bet · GS01SOU1 · 2004-11-30 00:00:00 — 1997/98:55).Utredaren skall göra en samlad analys aveventuella hinder och strukturer som motverkarett könsmedvetet arbete på de områden som dessauppdrag gällde. Uppdraget skall redovisas senastden . Utskottet anser detlämpligt att den särskilde utredaren genomtilläggsdirektiv får i uppdrag att överväga hurönskemålet att varje kommun bör ha enhandlingsplan för arbetet med våldsutsattakvinnor skall uppnås. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med delvis bifall till motionerna - - -som sin mening ge regeringen till känna. - - -Liksom tidigare vill utskottet framhålla viktenav att på alla sätt förebygga våld och hot motkvinnor och att ge utsatta kvinnor adekvat vårdoch stöd. Utskottet konstaterar vidare att detalltjämt pågår ett omfattande arbete på olikanivåer när det gäller mäns våld mot kvinnor.Härvid vill utskottet särskilt peka på det arbetesom skall ske för att genomföra resultatet avSocialstyrelsens uppdrag med anledning avKvinnofridsreformen. Utskottet ser vidare mycketpositivt på regeringens avsikt att låta utredamöjligheterna att låta ett ombildatRikskvinnocentrum sprida kunskap om och utvecklametoder när det gäller att motverka våld motkvinnor. Dessutom har ändringar gjorts i reglernaför besöksförbud som innebär ett ökat skydd förutsatta kvinnor. Mot bakgrund av de omfattandeåtgärderna på området anser utskottet attmotionerna - - - får anses i huvudsaktillgodosedda. - - -Utskottet anser det utomordentligt viktigt attoffer för människohandel, inom ramen för gällandelagstiftning, får det stöd och den hjälp debehöver. En proposition med anledning av bl.a.Anhörigkommitténs betänkande Människosmugglingoch offer för människohandel bereds förnärvarande i . Detta arbete bör inteföregripas. Motionerna - - - avstyrks. - - -Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på regeringens förslag attavsätta ytterligare för attfinansiera missbrukarvårdssatsningen. Utskottetfinner därmed den föreslagna medelsanvisningen välavvägd och avstyrker motionerna So605 (kd) yrkande29 (delvis), So609 (kd) yrkande 4 och So638 (c)yrkande 5 (delvis) om annan medelsanvisning.Utskottet konstaterar följande. I februari 2004beslöt , efter initiativ av utskottet, attge regeringen till känna (bet. 2003/04:SoU5, rskr.2003/04:155) att tilläggsdirektiv skulle ges tillden särskilde utredare (dir. 2003:112) somtillkallats för att följa upp och ur ettkönsmaktsperspektiv utvärdera demyndighetsgemensamma uppdrag och de uppdrag tillenskilda myndigheter som gavs i samband medpropositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55). Detgällde en samlad analys av eventuella hinder ochstrukturer som motverkar ett könsmedvetet arbete påde områden som dessa uppdrag gällde. Utredaren bordeäven, enligt utskottet, ges i uppdrag att övervägahur önskemålet att varje kommun bör ha enhandlingsplan för arbetet med våldsutsatta kvinnorskall uppnås. Utskottet konstaterar nu med storförvåning att något sådant uppdrag inte lämnats.Utredningen skall avlämna sitt betänkandeinnevarande månad. Regeringen bör därför på annatlämpligt sätt omgående vidta åtgärder för att delsinventera i vilken utsträckning det finnshandlingsplaner i kommunerna för arbetet medvåldsutsatta kvinnor, dels återkomma till riksdagenmed förslag om hur kommunerna skall kunna ta ettsystematiskt ansvar för arbetet med våldsutsattakvinnor. Vad utskottet nu anfört bör meddelvis bifall till motionerna Ju293 (fp) yrkande 27,U306 (kd) yrkande 6, Sf365 (kd) yrkande 30, So340(s), So593 (s) yrkandena 1-3 och 5 samt So648 (s)som sin mening ge regeringen till känna.Såsom utskottet framhållit vid upprepadetillfällen utför kvinnojourerna ett mycketvärdefullt arbete med stor betydelse som komplementtill verksamhet på området.Utskottet vill också åter betona att denomständigheten att det statliga stödet tillkvinnojourerna ökat inte fårleda till att kommunernas ekonomiska engagemangminskar. Det är kommunerna som även i fortsättningenbör ha det primära ansvaret för att stödjakvinnojourerna. Mot bakgrund av vad utskottet justanfört anser utskottet emellertid inte att detbehövs något initiativ från sida medanledning av motionerna Fi260 (v) yrkande 2 ochSo616 (v) yrkande 2. Motionerna avstyrks.Statens institutionsstyrelse (18:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens begäran ommedelsanvisning tillanslag 18:2 Statens institutionsstyrelse.Riksdagen bör därmed avslå motionsyrkanden omannan medelsanvisning till anslaget.Riksdagen bör vidare bifalla det avregeringen under anslaget begärdabemyndigandet.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 754 724 000 kranvisas under anslag 18:2 Statensinstitutionsstyrelse.Vidare föreslås att bemyndigarregeringen att för ramanslag 18:2 Statensinstitutionsstyrelse ingå ekonomiska förpliktelsersom inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst efter 2005.Statens institutionsstyrelse (SiS) ärförvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 §lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vårdav unga (särskilda ungdomshem) (LVU) och lagen(1998:603) om sluten ungdomsvård (LSU) samt 22 och23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare ivissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad iverksamhetsgrenarna missbrukarvård, ungdomsvård ochsluten ungdomsvård.Ungdomsvården och missbrukarvården finansierastill respektive två tredjedelar medavgifter, medan sluten ungdomsvård finansieras heltvia myndighetens anslag. Intäkterna beräknas enligtSiS till och för 2005.Regeringen anför (s. 165) att utvecklingen inom denstatligt bedrivna ungdoms- och missbrukarvården ärsvårbedömd. Det är angeläget med fortsatta insatserför att höja kvaliteten i vården och samverkanmellan huvudmännen. SiS skall snabbt kunna erbjudaindividuellt anpassad vård av hög kvalitet. För attytterligare kunna höja kvaliteten på den vård somSiS erbjuder och därmed förbättra resultatet avdenna vård krävs bl.a. att vårdkedjan både inom ochutanför SiS effektiviseras. Särskilt gäller dettainom missbrukarvården. Den statligt bedrivnaungdoms- och missbrukarvården skall i ökadutsträckning utgå från kunskap och beprövaderfarenhet. Det ställer krav på bl.a. SiS styrningav verksamheten, på kompetens- och metodutvecklingsamt på utveckling av mått för mål- ochresultatbedömning inom vården. Hit hör även detforsknings- och utvecklingsarbete som SiS bedriver.Under det senaste året har efterfrågan påungdomsvård fluktuerat medan efterfrågan på slutenungdomsvård ökat och efterfrågan på missbrukarvårdfortsatt att minska. För att göra det möjligt förSiS att använda sina resurser effektivt anserregeringen att myndigheten måste ha möjlighet attstyra om resurser mellan de olikaverksamhetsgrenarna under olika tidsperioder. VidSiS bildande diskuterades principer (prop.1992/93:61) för fastställande av vårdavgifter inomde olika verksamhetsgrenarna. Enligt regeringen börSiS fortsättningsvis ta ett finansiellthelhetsansvar när det gäller relationen mellananslag och avgifter.När den straffrättsliga påföljden sluten ung-domsvård trädde i kraft in-rättades tio vårdplatser. Påföljden har emellertidfått betydligt större tillämpning än vad som för-utsågs då lagen trädde i kraft. SiS bedömer fr.o.m.2005 ett behov av 100 årsplatser i slutenungdomsvård.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att till anslag 18:2 Statensinstitutionsstyrelse anvisar ett anslag som är 151miljoner kronor lägre än vad regeringen föreslagit(delvis). Motionärerna anser att den slutnaungdomsvården skall överföras till kriminalvården.Anslaget till kandärmed minskas med 151 miljoner kronor.I motion Ju481 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om fler platser för LVU- och LSU-vård av unga brottslingar (yrkande 5). Motionärernapekar på att regeringen måste avsätta ytterligareresurser för att tillgodose behovet av fler plasterhos SiS. Begränsade resurser, tuffare klientel ochsämre kontakter med är den bild sommånga SiS-hem berättar om. Det är mycket viktigt attdet finns resurser att genomföra den behandling ochvårdplan som är själva syftet med vården av denunge.Tidigare behandling m.m.Utskottet har under de senasteåren avstyrkt motioner om att överföra den slutnaungdomsvården till kriminalvården samt om flerplatser vid de särskilda ungdomshemmen, senast ibetänkande 2003/04:SoU1 (s. 102, s.y. m).Riksdagen gjorde ett tillkännagivandetill regeringen angående Statensinstitutionsstyrelse (bet. 2002/03:SoU13, rskr.2002/03:171). biföll därmed i huvudsak ettförslag från revisorer (2002/03:RR9).Tillkännagivandet innebär bl.a. att SiS övergripandeansvar för behandlingen vid institutionerna börförtydligas. SiS bör också ges i uppdrag attfortsätta att utveckla sina insatser när det gällerimplementering av metoder som har vetenskapligt stödvid institutionerna. Vidare bör SiS konkretiseramålen för sin verksamhet samt prioritera ochutveckla uppföljningen av vårdresultat. Enligttillkännagivandet bör regeringen även utreda hurtillsynen av SiS kan göras organisatoriskt ochekonomiskt oberoende av SiS.Regeringen har i regleringsbrev för budgetåret 2004avseende preciseratåterrapporteringskraven.Enligt uppgift från beredsfrågan om bl.a. tillsynen inomdepartementet.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte heller nu ställa sig bakom kraveti motion So577 (m) delvis om att den slutnaungdomsvården bör överföras till kriminalvården.Utskottet anser den föreslagna medelsanvisningen välavvägd och avstyrker därmed även motion Ju481 (kd)yrkande 5.Utskottet tillstyrker vidare att riksdagenbemyndigar regeringen att för ramanslag18:2 ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 18 000 000 krefter 2005.Utvecklingsmedel till åtgärder förhemlösa (18:3)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens begäran ommedelsanvisning till anslag 18:3Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa.Riksdagen bör med delvis bifall till motionersom sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört om att regeringen snarastbör återkomma till med enredovisning av vilka åtgärder som hittillsvidtagits, vilket resultat insatserna harfått samt vilka åtgärder regeringen planeraratt vidta i syfteatt förbättra situationen för de hemlösa.Jämför reservationerna 20 (m, fp) och 21(kd).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 10 000 000 kranvisas under anslag 18:3 Utvecklingsmedel tillåtgärder för hemlösa.Socialstyrelsen har på regeringens uppdragbedrivit ett utvecklingsarbete mot hemlöshet2002-2004. Totalt har fördelatstill ett 20-tal lokala utvecklingsprojekt för attförebygga hemlöshet och förhindra vräkning. Som endel av uppdraget har en standardiserad modell förlokala hemlöshetsinventeringar utvecklats. Enhetligadefinitioner samt befintlig kunskap inom området harsammanställts i en handbok som kan användas avkommuner och andra berörda. skallslutrapportera uppdraget och samtidigtredovisa hur erfarenheterna från utvecklingsarbetetkan tas till vara.Regeringen bedömer att utvecklingsmedlen har haftstor betydelse för att lyfta fram de problem som ärförenade med hemlöshet, både för individen och församhället, och för att pröva nya metoder för att påsikt komma till rätta med hemlösheten. Regeringenföreslår därför att satsas påfortsatta utvecklingsinsatser under 2005-2007.Regeringen framhåller (s. 164 f.) behovet avinsatser mot missbruk och hemlöshet. I stort settsamstämmiga uppgifter pekar på svårigheter förmänniskor med omfattande sociala problem att få denvård, omsorg eller det stöd de behöver för att kunnaleva ett drägligt liv. Under en rad av år har detkommit uppgifter om brister i missbrukarvårdensdimensionering. konstaterar i sinlägesrapport att gapet mellan behov ochresurser växer. I studien på likavillkor? konstaterade att detförekommer stora lokala variationer vid bedömningenav val av insats och att det är svårt att förutsevilka insatser som ges. konstateradei sitt slutbetänkande Tvång och förändring (SOU2004:3) att analyser av samhällets samlade insatsermot missbruk måste utgå ifrån en helhetsbild sominnefattar , SiS, kriminalvårdens ochhälso- och sjukvårdens verksamheter på området,eftersom det i hög grad är samma klienter som rörsig mellan missbrukarvårdens olika huvudmän ochkriminalvården. konstaterade ocksåatt ekonomiska överväganden har betydelse för valetav vårdform, men att förväntningar på vad vårdenskall ge också spelar en viktig roll. Utredningenpekade på vikten av ökad samverkan mellansocialtjänsten och SiS samt på betydelsen av ensammanhållen vårdkedja och eftervårdsinsatser.Socialstyrelsen och harmot den bakgrunden en fortsatt viktig uppgift att isamarbete med kommuner och organisationer arbeta föratt få till stånd en utveckling av insatseranpassade för olika personers skilda behov, och enförbättrad tillgänglighet, effektivitet och kvaliteti vården. Också utvecklingsarbetemot hemlöshet är väsentligt i det sammanhanget,eftersom problem med hemlöshet och missbruk ofta hartäta samband. I en nationell kartläggning avpersoner som genomgår behandling den 1 april 2003rapporterades som hemlösa. Personer medmissbruksproblem och deras familjer har inte sällanstora svårigheter att få en bostad efter behandling,vilket i många fall kan försvåra den pågåenderehabiliteringen. Hyresvärdar ställer generellt allthögre krav på tilltänkta hyresgäster, och det finnsfastighetsägare som inte godkänner ekonomisktbistånd som inkomst. Enligt har en tredjedel avkommunerna svårigheter att få fram bostäder tillbostadslösa. Det är angeläget att utvecklasamverkansformer mellan olika huvudmän för att hittanya och effektiva behandlings- och stödformer förpersoner med omfattande och sammansatta socialaproblem. Möjligheten till samverkan i gemensam nämndbör enligt regeringens bedömning kunna få betydligtstörre tillämpning än vad den har i dag.Motioner som inte bedöms ha anslagseffektbudgetåret 2005I motion So398 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs ominförande av en tak-över-huvudet-garanti för hemlösasamt i övrigt vad gäller åtgärder för hemlösa(yrkande 9). Motionärerna anser att det behövs engaranti som ger rätt till en plats på natthärbärgeutan särskild biståndsprövning. De anser vidare attkommunen har ett ansvar för att alla människor skallkunna bo på ett sätt som motsvarar deras behov.Bostäder för psykiskt sjuka och en fungerandemissbrukarvård är en förutsättning för att många avde hemlösa skall ha en chans att komma ur sin svårasituation. Det är viktigt att det sker en utbyggnadav boende och stöd av olika slag, även av s.k.lågtröskelboenden.I motion So592 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om en nationell tak-över-huvudet-garanti (yrkande 1), om en nationell kampanjför utrotning av hemlöshet (yrkande 2), om forskningkring hemlöshet (yrkande 3) och om att utvecklasamarbetet mellan socialtjänst ochfrivilligorganisationerna avseende arbetet mothemlöshet (yrkande 5). Motionärerna anför att detbehövs ett helt nytt koncept för bostäder tillhemlösa. kan enklalösningar som härbärgen och andra tillfälligaåtgärder godtas.I motion Bo303 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande om att socialtjänstlagen skall gestöd för boende som en social rättighet (yrkande 4).Varje persons rätt till bistånd prövas individuellt.Ett fungerande system med sociala förturer, socialakontrakt och andra former av hjälp med att skaffa enbostad måste vara fundamentalt i socialtjänstlagensmening.I motion Bo277 av m.fl. (v) begärstillkännagivanden om att ochBoverket tillsammans skall kartlägga hemlöshetenminst (yrkande 1) och om att geSocialstyrelsen ett särskilt uppdrag avseendehemlösa kvinnor (yrkande 2). Motionärerna anser attSocialstyrelsen bör ges ett särskilt uppdrag att,utifrån hemlösa kvinnors förutsättningar ochproblem, utforma åtgärder och stödformer för attminska hemlösheten bland kvinnor. Vidare begärstillkännagivanden om särskilda initiativ för attförbättra situationen för dem som blivit hemlösatill följd av avvecklingar inom vård och omsorg(yrkande 3), om att regeringen bör utreda ochföreslå lagändringar så att 4 kap. 1 §socialtjänstlagen kompletteras med en bestämmelse omatt rätt till bistånd också skall omfatta rättentill en egen bostad (yrkande 11) och vad som imotionen anförs om uppföljning avHemlöshetskommitténs förslag (yrkande 12).Motionärerna anser att mycket lite av det somföreslagits av har genomförts.Om regeringen menar allvar med att vilja förändrasituationen borde man återkomma med konkretaförslag till utifrån kommitténs förslag omhur hemlösheten bör bekämpas.I motion Bo275 av m.fl. (c) begärsetttillkännagivande om att upprätta lokala ochnationella strategier för att lösahemlöshetsproblematiken (yrkande 6). Motionärenkonstaterar att hemlöshet ofta förknippas med destora städerna men det förekommer även i desmåländska kommunerna.I motion So541 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att en bostad är en mänskligrättighet och att hemlösheten där den inte ärsjälvvald i i allmänhet och isynnerhet måste bekämpas till det yttersta (yrkande1). Motionärerna konstaterar att en majoritet av dehemlösa även har problem med missbruk och/eller ärpsykiskt störda, en del har stora skulder och någraär hivpositiva. Detta visar, enligt motionärerna,att det behövs olika former av behandling ochbostadslösningar.Tidigare behandling m.m.Hemlösas situation behandlades senast i betänkande2003/04:SoU1. Utskottet gjorde då följande uttalande(s. 106):Utskottet vill åter framhålla vikten av attkonkreta och omedelbara åtgärder vidtas i syfteatt bistå de hemlösa och att målet för dettaarbete måste vara att människor skall kunna fåegna bostäder. har i uppdrag attleda ett arbete med syfteatt utveckla metoder som motverkar hemlöshet.Sammanlagt avsätts förprojektet. har presenterat enplan för regeringen avseende hurutvecklingsarbetet skall bedrivas samt ävenredogjort för de projekt som fått stöd.Utskottet ser positivt på detta arbete samt utgårvidare från att den nationellapsykiatrisamordnaren kommer att belysa frågorrörande situationen för psykiskt sjuka hemlösa.Utskottet vill i sammanhanget särskilt betonavikten av åtgärder som främjar ett nära samarbetemellan psykiatrin, landstingens missbrukarvårdoch socialtjänsten.I budgetpropositionen anför regeringen attytterligare åtgärder kan behöva vidtas under denärmaste åren för att stärka insatserna för demest utsatta grupperna, som hemlösa och tungamissbrukare. Enligt utskottets mening börregeringen återkomma till meden redovisning av vilka åtgärder som hittillsvidtagits, vilket resultat insatserna har fåttsamt vilka åtgärder som regeringen planerar attvidta i syfte attförbättra situationen för de mest utsatta isamhället.Vad utskottet anfört bör , men delvisbifall till motionerna - - -, som sin mening geregeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2003/04:84).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att ytterligare åtgärder behövervidtas för att stärkainsatserna för de mest utsatta grupperna, somhemlösa och tunga missbrukare. Utskottet tillstyrkerdärmed förslaget att anvisa underanslaget . Utskottet har noterat regeringensplaner på en liknande satsning 2006 och 2007.Utskottet saknar den redovisning som ett enigtutskott beställde i budgetbetänkandet förra året.Utskottet vidhåller därför sitt av riksdagengodkända tillkännagivande, att regeringen snarastbör återkomma till med en redovisning avvilka åtgärder som vidtagits, vilketresultat insatserna har fått samt vilka åtgärder somregeringen planerar att vidta inom den närmasteframtiden i syfte att förbättra situationen för demest utsatta i samhället. Vad utskottet nu anförtmed delvis bifall till motionerna So398 (fp) yrkande9, So541 (s) yrkande 1, So592 (kd) yrkandena 1-3 och5, Bo275 (c) yrkande 6, Bo277 (v) yrkandena 1-3, 11och 12 och Bo303 (kd) yrkande 4 bör somsin mening ge regeringen till känna.Politikområde Forskningspolitik underutgiftsområde 9Forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap: Forskning (26:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 26:2Forskningsrådet för arbetsliv ochsocialvetenskap: Forskning. bördärmed avslå ett motionsyrkande om annanmedelsanvisning till anslaget. Utskottetanser vidare att bör bifalla det avregeringen under anslaget begärdabemyndigandet.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 291 231 000 kranvisas under anslag 26:2 förarbetsliv och socialvetenskap: Forskning.Vidare yrkas att bemyndigar regeringenatt för ramanslag 26:2 Forskningsrådetför arbetsliv och socialvetenskap: Forskning ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst633 efter 2005.Ändamålet med anslaget är att stödja forskning ochforskningsinformation om arbetsliv, socialvetenskapoch folkhälsovetenskap. Anslaget skall användas tillforskningsbidrag, anställningar,informationsinsatser samt projektrelateradekostnader såsom utvärderingar, beredningsarbete,konferenser, vissa resor och seminarier.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So605 av m.fl. (kd) yrkasatt för anvisar 43 685 000kr mindre än regeringens förslag till anslag 26:2Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap:Forskning (yrkande 29 delvis). Minskningen avanslaget förklaras av att förslagom en rehabiliteringsförsäkring under utgiftsområde10 innehåller en betydande satsning på forskningkring arbetsliv och rehabilitering.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är den forskning som stödsgenom anslaget angelägen. Utskottet finnerregeringens förslag till medelsanvisning väl avvägt.Därmed avstyrks motion So605 (kd) yrkande 29(delvis).Vidare tillstyrker utskottet att riksdagenbemyndigar regeringen att för ramanslag26:2 för arbetsliv ochsocialvetenskap: Forskning ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 633 000 000 krefter 2005.Övrig medelsanvisningAnslag 26:1 för arbetsliv ochsocialvetenskap: Förvaltning har inte mött någonerinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.Övrig statlig verksamhetLäkemedelsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omnödvändigheten av modernare former förfinansiering av verksamhet.Jämför reservation 22 (mp).PropositionenLäkemedelsverket skall bidra till att uppfylla måletför politikområdet genom att tillse att läkemedel äreffektiva, säkra och av god kvalitet samt genom attverka för att läkemedel används på ettändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. Verketskall främja säkerheten och kvaliteten förläkemedelsnära produkter. skallockså ansvara för kontroll och tillsyn avmedicintekniska produkter. Ett av Läkemedelsverketsmål är att medverka till att läkemedelsförsörjningenutvecklas och blir mer kostnadseffektiv.Läkemedelsverket skall i detta arbete dels utgöra enkontrollerande myndighet, dels arbeta för rationellutveckling och användning av nya och äldreläkemedel.Läkemedelsverket uppvisar i årsredovisningen för2003 ett rörelseunderskott uppgående till ca 20,5miljoner kronor. Verksamhetens intäkter var ca 308miljoner kronor. I budgetunderlaget harLäkemedelsverket angivit en beräknad kostnadsbudgetom ca för 2005.Antalet godkända produkter har enligtbudgetpropositionen ökat från ca 3 000 i mitten avnittiotalet till 7 000 . Detta har medförtutökade arbetsuppgifter för . Vidarefortsättet satsningen på attavsluta fler ansökningar om godkännanden för s.k.frilistade naturmedel, dvs. medel som hartillfälligt försäljningstillstånd somnaturläkemedel, i avvaktan på en slutgiltigbedömning. Verket bedömer att de återståendeansökningarna avslutas under 2005.MotionenI motion So347 av () begärs etttillkännagivande om nödvändigheten av modernareformer för finansiering av Läkemedelsverketsverksamhet.