bet · GS01NU2 · 2004-11-17 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utveckling SammanfattningUtskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen (totalt ca ) ochbemyndigandena för inomutgiftsområde 19 Regional utveckling. Vidareinstämmer utskottet i regeringens förslag attriksdagen skall godkänna att två anslag också kananvändas för att finansiera särskildariskkapitalinsatser inom ramen för EG:sstrukturfondsprogram. Samtliga motioner som tar uppregeringens förslag om anslag och bemyndiganden m.m.avstyrks av utskottet. Företrädarna i utskottet förModerata samlingspartiet, ,och har avstått frånatt delta i detta beslut. De erinrar i särskildayttranden om de budgetförslag som lagts fram avrespektive parti. I förhållande till regeringensförslag ville Moderata samlingspartiet minskautgiftsramen med , Folkpartietmed och med110 . ville höja ramenmed 594 miljoner kronor.I fråga om den allmänna inriktningen av denregionala utvecklingspolitiken anser utskottet attdet är värdefullt att politiken på ett mersystematiskt sätt kan följas upp och stämmas av motde nationella målen. Utskottet ser positivt på attjämställdhetsaspekterna beaktas. När det gällerfrågan om sambandet mellan den regionalautvecklingspolitiken och landsbygdspolitikenframhålls att frågan är under beredning och att ettställningstagande i sak bör vänta till dess att ettfullständigt beslutsunderlag kan presenteras. Trotsatt ändringar i företagsstöden kan medföraövergångsproblem vidhåller utskottet sin uppfattningatt det är angeläget att minska användningenav olika bidrag inom den regionalautvecklingspolitiken. I en reservation (m, fp, kd,c) framhålls att en framtidsinriktad regionalutvecklingspolitik bör inriktas på att skapaförutsättningar för utveckling, bl.a. när det gällerföretagande. De tillväxtfrämjande åtgärderna börhänföras till den regionala nivån i mycket högreutsträckning än . För de företagsstöd som trotsallt behövs bör inriktningen i huvudsak ligga pågenerella stöd.Utskottet avstyrker förslag om myndighetsfrågormed hänvisning till att resultaten från det pågåendeutredningsarbetet bör inväntas. I en reservation (m,fp) föreslås att ett första steg mot avveckling avGlesbygdsverket skall tas . En annanreservation (kd) går ut på att Glesbygdsverketsansvarsområde mer bestämt skall fokusera pålandsbygdsaspekterna.När det gäller utlokaliseringsfrågor anserutskottet att de nu gällande principerna förutlokalisering av statliga myndigheter bör gälla ochavstyrker olika motioner på området. I enreservation (m, fp, kd, c) krävs att regeringenlägger fast en långsiktig och strategisk plan medmål för omlokalisering av statlig verksamhet.Utskottet behandlar i betänkandet även frågor omEG:s nuvarande struktur- och regionalpolitik ochEG:s framtida sammanhållningspolitik; motionerna pådessa områden avstyrks med argumentet att åtgärderredan vidtagits respektive att motionsyrkandena haren annan inriktning än den som utskottet villframhäva.I fråga om bemyndigandesystemet avstyrkerutskottet ett par motioner med motiveringen attnuvarande system är mer effektivt än tidigareordning, som kunde medföra ett stortanslagssparande. I en reservation (fp, kd, c) anförsatt de beskrivna olägenheterna i nuvarande systemmåste ses över.Vidare avstyrker utskottet motioner med kritik motde av regeringen aviserade förändringarna i fråga omföretagsstöden. Utskottet förutsätter att det även ifortsättningen kommer att vara möjligt att - i närasamråd med berörd region - bevilja bidrag tillstödområdena. I två reservationer (kd, c; fp)uttalar sig reservanterna mot en centralisering avbesluten om företagsstöd.Vidare avstyrker utskottet ett motionsyrkande ompersontransportstöd, medan uppfattningen i enreservation (fp, kd, c) är att möjligheterna tillpersontransportstöd bör undersökas avNäringsdepartementet.Ett enigt utskott avstyrker motionsyrkandenrörande växelkursen för strukturfondsbidragen medhänvisning till att utskottet prioriterar attutgiftstaket kan hållas. Utskottet förutsätter dockatt en förordningsförändring sker senast ianslutning till avlämnandet av den kommandeekonomiska vårpropositionen.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N224,2004/05:N254 yrkandena 1, 2, 6, 19, 20 och 26,2004/05:N255 yrkande 2, 2004/05:N257 yrkandena 1, 6och 7, 2004/05:N267, 2004/05:N332, 2004/05:N346yrkande 1, 2004/05:N374 yrkande 4, 2004/05:N386,2004/05:N398 yrkandena 1, 11, 13 och 14,2004/05:N399 yrkande 1, 2004/05:N403 yrkande 1,2004/05: N407 yrkandena 7 och 9 och 2004/05:N409yrkande 2.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. MyndighetsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N254 yrkande23, 2004/05:N374 yrkande 3, 2004/05:N407 yrkande 13och 2004/05:N414 yrkande 6.Reservation 2 (m, fp)Reservation 3 (kd)3. UtlokaliseringsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N207,2004/05:N229 yrkandena 1-5, 2004/05:N231,2004/05:N254 yrkande 25, 2004/05:N257 yrkande 2,2004/05:N270, 2004/05:N289, 2004/05:N292,2004/05:N301, 2004/05: N315 yrkandena 1-3,2004/05:N323, 2004/05:N335, 2004/05:N368 yrkandena 1och 2, 2004/05:N372, 2004/05:N385, 2004/05:N401yrkande 13 och 2004/05:N446.Reservation 4 (m, fp, kd, c)4. EG:s nuvarande struktur- ochregionalpolitikRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N205,2004/05:N268 och 2004/05:N369.5. EG:s framtida sammanhållningspolitikRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N263 och2004/05:N403 yrkande 22.6. BemyndigandesystemetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N346yrkande 9 och 2004/05: N358 yrkandena 1 och 2.Reservation 5 (fp, kd, c)7. Aviserade förändringar angåendeföretagsstödenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N357 och2004/05:N417.Reservation 6 (kd, c)Reservation 7 (fp)8. PersontransportstödetRiksdagen avslår motion 2004/05:N254 yrkande11.Reservation 8 (fp, kd, c)9. Växelkurs för strukturfondsbidragRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N311 och2004/05:N371 yrkandena 1 och 2.10. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19Regional utvecklinga) bemyndigar regeringen att under år2005 i fråga om ramanslaget 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder göra ekonomiskaåtaganden som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, innebär utgifter på högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 utgiftsområde 19punkt 1.b) bemyndigar regeringen att under år2005 i fråga om ramanslaget 33:5 Europeiskaregionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigaregjorda åtaganden, innebär utgifter på högst . Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 utgiftsområde 19punkt 2.c) godkänner att anslagen 33:1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder och 33:5 Europeiskaregionala utvecklingsfonden perioden 2000-2006även används för att finansiera särskildariskkapitalinsatser inom ramen för EG:sstrukturfondsprogram. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 utgiftsområde 19 punkt 3.d) anvisar för anslagenunder utgiftsområde 19 Regional utveckling enligtregeringens förslag i bilaga 2. Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 utgiftsområde 19punkt 4.e) avslår motionerna 2004/05:N217yrkandena 1 och 2, 2004/05:N253, 2004/05:N254yrkande 28, 2004/05:N255 yrkande 1, 2004/05:N269,2004/05:N303, 2004/05:N374 yrkandena 1, 2 och 5,2004/05:N384 och 2004/05:N399 yrkande 5.Stockholm den 17 november 2004På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per ()*, (), (), (), KarlGustav Abramsson (s), ()*, CarinaAdolfsson Elgestam (s), ()*, AnneLudvigsson (s), (), KristerHammarbergh (m)*, ()*, GunillaWahlén (v), ()* och ()*. * Har avstått från att delta i beslutet under punkt10.2004/05NU2Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlasdels proposition 2004/05:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 19 Regional utveckling,dels 44 motioner från den allmänna motionstiden.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare för Glesbygdsverketoch för strukturfondsprogrammet Leader+.Förslagen i propositionen och i motionerna återges ibilaga 1. Regeringens och oppositionspartiernasförslag till anslag för inom utgiftsområde19 redovisas i bilaga 2.Utskottets övervägandenInledningUtgångspunkten för detta betänkande är att ramen förutgiftsområde 19 är fastställd för år 2005.Finansutskottets majoritet tillstyrkte den 11november 2004 regeringens förslag till utgiftsramför för utgiftsområde 19 Regional utveckling(prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1). Riksdagenfattar beslut om fördelning avutgifter på utgiftsområden för . Det kanförväntas att ställer sig bakom de ramarför utgiftsområde 19 Regional utveckling somangivits i budgetpropositionen. Av tabellen i bilaga2 framgår regeringens och de olika partiernasförslag till anslag under utgiftsområdet.Betänkandet disponeras på följande sätt. Förstbehandlas frågor om den allmänna inriktningen av denregionala utvecklingspolitiken. Därefter tarutskottet upp myndighetsfrågor inom utgiftsområdet,frågor om utlokalisering av statliga myndigheter,frågor rörande och den framtidasammanhållningspolitiken samt budgetfrågor.Övriga frågor om åtgärder för att utveckla olikaregioner kommer att behandlas under våren 2005.Särskilt kan nämnas att frågor omtillväxtavtal/tillväxtprogram, vissajämställdhetsfrågor, gles- och landsbygdsfrågor avolika slag, vissa kapitalförsörjningsfrågor,disposition av del av vattenkraftsvinsterna samtkrav på specificerade åtgärder i län och regionerkommer att tas upp under våren 2005.Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominriktningen av den regionalautvecklingspolitiken. Utskottet står fast vidden politik som har gällt under de senasteåren och anser inte att motionskraven kanligga till grund för en förändrad inriktning.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).PropositionenMål för den regionala utvecklingspolitiken är sedanår 2002 väl fungerande och hållbara lokalaarbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alladelar av landet. Den regionala utvecklingspolitikenbedrivs i gles- och landsbygd, i små och medelstorastäder samt i storstadsområden. Motivet är att dennationella tillväxten utgörs av summan av dentillväxt som skapas lokalt och regionalt.Anpassningen till de regionala skillnaderna innebärdock att det behövs riktade åtgärder för geografisktavgränsade områden även fortsättningsvis.Effekterna bör kunna avläsas utifrån ettekonomiskt, ekologiskt och socialt perspektiv.Särskilt fokus bör läggas på de åtgärder somfinansieras genom utgiftsområde 19 Regionalutveckling. De ekonomiska och sociala effekterna böravläsas i hur väl kvinnors och mäns lokalaarbetsmarknadsregioner har utvecklats i termer avfrämst ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättningför kvinnor och män. Politikens resultat skall ävenkunna avläsas i hur väl de nationellajämställdhetsmålen uppnås inom ramen för åtgärderna.Vad gäller den ekologiska dimensionen bör effekternastämmas av mot de nationella miljökvalitetsmålen.Statens viktigaste roll är att skapa godagrundförutsättningar för en utveckling mot välfungerande och hållbara arbetsmarknadsregioner meden god servicenivå i alla delar av landet. Hållbartillväxt skapas på lokal och regional nivå och medhjälp av den service som bl.a. kommunerna svararför. Enligt regeringens uppfattning är arbete igemensamma partnerskap i hög grad bidragande till enlokal mobilisering. Lokal och regionalhandlingsfrihet är viktig för en god regionalutveckling. Alla delar av landet har mycket attvinna på samverkan. Särskilt viktigt är att lyftafram städernas och stadsregionernas betydelse förden regionala utvecklingen, inte bara för stadensjälv utan också för dess omgivning. Det är ocksåviktigt att ta hänsyn till att kvinnor och män harolika lokala arbetsmarknadsregioner.Enligt regeringen behövs en väl utveckladsystemsyn och väl fungerande verktyg försektorssamordning på central nivå för att lokal ochregional samordning skall kunna genomföras på etteffektivt sätt. Såväl horisontell samordning mellanolika sektorer som vertikal samordning mellan lokal,regional, nationell och EU-nivå behövs. Att samtligastatliga myndigheter skall ta regionala hänsynframgår av verksförordningen (1995:1322) ochförordningen (2003:595) om regionaltutvecklingsarbete.I samband med inriktningen av politiken redovisasatt regeringen avser att omforma de nationellaregionala företagsstöden regionaltutvecklingsbidrag, landsbygdsstöd ochsysselsättningsbidrag fr.o.m. . Avsikten äratt fokus skall flyttas från stöd till enskildaföretag till insatser av bredare karaktär. Resursersom frigörs bör enligt regeringen användas till deregionala tillväxtprogramsprocesserna. Regeringensavsikt att ändra vissa företagsstöd tas upp isamband med anslagen.Regeringens förslag när det gäller ett nyttanvändningsområde för anslagen Allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1) och Europeiskaregionala utvecklingsfonden (33:5) under utgiftsområde 19 - dvs. finansiering avsärskilda regionala riskkapitalinsatser, genom vilkastaten direkt eller indirekt tillskjuter ägarkapitali form av aktier eller motsvarande i enskildaföretag - tas upp i samband med anslagen.Regeringens tre verktyg för att uppnå målet förpolitikområdet är Nationell samordning och regionalahänsyn för hållbar regional tillväxt (detta verktygredovisas endast delvis inom utgiftsområde 19),Lokal och regional samverkan för hållbar regionaltillväxt och Stimulansåtgärder för hållbar regionaltillväxt. Med dessa verktyg som grund harutgiftsområde 19 delats upp i följandeverksamhetsområden: Programlagt regionaltutvecklingsarbete, Kapitalförsörjning för regionalnäringslivsutveckling och Kommersiell service.Generellt skall utvecklingen i landets regionerföljas genom statistik avseende den regionalalönesumman för alla sysselsatta kvinnor och män ochandelen förvärvsarbetande för kvinnor ochmän, uppdelade på lokala arbetsmarknadsregioner.Båda indikatorerna används som mått på tillväxt iregionerna. Vidare finns resultatindikatorer somanges under respektive verksamhetsområde.Programlagt regionalt utvecklingsarbeteVerksamhetsområdet regionaltutvecklingsarbete omfattar central projektverksamhetm.m., regionala tillväxtavtal, regionalatillväxtprogram och underperioden 2000-2006.Regionala tillväxtprogram utgör under perioden2004-2007 det centrala verktyget för att uppnå enförbättrad samordning av resurser och insatser påregional nivå. Verksamheten skall följas uppav Verket för näringslivsutveckling (). Ettutvecklingsarbete pågår inom i samverkan () ochlänen. fortgår arbetet medresultatindikatorer, uppföljning ochutvärderingsinstrument på nationell nivå. Tillsvidare avser regeringen att redovisa utvecklingen avtillväxtprogramsarbetet avseende dess betydelse församverkan och mervärde.En mer aktiv medverkan av ochLandsorganisationen (LO) i processen med regionalatillväxtprogram har noterats.Resultatindikatorer för projekten inom EG:sstrukturfonder är antaletnya och bevarade arbetstillfällen uppdelade påkvinnor och män samt antalet nystartade företaguppdelade på kvinnor och män.Resultaten av den centrala projektverksamhetenförväntas i huvudsak vara en förbättrad samverkanoch samarbete mellan olika aktörer för regionalutveckling.Utvecklingsprogrammet för kommuner med särskildaomställningsproblem främst på grund avstrukturomvandling inom Försvarsmakten harutvärderats dels av Statskontoret, dels av ITPS.Resultatet av utvärderingarna är att den särskilttillsatta s.k. omställningsgruppens arbete inneburitatt en mobilisering har skapats i kommunernasamtidigt som tveksamhet råder huruvida dettaomställningsarbete har skapat något beståendemervärde. De målsättningar för antalet nya privataoch statliga arbetstillfällen som ställdes upp iutvecklingsprogrammet har inte uppnåtts. Ijuli 2004 beslutade regeringen att formellt avslutautvecklingsprogrammet.Det s.k. samordningsuppdraget (uppdrogstill 18 myndigheter att identifiera potentiellaområden för ökad sektorssamordning) har medfört enambitionsnivåhöjning vad avser myndighetersdelaktighet i frågor som berör regional utveckling.När det gäller de regionala tillväxtavtalenkonstateras att samordningsansvariga för avtalenbedömer att avtalsarbetet under perioden 2000-2003stärkt möjligheterna till samordning av olikaaktörers resurser. Tillväxtavtalsarbete har bidragittill ett aktivt och medvetet lärande och ettintresse för att öka kunskapen kring frågor omhållbar tillväxt. Vidare har systemlärandet ochsystemperspektivet utvecklats i regionerna. Dock harinsatser inom avtalen saknat en tydligkoppling till tillväxtavtalens mål.Kapitalförsörjning för regionalnäringslivsutvecklingI verksamhetsområdet för regionalnäringslivsutveckling ingår instrumenten regionaltutvecklingsbidrag, landsbygdsstöd,sysselsättningsbidrag, såddfinansiering ochtransportbidrag. I ett längre perspektiv är detenligt regeringen angeläget att reduceraanvändningen av olika bidrag till företag.Resultatindikatorer för företagsstöden (utomtransportbidrag och såddfinansiering) är främstförväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat påkvinnor och män, genomsnittlig subvention perförväntad ny årsarbetskraft (uppdelat på kvinnor ochmän ) samt investeringar som beräknasdelfinansieras av stöden. För regionaltutvecklingsbidrag mäts resultatet även medförädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal.Resultatindikatorer för såddfinansiering omfattarantal anställda och överlevnadsgrad efterbeslutstidpunkten t.o.m. . Från och med år2005 mäts omsättningsökningen efterbeslutstidpunkten.För det generella företagsstödet transportbidragbedriver regeringen ett utvecklingsarbete avseenderedovisning av stödformens effekter.Nuteks uppföljning av bidrag som beviljatstidigare år visar att utfallen har varitväl överensstämmande med de förväntade värdena,förutom vinstmarginalen som inte har nått upp tillföretagens förväntningar.Vidare har det varit svårt att uppnåkvoteringsvillkoret (med undantag för ), dvs.huvudregeln att av det antalarbetstillfällen som tillkommer till följd av stödenskall förbehållas vartdera könet.Enligt utvärdering av kan effekterna avregionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd ochsmåföretagsstöd sammanfattas med att de bidrar tillatt skapa sysselsättning och överlevnad på kort siktmen att dessa effekter inte kan beläggas på längresikt. Det går inte heller att belägga att stödenskulle leda till ekonomisk tillväxt i stödföretagen.Kommersiell serviceVerksamhetsområdet service omfattar stödtill kommersiell service.Resultatindikatorer ärutvecklingen av tillgången till kommersiell serviceför kvinnor och män samt antalet kvinnor respektivemän som finns anställda och antalet kvinnor och mänsom finns på ledningsnivå på arbetsstället och istyrelsen i organisationen. Bland annat finnsunderlag i servicedatabasen (se avsnittet Vissakompletterande uppgifter).Av de drygt 900 orter där en dagligvarubutik fåttstöd fanns ijuni 2003 servicen kvar på åtta av tio orter. visar de inrapporterade lokalautvecklingsprogrammen för kommersiell service på ettökat engagemang och intresse för frågor som rörtillgänglighet till kommersiell service.Utredningar, uppdrag och programI propositionen nämner regeringen bl.a. följandeaktuella utredningar, uppdrag och program:1. ()och har på regeringens uppdragpåbörjat ett utvecklingsarbete om hurpolitikområdet Regional utvecklingspolitik börföljas upp och effektutvärderas. ITPS föreslår 34indikatorer, fördelade på sju kategorier, bl.a.regionförstoring och kompetensförsörjning.Glesbygdsverket konstaterar att det inte ärmöjligt att lämna precisa förslag på nedbrutnamålsättningar på en övergripande nationell nivå.Verket föreslår att befintlig statistik rörandepostservice, kassaservice, vård, barnomsorg ochgrundläggande utbildning förbättras. Enligtregeringens bedömning utgör de nämnda förslagenett underlag för att förnya utvärderingsverktygenför politikområdet.2.3. Utredningen på regional nivå(SOU 2002:101) har remissbehandlats; regeringenredovisar sin bedömning inom utgiftsområde 24Näringsliv.4.5. har låtit genomföra en utvärdering angåendelokala och regionala resurscentrum, vilken harredovisats för regeringen . avseratt skicka rapporten på remiss i slutet av år2004 och därefter lämna sina kommentarer tillregeringen.6.7. Regeringen har beslutat om bidrag på 16miljoner kronor till verksamheterna vidFolkrörelserådet och Skärgårdarnas Riksförbund.8.9. Regeringen gav Delegationen förutländska investeringar i , ochNutek i uppdrag att genomföra ett nationelltprogram för utveckling av innovationssystem ochkluster, omfattande 70 miljoner kronor.Programmet skall genomföras under perioden2002-2004.10.11. Uppdrag har lämnats till Statens geologiskaundersökningar att genomföra ett programomfattande i syfte att skapaen hållbar tillväxt i ett kluster för demineralutvinnande branscherna.12.13. har fått i uppdrag att genomföra ettprogram omfattande i syfte attfrämja en hållbar tillväxt inom det nationellaträklustret.14.15. Regeringen har utsett en särskild utredare föratt kartlägga möjligheterna till militärtester avpersonal och materiel i övre Norrland.16.17. Regeringen har beslutat att genomföraett program om totalt högst 25 miljoner kronormed syfte att långsiktigt stärka lokalnäringslivsutveckling med fokus på kommuner.18.19. Ett sammanhållet nationellt program förentreprenörskap om totalt harinrättats.20.21. Lokala program för entreprenörskap och lokaltutvecklingsarbete om totalt 30 miljoner kronorhar tillskapats.22.23. Ett program för att öka användningen av moderninformationsteknik i företag lokaliserade inomstödområde A om totalt harinrättats.24.25. Ett program för att stimulera ökadinnovationskraft inom turistnäringen samt främjaforskning om turism om totalt 40,5 miljonerkronor har beslutats av regeringen och bedrivsunder perioden 2002-2004.26.27. Det har uppdragits åt Rese- ochTuristråd AB att utveckla och marknadsföravarumärket inom en kostnadsram omtotalt 20 miljoner kronor.28.29. Delegationer är tillsatta för att långsiktigtstärka utvecklingen inom de mest utsatta lokalaarbetsmarknadsregionerna i norra inlandrespektive delar av Bergslagen, ochDalsland. Delegationernas arbete avslutas idecember 2004.30. (Beloppen för samtliga ovan nämnda program harangetts exklusive medfinansiering. )Regeringens analys och slutsatserInga samlade utvärderingar av den nya regionalautvecklingspolitiken har ännu gjorts. Regeringen görsamma bedömning som Statskontoret (Detregionalpolitiska experimentet, Statskontoret2004:5) att det finns ett grundläggande behov av attstärka arbetet med finansiell och politisksamordning av olika sektorer för hållbar tillväxt.Skälet är att de viktigaste hindren för politikensgenomförande ligger i den bristande samordningen avpolitikens olika sektorer.Den lokala och regionala miljön tenderar att bliallt viktigare för företagens konkurrenskraft.Förutsättningarna för att åstadkomma väl fungerandelokala arbetsmarknadsregioner för kvinnor och mänvarierar över landet. Bland annat finns detskillnader i lokal dynamik, dvs. faktorer som bidrartill ett högt nyföretagande, innovationsförmåga,flexibilitet och ständigt lärande.Den regionala befolkningsutvecklingen har följtrelativt stabila mönster och detlångsiktiga mönstret väntas bestå även under dekommande 20 åren. Den svagaste utvecklingen väntas iTornedalen, , , inlandoch i norra . Andelen av dem som flyttar avarbetsrelaterade skäl har minskat; utvecklingen gårmot ökad pendling. Män, som i högre grad än kvinnorpendlar över kommungränser, har större lokalaarbetsmarknadsregioner än kvinnor. Högutbildade mänhar de absolut största lokalaarbetsmarknadsregionerna och lågutbildade kvinnor deminsta.När det gäller de programlagdautvecklingsprojekten drar regeringen bl.a.slutsatsen att tillväxtprogrammens fortsatta fokuspå utveckling av innovationssystem och kluster kanbidra till att ytterligare stärka samverkan mellannäringslivet, utbildningsväsendet och andraoffentliga aktörer.