bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Enligt utredningenfår emellertid förslaget konsekvenser för en radandra system, och en förutsättning för genomförandetär därför att berörda systems villkor harmoniseras isamband med genomförande av utredningens förslag.Utskottet har tidigare utgått från att frågan ärföremål för regeringens överväganden (jfr bet.2003/04:SfU1). Utskottet, som ser positivt på enökad flexibilitet av ersättningsnivåerna inomsjukförsäkringen, utgår således från att regeringenavser att lämna förslag till i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf225, Sf238, Sf246, Sf251, Sf261, Sf345, Sf357yrkande 1 i denna del, Sf373 och Sf359 yrkande 17.En annan fråga som utskottet har behandlattidigare är frågan om en modell där kostnaderna försjukfall och skador till följd av trafiken överförstill trafikförsäkringen. Utskottet pekade, senast ibetänkande 2003/04:SfU1, på att effekten av en sådanmodell skulle bli att vissa sjukdoms- och skadetyperinte längre skulle handhas inom den allmännaförsäkringen. Det i sin tur skulle innebära attförsäkringskassans ansvar för den samordnaderehabiliteringen skulle urholkas. Med hänsyn härtillvar det enligt utskottet inte aktuellt att låtatrafikförsäkringen ta över nu nämnda kostnader.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande ochprincipiella uppfattning att en generell försäkringär att föredra framför selektiva lösningar.Motionsyrkanden om att SGI skall beräknas påhistorisk inkomst respektive att skattepliktigaförmåner och semesterersättning skall görassjukpenninggrundande har utskottet vid fleratillfällen avstyrkt, senast i betänkande2003/04:SfU1. Utskottet finner inte anledning att nuinta en annan ståndpunkt i aktuella frågor.Utskottet noterar dock att i den ovan nämndaöversynen av socialförsäkringarna skall övervägashur den ersättningsgrundande inkomsten isjukförsäkringssystemet skall definieras ochberäknas.En studerande som är helt oförmögen att studerakan få behålla studiemedlet under sjukdom trots atthan eller hon inte studerar. Om sjukperioden vararmer än kan studieskulden för tiden därefteravskrivas. När det gäller deltidsstudier ochdeltidssjukskrivning anger i sittslutbetänkande (SOU 2003:50 s. 85-89) att reglernaom SGI och reglerna om sjukförsäkringsskydd inomstudiemedelssystemet är konstruerade för personersom antingen är sjuka eller studerar. Kombinationerär inte möjliga, vilket medför flera negativakonsekvenser. Det är i första hand två grupper somhamnar mellan systemen. Den första gruppen ärpersoner som är sjukskrivna och antingen anställdaeller arbetslösa men vill förena fortsattsjukskrivning på deltid med deltidsstudier.Problemen för denna grupp kan lösas genom attreglerna i AFL ändras. Det finns både för- ochnackdelar med en sådan ändring. Den andra gruppen ärpersoner som t.ex. studerar på heltid men blir halvtsjukskrivna och vill och kan studera på halvtid. Fördenna grupp sammanhänger problemen närmast medutformningen av reglerna för rätt till studiestödvid sjukdom och bör kunna lösas inom detta system.En särskild studerandeförsäkring skulle -helt eller delvis - kunna lösa problemen för dessagrupper.Studiesociala utredningen pekar i sitt betänkande(SOU 2003:130) på att sjukpenning på deltid numeraskall vara ett förstahandsalternativ. Utredningenmenar (s. 81) att det är angeläget att systemenöppnas så att det går att förena partiellsjukskrivning med studier på deltid. Möjligheten attkombinera partiella studier med sjukskrivning pådeltid kan vara en förutsättning för att personersom är heltidssjukskrivna skall kunna - och våga -ta steget ut i studier. Detta bör, enligtutredningens mening, ses som ett viktigt led i måletatt minska ohälsan i samhället.Utskottet anser att regeringens beredning avfrågan bör avvaktas. Utskottet vill dock understrykavikten av inte minst från rehabiliteringssynpunkt,att frågan om möjligheterna att kombineradeltidssjukskrivning med deltidsstudier så snart sommöjligt får en lösning. Det är angeläget attregeringen överväger olika vägar till ökadflexibilitet för den enskilde i sjukförsäkringen.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf233, Sf269, Sf292, Sf296, Sf357 yrkande 1 i dennadel, Sf382, Sf388, Sf402, Sf403 yrkande 6, Ub441yrkande 5 och Ub389 yrkande 2 i denna del.SGI-utredningen har i sitt slutbetänkande (s.68-73) föreslagit att en standardförsäkring förstuderande skall kunna införas. Försäkringenskall vara obligatorisk med en inkomstbaseradersättning i kombination med en grundersättning varsnivå bör motsvara totalbeloppet istudiemedelssystemet. Utskottet finner inte nuanledning att föreslå att studiemedelskall kunna läggas till grund för SGI. Motion Ub389yrkande 2 avstyrks därmed i denna del.RFV har redovisat ett uppdragfrån regeringen som avser åtgärder för att förkortahandläggningstiden för ärenden angående rätt tillsjukpenning. Verket har i redovisningen bl.a.föreslagit mer effektiva arbetsmetoder påförsäkringskassan och att kassan skall få inärendena fortare efter sjuklöneperioden. Därtill harverket föreslagit att kassan skall prioriteraärenden där rätten till sjukpenning är oklar ochinformera den enskilde. I undantagsfall bör negativaprovisoriska beslut kunna fattas. Verket anser ettrimligt mål vara att skall kunnahandlägga ersättningsanspråken i 90 %av ärendena.Utskottet noterar att den ökade precisionen isjukskrivningsprocessen har medfört att beslutavseende försäkrades ersättningsfrågor harförlängts. Utskottet anser det mycket angeläget finner lösningar som även tillgodoser deförsäkrades berättigade krav att inom rimlig tid fåett beslut i ersättningsfrågan. Utskottetförutsätter att regeringen vid beredning av RFV:ssvar på regeringsuppdraget överväger åtgärder somsnarast tillgodoser detta. Med det anförda fårmotionerna Sf250, Sf294, Sf376 och Sf411 ansestillgodosedda och avstyrks.Vad avser problemet med att en person kan hamna iden situationen att denne inte bedöms berättigadtill någon ersättningsform utan "hamnar mellanstolarna", föreligger enligt vad som redovisats ovansamverkande insatser mellan olika myndigheter, bl.a.mellan RFV och AMS. Utskottet ser det dock somangeläget att problemet åtgärdas och förutsätter attregeringen överväger ytterligare åtgärder i syfteatt öka samordningen mellan sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna. Utredningen om översynav socialförsäkringarna skall även se över frågan omen bättre samordning mellan systemen för dessaförsäkringar. Med det anförda får motionerna Sf343,Sf349 och Sf389 yrkande 4 anses tillgodosedda ochavstyrks därmed.Utskottet finner inte anledning att föreslå olikatillkännagivanden om vad som kan påverka sjuktalenm.m.. Motion Sf287 yrkandena 1-4, 6, 7, 9, 11 och 12avstyrks därmed.Vad avser frågan om inrättande av s.k.försäkringsmedicinska kommittéer vill utskottetframhålla att syftet med att reformerasocialförsäkringens administration är att ge nya ochbättre förutsättningar för administrationen attfullgöra de uppdrag som ges av riksdag och regering.Reformen avses vidare ge en mer enhetligrättstillämpning på socialförsäkringsområdet.Utskottet har tidigare uttalat (jfr yttr.2004/05:SfU1y) att gemensamma förhållningssätt ochmetoder och ett mer samlat användande av samhälletsresurser kan underlätta och skapa bättreförutsättningar för arbetet med att brytaohälsoutvecklingen. Utskottet noterar även att RFVhar fått i uppdrag att i samråd med Socialstyrelsenutforma försäkringsmedicinska riktlinjer försjukskrivning. Motion Sf242 får därmed anses delvistillgodosedd och avstyrks.Arbetsgivarnas kostnadsansvar m.m.Beträffande ersättningsnivån i sjuklönen har utskottet ibetänkande 2004/05:SfU5 ställt sig bakom regeringensförslag att ersättningsnivån i sjukpenningen skallhöjas till av SGI. Utskottet kan inte ställasig bakom ett förslag om en sänkning aversättningsnivån i sjuklönen. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf347 yrkande 3.Beträffande motionen om att från sjuklönesystemetutesluta ersättning vid olyckor i samband medidrottsutövande och andra fritidsaktiviteterbehandlade utskottet frågan bl.a. i betänkande2003/04:SfU1. Utskottet anförde att en sådan lösningskulle kunna få vissa oönskade effekter, t.ex. ettframtvingande av privata lösningar med en samtidigrisk för underförsäkring liksom vissagränsdragningsproblem i förhållande till avarbetsgivare, helt eller delvis, bekostadeaktiviteter. Utskottet kunde vidare förutse att kravskulle kunna komma att resas på att även andrakategorier skulle undantas. Utskottet vidhåller sittställningstagande och avstyrker därmed motion Sf212.Beträffande frågan om det bör införas etthögkostnadsskydd för arbetande personer med tidigaremissbruksproblematik i syfte att underlätta fördessa att komma i arbete, är förslaget närmast attanse som en rehabiliteringsåtgärd. Lagen (2004:793)om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatserriktar sig bl.a. till individer som behöversamordnade insatser på grund av att de har olikaformer av psykiska besvär samt arbetsmarknadsmässigaeller sociala problem och därvid ofta en kombinationav dessa (jfr prop. 2002/03:132 s. 50). Utskottetnoterar att i samordningen ingårarbetsmarknadsmyndighet och att målet är att föra utden enskilde på arbetsmarknaden. Utskottet noteraräven att i den utsträckning arbetsoförmåga beror påsjukdom finns ett särskilt högriskskydd isjuklönelagen. Även förslaget om drivkrafter förminskad sjukfrånvaro innehåller ett högriskskydd.Utskottet kan inte ställa sig bakom ett sådanthögkostnadsskydd som förordas i motionen. Med detanförda avstyrker utskottet motion Sf398.RehabiliteringSom redovisats ovan har resultaten inom verksamhetsområdetÅtgärder mot ohälsa förbättrats jämfört med 2002.Antalet sjukskrivna som varit aktuella för samordnadrehabilitering har ökat men det är dock fortfarandealltför många sjukskrivna som är passivt sjukskrivnautan att delta i, eller få erbjudande om, någon formav rehabiliteringsåtgärd. Dessutom är det alltför fåav de sjukskrivna som vet vem som är deraskontaktperson på . Utskottetinstämmer i regeringens bedömning att dessa resultatinte kan anses acceptabla.Regeringen anger i propositionen attavstämningsmöten ännu inte kommit i gång i önskadomfattning och att detta beror på att arbetsmetodenännu inte har etablerats på försäkringskassorna.Utskottet har i yttrande 2004/05:SfU1y framhållitatt det är nödvändigt att avstämningsmötenainförlivas i försäkringskassornas arbete.Regeringens fortsatta arbete med att förbättrahälsan i arbetslivet rymmer dock satsningar pårehabiliteringsområdet som bedöms komma attbidra till att ohälsan minskar.Beträffande rehabilitering kan allmänt sägas attdet är viktigt att denna kommer i gång så snart sommöjligt. Utskottet noterar att det fr.o.m. den 1juli 2003 föreligger en obligatorisk skyldighet förarbetsgivare att göra rehabiliteringsutredningar somskall lämnas till senast närsjukfallet pågått . Utskottet vill ävenpeka på att förslaget om drivkrafter för minskadsjukfrånvaro syftar till att skapa ekonomiskadrivkrafter och göra det mer lönsamt förarbetsgivare att vidta åtgärder för att minska delånga sjukskrivningarna. Drivkrafterna skall såledesvara utformade så att de stimulerar tillförebyggande insatser, rehabilitering och andraåtgärder för att underlätta för den sjukskrivne attkomma tillbaka i arbete på hel- eller deltid. Frånoch med skall Försäkringskassaninom relativt korta tidsgränser ha kallat tillavstämningsmöte och upprättat enrehabiliteringsplan. Regeringen anger även ipropositionen (volym 6, utg.omr. 10, s. 35) att manavser att överväga att ersättning skall kunna drasin om en försäkrad vägrar att genomgå behandling,utredning eller rehabilitering som syftar till attmöjliggöra återgång i arbete. Med det anförda fårmotion Sf247 anses tillgodosedd och avstyrks därmed.Som redovisats ovan har en rad åtgärder vidtagitsi syfte att utveckla samverkan mellan olikamyndigheter, bl.a. mellan RFV och AMS. Även fråganom att införa drivkrafter för hälso- och sjukvårdenför att minska sjukskrivningarna skall utredas.Vidare har RVF, AMS och somgemensamt mål satt upp att genom samverkan inomrehabiliteringsområdet uppnå en effektivareanvändning av tillgängliga resurser i syfte attunderlätta för den enskilde att försörja sig genomarbete. En viktig uppgift för den nya statligamyndigheten inom socialförsäkringens administrationkommer även att vara att medverka till att samverkanmed andra aktörer i ohälsoarbetet löpande stärks ocheffektiviseras. Utskottet vill liksom i yttrande2004/05:SfU1y framhålla att den finansiellasamordning inom rehabiliteringsområdet mellan lokalaoch regionala aktörer i form av försäkringskassa,landsting, länsarbetsnämnd och en eller flerakommuner som infördes utgör ettviktigt instrument för en utvecklad rehabiliteringav personer som annars är svåråtkomliga förrehabilitering, och utskottet anser därför att detär angeläget att arbetet med att förverkliga den nyalagstiftningen i samhället påskyndas. Som angivitsovan skall även utredningen om översyn avsocialförsäkringarna se över frågan om en bättresamordning mellan systemen för sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna.Med det anförda får motion Sf392 och Sf409 ansestillgodosedda och avstyrks. Vidare avstyrksmotionerna So394 yrkande 7, Sf308, Sf332, Sf353 ochN401 yrkande 6.Beträffande frågan om sanktionsmöjligheter motarbetsgivare har, som redovisats ovan, RFV ochförsäkringskassorna tagit fram gemensamma metodersom syftar till att regelmässigt informeraArbetsmiljöverket om de arbetsgivare som integenomför rehabiliteringsutredningar. Utskottet kanför närvarande inte ställa sig bakom yrkandet imotion Sf241 som därmed avstyrks.AMS och RFV har således fått ett uppdrag med syfteatt underlätta för långtidssjukskrivna, som har ettarbete som de inte kan återgå till, att åter komma iarbete. I uppdraget ingår att pröva frågan om ettsärskilt anställningsstöd för långtidsjukskrivna.Utskottet anser att redovisning av uppdraget ochregeringens beredning av denna bör inväntas. Med detanförda avstyrks motion Sf403 yrkande 7.Beträffande rehabilitering av sjuka som saknararbete och s.k. nollklassade vill utskottet återigenpeka på att det utarbetas samverkande insatsermellan RFV och AMS. En del i gruppen ryms även inomramen för den personkrets som avses i den lag omfinansiell samordning som trädde i kraft den 1januari 2004. Slutligen vill utskottet peka på denberedning som sker på avseendearbetshandikappade i enlighet med vad som angesnedan. Med det anförda får motionerna Sf236 yrkande5 och Sf371 anses delvis tillgodosedda och avstyrks.HpH-utredningen har i utredningsbetänkandet SOU2002:5 föreslagit att arbetsmarknadspolitikensansvarsområde skall vidgas i syfte att skapa enkompletterande arbetsmarknad för människor medbegränsad arbetsförmåga på grund av sjukdom.Utredningen har sammanfattningsvis anfört att det ärytterst angeläget att regeringen vidtar åtgärder föratt skapa en arbetsmarknadspolitik som i ökadutsträckning inriktas på att stödja personer medbegränsad arbetsförmåga att ta del av arbetslivet.Samhallutredningen har i sitt betänkande SOU2003:56 föreslagit bl.a. att en nyarbetsmarknadspolitisk insats "allmänt skyddatarbete" () skall införas och ersätta nuvarandeinsats "skyddat arbete hos ". skallöppnas för fler aktörer än Samhall AB.Den parlamentariska äldreberedningen, Senior 2005,har i sitt slutbetänkande Äldrepolitik för framtiden(SOU 2003:91) framfört vissa förslag i syfte attbl.a. öka människors möjligheter att förvärvsarbetafram till pensioneringen och därefter. Enligtberedningen bör regeringen bl.a. etablera ettfemårigt nationellt projekt med syfte att stärka deäldres (50 +) ställning i arbetslivet, ökaarbetskraftsdeltagandet bland personer som är 50 åroch äldre samt ta initiativ till forskning omeffekter på arbetskraftsutbudet om fler gesmöjlighet till deltidslösningar i samband medpensioneringen.Även (SOU 2003:95) harlämnat sitt betänkande. Utredningen föreslår ökadrörlighet, utvecklingsinsatser och mer individuelltstöd för att människor med nedsatt arbetsförmågaskall komma i arbete.I direktiven (2004:129) till utredningen omöversyn av socialförsäkringarna framhållerregeringen att om uppgiften att stärka arbetslinjenskall lyckas är det nödvändigt att ökasysselsättningen för grupper som har en svagförankring på arbetsmarknaden och varssysselsättning är lägre än för andra grupper, bl.a.funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga ochäldre arbetskraft. Genom att bl.a. se över och vidbehov förändra trygghetssystemen bör möjligheterkunna skapas för att systemen verkararbetsfrämjande.Utskottet anser att regeringens fortsattaberedning av frågorna om arbetsmarknadsförhållandenför bl.a. äldre och arbetshandikappade bör avvaktas.Därmed avstyrks motion Sf234.Under 2003 har försäkringskassorna i ökadutsträckning använt de medel som får användas förköp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster.Som redovisats ovan anser regeringen att medlenframför allt bör användas för utredningar. Attfinansiera åtgärder, såsom t.ex. arbetsträning ochutbildning, som kan genomföras inom eller ianslutning till den egna verksamheten ärarbetsgivarens ansvar. Regeringen har givit ensärskild utredare i uppdrag att göra en översyn avarbetsgivarens rehabiliteringsansvar och därvid ävenutreda i vilka fall som skallkunna köpa arbetslivsinriktaderehabiliteringstjänster.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf236 yrkande 1, Sf254, Sf314, Sf357 yrkande 5 ochSf372.Beträffande frågorna om punktskriftsutbildning harförsäkringskassorna möjlighet att med hjälp avsärskilt avsatta medel bekosta fördjupad utbildningi punktskrift för personer som i vuxen ålder har engrav synskada eller helt förlorar synen.Försäkringskassans möjlighet att betala sådanautbildningar gäller bara den fördjupade utbildningsom syftar till att förkorta sjukdomstiden eller atthelt eller delvis förebygga eller häva nedsättningav arbetsförmågan. Det gäller således inte dengrundläggande utbildning som sjukvårdshuvudmännenhar ansvar för. Vid arbetslivsinriktadrehabilitering kan utgå dels rehabiliteringspenningsom ersättning för inkomstbortfall, dels ettsärskilt bidrag för kostnader som kan uppstå isamband med rehabiliteringen. Utskottet finner inteskäl att föreslå någon ändring vad avser detsärskilda bidraget. Motion Sf256 avstyrks därmed.Även arbetsförmedlingen kan upphandla utbildningför arbetslösa synskadade som har behov av fördjupadutbildning i punktskrift.Beträffande frågan om finansieringen av denfördjupade utbildningen finns s.k.uppdragsutbildning som ett led i den rehabiliteringsom folkhögskolorna anordnar. För sådan utbildninganvisar staten särskilda medel. Enligt ett svar avstatsrådet påinterpellation 2003/04:382 bereds frågan omintensivutbildning i punktskrift kan vara sådanuppdragsutbildning som staten kan avsätta medel för.Statsrådet uttalade även att det var angeläget atthitta former för att stärka den aktuellapunktskriftsutbildningen så att en kvalitativ,fullgod och snabb utbildning kan ges.Utskottet förutsätter att frågan om finansieringav den aktuella utbildningen får sin lösning. Meddet anförda får motion Sf202 anses tillgodosedd ochavstyrks.Beträffande frågan om ersättning förinkomstbortfall vid utbildning tillsammans medledarhund kan rehabiliteringsersättning i form avrehabiliteringspenning och särskilt bidrag utgå omutbildningen är att anse som arbetslivsinriktadrehabilitering. Motion Sf325 är med det anfördadelvis tillgodosedd och avstyrks.Nya metoder och arbetssätt håller således på attutvecklas inom ramen för arbetet med att förnya ochintensifiera rehabiliteringsarbetet. Mot bakgrund avregeringens satsningar på rehabiliteringsområdetfinns det enligt utskottets mening inte skäl att nuföreslå att ta ställning i olikarehabiliteringsfrågor, såsom införande av enrehabiliteringsförsäkring eller enrehabiliteringsgaranti.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf236 yrkande 2, Sf219, Sf272, Sf293 och Sf307.NärståendepenningNärståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbeteför att vårda en närstående svårt sjuk person.Beträffande frågan om närstående till en person somsmittats av hiv skall ha rätt till 240 dagarsledighet oavsett orsaken till infektionens uppkomstkan nämnas att den utökade vårdtiden föranleddes avatt personer genom smitta vid användning avblodprodukter inom den svenska hälso- och sjukvårdenfått en infektion av hiv. Bland de skadeståndskravsom restes av de smittade var bl.a. att det skullevara möjligt för anhöriga att vårda den smittadeutan att förlora inkomst. På förslag av regeringenbeslutade om förlängning av vårdtiden vidvård av en sådan hiv-smittad person (prop. 1992/93:178, bet. 1992/93:SfU17, rskr.1992/93:335). Utskottet, som noterar att denutvidgade vårdtiden föranletts av det ansvar hälso-och sjukvården haft för aktuella personerslivssituation, finner inte skäl att föreslå enutvidgning av vårdtiden för vård av andra grupper ände avsedda. Utskottet avstyrker därmed motion Sf274.Utskottet noterar att socialutskottet ibetänkandet 2001/02:SoU11 har föreslagit attriksdagen till regeringen tillkännager att det voreönskvärt om det i socialtjänstlagen infördes ensärskilt reglerad skyldighet för socialnämnden attstödja dem som vårdar närstående. Vidare ansågutskottet att regeringen borde göra enanalys av de ekonomiska konsekvenserna av en sådanlagändring samt redovisa för olikaalternativa lagregleringar i avsikt att ytterligarestödja anhöriga. I betänkande 2003/04:SoU4 föreslogsocialutskottet även att skulle geregeringen till känna att lämna förslag på insatserför att ytterligare säkerställa och stärka stödettill anhöriga. har bifallitsocialutskottets förslag.I budgetpropositionen (volym 6, utg.omr. 9, s.148) bedömer regeringen att det intebör genomföras en lagändring. Det saknas ävenekonomiskt utrymme för ett statligt ekonomisktåtagande utan att göra avsevärdaomfördelningar inom andra delar av det socialavälfärdssystemet. Regeringen vill dock betonabehovet av att vidareutveckla stödet till närståendeinom ramen för det pågående samarbetet med de bådaförbunden. avsätts 25 miljonerkronor för fortsatt utveckling av stödformerför anhöriga.Utskottet noterar att socialutskottet i sittbetänkande 2004/05:SoU1 kommer att behandlaregeringens förslag i denna del.Utskottet har tidigare avstyrkt förslag både omatt förlänga rätten till närståendepenning från 60till och om att vidga kretsen för rätttill förmånen (se bl.a. bet. 2003/04:SfU1).Utskottet finner inte skäl att nu göra annanbedömning. Motionerna Sf249 och So357 yrkande 8avstyrks därmed.Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m.Beträffande regeringens förslag till medelsanvisning noterarutskottet att regeringen påbörjat och genomförtflera olika åtgärder på sjukförsäkringsområdet föratt minska ohälsan i arbetslivet. Den positivautvecklingen fortsätter med att antalet nettodagarmed sjukpenning minskar. Utgifterna försjukskrivningarna har således vänt. För att nå detuppsatta målet att halvera sjukfrånvaron fram till2008 anser utskottet dock att det är nödvändigt attregeringen tar initiativ till ytterligare åtgärder.Av propositionen framgår att regeringen fortsätteratt fullfölja arbetet med åtgärder inom ramen förbl.a. Vidare tarregeringen initiativ till ytterligare ett antalåtgärder som har redovisats ovan.Utskottet noterar att den nya organisationen försocialförsäkringen stärker regeringens möjligheteratt uppnå ohälsomålet genom gemensamtförhållningssätt och bättre utnyttjande avsamhällets samlade resurser.Utskottet noterar även intensifierade insatser pårehabiliteringsområdet genom ekonomiska drivkrafterför arbetsgivarna och i övrigt en ökad satsning pårehabiliteringens inledande skede ocharbetslivsinriktad rehabilitering.