bet · GS01FöU4 · 2004-12-02 00:00:00 — Halvtidsmodifieringar av korvett och amfibiebataljon är inplanerade, men med en sänkt ambitionsnivå. Amfibiebataljonen skall utvecklas mot en mer autonom status i förhållande till en amfibiebrigad och mot utökad förmåga att verka mot sjömål samt förbättrad manöverförmåga. Halvtidsmodifieringen av korvett typ senareläggs och antalet minskas från fyra till två korvetter. Delar av stridsbåt 90 och robot 17 avvecklas. Ett viktigt steg för att effektivisera luftförsvaret i striden mot sjömål är att, beroende på ekonomiska möjligheter, överväga anskaffning av luftvärnsrobotar för korvett 2007. Med dagens bemanningssystem är Försvarsmaktens verksamhet beroende av totalförsvarspliktiga nyckelindivider inom både yt-, min- och undervattensförbanden. En successiv volymminskning ställer därför särskilda krav på olika delar av marinen. Exempelvis kommer de redan nu existerande problemen med att kompetensförsörja framför allt ubåtsvapnet att accentueras. Antalet värnpliktiga ombord på ubåtarna kommer att vara så få att det inte längre går att använda dem som huvudsaklig rekryteringsbas för officerare inom ubåtsvapnet. Detta kommer att ställa än tydligare krav på myndighetens förmåga att utveckla sitt personalförsörjningssystem. För amfibieförbanden finns ett behov av nyckelindivider kombinerat med ett volymbehov. Regeringen anser det därför angeläget att Försvarsmakten utvecklar sin kompetensförsörjning och sina rekryteringsvägar. Luftstridskrafter Bedömt läge i insatsorganisationen 2005 Läget för flygförbanden i nuvarande insatsorganisation bedöms överlag vara gott. Såväl nationella som internationella övningar har genomförts med mycket gott resultat. Helikopterbataljonen är under utveckling. De nya helikoptersystemen håller på att införas, men läget bedöms ändå vara godtagbart. Bataljonen har förmåga att i stort kunna lösa sina uppgifter. Utvecklingen av insatsorganisationen har under den gångna försvarsbeslutsperioden bl.a. bestått av fem JAS 39-divisioner, en AJS 37-division, två JA 37-divisioner, två radarspaningsflyggrupper FSR 890, två helikopterbataljoner, en transportflygdivision TP 84 och en signalspaningsflygdivision. Enligt regeringens uppfattning bör insatsorganisationen bl.a. innehålla fyra JAS 39-divisioner med differentierad beredskap (med C- respektive C/D-version ur delserierna 2 och 3), två radarflyggrupper FSR 890, en signalspaningsflygdivision, en transportflygdivision TP 84, en helikopterbataljon med mark- och sjöoperativ inriktning, tre stridsledningsbataljoner vilka utvecklas mot en bataljon med tillhörande sensorer och ledningssystem samt två basbataljoner. har helikopterflottiljen en ny organisation. Utvecklingen av den gemensamma mark- och sjöoperativa helikopterbataljonen fullföljs och bataljonen beräknas vara organiserad 2008. Förmågeutvecklingen Förmågan att bekämpa luftmål är god. Förmågan att lösa uppgifter över hela konfliktskalan vidmakthålls. Däremot behöver förmågan att bekämpa markmål utvecklas. En begränsad tillförsel av laserstyrda bomber och laserutpekningskapslar till JAS 39 ger möjlighet att utveckla precisionsbekämpning. Efter kompletterande utveckling och anskaffning skapas kompetens för precisionsbekämpning. Detta behövs dels för att utveckla JAS 39-systemets multifunktionalitet, dels för att utveckla Försvarsmaktens internationella förmåga. Ambitionsnivån för luftburen aktiv störning har sänkts med hänsyn till behoven och aktuellt hot. Denna förmåga begränsas därför och kompetensen vidmakthålls för att vid behov kunna utvecklas genom att bl.a. ta till vara det arv som finns från AJS 37 E-systemet. Förmågan att bekämpa små luftmål, t.ex. kryssningsrobotar, samt korträckviddig bekämpning av luftmål under mörkerförhållanden kommer att utvecklas. Flera förband är anmälda till internationella styrkeregister. Internationaliseringen av luftstridskrafterna har kommit långt. I linje med kraven på interoperabilitet har system med nationella särlösningar valts bort till förmån för system som kan nyttjas såväl nationellt som internationellt. Detta gäller främst olika typer av kommunikationssystem. Vid ett eventuellt beslut om att delta med JAS 39-divisioner i en internationell insats krävs en avvägning mellan att upprätthålla territoriell integritet, genomföra internationella insatser, omsätta JAS-divisionerna och bidra till exportstödssatsningarna på JAS 39. Behovet av transporter förväntas öka ytterligare. Detta gäller främst för förflyttning och försörjning av förband i internationell tjänst. Förmågan till lufttransport med flygplan och helikoptrar vidmakthålls över perioden. kommer möjligheten till att öva lufttankning att vara utvecklad i form av en demonstrator på ett flygplan av typen . Denna förmåga är främst till för att öva de JAS 39-förband som är anmälda till internationella styrkeregister. Stridsledningsbataljonerna anpassas mot interoperabilitet för datalänkar, radio samt igenkänningsutrustning i samma takt som JAS 39 får denna förmåga. De nya helikoptersystemen kommer att ge en förmåga som inte funnits tidigare, bl.a. möjligheten att transportera markstridsförband i mörker och dåligt väder. Intill dess att de nya helikoptersystemen är operativa kommer ubåtsjaktförmågan att nedgå. Mot bakgrund av det begränsade antalet helikoptrar måste även en prioritering ske mellan helikopterbataljonens uppgifter. Vidare kommer möjligheten att lämna stöd till samhället att minska ytterligare. Kompetensen inom området beväpnade helikoptrar vidmakthålls. Förbandsutvecklingen Inom funktionen verkan mot luftmål deltar i ett multinationellt projekt med att utveckla en långräckviddig robot benämnd Meteor. Meteor är inte seriebeställd men viss partiell integration för utprovning med JAS 39 pågår. En fullskalig integration bedöms kunna ske 2008. Tillförseln av robot 98 (IRIS-T) som beräknas bli operativ 2005 och den redan operativa långräckviddiga roboten 99 (AMRAAM, AIM 120) innebär att JAS-systemets samlade förmåga att verka mot luftmål bedöms som mycket god. Inom ramen för ett flexibelt insatsförsvar som skall kunna användas i internationella insatser är tillgången på transporter gränssättande. förfogar över åtta C-130 . Flygplanen börjar närma sig slutet av sin tekniska livslängd, varför åtgärder kommer att krävas för att upprätthålla förmågan till taktiska transporter. Intill dess att ett nytt skolflygplan anskaffas behöver SK 60-systemet vidmakthållas. Det operativa behovet är inte det dimensionerande utan systemet behövs för att säkerställa flygbehovet vid flygskolorna. Utöver detta utgör systemet ett komplement för flygförare som ännu inte skolats in på JAS 39. Med anledning av de nu ingångna exportavtalen kommer även flygtid att tas ut ur 37-systemet för att både säkerställa flygburen spaningsförmåga och för att säkerställa flygtjänst för Viggenpiloter i avvaktan på omskolning till JAS 39. Anskaffning och införande av de två nya helikoptersystemen 14 och 15 har försenats. Det är framför allt leveranstiden som flyttats fram. Detta påverkar helikopterförbandets förmåga att lämna stöd till andra förband, men kan bataljonen börja verka i begränsad omfattning. 2012 skall den nya bataljonen vara operativ. När helikopterbataljonen är operativ finns helikoptersystemen 10, 14 och 15. Övriga helikoptertyper avvecklas. Enbart antalet divisioner bör inte vara dimensionerande för utvecklings- och utbildningsorganisationen. I denna dimensionering måste även hänsyn tas till de åtaganden som gjort inom ramen för ingångna avtal i samband med exportstöd för JAS 39-systemet. Dessa åtaganden innebär bl.a. utbildning av andra länders piloter och tekniker, vilket kräver resurser i form av skolor och lärare. Motioner Från den allmänna motionstiden under det föregående riksdagsåret finns fyra motionsyrkanden med anknytning till insatsorganisationens omfattning och utveckling vilka utskottet ännu inte har behandlat. I kommittémotion 2003/04:Fö259 (m) av m.fl. hävdas att försvarets möjligheter att verka i olika situationer skall vara reell. Därför måste dels den omfattande avvecklingen av kompetens och materiel hejdas, dels utveckling av delvis ny förmåga forceras. Mot denna bakgrund förordar motionärerna att försvaret långsiktigt utvecklas på samma ekonomiska nivå som under de senaste försvarsbeslutsperioderna. Detta innebär bl.a. att en del moderna förband som successivt avvecklas i stället bör vidmakthållas. Över tiden bör de omstruktureras för nya uppgifter och förses med ny materiel. mer omfattande förbandsverksamhet dvs. fler och större övningar i högre och sammansatta förband för att utveckla förband och befäl, fler aktiva förband med förmåga att genomföra väpnad strid för att försvara och kunna delta i internationella insatser, förbättrad rekrytering och utbildning av hemvärnsförband, större andel anställda (kontraktsanställda soldater och sjömän) för att därmed förbättra kvalitet och beredskap i de aktiva förbanden, möjlighet att skapa fler förband totalt sett för att på kunna möta en angripare samt anskaffning av lednings-, informations- och sambandssystem för att snabbare knyta ihop existerande förband i ett enhetligt operativt system med ökad interoperabilitet. Motionärerna föreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ökade ambitioner inom Försvarsmakten (yrkande 8). I kommittémotion 2003/04:Fö243 (fp) av m.fl. kritiseras den militära beredskapen. Den sägs för huvuddelen av insatsorganisationens förband vara för hög. Priset för att med något eller varsel sätta omfattande förband på stridsfot anses inte ha någon motsvarande nytta med nuvarande hotbild. Motionärerna konstaterar att regeringen har beslutat om sänkningar av beredskapen och de anser att detta varit en riktig åtgärd. När det gäller beredskapen i det korta perspektivet anses den ha stora brister. Det enda som i praktiken kan användas för att komplettera den ständigt pågående luft- och sjöberedskapen är hemvärnet. Denna organisation har allvarliga brister när det gäller bemanning och utbildningsståndpunkt. Motionärerna anser att det inom ramen för ett system med kontraktsanställda finns möjligheter att förbättra den kortsiktiga beredskapen. Det krävs en nationell eller flera regionala resurser med hög rörlighet för att minska vår sårbarhet i det kortsiktiga perspektivet. bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om att förbättra den omedelbara och kortsiktiga beredskapen (yrkande 9). I motion 2003/04:Fö214 (m) av anför motionären att de som fullgjort sin värnplikt är krigsplacerade i maximalt och överförs sedan till personalreserven. Motionären anser att det är ett stort slöseri att inte bättre utnyttja den utbildade personalen som finns i personalreserven. Han anser att denna skall överföras till hemvärnet. Det vore då rimligt att hemvärnet fick personal direkt från försvaret och att hemvärnsmännen blir bundna av pliktlagar även i fredstid. Med ett nydanat hemvärn skulle hemvärnet också kunna få nya och mer offensiva uppgifter. bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om översyn av hemvärnet (yrkande 1). får hemvärnsmännen förvara vapnen hemma. Detta anser motionären vara helt otillfredsställande eftersom det inte är motiverat av beredskapsskäl. Risk föreligger för att hemvärnsmannen drabbas av stöld eller rån. Hemvärnsmännens vapen bör därför förvaras centralt (yrkande 2). Under allmän motionstid har avgivits tre motioner som berör minröjning. I kommittémotion 2003/04:U258 (fp) av m.fl. hänvisas till att den internationella kampanjen mot landminor (ICBL) fokuserar på personminor. ICBL har uttryckt oro över att parter till inte i tillräcklig utsträckning har uppmärksammat att fordonsminor med röjningsskydd som utlöses av en oavsiktlig handling är förbjudna enligt konventionen. Parterna har därför uppmanats av den intersessionella kommittén, som består av regeringsdelegationer som möts två gånger för att diskutera konventionens genomförande, att göra en inventering av sina förråd av fordonsminor med röjningsskydd. Regeringen har sagt att den anser att stridsvagnsminor med röjningsskydd som innehas av är förenliga med och att regeringen därför inte avser att göra en inventering av fordonsminor med röjningsskydd. Det är dock viktigt att konventionens parter gör inventeringar av sina förråd av fordonsminor med röjningsskydd. Dessa inventeringar kommer, oavsett vad resultatet av den svenska inventeringen skulle bli, att bidra till att fastställa en norm bland konventionens övriga parter kring vilka fordonsminor med röjningsskydd som är tillåtna respektive förbjudna under konventionen. Regeringen bör därför fatta beslut om att genomföra en inventering av förråd av fordonsminor med röjningsskydd, i syfte att rapportera vilka av dessa minor som anser vara tillåtna respektive förbjudna enligt konventionen. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör fatta beslut om att genomföra en inventering av förråd av fordonsminor försedda med röjningsskydd (yrkande 1). I en flerpartimotion om svenskt stöd åt humanitär minröjning 2003/04:Fö267 (mp, v) av och erinrar motionärerna om att regeringen presenterade sin samlade syn på minhantering. Motionärerna anser det vara mycket värdefullt att nu har fått ett policydokument som anger inriktning för minröjningsverksamheten samt hur samverkan mellan olika aktörer kan förbättras. Regeringen har slagit fast att skall vara operativa aktör avseende humanitär minröjning. Det är mycket positivt att , via , äntligen får en operatör som kan bidra till FN:s minröjningssamordning och dessutom leda minröjningsinsatser i drabbade stater. Det är oroväckande att budget för minröjningsberedskap har reducerats. Det är enligt vår mening av stor vikt att verkets resurser inom minröjningsområdet inte skärs ned. Tvärtom kräver inriktningen som operatör inom humanitär minröjning en förbättrad beredskap på detta område. Motionärerna föreslår därför att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom ramen för sitt anslag inte minskar utan snarare ökar sin beredskap för ammunitions- och minröjningsinsatser samt att omfattningen av verkets insatser ökas (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att det också skulle underlätta väsentligt om verkets beredskap för minröjning i ökad utsträckning inte belastar anslaget Skydd mot olyckor utan anslaget Försvarspolitik. Argumentet för en sådan förändring är att både minröjningsutbildning, erfarenhetsåterföring från de internationella insatserna samt medel för tillämpad forskning och teknikutveckling utgör grunden för en hög nationell svensk kompetens inom området. En sådan förändring får ett indirekt stöd i regeringens samlade syn på minhantering. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att minröjningsberedskap i större utsträckning finansieras inom anslag för området Försvarspolitik och inte som inom området Skydd mot olyckor (yrkande 3). I motionen erinras om att Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC) i är ett renodlat ammunitions- och minröjningscentrum. Enligt motionärernas mening är det viktigt att Försvarsmakten fortsätter sin satsning på SWEDEC . är det av avgörande betydelse att en större del av SWEDEC:s arbete fokuseras på humanitär minröjning, så att och andra aktörer inom den humanitära minröjningen kan stödjas. Det är dessutom av stor vikt att Försvarsmakten och samutnyttjar minröjningsmateriel. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarsmaktens satsning på minröjningsverksamhet, via SWEDEC, bör förstärkas eller åtminstone ligga kvar på nuvarande nivå (yrkande 4). Motionärerna anser att , , bedriver viktig forskning inom minröjningsområdet. Anslaget till denna forskning har dock minskat kraftigt, från 1999 till . FOI:s forskning inriktas bl.a. mot kemisk detektion av explosivämnen som läcker ut från nedgrävda objekt. Den inriktas också på olika metoder att upptäcka minfält och att lokalisera och detektera enskilda minor. FOI:s minröjningsforskning befinner sig dock i ett allvarligt ekonomiskt läge. Eftersom FOI är en avgiftsfinansierad myndighet kan detta problem lösas genom att Försvarsmakten och använder mer av sina anslagsmedel för sin forskning och teknikutveckling så att det kan läggas minröjningsrelaterade uppdrag till FOI och andra forskningsorganisationer. Det är enligt motionärerna viktigt att FOI får ekonomiska möjligheter att driva en minröjningsforskning åtminstone på hittillsvarande nivå. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att FOI, med stöd av beställningar från relevanta myndigheter, bör få ekonomiska möjligheter att åtminstone driva vidare sin minröjningsforskning på nuvarande nivå samt att denna forskning inriktas på projekt som i närtid får praktisk erfarenhet i fält (yrkande 5). Det finns ett stort antal myndigheter och organisationer i som direkt eller indirekt deltar i arbete med minröjning. Men det finns ingen central samordningsfunktion. Motionärerna anser därför att det är mycket positivt att regeringen inrättat en interdepartemental arbetsgrupp i samt att den har aviserat att man avser att överlämna en skrivelse till om engagemang för minröjning. Motionärerna förordar att den nämnda arbetsgruppen utarbetar åtgärdsprogram för att upprätthålla och vidareutveckla den svenska kapaciteten och stödet inom minröjningsområdet. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den interdepartementala arbetsgruppen för minröjning bör utarbeta åtgärdsprogram för att upprätthålla och vidareutveckla den svenska kapaciteten att genomföra internationella minröjningsinsatser (yrkande 6). I motion 2004/05:Fö241 (mp) av framförs likalydande yrkanden (yrkandena 26). Utskottets ställningstagande Regeringen redovisar i propositionen utförligt bedömd förbands- och förmågeutveckling för operativ ledning och logistik, markstridsförband, sjöstridskrafter och luftstridskrafter. Redgörelsen för markstridskrafterna innehåller av begärda särskilda redovisningar för artilleri- och luftvärnsförbandens utveckling, för hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna samt för ammunitions- och minröjning. Utskottet anser att vad som redovisats i dessa delar tills vidare kan läggas till grund för förmågeutvecklingen för de olika förbanden. skall ha förmåga att uppträda i hela landet och under förekommande klimatologiska förhållanden. Det är särskilt viktigt att behålla och kunna utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och i subarktiskt klimat. Som utskottet framhållit i det föregående bör utvecklingen vara preliminär och regeringen återkomma i budgetpropositionen med preciseringar och eventuella förändringar. Utskottet övergår därefter till att behandla de motionsyrkanden som berör förbandsutvecklingen och behovet av kompetenser. Kommittémotion 2003/04:Fö259 (m) föreslår på flera punkter en mer omfattande verksamhet än vad som går att inrymma i den ekonomiska ramen för Försvarsmakten . Utskottet anser därför att yrkande 8 i nämnda motion bör avslås av . I kommittémotion 2003/04:Fö243 (fp) yrkande 9 föreslås en förbättring av den omedelbara beredskapen. Utskottet hänvisar till vad som i det föregående anförts om en översyn av den differentierade beredskapen och att regeringen skall återkomma till i frågan. Motionsyrkandet bör därmed bli tillgodosett varför yrkandet inte kan tillstyrkas av utskottet. I motion 2003/04:Fö214 (m) yrkande 1 förordas en översyn av hemvärnet med utgångspunkt bl.a. i att hemvärnet skall få mer offensiva uppgifter och att hemvärnsmännen skall vara bundna av pliktlagar i fredstid. Pågående översyn av hemvärnet, vilken utskottet bejakar, har andra utgångspunkter än de som motionären anför. Utskottet föreslår därför att motionsyrkandet av-slås. I ett annat yrkande yrkande 2 föreslår motionären central förvaring av hemvärnsmännens vapen. Utskottet ser lika allvarligt som motionären på de stölder som sker av hemvärnsmännens vapen. Utskottet har emellertid erfarit att man har skärpt kraven på vapenförvaring. Hemvärnsmän får nu under vissa förutsättningar förvara sin personliga beväpning i hemmet, men ingen ammunition. Dels skall en vapenförvaring i bostaden vara motiverad av beredskapsskäl, dels skall personen i fråga vara kontrollerad och befunnen lämplig och dels skall bostaden vara kontrollerad och godkänd som förvaringsplats för vapen. Ett skriftligt tillstånd till en sådan förvaring skall utfärdas, och godkännandet skall dokumenteras. Samtliga hemvärnsvapen som förvaras i bostaden har s.k. patronlägeslås, vilket gör dem obrukbara utan tillgång till nyckel. har tre hemvärnsvapen, samtliga med patronlägeslås, stulits ur bostäder. Detta är en halvering i jämförelse med föregående år. Mot bakgrund härav anser utskottet att det inte finns skäl att ta initiativ till skärpta regler för förvaring av hemvärnets vapen. Motionsyrkandet bör därför avslås av . I kommittémotion 2003/04:U258 (fp) yrkande 1 föreslås en inventering av förråd av fordonsminor försedda med röjningsskydd. Enligt gängse svensk definition är en s.k. fordonsmina konstruerad för att verka mot ett obepansrat eller lätt bepansrat fordon. Utskottet har erfarit att det inom Försvarsmakten finns några olika typer av sådana minor. Samtliga saknar anordning som skulle kunna betecknas som ett röjningsskydd. Enligt gängse definition är stridsvagnsminor avsedda att bekämpa mål med bepansrad botten eller som har någon annan typ av kvalificerat minskydd. Det svenska beståndet av stridsvagnsminor kan förses med tre olika tändare varav två har s.k. rubbningsskydd. Detta är konstruerat så att minan inte kan lyftas från sin utläggningsplats utan att detonera. I artikel 2 Definitioner framgår att nämnda mintyper inte omfattas av konventionen. Utskottet har vidare erfarit att Försvarsmakten på anmodan av Försvarsdepartementet har redovisat sitt innehav av olika minor och tändare samt bakgrund till innehavet. Utskottet kan konstatera dels att Försvarsmakten inte förfogar över fordonsminor med röjningsskydd, dels att den inventering och redovisning som motionärerna efterlyser redan har ägt rum. Motionsyrkandet bör därför avslås. har , t.ex. i betänkandena /97:FöU1, 1997/98:FöU1, 1998/99:FöU5, 2001/02:FöU2 och 2003/04: FöU1 tagit ställning till motioner om minröjning och därvid uttalat sig positivt om sådana svenska insatser. har liksom regeringen ansett att det är viktigt att utvidga det internationella engagemanget för minröjning. har i det sammanhanget tydligt betonat att minröjningskompetensen och minröjningskapaciteten är en nationell resurs. Regeringen bedömer nu att insatserna i internationella humanitära sammanhang inom området ammunitionsröjning bör utvecklas, liksom forskning och utveckling inom området. Utskottet har ingen annan uppfattning. I motion 2003/04:Fö267 (mp, v) föreslås att inom ramen för sitt anslag ökar omfattningen av sin beredskap för ammunitions- och minröjningsinsatser samt att omfattningen av verkets insatser ökas (yrkande 2), minröjningsberedskap i större utsträckning finansieras inom anslag för området Försvarspolitik och inte inom området Skydd mot olyckor (yrkande 3), Försvarsmaktens satsning på minröjningsverksamhet, via SWEDEC, bör förstärkas (yrkande 4), får ekonomiska möjligheter att åtminstone driva vidare sin minröjningsforskning på nuvarande nivå (yrkande 5). Likalydande yrkanden finns i motion 2004/05:Fö241 (mp) yrkandena 25. Som framgått anser utskottet att insatserna i internationella humanitära sammanhang inom området ammunitionsröjning är betydelsefulla och bör utvecklas. Det gäller också forskning och utveckling inom området. Utskottet finner emellertid att de refererade motionsyrkandena är av sådan karaktär att frågorna bör avgöras i ett ordinarie budgetarbete.