bet · GS01NU2 · 2004-11-17 00:00:00 — Det ärkommissionen som skall godkänna reglerna inför dennya perioden som startar år 2007.33:4 GlesbygdsverketSom nämnts har utredningsbetänkandet Mot enny landsbygdspolitik (SOU 2003:29) remissbehandlats.Frågor i det nämnda betänkandet bereds inomRegeringskansliet, som en ny kommitté medparlamentarisk medverkan har tillkallats för attutarbeta en långsiktig strategi för den nationellapolitiken för landsbygdsutveckling. En utförligredovisning av direktiven (dir. 2004:87) återfinns iavsnittet Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitiken, till vilket hänvisas. Iutredningsuppdraget ingår även att analyseramyndigheternas roller och former för samarbete ifrågor som rör landsbygdens utveckling.Växelkurs för strukturfondsbidragFörordningen (1999:710) reglerar de finansiella ramarnaför strukturfondsprogrammen i genom attmyndigheterna skall använda en viss växelkurs, ,vid beräkning av dessa ramar. Den grundar sig påRegeringskansliets beräkningar i samband medbudgetarbetet. EU-medlen finns upptagna på statsbudgeten iform av anslag som tilldelas berörda regioner. Medlen påanslagen för programperioden är således beräknade utifrånkursen 8,50.I budgetpropositionen 2004/05:1, volym 1, bilaga 2, görregeringen ränte- och valutakursantaganden för åren2003-2007. Antagandet som gäller slutet av lyderpå per euro, slutet av på ochdärefter på 9,00 kr.Ett syfte med att reglera kursen i en förordning ärbl.a. att det i programverksamheten inte skall beslutas ommer EU-medel än vad kommer att få i återflöde. Detär svårt att på förhand bestämma en kurs som sett överhela programperioden innebär att hela återflödet från EUutnyttjas. Valet av kursen 8,50 skall ses i detsammanhanget. Det finns alltid en möjlighet att justerakursen uppåt i det fall utvecklingen av kursen motiverardet. En nedjustering av kursen är mer problematisk, ochrisken är stor att skadan redan är skedd, dvs. att det iprogrammen har beslutats om mer medel än vad som kommertillbaka från EU.Ett annat skäl kan vara att förordningsändring somskulle leda till en höjning av anslaget redan under år2005 skulle innebära problem för utgiftsramen inombudgetsystemet.Tillämpning av en ny kurs förutsätter att förordningenändras. Därigenom ökas anslagen sett över helaprogramperioden.Bevakningen av kursutvecklingen har medfört attregeringen aviserat en ändring av kursen under år 2005.Det innebär således att den totala finansiella ramen förrespektive strukturfondsprogram ändras för helaprogramperioden. Medel tillförs respektive region viaökning av anslag sett över hela programperioden.Regeringens bedömning är att det bör ske fr.o.m.år 2006. Det primära är att de programansvariga får beskedom nya finansiella ramar, genom en ändrad kurs, så attprogramverksamheten kan anpassas efter det attförordningen ändrats. Besluten om strukturfondsprojektmåste vara fattade senast . Projekten ochutbetalningarna kan fortsätta , men någotsista datum för utbetalningarna har ännu inte satts ut.Enligt uppgift är det sannolikt att utbetalningar kommeratt kunna göras till något datum under år 2008.I vissa program finns utfasningsområden där beslutskall vara fattade senast . Även fördessa områden är det enligt uppgift sannolikt attutbetalningar kan göras till något datum under år2008.Regionalt och lokalt utvecklingsarbeteDet kan erinras om att frågor om lokalt program för lokalutveckling och entreprenörskap behandlades utförligthösten i utskottets betänkande 2001/02:NU4 (s. 84).Regeringen bedömde (prop. 2001/02:4) att det fanns behovav ett program för lokal utveckling och entreprenörskapinom ramen för breda partnerskap på lokal nivå. Programmethar två insatsområden, nämligen utvecklingsarbete medtyngdpunkt på den ideella sektorns möjligheter att bidratill den lokala utvecklingen och entreprenörsfrämjandeåtgärder med tyngdpunkt på personer och företagare medutvecklingsidéer. Särskild vikt skall läggas vid ungdomarsoch kvinnors deltagande.Enligt regeringsbeslut har regeringenuppdragit åt berörda länsstyrelser och självstyrelseorganatt utarbeta och genomföra lokala program för lokaltutvecklingsarbete och entreprenörskap. Högst 30 miljonerkronor har beviljats för . Programmetfinansieras via det tidigare redovisade anslaget Allmännaregionalpolitiska åtgärder (33:1). har uppdragitsatt göra en sammanställning av länens program.I 2004 lämnade lägesrapportenLokala program för entreprenörskap och lokaltutvecklingsarbete till Näringsdepartementet.Huvudintrycket är att utformningen av programmen varierarstort mellan länen.Exempel på projekt inom entreprenörskapsfrämjandeinsatser: information och inspiration till kvinnligaentreprenörer, information i skolan om entreprenörskap, skapa marknader för lokala producenter, kompetensutveckling, deltagande i mässor/hemsidor/marknadsföring, studiebesök, utbildningar.Exempel på projekt inom lokalt utvecklingsarbete: utarbeta lokala utvecklingsplaner, förstudier, startbidrag till lokala utvecklingsgrupper, möten och nätverksbyggande aktiviteter, kulturaktiviteter, bygdens ökade attraktionskraft/iordningställande avsamlingsplatser,marknadsföring av bygden/turism.Det kan konstateras att många projekt är i gång men att fåännu är avslutade och slutredovisade. Huvudaktörerna, dvs.länsstyrelserna, länsbygderåden, lokala kooperativautvecklingscentrum och kommunerna, är generellt mycketpositiva till programmet men påpekar att det är för tidigtatt kunna utläsa några större effekter av programmet ännu.Aktörerna upplever att programmet för entreprenörskap ochlokalt utvecklingsarbete fyller ett tomrum, sägs det irapporten. Programmet är flexibelt och har ett enkeltansökningsförfarande, vilket många län anser varacentralt. Enligt är den rimliga slutsatsen attprogrammet bör förlängas med ett år.Vid årsskiftet 2004/05 fanns det nästan 4 400 lokalautvecklingsgrupper, vilket kan jämföras med ungefär 1 000grupper (enligt uppgift på hemsidan förFolkrörelserådet).Utskottets ställningstagandeInledningI det följande tar utskottet ställning till de olikafrågor som har redovisats i föregående avsnitt.Först behandlas bemyndigandesystemet, de aviseradeförändringarna angående företagsstöden, frågan ompersontransportstöd och en fråga om växelkurs förstrukturfondsbidragen. Därefter tar utskottet uppövriga frågor i samband med anslagen inomutgiftsområde 19 Regional utveckling.BemyndigandesystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ombemyndigandesystemet med hänvisning till attnuvarande system är mer effektivt än tidigareordning, som kunde medföra ett stortanslagssparande. Jämför reservation 5 (fp, kd, c).Enligt utskottets uppfattning har bemyndigandesystemetkommit för att stanna. En tidigare modell som byggde påreservationsanslag kunde fungera trots vissa brister iplanering och kontroll av beslutade aktiviteter genom attmedel reserverades och kvarstod för senare bruk. Dettakunde innebära att medel som inte gick åt samlades i fleraår och således motverkade ett effektivt utnyttjande. Motden bakgrunden framstår det nuvarande systemet som eneffektivisering, där myndigheterna motiveras att göra enlångsiktig planering av medelsanvändningen somstora anslagssparanden undviks.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks häraktuella motionsyrkanden.Aviserade förändringar angående företagsstödenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden därmotionärerna motsätter sig av regeringen aviseradeförändringar i fråga om företagsstöden. Utskottetförutsätter att det även i fortsättningen kommeratt vara möjligt att - i nära samråd med berördregion - bevilja bidrag till stödområdena. Jämförreservationerna 6 (kd, c) och 7 (fp).Utskottet vill betona att de aviserade ändringarna i frågaom företagsstöden inte skall ses isolerat. I en samladbild ingår bl.a. att kommer atterbjuda lån med större risktagande i stödområde B enligtförslag i budgetpropositionen under utgiftsområde 24.Utskottet förutsätter att det även i fortsättningen kommeratt vara möjligt att - i nära samråd med berörd region -bevilja sysselsättningsbidrag och regionaltutvecklingsbidrag i såväl stödområde A som B.Sammanfattningsvis uppfattar utskottetförändringarna som en fokusering på tillväxtarbetetpå regional nivå och helt i linje med den politiksom utskottet ställt sig bakom i enlighet medriktlinjerna i den regionalpolitiska utredningensslutbetänkande (SOU 2000:87) och med tidigareriksdagsbeslut. Därmed avstyrker utskottet de häraktuella motionerna i berörda delar.PersontransportstödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande ompersontransportstöd med hänvisning till atterfarenheterna av ett sådant system inte ärsärskilt positiva. Jämför reservation 8 (fp, kd,c).Även om transportbidraget enligt genomförda utredningaroch analyser uppfyller sitt syfte att kompensera förtransportkostnadsnackdelar finns det vissa svaga punkter,vilket framgår av avsnittet Vissa kompletterande uppgifterovan. Där redovisas vidare att det inomNäringsdepartementet skall göras en översyn avtransportbidraget. Översynen kan förväntas ge underlagtill ett förslag, vilket kan notifieras kommissionen införden nya perioden som startar . För att godkännas avkommissionen måste förslaget ligga inom ramen för EU-bestämmelserna om regionala företagsstöd.När det gäller persontransportstöd är erfarenheterna avett tidigare system, som inrättades och upphördeår , inte särskilt positiva. Syftet med stödet var attminska Norrlandsföretagens kostnader för nödvändigapersonkontakter med Mellan- och . Stödetutnyttjades i långt mindre utsträckning än vad regeringoch riksdag förutsatt. Från en beräknad ram på 24 miljonerkronor minskade anslaget successivt till 10miljoner kronor . Stödet kritiserades också förbyråkrati och krångel. Ett riksdagsbeslut om attpersontransportstödet skulle upphöra ingick i en störrebesparing (prop. 1990/91:100 bilaga 8, bet. 1990/91:TU21).Med hänvisning till vad som anförts är utskottet inteberett att tillstyrka motion 2004/05:N254 (fp) i dennadel.Växelkurs för strukturfondsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om växelkursför strukturfondsbidrag med hänvisning till attutskottet prioriterar att utgiftstaket kan hållasår 2005. Dock utgår utskottet från att regeringenmycket noggrant följer utvecklingen av växelkursenframöver.I likhet med regeringen och motionärerna anser utskottetatt den växelkurs som gäller vid stöd från EG:sstrukturfonder enligt förordning (1999:710) måste anpassasi linje med den faktiska utvecklingen. För närvarandefinns det dessutom en differens mellan kursen iförordningen och den av regeringen prognostiserade kursen.Utskottet vill ifrågasätta argumentet att det förutomden budgeteringsmarginal som ligger i självabudgetsystemet skall behövas ekonomiskt betydandesäkerhetsmarginaler av det slag som följer av att dennämnda förordningen inte ändrats i takt med den faktiskautvecklingen. Argumentet att utgiftstaket skall hållas år2005 är emellertid en viktig prioritering, som utskottetstår bakom. Detta skäl har varit avgörande för utskottetsställningstagande. På förutsätter utskottetatt större vikt kommer att fästas vid åtgärder för att fåett maximalt återflöde från EU.Regeringen har i budgetpropositionen förklarat sinavsikt att anpassa kursen i förordningen ochföreslå en ändring av nivån på anslaget fr.o.m. år 2006.Mot den bakgrunden anser utskottet att det är rimligtatt basera en förordningsförändring på en nybudgetbedömning i samband med ekonomiskavårproposition, som innehåller förslag till riktlinjer förden ekonomiska politiken och budgetpolitiken m.m.Vårpropositionen kommer enligt planeringen att presenterasi mitten av . Utskottet förutsätter attförordningsändringen sker senast i anslutning tillavlämnandet av vårpropositionen.Som nämnts under de kompletterande uppgifterna kommerutbetalningarna för utgifter i strukturfondsprojekten attkunna göras och ytterligare i mer än ett år.Utskottet utgår från att regeringen mycket noggrantföljer utvecklingen av växelkursen framöver. Medhänvisning till vad som anförts anser utskottet attriksdagen bör avslå här aktuella motioner.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 RegionalutvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslagen, godkännabemyndigandena och godkänna viss ny användning avett par anslag för inomutgiftsområde 19 Regional utveckling i enlighetmed vad regeringen föreslagit. Samtligamotionsyrkanden bör avslås.Som tidigare nämnts ligger utskottets syn på inriktningenav den regionala utvecklingspolitiken i linje med den somredovisas i budgetpropositionen. Regeringens förslag tillanslag inom utgiftsområde 19 utgår från denna inriktning;utskottet ställer sig därför bakom förslagen ibudgetpropositionen.Näringsutskottet har i ett yttrande (i form av ettprotokollsutdrag) över proposition 2004/05:1 såvitt gällerbudgetens utgiftsramar m.m. jämte motioner meddelatfinansutskottet att utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motsvarande motionsyrkanden. Avprotokollsutdraget framgår att företrädarena inäringsutskottet för Moderata samlingspartiet,, och Centerpartiettillstyrker respektive partis motionsförslag.Finansutskottet har tillstyrkt regeringensförslag till ram för utgiftsområde 19 (bet. 2004/05:FiU1).Utskottet utgår i det följande från att den föreslagnaramen ligger fast.I motionerna 2004/05:N254 (fp), 2004/05:N374 (m),2004/05:N384 (c) och 2004/05:N399 (kd) förordas andrabelopp och anslag än regeringen föreslagit inomutgiftsområdet. Motionsyrkandena innebär att Moderatasamlingspartiet, och Kristdemokraternaförordat en lägre ram än den som regeringen föreslagit,medan förordat en högre ram änregeringsförslaget.Utskottet kommenterar i det följande vissa av de häraktuella frågorna.I fråga om roll och uppgifter inom denregionala utvecklingspolitiken anser utskottet att den nupågående beredningen av landsbygdspolitiska frågor och dennya utredningen om landsbygdsutveckling (se avsnittenAllmän inriktning av den regionala utvecklingspolitikenoch Myndighetsfrågor) bör inväntas. Enligt utskottetsuppfattning är det av utomordentligt stor vikt att ettfullgott beslutsunderlag kommer att ligga till grund föreventuella förslag angående . I väntan påatt allt material kommer att redovisas anser inteutskottet att det är aktuellt att diskutera förändringar.När det gäller det i motion 2004/05:N384 (c) begärda nyaanslaget för regionalt och lokalt utvecklingsarbete villutskottet erinra om att motsvarande ändamål till viss delligger inom ramen för anslaget (33:1) Allmännaregionalpolitiska åtgärder. I detta sammanhang börsärskilt nämnas de lokala programmen för lokaltutvecklingsarbete och entreprenörskap, där många projektnu är i gång men få har hunnit bli avslutade. Bland annatstöds utarbetande av lokala utvecklingsplaner, start avlokala utvecklingsgrupper och marknadsföring av bygden isamband med turism.Med det anförda tillstyrker utskottet de av regeringenföreslagna anslagen för inom utgiftsområde19 (se bilaga 2). Likaså tillstyrks de övriga här berördaförslagen till riksdagsbeslut som framlagts ibudgetpropositionen. Samtliga aktuella motionsyrkandenavstyrks därmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följande reservationer. Irubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Allmän inriktning av den regionalautvecklingspolitiken (punkt 1)av Per (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2004/05:N254 yrkandena 1, 2, 6, 19, 20och 26, 2004/05:N374 yrkande 4, 2004/05:N398 yrkandena 1,11, 13 och 14, 2004/05:N399 yrkande 1 och 2004/05:N407yrkandena 7 och 9 och avslår motionerna 2004/05:N224,2004/05:N255 yrkande 2, 2004/05:N257 yrkandena 1, 6 och 7,2004/05:N267, 2004/05:N332, 2004/05:N346 yrkande 1,2004/05:N386, 2004/05:N403 yrkande 1 och 2004/05:N409yrkande 2.StällningstagandeLiksom föregående år instämmer vi i målet för denregionala utvecklingspolitiken men vi vill läggatyngdpunkten på andra strategier än regeringen. I deviktiga frågorna har vi en gemensam syn genom detsamarbete mellan de fyra borgerliga partierna som benämnsAllians för . Inom ramen för detta samarbete hardirektiv utfärdats för sex olika arbetsgrupper, varav enheter Tillväxtregion : arbetsmarknads- ochnäringspolitik för jobb, entreprenörskap och tillväxt ihela landet. Nedanstående synpunkter speglar till viss delde nämnda direktiven.Den nationella tillväxten är summan av tillväxten ilandets regioner. En ökad regional tillväxt är därför enbeståndsdel för att få en ökad nationell tillväxt.Statsmakterna bör stå för de legala och ekonomiska ramarnaför den regionala utvecklingspolitiken; i övrigt börinriktningen vara decentralisering i syfte att uppnå enhållbar tillväxt i alla delar av . Regioner blirlivskraftiga när människor med kraft och vilja samverkarlokalt i ett underifrånperspektiv. Vi förordar en politiksom mobiliserar och uppmuntrar människor att ta egnainitiativ och ta ansvar för både sig själva och sin bygd.Varje region och varje bygd har sin styrka och sinamöjligheter som bäst kan tas till vara genom lokalainitiativ. Därför bör också de tillväxtfrämjandeåtgärderna hänföras till den regionala nivån i myckethögre utsträckning än . Mer lokalt inflytande måstekopplas till ökat lokalt ansvar.Frågan om landsbygdspolitikens ställning i relation tillden regionala utvecklingspolitiken är under utredning. Närdet gäller de organisatoriska frågorna menar vi attbeslutsunderlaget bör inväntas. Däremot anser vi att detfinns skäl att markera vikten av att landsbygdspolitikenskall syfta till en allsidig utveckling av landsbygden.Utvecklingsfrågorna omfattar exempelvis företagande,bredbandsutbyggnad, tillgång till utbildning och offentligservice samt utveckling av de areella näringarna ochanslutande verksamheter. Tillgång till service är ettviktigt villkor för gles- och landsbygden; olika vägar kanprövas för att säkerställa sådan service som har betydelseför människorna, t.ex. kommersiell service.En framtidsinriktad regional utvecklingspolitik börinriktas på att skapa förutsättningar för utveckling.Enligt vår syn handlar det i första hand om att förbättramöjligheterna för företagande och arbete och att förstärkalandsbygdsregionernas konkurrenskraft ochutvecklingsmöjligheter. För detta krävs en genuinförståelse för företagandets villkor. Vi har länge haftgemensamma ståndpunkter i nyckelfrågor som rörregelförenkling, kapitalförsörjning ochföretagsbeskattning. Den nuvarande inriktningen på olika -och komplicerade - bidragsformer måste brytas. Dåelimineras riskerna för att företagsstöd och bidragsnedvrider konkurrensen, vilket minskar effektiviteten isamhällsekonomin. Det gäller att ta till vara och maximerade förutsättningar som finns i varje region.För de företagsstöd som trots allt behövs anser vi ilikhet med den regionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87)att inriktningen i huvudsak bör ligga på generella stöd.Det är ett oavvisligt krav att alla insatser inom denregionala utvecklingspolitiken utvärderas så att deinstrument som kan behövas inom den nationella politikenoch inom de prioriterade områdena successivt kaneffektiviseras.Vi ser positivt på att jämställdhetsaspekterna beaktasinom ramen för den regionala utvecklingspolitiken, bl.a.genom att resultatuppgifterna anges för kvinnor respektivemän.Ett mer dynamiskt företagande och fler arbeten i privatsektor kräver insatser i huvudsak på andra områden än inomutgiftsområde 19 Regional utveckling, nämligen i förstahand i fråga om skatterna, arbetsmarknaden,kunskapsutvecklingen och transportsektorn. Vi tror ocksåatt mångfald och kreativitet utvecklas bättre inom ramenför lokala initiativ och med ett minskat statligtinflytande.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärder ienlighet med vad som här har anförts. Därmed blirhär behandlade yrkanden i motionerna 2004/05:N254(fp), 2004/05:N374 (m), 2004/05:N398 (c),2004/05:N399 (kd) och 2004/05:N407 (kd) ihuvudsak tillgodosedda. Övriga motionsyrkandenbör avslås av riksdagen.2. Myndighetsfrågor (punkt 2)av Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2004/05:N254 yrkande 23 och 2004/05:N374yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:N407 yrkande 13och 2004/05:N414 yrkande 6.StällningstagandeDen regionala utvecklingspolitiken har genomgått storaförändringar sedan inrättades i början av1990-talet. Det är en given slutsats att ävenmyndighetsorganisationen bör anpassas till den politik somskall föras inom ett politikområde. I likhet meduppfattningen i motionerna 2004/05: N254 (fp) och2004/05:N374 (m) vill vi hävda dels att Glesbygdsverketsnuvarande ansvarsområde är otydligt och sträcker sig överett antal olika områden, dels att opinionsbildning intebör ingå som en myndighetsuppgift över huvud taget.Myndigheten bör därför avvecklas och ett första steg motavveckling tas . Vi föreslår samtidigtatt det görs en översyn av vilka av verkets nuvarandearbetsuppgifter som bör vara kvar och vilken eller vilkamyndigheter som är bäst skickade att svara för dessauppgifter.Det vi nu har anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Därmed blir de ovan nämndamotionerna i berörda delar väsentligen tillgodosedda.Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks.3. Myndighetsfrågor (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:N407 yrkande 13 och avslår motionerna2004/05:N254 yrkande 23, 2004/05:N374 yrkande 3 och2004/05:N414 yrkande 6.StällningstagandeDen regionala utvecklingspolitiken har genomgått storaförändringar sedan inrättades i början av1990-talet. Det är en given slutsats att ävenmyndighetsorganisationen bör anpassas till den politik somförs inom ett politikområde. har haft försmå resurser och för små möjligheter att värna om helalandsbygdens intressen. Även landsbygdsforskningen är tunnoch splittrad.Landsbygdspolitiken har fått och kommer att få en störrevikt. Jag delar uppfattningen i motion 2004/05:N407 (kd)att verkets ansvarsområde mer bestämt skall fokusera pålandsbygdsaspekterna.I samband med denna förskjutning av fokus börmyndigheten också byta namn till . Förutomnuvarande uppgifter inom bör det nyaLandsbygdsverket följa upp de landsbygdspolitiska målen,bedriva utredningsarbete och genomföra pilotprojekt.Vidare föreslås att generaldirektöräven ges uppdraget att vara landsbygdsombudsman.Riksdagen bör ställa sig bakom vad här har anförts ommyndighetsfrågor. Därmed tillstyrks motion 2004/05:N407(kd) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkandenavstyrks.4. Utlokaliseringsfrågor (punkt 3)av Per (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde haföljande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:N257 yrkande 2 och avslår motionerna2004/05:N207, 2004/05:N229 yrkandena 1-5, 2004/05: N231,2004/05:N254 yrkande 25, 2004/05:N270, 2004/05:N289,2004/05: N292, 2004/05:N301, 2004/05:N315 yrkandena 1-3,2004/05:N323, 2004/05: N335, 2004/05:N368 yrkandena 1 och2, 2004/05:N372, 2004/05:N385, 2004/05:N401 yrkande 13 och2004/05:N446.StällningstagandeI enlighet med uppfattningen i bl.a. motion 2004/05:N257(c) anser vi att de fastlagda principerna förutlokalisering alltför ofta åsidosätts. Resultaten av denförda politiken utgör därför ett stort misslyckande. En nyoch mer kraftfull metodik måste användas för att nå målen,dvs. bryta centraliseringen och omlokalisera statligaarbetstillfällen från huvudstadsregionen till ochandra delar av landet.