiv är angeläget att minska användningen av olikabidrag. De aviserade förändringarna är ett led i en sådanomvandling. Enligt uppgift är avsikten att flytta fokusfrån stöd till enskilda företag till insatser av bredarekaraktär.I detta sammanhang kan erinras om hur denregionalpolitiska utredningen i sitt betänkande (SOU2000:87) såg på företagsstöden. Utredningen menade attbristen på utvärderingar gjorde att det inte säkert gickatt säga vilka effekter företagsstöden har gett och ger.En slutsats var dock att stöden kan kompensera för vissaav de problem som finns för företag i stödområdena men attde troligen spelar mindre roll för den långsiktigautvecklingen. Enligt utredningens bedömning överväger defaktorer som talar för att de selektiva stöden till stordel har verkat konserverande och därmed hämmat denlångsiktiga utvecklingen. Utredningens slutsats var attdetaljerade system för att kompensera olika typer avkostnadsnackdelar borde undvikas och att generellalösningar i stället borde eftersträvas. Vidare redovisassynpunkten att det vore bättre om företagsstöden kundeerbjuda bra lån i stället för bidrag, eftersom bidrag gerfel signaler till företagen. Utredningens förslag innebaravveckling av det regionala utvecklingsbidraget ochinförande av ett system med generella lånegarantier ellervillkorslån.I en senare utvärdering av sysselsättningsbidraget (ITPSA2003:006) har delvis andra resultat redovisats. Detkonstateras att företag som fick selektivtsysselsättningsbidrag har haft en bättresysselsättningsutveckling (t.o.m. ) än gruppen somfick generellt sysselsättningsbidrag, som i sin turlyckats bättre än företag helt utan sysselsättningsbidrag.På en fråga (fr. 2004/05:71) från ()om etableringsstöd till glesbygden erinrade statsrådetUlrica om att regeringen i budgetpropositionen förår 2005 meddelat sin avsikt att avveckla regionaltbeslutade regionala utvecklingsbidrag inom stödområde kommer att introduceralån med större risktagande för samma område, något somsedan länge efterfrågats från företagarhåll. Regionaltbeslutade sysselsättningsbidrag inom stödområdena A och Bavvecklas också, sade statsrådet. Landsbygdsstödet kommeratt finnas kvar i oförändrad utsträckning på regional nivåmen kommer att omformas, bl.a. för att fungera bättre sominstrument i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen.Statsrådet betonade att det fortfarande kommer att varamöjligt att på central nivå, hos , beviljasysselsättningsbidrag och regionalt utvecklingsbidrag, isåväl stödområde A som stödområde B. Hennes bedömning varatt de redovisade förändringarna möjliggör en förbättradfokusering i tillväxtarbetet på regional nivå, bl.a. föratt medel kan avsättas till regional projektverksamhet.Projektmedel är en viktig resurs för möjligheterna attfinansiera och genomföra de regionala tillväxtprogrammensamt för länsstyrelsernas arbete på regional nivå.Förändringarna försämrar inte företagarnas möjlighetertill kapitalförsörjning enligt statsrådet. Genom deaviserade åtgärderna går regeringen vidare på den avriksdagen tillstyrkta linjen attbidragsgivning till företag skall ersättas med lån, ansågstatsrådet.I fråga om kapitalförsörjningen till små företag kanvidare redovisas ett uppdrag daterat oktober 2004från till ITPS att utvärderaförmånsrättsreformens olika effekter, m.m.(Ju2004/7178/L2, Ju2004/ 7317/L2). Som en del avuppdraget skall ITPS undersöka förutsättningarnagenerellt för kapitalförsörjning till företag,varvid små och medelstora företag liksomentreprenörer särskilt skall uppmärksammas. ITPSskall analysera konsekvenserna i olika delar avlandet, särskilt i nationella stödområden ochlandsbygdsområden utanför dessa. Resultatet avundersökningen när det gäller kapitalförsörjningenskall rapporteras senast och uppdraget idess helhet senast i december 2007.Fördelningen av anslaget Allmänna regionalpolitiskaåtgärder (33:1)Det kan nämnas att försöksverksamheten i län ochVästra med ändrad regional ansvarsfördelningär föremål för en utvärdering, där slutrapport skallredovisas senast . Enligt regeringensförslag (prop. 2004/05:8) bör försöksverksamheten i Skånelän och förlängas t.o.m. utgången avår 2010 (i stället för som gällt somslutdatum). Regeringens motivering är attAnsvarskommitténs utredning (se avsnittet Allmäninriktning av den regionala utvecklingspolitiken) börinväntas.Samverkansorgan finns i följande län: , ,, , , , ochSödermanland. i har enligtuppgift inkommit till med en ansökan omatt ett samverkansorgan skall få ta över vissa uppgifterfrån fr.o.m . Med hänsyn till denrelativt korta tid som samverkansorganen har haft ansvaretanses det inom vara för tidigt att dranågra slutsatser.Bakgrunden när det gäller ansvarsområden förlänsstyrelser, självstyrelseorgan och samverkansorganbeskrivs i betänkande 2003/04:NU2, till vilket hänvisas.När det gäller yrkanden om mer resurser till en vissregion är att märka att det är en fråga för regeringen attbesluta om fördelning av medel till exempelvis olika län.Som redovisats ovan är det svårighetsgraden av delångsiktiga regionala problemen som utgör den huvudsakligafördelningsnyckeln med särskilt beaktande av åtgärder inomEG:s strukturfondsprogram och inom ramen för regionalatillväxtprogram. För , , och är fördelningen mellansjälvstyrelseorgan/samverkansorgan och 90 %respektive av anslaget. I dessa regioner beslutarsjälvstyrelseorgan/samverkansorgan om såväl regionalaföretagsstöd som regional projektverksamhet.I övriga län med samverkansorgan har dessa fr.o.m.år 2004 i princip och länsstyrelserna avmedlen. Samverkansorganet har i några län mindre än40 %, vilket kan bero på en relativt stor omfattningav "äldreprojekt" hos länsstyrelserna i dessa län. här aktuella länen har samverkansorganen endasträtt att besluta om regional projektverksamhet.Liksom i de län där kommunala samverkansorgan ej harbildats beslutar länsstyrelserna om regionalaföretagsstöd och regional projektverksamhet.Kommersiell serviceNär det gäller kommersiell service och det i motion2004/05:N255 (c) berörda hemsändningsbidraget finnsde aktuella bestämmelserna i förordningen (2000:284)om stöd till kommersiell service. Enligt den nämndaförordningen (19 §) kan stöd till sådan servicelämnas som hemsändningsbidrag till kommuner som helteller delvis bekostar hemsändning av dagligvarortill hushåll. Bidrag får lämnas endast om sändningensker på ett ändamålsenligt sätt och utan onödigakostnader. Enligt reglerna (20 §) kanhemsändningsbidrag lämnas med ett belopp sommotsvarar högst av kommunens nettoutgift förhemsändningen och kan maximalt uppgå till perhushåll och hemsändningstillfälle. Bidrag kan ävenutgå när kommunen haft direkta kostnader för attanordna inköpsturer, dock högst till perhushåll och inköpstillfälle.33.2 LandsbygdslånAnslaget Landsbygdslån (33:2) måste kunna täcka äventidigare beslutade åtaganden om lån som ännu inte ärutbetalade. Anslaget disponeras till en ringa del även förtidigare beslutade utbetalningar av regionalautvecklingslån.Enligt Nuteks rapport företagsstöd ochstöd till projektverksamhet harutvecklingen gått mot en minskad användning avlandsbygdslånen.PersontransportstödI utskottets budgetbetänkande rörande den regionalautvecklingspolitiken från föregående år (bet. 2003/04:NU2s. 43) redovisas detaljerade uppgifter om detpersontransportstöd som inrättades och upphörde år1991 samt problemen och skälen till att stödet togs bort.I detta sammanhang hänvisas till denna redogörelse.En av de utvärderingar som den senasteregionalpolitiska utredningen redovisade (SOU2000:87 s. 206) föreslog en ny stödform,persontransportstöd. Motiveringen var att en breduppsättning verktyg ger en god utgångspunkt för etteffektivt och anpassat stöd till näringslivet iregioner med olika förutsättningar.33.3 TransportbidragI riktlinjer för statligt stöd förregionala ändamål anges att regionalstöd som är avseddaatt minska ett företags löpande kostnader (driftstöd) iprincip är förbjudna. Kommissionen har dock godkänt attdriftstöd i form av transportbidrag får lämnas i det s.k.gleshetsområdet i norra . De nuvarande reglerna förtransportbidrag har godkänts t.o.m. . Dessa reglerinnebär bl.a. att och ligger itransportstödszon 3, medan som ligger längrenorrut jämfört med ligger i transportstödszon 5.I enlighet med regleringsbrevet har tillregeringen redovisat i vilken grad som bidragetkompenserar för kostnadsnackdelar till följd av långatransportavstånd. I rapporten 2003 har transportbidragets effekteranalyserats. Det redovisas att ju lägre sändningsvikter, desto relativt störrefraktkostnader (kr per ton och km), företag med låga sändningsvikter är till största delenbelägna inom transportstödszon 5, vilket tyder på atttransportbidraget har störst relativ betydelse försmåföretagen i glesbygden, av den totala fraktvikten sker med lastbil, räknat både per invånare och sysselsatta iinlandsområdet är transportbidragets relativa betydelsestörre här än vid kusten, ett problem är att regelverkets krav påavståndsrelaterad fraktprissättning inte uppfylls avtransportföretagen när det är fråga om frakter påmindre än ; i allmänhet tillämparspeditionsföretagen en enhetstaxa för sändningar påmindre än 100 kg.Nutek uppdrog åt ett konsultföretag, ,att utreda transportbidraget. I den resulteranderapporten, - en analys av motiv,effekter och alternativ (R 2004:15) från juni 2004redovisas följande huvudslutsatser: Transportbidraget uppfyller sitt syfte att kompenseraför transportkostnadsnackdelar men eliminerar intenackdelarna fullt ut. Bidraget är endast tillgängligtför de företag och transporter i bidragsområdet somuppfyller uppställda kriterier (t.ex. viktrelateradfrakttaxa, begränsning av sändningar till över ;begagnade produkter och restvaror omfattas ej). Transportbidraget är accepterat och betraktas som ett ihuvudsak rättvist och tydligt bidragssystem, både avföretag inom och utanför bidragsområdet. Inga alternativ till transportbidraget har framkommitsom bättre uppfyller bidragets syfte. Mansdominerade branscher gynnas medan kvinnodomineradverksamhet gynnas i ringa omfattning.Internt inom skalltransportbidraget ses över under åren 2005 och 2006inför nästa programperiod inom EU.