bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — Den friårsledige fårstatlig ersättning i form av aktivitetsstöd sommotsvarar av den arbetslöshetsersättning haneller hon skulle ha fått som arbetslös.I budgetpropositionen föreslog regeringenatt skulle godkänna regeringens beräkningav statsbudgetens inkomster för ochbesluta om fördelning av utgifter på olikautgiftsområden för (prop.2001/02:1). I regeringens förslag till utgiftsramaringick bl.a. en budgeteffekt om 65 miljoner kronorför försöket med friår (tabell 4.8). Riksdagengodkände regeringens förslag i denna del (bet.2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34). Ibudgetpropositionen anförde regeringen ävenatt den avsåg att återkomma med ettförslag till angående en försöksverksamhetmed ett s.k. friår (prop.2001/02:1 utg.omr. 13 s. 30).I budgetpropositionen konstateraderegeringen att utformningen av friåret innebar attnågot riksdagsbeslut inte erfordrades (prop.2002/03:1 utg.omr. 13 s. 23). Vidare anförderegeringen att utgifterna för försöksverksamhetenunder utgiftsområdet hade beräknats till 65 miljonerkronor och att detta belopp avsågnettoutgifterna, dvs. bruttoutgifterna förersättningen till anställda som tar friår reduceratmed de beräknade minskade utgifterna förarbetslöshetsersättning för de arbetslösa som fårvikariera för friårslediga. Bruttoutgifterna underanslaget beräknades till per år.Riksdagen godkände regeringens förslag avseendefördelning av utgifter på olikautgiftsområden i denna del (bet. 2002/03:FiU1, rskr.2002/03:24).Enligt budgetpropositionen använde ca 2000 personer möjligheten till friår (prop. 2003/04:1utg.omr. 13 s. 40). Utgifterna förförsöksverksamheten beräknades under utgiftsområdettill . Bruttoutgifterna under anslagetberäknades till per år.Förskjutning i tiden av statliga betalningar (EU-avgiften)Frågan om senareläggning av EU-avgiften behandlas avutskottet i ett annat granskningsärende i dettabetänkande (avsnitt 2.2).Åtgärden att förskjuta utgifter till efterföljandebudgetår uppmärksammades av Utredningen omutvärdering av budgetprocessen (SOU 2000:61 s. 98).Utredningen menade att denna typ av åtgärd vidtagitsvid ett flertal tillfällen i syfte att minskabelastningen på budgeten och därmed undvika ettöverskridande av utgiftstaket. Vidare menadeutredningen att denna typ av åtgärder endast ärtemporära till sin karaktär och inte innebär någonreell åtgärd för att förhindra en oönskadutgiftsutveckling.Införandet av elcertifikat (utebliven nedjusteringav utgiftstaket)beslöt på förslag frånregeringen att införa ett elcertifikatssystem den 1maj 2003 (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6, rskr.2002/03:133). Systemet ersatte investerings- ochdriftsstöden till förnybar elproduktion. Den somproducerar förnybar el kostnadsfritt tilldelaselcertifikat av staten. Elanvändarna blir skyldigaatt köpa elcertifikat i förhållande till sinförbrukning. Inkomsterna från försäljningen skalltäcka merkostnaden för att producera förnybar el.Introduktionen av elcertifikatssystemet innebär attde flesta av stöden för förnybar elproduktion lyftsut ur statsbudgeten och i stället läggs ut direkt påden enskilde elkonsumenten.I en reservation (m, fp, kd) i näringsutskottetanfördes att såväl förnybara energikällor som andraenergislag måste klara energimarknadens konkurrensutan omfattande subventioner. Genomelcertifikatssystemet osynliggörs subventionernatill den förnybara elproduktionen genom attkostnaden flyttas från statsbudgeten direkt tillelkonsumenterna. Enligt reservationen kan detta sessom ett exempel på det budgettricksande somregeringen tillämpar för att klara de uppsattautgiftstaken, och det är inte i överensstämmelse medbudgetlagens anda.I budgetpropositionen föreslog regeringen(prop. 2000/01:1) att utgiftstaket skullefastställas till . Ibudgetpropositionen föreslog regeringen(prop. 2001/02:1) att utgiftstaket skullefastställas till . Ibudgetpropositionen föreslog regeringen enteknisk nedjustering av utgiftstaket till818 miljarder kronor (prop. 2002/03:1). Till grundför justeringen låg en nivåsänkning av de generellastatsbidragen till kommunerna till följd av ett nyttkommunkontosystem (-31,4 mdkr) samt en höjning avdet statliga utjämningsbidraget till kommuner ochlandsting (+2,9 mdkr) och en höjning av detgenerella statsbidraget till kommuner (+2,5 mdkr).Vad gäller utgiftsområde 21 Energi gjorderegeringen i budgetpropositionen för 2001bedömningen att utgifterna skulle bli ca 2,3miljarder kronor 2001, ca 2002och ca 2003 (prop. 2000/01:1utg.omr. 21 s. 9). Bland annat beräknade regeringenatt anslaget 35:3 Bidrag till investeringar ielproduktion från förnybara källor skulle minskafrån 2001 till 168 miljonerkronor 2002 och 2003 (s. 48). Ibudgetpropositionen gjorde regeringenbedömningen att utgifterna inom utgiftsområdetskulle bli ca 2002 och 1,3miljarder kronor 2003 (prop. 2001/02:1 utg.omr. Bland annat beräknade regeringen attanslaget 35:3 Bidrag till investeringar ielproduktion från förnybara källor skulle minskafrån 2002 till 2003 (s.61). I budgetpropositionen gjorderegeringen bedömningen att utgifterna inomutgiftsområdet skulle bli ca 1,7 miljarder kronor2003 (prop. 2002/03:1 utg.omr. 21 s. 9). AnslagetBidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara källor fanns inte kvar inomutgiftsområdet.Riksdagen har på finansutskottets ochnäringsutskottets förslag bifallit regeringensförslag till budget i ovan nämnda delar.Koncernkonto i riksgälden (kapitaltillskott till SJ)har tidigare behandlat fråganom kapitaltillskott i statliga aktiebolag genomsärskilt konto i riksgälden. Det skedde isamband med att finansutskottet gavkonstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över2003 års ekonomiska vårproposition (2002/03:100) omtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret2003 (yttr. 2002/03:KU6y).I propositionen föreslog regeringen att 3miljarder kronor genom extra utdelningar skulletillföras ett särskilt konto i föratt senare användas till insatser i hel- och delägdaaktiebolag. godkännande för enkapitalinsats skulle inhämtas, men i undantagsfall,där beslut inte kunde vänta, skulle regeringenavseende mindre belopp bemyndigas att utan dröjsmålgöra nödvändiga kapitalinsatser. I dessa fall skulleriksdagens medgivande inhämtas i efterhand.Konstitutionsutskottet begränsade sitt yttrandetill att gälla beslutsformen och inte bedömningen avbehovet av förbättrad kapitalstruktur. Utskottetkonstaterade inledningsvis att regeringsformensbestämmelser om finansmakten inte är särskiltdetaljerade. Av regeringsformen framgår att statensmedel inte får användas på annat sätt än riksdagenhar bestämt (9 kap. 2 § första stycket), och detsker främst genom budgetregleringen (9 kap. 2 §andra stycket). Tekniskt sett går det till på såsätt att anvisar anslag till angivnaändamål (9 kap. 3 §). får emellertidenligt 9 kap. 2 § andra stycket bestämma attstatsmedel skall tas i anspråk i annan ordning ängenom budgetreglering. Som illustration kan härnämnas s.k. specialdestination. I förarbetena tillregeringsformen skilde man mellan tre slag avspecialdestination:· Vid sidan om statsbudgeten (t.ex. ATP).·· I anslutning till statsbudgeten (t.ex.affärsverken).·· Inom statsbudgeten.·Den första formen av specialdestination sker heltutanför budgetregleringen. Den andra påverkarstatsbudgeten på så sätt att t.ex. vinstmedel försupp på inkomsttitel. Den tredje specialdestinationensker helt inom ramen för statsbudgeten. Riksdagenhar samma formella inflytande överspecialdestinationerna som över anslagen.Vad gällde kapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären genom att tillämpa specialdestinationfanns det enligt utskottets mening goda skäl attunderlätta sådana. Förfarandet kunde enligtutskottet liknas vid att staten agerar sommoderbolag och ger koncernbidrag till vissadotterbolag och finansierar detta med medel frånandra dotterföretag. Utskottet ansåg emellertid attregeringens förslag borde modifieras på ett parpunkter. För det första borde bemyndigandet inteinnebära att regeringen i brådskande fall och försmärre belopp får besluta om kapitalinsatser, utanriksdagen bör besluta i varje enskilt fall omkapitalinsatser. För det andra borde bemyndigandettidsbegränsas. Att på det sätt som föreslogs avregeringen föra inkomster från extrautdelningar tillett särskilt konto i måste vara enengångsåtgärd. Kontots varaktighet borde dessutombli föremål för årliga prövning.Slutligen borde det tydligt framgå av riksdagensbeslut att maximalt får överförastill det särskilda kontot.Vidare ansåg att det kundefinnas anledning att i lämpligt sammanhang närmareöverväga formerna för kapitalomstruktureringar i denstatliga företagssfären. Om regeringen menade attdet skall finnas en permanent särskild ordning försådana beslut borde den enligt utskottet återkommatill med förslag om hur en sådan ordningbör regleras.Finansutskottet delade konstitutionsutskottetsbedömningar (bet. 2002/03: FiU21). Finansutskottettillstyrkte således regeringens förslag attsärskilda åtgärder skulle vidtas för att underlättafinansiella omstruktureringar inom den statligabolagssfären. inflytande över åtgärdernaborde tydliggöras i förhållande till regeringensförslag. I betänkandet redovisades hur förslaget börkunna inordnas i rambeslutsmodell förhanteringen av budgetpropositionen. Vad som anförtsmed anledning av förslaget borde enligt utskottetges regeringen till känna. följdeutskottet (rskr. 2002/03:235).UnderbudgeteringSkillnaden mellan utgifterna på statsbudgeten ochanvisade medel redovisas i årsredovisningen förstaten. blev utfallet för samtliga anslag,exklusive statsskuldsräntor, 7,8 miljarder kronorhögre än anvisat i statsbudgeten (skr. 2002/03:101s. 73 f.). av skillnadenförklaras av tidigareläggning av arealersättningenligt beslut . Drygt 1miljard kronor kan förklaras av ändrademakroekonomiska förutsättningar i förhållande tillvad som antogs i samband med fastställandet avstatsbudgeten 2002. Resterande underskattningar avutgifterna i den ursprungliga statsbudgeten för 2002kan huvudsakligen hänföras till utgiftsområde 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp.Utgifterna för detta utgiftsområde blev 4,5miljarder kronor högre än den ursprungligtfastställda utgiftsramen.År 2001 blev utfallet för samtliga anslag påstatsbudgeten, exklusive statsskuldsräntor, 2,4miljarder kronor lägre än anvisat i den ursprungligastatsbudgeten (skr. 2001/02:101 s. 65 f.). För femutgiftsområden blev utfallet mer än 1 miljard kronorlägre än de ursprungligt fastställda utgiftsramarna.För fyra utgiftsramar blev utfallet mer än 1 miljardkronor högre. Den största negativa avvikelsen avsågutgiftsområde 13 Arbetsmarknad, där utfallet blev4,lägre än den ursprungligtfastställda utgiftsramen. Den största positivaavvikelsen mellan anslagsutfallet och denursprungliga statsbudgeten avsåg utgiftsområde 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, därutfallet blev högre än denursprungligt fastställda utgiftsramen.Promemoria från FinansdepartementetGenom en skrivelse har begärtsvar på vissa frågor med anledning avgranskningsanmälan. Som svar har till utskottetöversänts en promemoria som upprättats iFinansdepartementet , bilaga A2.1.2.Vad gäller omvandling av statsutgifter tillbudgeterade inkomstminskningar anförs i promemorianatt bestämmelserna i 16-19 §§ budgetlagen intehindrar att regeringen på ett avgränsat områdeföreslår att genom annan lag besluta omavvikelse från dessa regler. Det får sedan ankommapå att pröva skälen för förslaget. Enligtpromemorian har detta förfaringssätt använts i defall som pekas på i granskningsanmälan. Visserligenavviker förfarandet således från bestämmelserna i 17§ budgetlagen om brutto- och nettobudgetering, menåtgärderna har vidtagits med stöd av annan lag.Vad gäller förekomst av nettobudgetering anförs ipromemorian avseende det s.k. friåret att anslaget22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad ihuvudsak är avsett för bidrag tillarbetslöshetsersättning vid öppen arbetslöshet ochför olika former av aktivitetsstöd för personer somdeltar i arbetsmarknadspolitiska program, ochfriåret är ett av många olika slag av sådanaprogram. Enligt promemorian är det helt naturligtatt en viss åtgärd minskar behovet av utgifter förandra åtgärder. I den meningen kan det kanske hävdasatt kostnaderna för den arbetsmarknadspolitiskaåtgärden friår nettobudgeteras; en utgift trängerundan en annan utgift. Detta är enligt promemorianett förhållande som innebär en realistiskbudgetering och som för övrigt gäller för ett stortantal anslag på statsbudgeten. I detta fall är detsåledes bara fråga om olika utgifter för olika slagav åtgärder. Några inkomster är inte aktuella isammanhanget, varför förfarandet inte strider mot 17§ första stycket budgetlagen.Avseende kapitaltillskott till genomsärskilt konto i riksgälden anförs i promemorian attanläggningstillgångar som används i statensverksamhet enligt 20 § budgetlagen får finansierasmed lån i , och kapitaltillskott äratt betrakta som en anläggningstillgång. Det ärsåledes enligt promemorian inte rätt att, som påståsi granskningsanmälan, kapitaltillskottet till SJ ABrätteligen skulle ha belastat ett anslag påstatsbudgeten. Vidare anförs i promemorian attriksdagen med stöd av 23 § budgetlagen har beslutatatt kapitaltillskottet skall finansieras med extrautdelningar från statliga aktiebolag i stället förmed lån i Riksgäldskontoret.Vad gäller utebliven nedjustering av utgiftstaketanförs i promemorian att olika åtgärder kan ledatill att utrymmet under budgettaket avlastats ominte utgiftstaket justeras. Utgiftstaket är dockinte definierat i lag utan vad som skall rymmasunder taket beslutas från fall till fall avriksdagen. Vid behov kan tekniska justeringar avutgiftstaket göras. Om funnit attutgiftstaket borde justeras hade enligt promemorianriksdagen också beslutat om det. I fråga omutebliven nedjustering i samband med införandet avelcertifikat anförs i promemorian att detkan ifrågasättas om något utrymme under utgiftstaketfrigjordes därigenom och det tidigare stödetslopades. gjordes för ändamåletutbetalningar från det numera avförda anslagetavseende tidigare åtaganden uppgående till 62miljoner kronor. I statsbudgeten undersamma utgiftsområde finns uppfört anslaget 35:9Statlig prisgaranti elcertifikat på 100 miljonerkronor. Vidare anförs att påfinansutskottets och näringsutskottets förslagbifallit regeringens förslag till budget i nämndadelar.Vad gäller skillnad mellan utgifterna påstatsbudgeten och anvisade medel, s.k.underbudgetering, framhålls i promemorian attutfallet för statsbudgetens samtliga anslag,exklusive statsskuldsräntor, blev lägre (2,4miljarder kronor) än anvisat. Att utfallet blevlägre än anvisat i den ursprungliga statsbudgeteninnebär enligt promemorian att det saknas stöd förpåståendet i granskningsanmälan om medvetensystematisk underbudgetering av de utgifter somutgiftstaket för staten omfattar. Den störstapositiva avvikelsen mellan anslagsutfallet och denursprungliga statsbudgeten avsåg anslagetSjukpenning och rehabilitering m.m., för vilketutfallet blev högre. Orsakentill avvikelsen var att regeringen inte förutsåg attantalet sjukdagar skulle komma att fortsätta att ökakraftigt . Regeringens antagande om utvecklingenav antalet sjukdagar redovisades ibudgetpropositionen, varvid regeringen ocksåframhöll att prognosen var mycket osäker och att denskulle följas upp ekonomiskavårproposition. blev enligt promemorianutfallet för statsbudgetens samtliga anslag,exklusive statsskuldsräntor, 7,8 miljarder kronorhögre än anvisat i den ursprungliga statsbudgeten.Omkring 4 miljarder kronor av skillnaden förklarasav den tidigareläggning av arealersättningen somriksdagen beslutade om 2002 och som motiverades avrisken för ett överskridande av utgiftstaket för2003. kan förklaras avändrade makroekonomiska förutsättningar iförhållande till vad som antogs i samband medfastställandet av statsbudgeten (främsthögre arbetslöshet). Resterande underskattning avutgifterna i den ursprungliga statsbudgeten för 2002på ca kan huvudsakligen hänförastill utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdomoch handikapp. Utgifterna för detta område blevenligt promemorian högre än denursprungligt fastställda utgiftsramen. Ibudgetpropositionen antog regeringen attutvecklingen med ett ökat antal sjukskrivningarskulle brytas till följd av det 11-punktsprogram för att främja hälsan som regeringenpresenterade i nämnda proposition. I promemoriananförs att förutsättningarna för denna och andraanslagsberäkningar i budgetpropositionen redovisadesöppet och tydligt. Regeringens ambition är attredovisa så mycket som möjligt av antagandena, utanatt budgetpropositionen fylls med så många detaljeratt det blir svårt för att få en överblicköver den. Från och med budgetpropositionen för 2002innehåller propositionen dessutom för varje anslagoch utgiftsområde en tabell som visar hurförändringar av anvisade medel mellan åren beror påbeslut om aktiva reformer eller besparingar,förändrade makroekonomiska förutsättningar ellerförväntad volymutveckling inom regelstyrdautgiftssystem. På grundval av denna information harriksdagen beslutat om utgiftsramar förutgiftsområden och nivån på enskilda anslag. Vidareanförs i promemorian att de oberoende prognoser avstatens finanser som görs av främstEkonomistyrningsverket också kan underlättariksdagens beslutsfattande och en kritisk granskningav regeringens prognoser. Vidare anförs ipromemorian att regeringen haridentifierat ett antal områden där prognosmodellernabehöver förbättras. Detta gäller i synnerhetsjukförsäkringen. har tagit framen ny prognosmodell tillsammans medRiksförsäkringsverket. hardet även bedrivits ettintensivt utvecklingsarbete med att förbättra andraprognosmodeller, bl.a. förarbetslöshetsförsäkringen.Vad gäller förskjutning i tiden av statligabetalningar hänvisas i promemorian tillRegeringskansliets svar i ett annatgranskningsärende avseende EU-avgiften (se avsnitt2.2 i detta betänkande). Avseende vad igranskningsanmälan anförs om förskjutning avutbetalning av arealersättning till jordbruketanförs i promemorian att stödet enligt artikel 8 irådets förordning (EG) nr 1251/1999 av den 17 maj1999 om upprättande av ett stödsystem förproducenter av vissa jordbruksprodukter skallbetalas ut den16 november-den 31 januari efter skörden. Demateriella reglerna tillåter således attmedlemsstaten inom detta tidsintervall väljerlämplig tidpunkt för utbetalning. Vidare konstaterasi promemorian att såväl bifallitregeringens förslag om förskjutning avutbetalningstidpunkten för arealersättning som attriksdagen på eget initiativ beslutat om sådanaåtgärder. I promemorian anförs också attsenareläggning av en betalning får anses ingå i debefogenheter som regeringen har. Mot denna bakgrundoch mot bakgrund av att transferering av detta slagskall avräknas mot anslag på kassamässig grundenligt 10 § budgetlagen anser attde förskjutningar av betalningar och därmed ocksåredovisning av arealersättning som förekommit ärförenliga med såväl budgetlagen som EG:s regler.I promemorian lämnas en redogörelse för dels hurofta det under innevarande mandatperiod harförekommit att utgifter senarelagts för att begränsadet aktuella årets medelsanvändande, dels enberäkning av statsbudgetens utfall under deninnevarande mandatperioden givet att vissa igranskningsärendet nämnda åtgärder inte hadevidtagits. Sammantaget har enligt promemorianbesluten om utgiftsförskjutningar undermandatperioden inneburit att de saldopåverkadeutgifterna minskat med 2003 iförhållande till utgifterna om sådana åtgärder intehade vidtagits. Nettobudgetering påverkar enligtpromemorian inte statsbudgetens saldo.I en sammanfattande bedömning anförs i promemorianatt granskningsanmälan i de flesta fall avserärenden där regeringen förelagt riksdagenlagförslag, förslag till statsbudget eller förslagtill riktlinjer (utgiftstaket), och i samtliga fallhar regeringen tydligt redogjort för förslagen medangivande av skälen för dessa.Utfrågning med finansminister har hållit en offentligutfrågning i ärendet med finansminister , bilaga B7. Han avvisade med hänvisningtill tidigare framfördasynpunkter den kritik som förs fram igranskningsanmälan. Vad gäller förekomsten avnettobudgetering och de exempel som räknas upp igranskningsanmälan underströk attregeringen i dessa fall har förelagt riksdagenlagförslag och att har fattat beslut.Detta innebär att särskilda lagar kommer att gällapå vissa områden som avviker från de generellabestämmelser som finns i budgetlagen. I allmänhethar regeringen i de här sammanhangen inte föreslagitatt utgiftstaken skall justeras, och harinte heller funnit skäl att göra det. Regeringen hari propositioner tydligt redogjort för förslagen ochskälen för regeringens förslag, varefter riksdagenpå sedvanligt sätt har berett ärendena och fattatbeslut. Enligt uppfattning harregeringen därmed fullgjort de skyldigheter den hari förhållande till . Vad gällerförskjutning av betalningar i tiden avseendeutbetalning av EU-medel till jordbruket uppgav BosseRingholm att regeringen självbeslutat om en senareläggning, medan det i övrigt ärriksdagen som på eget initiativ har beslutat omtidigareläggning eller regeringen som itilläggsbudget har föreslagit att entidigareläggning skulle ske. förarealersättning medger att medlemsstaterna väljertidpunkt för utbetalning mellan november ochjanuari. menade att regeringen harförfarit helt korrekt när det gäller beslut ochförslag till riksdagen.Bosse ville också erinra om attfinansutskottet höll en offentligutfrågning om budgetlagen och dess tillämpning, dåbl.a. den typ av frågor som tas upp igranskningsanmälan diskuterades: bruttoredovisning,tekniska justeringar och kreditering avskattekonton. uppfattning var dåatt budgetlagen har fungerat mycket väl, ochutskottet konstaterade också att lagens tillämpningär något som formas successivt genom de beslut somriksdagen fattar.Vad gäller åtgärder som regeringen vidtar för attklara utgiftstaket, men som inte i sig förändrarutgifterna för staten, framhöll attbudgeten består av både utgifter och inkomster, ochutgiftstaket är reglerat på utgiftssidan medansaldomålet finns på inkomstsidan. De olika förslagsom regeringen har lagt till , och somriksdagen har fastställt, när det gälleranställningsstöd och andra aktiviteter och sompåverkar inkomstsidan har också en påverkan påsaldot, varför regeringen är angelägen om att intebara klara utgiftstaket utan också klara saldomålet.Det avgörande är den samlade ekonomin. Regeringengör en sammanvägning av både inkomst- ochutgiftssidan, och den redovisar kontinuerligt förriksdagen hur den lever upp till målen på bådasidorna.Vad gäller eventuella målkonflikter i budgetlagenuppgav att det snarare handlar ompraktiska konsekvenser och att man alltid måste göraavvägningar hur man skall stimulera viss typ avkonsumtion.Utskottets ställningstagandeKonstitutionsutskottet kan konstatera att regeringenvid olika tillfällen framlagt förslag för riksdagensom inneburit avvikelse från budgetlagen, och attriksdagen sedan har stiftat lag i enlighet medregeringens förslag. Det finns ur konstitutionellsynvinkel enligt utskottets mening inget att erinramot regeringens förfarande.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalandefrån utskottets sida.2.2 Senareläggning av EU-avgiftentill nästa budgetårAnmälanI en anmälan till den 9december 2003, bilaga A2.2.1, begärs attkonstitutionsutskottet granskar senareläggningen aven viss del av EU-avgiften till nästabudgetår. Enligt anmälan har finansminister och regeringen beslutat att medvetetsenarelägga en viss del av andel av EU-avgiften till i syfte attklara utgiftstaket .