bet · GS01LU7 · 2004-12-02 00:00:00 — Som sin slutsats ansåg den särskilde förhandlaren att iden föreliggande situationen borde inrikta ansträngningarna på att,tillsammans med övriga intresserade länder, aktivt driva fram en europeisklösning av problemet.MotionernaKenth () anför i motion L389 att det måste skapas ett bättreoch starkare rättsskydd för uppfinnare och upphovsmän genom någon typav statlig försäkringskonstruktion. Enskilda innovatörer har som regelingen möjlighet att försäkra sig mot patent- eller upphovsrättsintrångoch de processkostnader som kan bli följden av detta. De kan därigenominte bemöta t.ex. ett multinationellt företags försök att skada ellerstoppa en innovation. Ett sätt vore enligt motionären att staten gavNutek eller uppdraget att organisera en innovatörs- och patentförsäkringsom alla patentägare och upphovsmän kunde teckna för en överkomlig pengoch därmed skaffa sig ett rimligt skydd vid patentintrångsprocesser.Motionären begär ett tillkännagivande i enlighet med detta.Eva Flyborg m.fl. (fp) anser i motion N413 att inom EU böruppmärksamma behovet för innovatörer att genom försäkringsskydd skaffasig ekonomiska möjligheter att driva patentintrångsprocesser. Enligtmotionärerna bör det utredas om det är möjligt att under konkurrensneutralaformer införa någon form av europeisk patentintrångsförsäkring påkommersiell grund. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta(yrkande 9).Gällande rättVåren 1994 beslutade om väsentligt skärpta åtgärder mot intrångi de immateriella ensamrätterna (prop. 1993/94:122, bet. LU17, rskr.227). Genom beslutet, som innebar ändringar i bl.a. patentlagen, hardomstol möjlighet att vid vite förbjuda fortsatt intrång inom hela detimmaterialrättsliga området. Vidare ändrades skadeståndsbestämmelsernapå det industriella rättsskyddets område så att rättighetshavarnasställning vid intrång förstärktes. Även straffbestämmelserna skärptes.Lagstiftningen trädde i kraft den 1 juli 1994.För att ytterligare motverka det ökande olovliga kommersiella utnyttjandetav andras verk, produkter och varumärken beslutade hösten1998 om en ny skyddsåtgärd - intrångsundersökning - vid immaterialrättsintrång(prop. 1998/99:11, bet. LU5, rskr. Åtgärden innebär att enrättighetshavare i ett civilrättsligt förfarande kan begära att det görs enundersökning för att säkra bevis hos någon som på goda grunder misstänksha gjort ett intrång i en immateriell rättighet. Bestämmelserna omintrångsundersökning, som tagits in i bl.a. patentlagen, trädde i kraftden 1 januari 1999.Pågående arbeteI antogs och rådets direktiv /48/EGom säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter. Direktivet,som innehåller minimiregler, avser att samordna medlemsstaternassanktioner mot intrång i immateriella rättigheter. Det innehållerbestämmelser om bl.a. säkerställande av bevismaterial, vitesförbud ochskadestånd. De åtgärder, förfaranden och sanktioner som föreskrivs idirektivet skall, i huvudsak, vara tillämpliga vid varje immaterialrättsintrångenligt gemenskapsrätten eller nationell rätt.Direktivet skall vara genomfört i svensk rätt senast den 29 april 2006.Arbete pågår nu inom med en departementspromemoriasom beräknas vara färdig under våren 2005.Tidigare behandlingVåren 1998 behandlade utskottet motionsyrkanden som tog upp behovet aven patentintrångsförsäkring. Utskottet fann det vara utomordentligtbeklagligt att det inte hade varit möjligt att lösa de finansiellaförutsättningarna för den föreslagna försäkringsmodellen. Med hänsyntill frågans betydelse förutsatte utskottet att regeringen dels nogaöverväger om det kan finnas alternativa vägar att nå fram till ennationell lösning, dels verkar för att driva fram en försäkringslösningpå europeisk nivå. Utskottet avstyrkte bifall till motionsyrkandena(bet. 1997/98:LU16).Utskottet har därefter vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkandenom införande av en patentintrångsförsäkring, (bet.2003/04:LU17). Utskottet har inte varit berett att föreslå någotriksdagsinitiativ i frågan och hänvisat främst till arbetet inom EU medfrågan om skydd mot intrång i immateriella rättigheter.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte heller nu berett att föreslå något riksdagsinitiativi frågan om patentintrångsförsäkring, vare sig på nationell ellerinternationell nivå. Resultatet av arbetet med genomförandet av direktivetom säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter bör, enligtutskottets mening, avvaktas. Utskottet föreslår således att riksdagenskall avslå motionerna L389 och N413 yrkande 9.Datorrelaterade uppfinningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om begränsningar i möjligheterna tillpatent på datorrelaterade uppfinningar. Utskottet hänvisar till pågåendearbete inom EU. Jämför reservationerna 4 (fp) och 5 (v, c).BakgrundEtt uttryckligt skydd för datorprogram infördes i upphovsrättslagen år1989 och innebär att datorprogrammen åtnjuter i princip sammaupphovsrättsliga skydd som litterära verk. En EU-anpassning av de svenskareglerna för skydd för datorprogram skedde , bl.a. såvitt avserupphovsrätten i anställningsförhållanden samt möjligheterna till kopieringför enskilt bruk (prop. 1992/93:48, bet. LU17, rskr. 125).Den snabba utvecklingen inom IT-området har medfört att det immaterialrättsligaskyddet för datorprogram blivit alltmer betydelsefullt. För närvarandeskyddas datorprogram som sådana i och i övriga avupphovsrättslagstiftningen, till skillnad från i och i därdatorprogrammen i sig är patenterbara. Även i kan dock patent gespå programvara, om funktionen av programmet har teknisk effekt och ävenuppfyller de andra patenterbarhetskriterierna. Med teknisk effekt menasatt uppfinningen skall lösa ett problem på tekniskt sätt och fungera ipraktiken. Exempelvis kan patent ges på en funktion som är ett resultatav programmets körning i datorn. Vidare kan exempelvis program som styroperativsystem patenteras.Med datorrelaterade uppfinningar menas uppfinningar som förutsätteranvändning av en dator och som har egenskaper som verkställs genom ettdatorprogram. Det är fråga om uppfinningar som förekommer på en radolika områden, t.ex. i digitala telefonväxlar, mobiltelefonsystem,industrirobotar samt antisladdsystem och farthållare i bilar.Det rådande rättsläget när det gäller patentskydd för datorrelateradeuppfinningar är tvetydigt, vilket innebär att det saknas rättsligförutsägbarhet. Trots att datorprogram i sig inte är patenterbara enligtpatentlagarna i EU:s medlemsstater och den europeiska patentkonventionen(EPC) lär tusentals patent på datorrelaterade uppfinningar ha utfärdatsav det europeiska patentverket (EPO) och av nationella patentverk. Mångaav patenten finns på informationsteknikens kärnområden, dvs. digitalbearbetning av data eller identifiering, visning och lagring av data.Andra gäller sådana teknikområden som fordonsteknik eller mekanik, t.ex.programstyrda processorer.Det regelverk som lägger fast villkoren för att utfärda sådana patentär i stort sett identiskt från land till land, men praxis i medlemsstaternasdomstolar och hos myndigheter varierar från land till land. I synnerhetskiljer sig praxis i EPO:s överklagandeinstanser från den som tillämpasi medlemsstaternas domstolar. Detta betyder att en datorrelateraduppfinning kan få patentskydd i en medlemsstat men förvägras motsvarandeskydd i en annan.MotionernaI motion L375 av och (båda mp) begärsett tillkännagivande om att regeringen i EU bör verka för attprogramvarupatent inte införs i . Motionärernas uppfattning är attkommissionen vill införa mjukvarupatent av amerikansk modell och attdetta kommer att bromsa den tekniska utvecklingen. Kostnaderna förutveckling kommer att öka och kvaliteten på programvara försämras.Motionärerna pekar på att programvara redan nu kan få upphovsrättsligtskydd, vilket, enligt motionärerna, är fullt tillräckligt.Motsvarande synpunkter framförs i motion Fi261 av m.fl.(mp). I motionen begärs ett tillkännagivande om att regeringen inom EUverkar för att databehandling inte uppfattas som tillhörande ettteknikområde i patenträttslig mening och att innovationer pådatabehandlingsområdetinte uppfattas som uppfinningar i patenträttslig mening (yrkande 4).I motion T466 av m.fl. (fp) anförs att den friaprogramvaruutvecklingen inte skall motarbetas och att mjukvara i allmänhetdärför inte skall vara patenterbar. Däremot anser motionärerna att detmåste finnas en möjlighet att bevilja patent för nya uppfinningar därmjukvara är en del av den tekniska lösningen. Motionärerna anser attgränsdragningen mellan upphovsrätt och patenträtt måste bevakas, ochett tillkännagivande begärs i enlighet med detta (yrkande 13).Pågående arbete inom EUMot bakgrund av de förhållanden som beskrivits ovan under rubrikenBakgrund lade kommissionen fram ett förslag till direktivom patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar, KOM (2002) 92 slutlig.Kommissionens förslag syftar bl.a. till att klargöra rättsläget genomenhetliga regler inom EU. Förslaget innebär att tekniska uppfinningari vilka en programmering eller ett datorprogram ingår skall kunnapatenteras under förutsättning att de uppfyller de generella patentkravenom exempelvis väsentligt bidrag till teknikens ståndpunkt och nyhet.Förenklat kan sägas att förslaget innebär att systemprogram och andraprogram som behövs för själva datorns funktion kommer att kunna patenterasmed stöd av direktivet, medan andra applikationer, som ordbehandlingsprogrameller e-postprogram, inte blir patenterbara under förutsättning attsådana applikationer inte innebär en innovativ teknisk lösning på etttekniskt problem. Direktivförslaget medför således inte att datorprogrami sig kommer att kunna patenteras.Ett syfte med förslaget är också att klargöra att EU inte skall följaden amerikanska rättsutvecklingen. I har man frånfallit ett föreuropeisk patenträtt grundläggande krav, nämligen att en uppfinningmåste innebära ett tekniskt bidrag - ett tekniskt nytänkande - för attvara patenterbar. Det har medfört att patent för datorrelateradeaffärsmetoder meddelas i , trots att det nya ligger i affärsmetoden somsådan och inte på teknikens område. Den utvecklingen vill varkenkommissionen eller medlemsstaterna ha i Europa.Rådet antog en allmän inriktning som i väsentliga delaranslöt sig till kommissionens förslag. Parlamentets ståndpunkt efterden första läsningen innebar ett stort antal ändringar i förslaget, avvilka flera går emot rådets allmänna inriktning. Rättsakten gick däreftertillbaka till rådet för en andra behandling. Vid konkurrenskraftsrådetsmöte antogs en politisk överenskommelse om engemensam ståndpunkt. Så snart rådet har antagit en gemensam ståndpunktkommer en omarbetad rättsakt att överlämnas till parlamentet för enandra läsning.Justitieministern besvarade under förra två frågor i riksdagenom de pågående förhandlingarna och parlamentets ändringsförslag (svarpå frågorna 2003/04:393 respektive 737). I svaren poängteradejustitieministern att kommissionens förslag bygger på den praxis som tillämpasav EPO och att det är en rättstillämpning som redan är vägledande iSverige och andra länder anslutna till EPC. Vidare anförde justitieministernatt kommissionen och rådet vill dra en gräns mot rättsläget i därman beviljar patent på datorrelaterade affärsmetoder. Gränsdragningensker genom kravet att alla datorrelaterade uppfinningar måste innebäraett tekniskt bidrag, dvs. ett tekniskt nytänkande, för att kunnapatentskyddas. Justitieministern framhöll därutöver att direktivet ärviktigt eftersom det skapar tydliga regler för när patent på datorrelateradeuppfinningar kan meddelas som det klart markerar att EU inteskall gå i riktning mot den amerikanska rättsutvecklingen. När det gällerparlamentets yttrande anförde justitieministern att det går emot rådetsallmänna inriktning och att det skulle omöjliggöra patentskydd för enrad datorrelaterade uppfinningar som kan skyddas eller göra sådanapatent meningslösa. Enligt justitieministern skulle ett direktiv ienlighet med vad parlamentet föreslagit få allvarliga konsekvenser försysselsättning och tillväxt. Rådets allmänna inriktning innebär, enligtjustitieministern, en väl avvägd lösning som möjliggör för näringslivetatt även fortsättningsvis skydda sina innovationer på området samtidigtsom patentskyddet inte blir oskäligt omfattande i förhållande till tredjeman. I de fortsatta förhandlingarna kommer därför att kraftfulltverka för att direktivet får en balanserad lösning i linje med rådetsallmänna inriktning.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om patent på datorrelateradeuppfinningar, (bet. 2003/04:LU17). Från utskottetssida har framhållits att det är ofrånkomligt att tyngdpunkten i desvenska aktiviteterna på området läggs vid det internationella arbetet.Utskottet har vidare konstaterat att frågan om skydd för datorprogramär föremål för uppmärksamhet inom ramen för övervägandena inom EU avfrågan om patenterbarhet av datorprogram och att det arbetet bör avvaktas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser alltjämt att det pågående arbetet inom EU med frågan ompatenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar bör avvaktas. Riksdagenbör därför avslå motionerna L375, Fi261 yrkande 4 och T466 yrkande 13.Upphovsrättsligt skyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden med krav på åtgärder för att ytterligarevärna det upphovsrättsliga skyddet. Utskottet hänvisar bl.a. tillpågående arbete inom . Jämför reservation 6 (m).BakgrundLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verkger ett tidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådant verk. Skyddetinnebär att skaparen av verket, exempelvis en kompositör, har rätt attutnyttja detta ekonomiskt och att han eller hon har ett visst ideelltbetonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det används.Begreppen litterära och konstnärliga verk är mycket vidsträckta. Föratt en produkt över huvud taget skall anses som ett verk och därmedkomma i åtnjutande av skydd enligt upphovsrättslagen måste den emellertidha vad man brukar kalla verkshöjd. Kravet på verkshöjd kan uttryckas så,att en produkt är ett verk om den praktiskt sett inte har kunnatframställas av två personer oberoende av varandra. Utanför skyddet falleridéer och uppslag som flera kan tänkas komma på, vanliga nyhetsmeddelanden,vardagliga samtal, enklare nyttoföremål och andra prestationer avrutinmässig eller alldaglig karaktär.Ett verk kan framträda i många olika former. Det kan vara fixerat påett materiellt underlag, dvs. i ett exemplar. Exemplar av verket ärinte bara en bok eller en målning som kan ge en omedelbar upplevelse avverket, utan också en cd, en filmremsa, en trycksats, en matris osv.som endast medelbart kan ge en sådan upplevelse. Verket kan ocksåframträda i obeständig form, t.ex. i uppläsarens ord, i tonerna av ettmusikstycke, i bilden på filmduken eller på TV-skärmen. Alla former somverket framträder i faller inom dess skyddssfär, även bearbetningar.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verk innefattar enprincipiell ensamrätt att framställa exemplar av verket och att göradet tillgängligt för allmänheten, t.ex. genom att framföra det offentligtoch sprida exemplar av verket.I upphovsrättslagen finns också bestämmelser om skydd för vissaprestationer som, även om de inte kan betecknas som litterära ellerkonstnärliga verk, har ett visst samband med sådan verksamhet och påkallarskydd efter liknande principer som de som gäller för upphovsrätten.Sådana s.k. närstående rättigheter ger musiker, sångare, skådespelareoch andra utövande konstnärer ett rättsligt skydd då de framför litteräraeller konstnärliga verk. Till de närstående rättigheterna räknas ocksådet skydd som framställare av ljudupptagningar (t.ex. skivproducenter),framställare av upptagningar av rörliga bilder (t.ex. filmproducenter),radio- och TV-företag, framställare av kataloger samt fotografer harenligt upphovsrättslagen.Rättigheterna enligt upphovsrättslagen tillämpas i första hand endastpå svenska verk och prestationer. Det upphovsrättsliga skyddssystemetär dock internationellt, och de flesta länder är bundna av en lång radinternationella konventioner på området. Den viktigaste av konventionernaär för skydd av litterära och konstnärligaverk. Konventionen bygger på principen om nationell behandling, vilkeninnebär att stater som är bundna av konventionen är skyldiga att geupphovsrättsligt skydd åt verk från alla andra konventionsländer påsamma sätt som man skyddar sina egna verk. Ett liknande internationelltskyddssystem gäller på de närstående rättigheternas område, framförallt genom Romkonventionen om skydd för utövande konstnärer,fonogramframställare och radioföretag. Även innehållerinternationella åtaganden på det upphovsrättsliga området.Det internationella konventionsarbetet på upphovsrättsområdet bedrivsnumera huvudsakligen inom för den intellektuellaäganderätten, . antogs två tilläggskonventioner tillBernkonventionen, vilka utgör de första stegen mot att på en global nivåanpassa upphovsrätten till den digitala miljön. Den ena konventionenrör den egentliga upphovsrätten och den andra producenternas och deutövande konstnärernas rättigheter, nämligen WIPO-fördraget om upphovsrätt(WCT) respektive WIPO-fördraget om framföranden och fonogram (WPPT).Avsikten är att samtliga EU:s medlemsstater skall ratificera konventionernasamtidigt. Även gemenskapen kommer att ratificera dem för egen del,eftersom konventionerna innehåller sådant som faller inom dess kompetens.MotionernaI motion 2003/04:N248 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivandeom behovet av en reformerad upphovsrätt (yrkande 18). Motionärerna anseratt upphovsrätten måste stärkas i informationssamhället och att betoningenskall ligga på utveckling av ny teknik för att övervaka rättighetshavarnasegendom. Piratkopieringen minskar företagens utrymme för produktutvecklingoch tar ifrån upphovsmännen avkastningen av deras verk. Därför behöveråtgärder vidtas mot piratkopiering. Enligt motionärernas mening måstedock lagstiftningen bygga på en avvägning mellan de motstående intressensom är involverade och på proportionalitet mellan problemets omfattningoch de åtgärder som vidtas.Kent m.fl. (m) anför i motion Kr239 att många konstnärer äregenföretagare och att det är viktigt att regler som kringgärdarsmåföretagandet förenklas och avskaffas. Konstnärer måste kunna känna sigsäkra på att lagar och regler om upphovsrätt ger dem en fullgod säkerhetför att deras verk skall vara skyddade, och ett tillkännagivande begärsi enlighet med detta (yrkande 5).Pågående arbeteUtvecklingen av informationstekniken har skapat situationer som intekunde förutses när det upphovsrättsliga systemet utvecklades. Dendigitala tekniken har medfört att text, ljud och bild kan kopieras ochspridas på ett helt annat sätt . Skapandet av nya produkteroch tjänster bygger på betydande investeringar, vilka kräver etttillräckligt skydd i den digitala miljön för upphovsrätt och närståenderättigheter.Mot denna bakgrund antog rådet och rådetsdirektiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närståenderättigheter i informationssamhället (2001/29/EG). Direktivet bygger påde två WIPO-fördragen WCT och WPPT, och direktivet och dess genomförandeär en förutsättning för att EU och dess medlemsstater skall kunna anslutasig till dessa fördrag. Direktivet avser både upphovsrätt och närståenderättigheter och syftar till att skapa en säker rättslig ram för handelmed varor och tjänster som skyddas av upphovsrätt samt till att underlättautvecklingen av elektronisk handel med nya produkter och multimedietjänster.Genom direktivet harmoniseras rätten till mångfaldigande, spridningsrätten,rätten till överföring till allmänheten, rättsligt skydd av skyddsåtgärdermot kopiering samt system för förvaltning av rättigheter.I departementspromemorian (Ds 2003:35) Upphovsrätten i informationssamhället- genomförande av direktiv /29/EG, m.m. lämnas förslag till hurdirektivet skall genomföras i svensk rätt och till ett svenskt tillträdetill WIPO-fördragen. föreslås också vissa andra ändringar sominte direkt följer av direktivet, men som har ett nära samband med defrågor som direktivet behandlar. Förslagen innebär omfattande ändringari upphovsrättslagen. Förslagen i departementspromemorian har varitföremål för remissbehandling, och regeringen har för avsikt att överlämnaen proposition till i februari 2005.Som tidigare nämnts antogs och rådetsdirektiv /48/EG om säkerställande av skyddet för immateriellarättigheter. Direktivet, som innehåller minimiregler, avser att samordnamedlemsstaternas sanktioner mot intrång i immateriella rättigheter. Detinnehåller bestämmelser om bl.a. säkerställande av bevismaterial,vitesförbud och skadestånd. De åtgärder, förfaranden och sanktioner somföreskrivs i direktivet skall, i huvudsak, vara tillämpliga vid varjeimmaterialrättsintrång enligt gemenskapsrätten eller nationell rätt.Direktivet skall vara genomfört i svensk rätt senast den 29 april 2006.Arbete pågår nu inom med en departementspromemoriasom beräknas vara färdig under våren 2005.I övrigt kan tilläggas att ett EG-direktiv om upphovsmannens rätt tillersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk, s.k. följerätt,antogs (2001/84/EG). Syftet med direktivet är att harmoniserade nationella reglerna om följerätt (angående innebörden av detta begreppse avsnittet Följerätt, s. 27). Direktivet skall vara genomfört i svenskrätt senast den 1 januari 2006.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlat motsvarande motionsyrkanden, senastvåren 2004 (bet. 2003/04:LU17). Utskottet har då anfört att det intehaft någon annan uppfattning än motionärerna om vikten av att värna detupphovsrättsliga skyddet samt erinrat om de lagändringar som riksdagenbeslutat om och om skärpta åtgärder mot intrång isamtliga immateriella rättigheter (se avsnittet Patentintrångsförsäkring,s. Vidare har framhållits det pågående omfattande arbete sombedrivs på det internationella området som också syftar till att värnaskyddet för de immateriella rättigheterna och motverka kränkningar avbl.a. Mot denna bakgrund har det, enligt utskottets mening,inte funnits skäl för någon ytterligare åtgärd.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte heller nu någon annan uppfattning än motionärernabeträffande vikten av att värna det upphovsrättsliga skyddet. Medhänvisning till det arbete som pågår inom det immaterialrättsliga området,och närmast arbetet med genomförande av de båda EG-direktiven omupphovsrätten i informationssamhället och säkerställande av skyddet förimmateriella rättigheter, anser utskottet att bör avslåmotionerna 2003/04:N248 yrkande 18 och 2004/05:Kr239 yrkande 5.Upphovsrätt genom registreringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion där det begärs en översyn av skyddet avlitterära och konstnärliga verk. Utskottet anser att någon sådan översyninte är påkallad.BakgrundSom redovisats i föregående avsnitt (Upphovsrättsligt skydd) ger lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk etttidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådant verk. Skyddet innebäratt skaparen av verket har rätt att utnyttja detta ekonomiskt och atthan eller hon har ett visst ideellt betonat inflytande över hur och ivilka sammanhang det används.Det upphovsrättsliga skyddet är inte ett idéskydd utan ett formskydd.Upphovsrätt uppstår redan i och med tillkomsten av ett verk och utannågra som helst formaliteter som t.ex. registrering. Skapas verket iflera stadier - genom t.ex. skisser, modeller eller utkast - kanupphovsrätt hävdas även till sådana förstadier, om dessa var för sigframstår som verk i lagens mening. Det är alltså ingen förutsättning förskydd att upphovsmannen med signatur eller liknande anger attskapandeprocessen är avslutad. Upphovsrättsligt skydd hindrar inte en annanperson att utnyttja samma idé för att skapa ett eget självständigt verk.Det upphovsrättsliga skyddssystemet är internationellt och är,i likhet med de flesta länder, bundet av flera internationellakonventioner på området. Den viktigaste av dessa är förskydd av litterära och konstnärliga verk.