bet · GR01FIU28 · 2004-06-03 00:00:00 — utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap motsårbarhet (0,), utgiftsområde 22Kommunikationer (0,) ochutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning (0,iutgiftsbegränsning för den kvalificeradeyrkesutbildningen) (volym 1 s. 88). I 2003 årsekonomiska vårproposition ändrades i viss mån dessauppgifter. Där angavs att regeringen hadeför avsikt att besluta om utgiftsbegränsningar somberäknades minska utgifterna med sammantaget ca 2miljarder kronor. De områden som berördes var,enligt propositionen, bl.a. utgiftsområde 6 Försvarsamt beredskap mot sårbarhet (),utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (0,5miljarder kronor) och utgiftsområde 20 Allmän miljö-och naturvård (0,) (volym 1 s.81).Någon samlad redovisning av utfallet av beslutadeutgiftsbegränsningar har regeringen inte lämnat.Utöver utgiftsbegränsningar enligt ovan, beslutarregeringen även om andra åtgärder som syftar tillatt av anvisade medel inte ska användasunder året. En tydlig sådan åtgärd är beslut omindragning av anslagsmedel. I årsredovisningenredovisas en sammanställning av gjorda indragningar2003, vilka totalt uppgick till drygt 14 miljarderkronor. uppgick indragningarna till knappt9 miljarder kronor.Det kan även finnas andra åtgärder som regeringenvidtar för att begränsa årets utgifter utan att förden skull besluta om indragning eller begränsning avtillgängliga medel. Till exempel kanleveranstidpunkter senareläggas och projektstarterflyttas fram. Tydliga exempel är också när EU-avgiften kan betalas ett annat år än budgeterat. Iutgiftsområdesavsnitten i årsredovisningen redovisasdessa åtgärder.Regeringens rätt att besluta om att inte användamedel som anvisat framgår av 8 § lagen(1996:1059) om statsbudgeten. Enligt bestämmelsenfår regeringen besluta att medel på ett anvisatanslag inte ska användas, om detta är motiverat avsärskilda omständigheter i en verksamhet eller avstatsfinansiella eller andra samhällsekonomiskaskäl. Av förarbetena till lagen (prop. 1995/96:220)framgår följande:Om de samhällsekonomiska eller budgetpolitiskaförutsättningarna har förändrats väsentligt efterriksdagens anslagsbeslut, eller omförutsättningarna för den verksamhet somfinansieras med anslaget har förändratsväsentligt sedan beslutet fattades, är detnödvändigt att regeringen har möjlighet attbesluta att en verksamhet ska begränsas och attutgifterna under det innevarande budgetåret skabegränsas i förhållande till anvisade anslag. Deåtgärder som kan bli aktuella är antingenselektiva eller generella. En selektiv åtgärd kanriktas mot något enstaka anslag ... En åtgärd avgenerell karaktär kan riktas mot ett stort antalanslag ... Om regeringen beslutar att medel somriksdagen anvisat inte ska användas, avserregeringen att redovisa detta så snart lämpligenkan ske t.ex. i en ekonomisk-politiskproposition, en tilläggsbudget eller ibudgetpropositionen. (s. 33)och hadeinget att invända mot vad som redovisades ipropositionen. I yttrandet tillkonstitutionsutskottet över lag om statsbudgeten(bet. 1996/97:KU3) underströk finansutskottet vadsom också framhölls i propositionen, nämligen attregeringen självfallet inte får underlåta attutnyttja ett anslag enbart på grund av att denogillar anslagets syfte eller omfattning samt attregeringen lika självklart också är förpliktad attse till att de åtaganden som staten har till följdav lagar eller avtal fullgörs.Konstitutionsutskottet underströk vadfinansutskottet anfört.I enlighet med vad som anges i förarbetena tillbudgetlagen bör regeringen för redovisabeslut som syftat till att anvisade medel inte skaanvändas under budgetåret. Detta har också i storutsträckning skett. Det är dock en brist i desenaste två årens årsredovisningar att deutgiftsbegränsande åtgärderna inte återges samlatoch redovisas till belopp och utfall.Utskottet förutsätter att regeringen återupptarredovisningen av utgiftsbegränsande åtgärder iårsredovisningen. För att få en komplett bild avutgiftsbegränsningarna över tiden bör även beslutadeutgiftsbegränsningar och 2003 redovisas.Motionens yrkanden kan därmed i huvudsak ansestillgodosedda. Någon särskild åtgärd från riksdagenssida med anledning härav är enligt utskottets meninginte nödvändig varför motion Fi31 (kd) avstyrks.3 Redovisning av åtaganden ochframtida finansieringsmöjligheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionen om att mätaåtaganden mot framtidafinansieringsmöjligheter mot bakgrund av attliknande analyser i stor utsträckning redangörs.MotionenI motion Fi30 av m.fl. (fp) föreslåsmed anledning av regeringens skrivelseÅrsredovisning för staten 2003 att begäratt regeringen utreder möjligheterna att förstatsfinansernas del skapa liknande mått sombalanstalet i pensionssystemet för att mätaåtaganden mot framtida finansieringsmöjligheter. Ipensionssystemet finns ett balanstal som mäterrelationen mellan åtaganden och tillgångar. Påmotsvarande sätt bör regeringen, enligtmotionärerna, utveckla mått liknande balanstalet sominnebär att de långsiktiga åtaganden som olikautgiftsbeslut innebär för staten, t.ex. beslutavseende förtidspensionerna, kan jämföras med hur delångsiktiga intäkterna utvecklas (yrkande 1).Finansutskottets ställningstagandeDen redovisning som görs av desamlade långsiktiga åtaganden, och som i viss månsvarar mot det som efterfrågas av motionärerna,återfinns i . Huvudtemat i densenaste långtidsutredningen (SOU 2004:19) är justutvecklingen av de offentligt finansieradevälfärdssystemen och möjligheterna att långsiktigtfinansiera dessa.Motionärerna efterlyser dock en mer detaljeradredovisning av långsiktiga ekonomiska åtaganden inomframför allt socialförsäkringssystemen, dvs. hur ettenskilt budgetbeslut påverkar de långsiktigaåtagandena och möjligheten att finansiera dem. Någonsådan redovisning lämnas inte , och det finnstroligen även stora svårigheter med att ta framdylika mått. I en aktuell rapport[1] från IFAC(International ) diskuterasredovisning av långsiktiga åtaganden vad gällersociala förmåner. Den rekommendation som lämnas irapporten ligger i linje med den utformning avstatens balansräkning som tillämpas i Sverigeavseende skulder och avsättningar. Det innebär attdet är redan inträffade händelser som ligger tillgrund för redovisningen, dvs. konstateradesjukskrivningar och förtidspensioner, och inte enbedömning av kommande händelser. I rapportendiskuteras i stället att redovisa långsiktigaåtaganden som tilläggsinformation. Man anser ävenatt regering och myndigheter bör uppmuntras att tafram sådan information. Det är inte självklart attdenna information ska lämnas i årsredovisningen,utan det kan även vara relevant med dylikinformation i den ekonomiska vårpropositionen elleri budgetpropositionen. När det gäller åtaganden ärdet i första hand åtagande avseende ålderspensionersom lyfts fram i rapporten. I finns, somtidigare nämnts, redan en separat årsredovisning förålderspensionssystemet.Finansutskottet har behandlatförslag om generationsräkenskaper (bet.1993/94:FiU15, 1994/95:FiU13, 2000/01:FiU2 och2001/02: FiU2). Utskottet har då ansett att det ärviktigt att regeringen utförligt och metodisktanalyserar välfärdsfördelningen mellangenerationerna. I detta arbete kangenerationsräkenskaper vara av värde. Utskottet hardock inte funnit det motiverat att man varje årbehöver ta fram sådana räkenskaper.Utskottet kan konstatera att analyser av åtagandenoch framtida finansieringsmöjligheter i storutsträckning redan görs. Det bör ankomma påregeringen att bedöma om denna redovisning börutvecklas ytterligare. På nu anförda grunderavstyrks motion Fi30 (fp) yrkande 1.4 Redovisning av statsbudgeten ikostnads- och intäktstermerUtskottets förslag i korthetUtskottet ser ingen anledning att föregripadet arbete som pågår med att utveckla enstatsbudget i kostnads- och intäktstermer ochavstyrker därmed motionen om en redovisningav statsbudgeten i kostnads- ochintäktstermer.MotionenI motion Fi30 av m.fl. (fp) föreslåsatt regeringen lägger fram förslag om enredovisning av statsbudgeten i kostnads- ochintäktstermer. Jämförelser mellan statsbudgeten ochårsredovisningen försvåras av att den förra ärkassamässig, den senare bokföringsmässig. Förutomsvårigheterna att jämföra innebär statsbudgetenskassamässighet att regeringen kan förskjutabetalningar över för att klarautgiftstaken utan att detta förändrar den ekonomiskasituationen i grunden. Planerna på att redovisa ävenstatsbudgeten i kostnads- och intäktstermer bördärför realiseras (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeEn arbetsgrupp inom har ipromemorian Nya principer för utformning avstatsbudgeten - konsekvenser för budgetlagen (Ds2003:49) föreslagit att statsbudgeten ska baseras påi huvudsak bokföringsmässiga grunder (kostnader ochintäkter). Förslaget har remitterats till 61remissinstanser. Remisstiden gick ut den 13 april2004. Utskottet kan konstatera attutvecklingsarbetet i huvudsak följer den inriktningsom tidigare beslutat om (prop.1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU13, rskr.1999/2000:106). Vidare erfar utskottet attutvecklingsarbetet bereds påsedvanligt sätt inom och avregeringen. Utskottet förutsätter härvidlag att ävenriksdagen under hand får möjlighet att ta del av ochpåverka detta arbete. Utskottet ser dock ingenanledning att föregripa det arbete som pågår ochavstyrker därmed motion Fi30 (fp) yrkande 2.5 Redovisning av extraordinärahändelserUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att regeringen, som ensärskild upplysning, kan redovisa åretsresultat justerat för större engångseffekteroch avstyrker därmed motionen om redovisningav årets resultat exklusive extraordinärahändelser.MotionenI motion Fi30 av m.fl. (fp) föreslåsatt regeringen utformar resultaträkningen så attextraordinära kostnader och intäkter kan urskiljas.I nuläget ger resultaträkningen inte information omverksamhetens utvecklingstendenser exklusiveresultatpåverkande extraordinära händelser. Enschablonmässig korrigering kan göras genom atteliminera de extraordinära överföringarna från AP-fonderna som gjorts som en följd av pensionsreformen(yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeRedovisningsrådet lämnar följande rekommendationerangående redovisning av extraordinära intäkter ochkostnader (FAR:s samlingsvolym 2004 del 1 s.875-876). Endast i sällsynta undantagsfall inträffarhändelser som ger upphov till extraordinära intäkteroch kostnader. Exempel på sådana händelser ärförluster på grund av jordbävningar, krigshändelsereller konfiskation av utländska dotterbolag. Dennarestriktiva inställning till extraordinära poster ären anpassning till den internationella utvecklingen.Målet att underlätta jämförelser och ge relevantunderlag för prognoser får därmed, enligtRedovisningsrådet, tillgodoses med andra metoder änredovisning av resultat före och efter extraordinäraintäkter och kostnader. Detta får ske genomsärskilda upplysningar som bedöms som betydelsefullaoch viktiga att uppmärksamma, när resultatet föraktuell period jämförs med tidigare perioder ellernär prognoser om framtida resultat upprättas.Avsaknaden av extraordinära poster i statensresultaträkning är således i enlighet medRedovisningsrådets rekommendationer. Som en särskildupplysning kan årets resultat redovisas justerat förstörre engångseffekter, på motsvarande sätt somstatsbudgetens saldo redovisas justerat för störreengångseffekter. Enligt utskottets mening förefallerdet rimligt att regeringen lämnar en sådanupplysning i årsredovisningen. Utskottet förutsätteratt så kan ske utan att behöver besluta omdetta. Syftet med motionen kan därmed förutsättasbli tillgodosett och utskottet avstyrker därmedmotion Fi30 (fp) yrkande 3.6 Redovisning av skillnaderna mellanresultaträkningen och statensfinansiella sparandeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionen om att redovisaskillnaderna mellan resultaträkningen ochstatens finansiella sparande eftersom det ärstora svårigheter att ta fram en sådanjämförelse och svårt att se något omedelbartbehov av denna.Jämför reservation (m, fp, kd, c).MotionenI motion Fi30 av m.fl. (fp) föreslåsatt regeringen utformar årsredovisningen för statenså att skillnaderna mellan resultaträkningen ochstatens finansiella sparande kan urskiljas. Det målsom formulerat om att statens finanserbör vara i balans över en konjunkturcykel, kan inteutan vidare översättas till resultaträkningen. Detär troligt att det kräver ett kontinuerligtöverskott i statens resultaträkning (yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeDet finns flera väsentliga skillnader mellanresultaträkningen och statens finansiella sparandesom gör det komplicerat att jämföra årets resultatmed det finansiella sparandet. En väsentlig skillnadär avgränsningen av staten. I nationalräkenskaperna(NR) omfattar den statliga sektorn, utövermyndigheter under regering och riksdag, ävenorganisationer där staten till mer än 50 %kontrollerar eller finansierar verksamheten. Detinnebär att även ett par stiftelser och några bolagräknas till staten, t.ex. ,, och . I resultaträkningenhör inte dessa organisationer till staten. Däremotingår affärsverken i resultaträkningen, vilket deinte gör i NR.En annan väsentlig skillnad finns beträffandevärderingsprinciper. I resultaträkningen görsavskrivningar för krigsmateriel medan i NR redovisaskrigsmateriel som inte har en civil användning somkonsumtion. Vidare redovisas alla tillgångar som haren livslängd som investeringar i NRmedan resultaträkningen har en treårsgräns förtillgångsredovisningen.Ytterligare en väsentlig skillnad är attvärdeförändringar, t.ex. valutakursförändringar,påverkar årets resultat men inte det finansiellasparandet.Det är således komplicerat att jämföra åretsresultat med statens finansiella sparande. Det gårinte att säga att årets resultat alltid måste visaett överskott för att statens finansiella sparandeska vara i balans eftersom skillnaderna mellansaldona kan slå åt olika håll, t.ex. kanvalutakursförändringar leda till både över- ochunderskott i resultaträkningen utan att dettapåverkar det finansiella sparandet. Det bör dockinte vara omöjligt att ta fram en modell föratt eliminera vissa skillnader och tydligare visasambanden mellan årets resultat och statensfinansiella sparande.I promemorian Nya principer för utformning avstatsbudgeten - konsekvenser för budgetlagen (Ds2003:49) lämnas förslag om att statens finansiellasparande ska ingå i statsbudgeten. Genomförs dettaförslag blir det ett tydligare samband mellan deutgifter och inkomster som fattar beslutom och det finansiella sparandet i staten.Utskottet kan konstatera att det är storasvårigheter förknippade med att jämföra åretsresultat med statens finansiella sparande. har svårt att se något behov aven sådan jämförelse avstyrks motion Fi30 (fp)yrkande 4.7 styrelsesredogörelse angående den statligagarantimodellenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att Riksrevisionensstyrelses redogörelse angående den statligagarantimodellen läggs till handlingarna.Granskningsrapporten och Riksrevisionensstyrelses redogörelseRiksrevisionens styrelse har lämnat en redogörelsetill angående en granskning somRiksrevisionen genomfört om den statligagarantimodellen (redog. 2003/04:RRS8). Igranskningsrapporten gör bedömningenatt den statliga garantigivningen eftergarantireformen blivit allt bättre sedan de nyareglerna infördes . Det gäller, enligtrapporten, särskilt bedömning av risker ochavgiftssättning för nya garantier men också i ökandegrad hantering av portföljen av redan beslutadegarantier och av skadefall. Äldre garantier har ihuvudsak invärderats och anpassats till de nyareglerna. De problem som lyfts fram i rapportenpekar dock på att det fortfarande finns vissasvagheter i tillämpningen av reglerna.Riksrevisionen konstaterar att det saknas överblicköver statens samlade risktagande när det gällerutestående garantier, att det saknas riktlinjer förbedömning av när statliga garantier kan vara etteffektivt medel, att definitionen av vad som skaanses vara en garanti inte är heltäckande och attRiksgäldskontorets samordnande ansvar förgarantihanteringen på myndighetsnivån inte närmarehar definierats.Granskningsrapporten innehåller åtgärdsförslagriktade till regeringen och tillgarantimyndigheterna. De åtgärdsförslag som ärriktade till regeringen omfattar att regeringen börförtydliga garantibegreppet och klargöra vilkakriterier som bör beaktas vid bedömningen av närstatliga garantier kan vara ett, jämfört med andrainstrument såsom lån eller bidrag, effektivt medelför att uppnå politiska mål. Riksrevisionenrekommenderar också att regeringen tar initiativtill att intensifiera arbetet med att få till ståndenhetliga riskredovisningar för samtligagarantimyndigheter och därmed få bättre underlag förbedömning av statens samlade risktagande avseendegarantier. Regeringen bör vidare tydliggöra sinaintentioner avseende samordning mellangarantimyndigheterna.Styrelsen har inte lämnat några förslag tillriksdagen med anledning av granskningen utan angeratt det kan finnas skäl att regeringen lämnarriksdagen en samlad redogörelse för de åtgärder somvidtagits med anledning av granskningen. Någramotioner har inte väckts med anledning avredogörelsen.Finansutskottets ställningstagandeRiksrevisionens rapport bör, enligt utskottet, ses iljuset av de väsentliga förbättringar avgarantiverksamheten som införandet avgarantimodellen inneburit.För att åtgärda vissa av de brister somfortfarande finns har regeringen uppdragitåt att samordna ett arbete med attfå till stånd en gemensam redovisning av kostnaderoch risker inom det statliga garantiområdet(Fi2004/1032). Samtliga garantimyndigheter ska deltai detta arbete. Arbetet ska i första hand fokuserapå områden som är viktiga för den samlade bilden avstatens risktagande genom garantier.I enlighet med förslag harregeringen således intensifierat arbetet med att fåtill stånd en samlad redovisning över statensrisktagande i garantiverksamheten. Avsikten är ocksåatt en sådan redovisning ska kunna göras senast iårsredovisningen för 2005.Utskottet vill i sammanhanget understryka vadRiksrevisionen framhåller beträffande behovet attklargöra när statliga garantier bör användas som etteffektivt medel att uppnå olika mål i stället förandra jämförbara instrument som lån eller bidrag.Mot bakgrund av att intelämnat några förslag till med anledning avgranskningen och åtgärdsförslagen igranskningsrapporten är riktade till regeringen,överlämnar utskottet till regeringen att bedömavilka åtgärder som behöver vidtas med anledning avRiksrevisionens rapport. Vidare överlämnar utskottettill regeringen att bedöma vilken återrapporteringsom bör göras till i detta avseende.Utskottet föreslår därmed att läggerRiksrevisionens styrelses redogörelse tillhandlingarna.8 Den framtida hanteringen avårsredovisningen för statenRiksrevisionens styrelse ska, enligt 12 § lagen(2002:1023) med instruktion för Riksrevisionen,bl.a. besluta om revisionsberättelsen överårsredovisningen för staten. Dennarevisionsberättelse ska lämnas till regeringen ochriksdagen senast efter den dag dåårsredovisningen lämnats till , enligtlagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhetm.m. Denna ordning innebär att det uppkommertidsmässiga problem för att behandlaårsredovisningen under vårriksdagen. Omårsredovisningen lämnas i samband med den ekonomiskavårpropositionen , innebär det attrevisionsberättelsen måste lämnas till riksdagensenast . Eventuella förslag frånRiksrevisionens styrelse med anledning avrevisionsberättelsen ska också avges senast den 15maj. På såväl revisionsberättelsen som eventuellaförslag från föreliggermotionsrätt. Motionstiden löper maj/juni. Innevarande år kommer intevårriksdagen att avslutas förrän pågrund av EU-parlamentsvalet. Det är därför i årmöjligt för att behandla årsredovisningenför staten . Ett normalt år, närriksdagen inte gör något uppehåll för EU-parlamentsval, slutar vårriksdagen cirka en veckatidigare. Det torde i så fall finnas risk för attriksdagen inte hinner behandla årsredovisningen förstaten under vårriksdagen. Detta kan framstå som ettmisslyckande eftersom tidigare uttalat attårsredovisningen bör lämnas till senast isamband med vårpropositionen så att hinnerbehandla årsredovisningen under våren.Fram t.o.m. granskadesEkonomistyrningsverkets underlag tillårsredovisningen för staten av Riksrevisionsverketsom ett led i regeringens kvalitetsgranskning avårsredovisningen innan den överlämnades tillriksdagen . Med den nya ordningenmed som granskare sker granskningenav regeringens skrivelse i efterhand, dvs. efter den15 april, varvid det tidsmässiga problemet uppkommeri riksdagsbehandlingen. Finansutskottetuppmärksammade detta i ett yttrande (yttr.2000/01:FiU2y) till hösten2000 och föreslog att Riksrevisionensrevisionsberättelse skulle lämnas direkt tillfinansutskottet och inte till . Därmedskulle det inte bli någon motionsrätt pågranskningsutlåtandet. (bet.2000/01:KU8, s.21) delade finansutskottetsuppfattning när det gäller överlämnandet avRiksrevisionens revisionsberättelse överårsredovisningen för staten.När regeringen i proposition 2001/02:190Riksrevisionen föreslog att revisionsberättelsen istället skulle överlämnas till tillstyrktekonstitutionsutskottet detta utan någon närmarekommentar (bet. 2002/03:KU12). Finansutskottetyttrade sig inte över förslaget.För att även kommande år ska hamöjlighet att hinna behandla årsredovisningen förstaten avser utskottet att i annatsammanhang ta initiativ till att skapa en ordningsom säkerställer att så kan ske. **FOOTNOTES**[1]: Accounting for Social Policies ofGovernments, January 2004ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlasi avsnittet.Redovisning av skillnaderna mellanresultaträkningen och statens finansiellasparande - avsnitt 6, punkt 6 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Fi30 av m.fl. (fp) yrkande 4.StällningstagandeRegeringens beräkningar i den ekonomiskavårpropositionen visar att statsbudgeten kommer attuppvisa betydande underskott åtminstone fram till2006 och att statens finansiella sparande kommer attvara kraftigt negativt . Politikenbör läggas om så att statens finansiella sparandekommer i balans över en konjunkturcykel. För attmöjliggöra en bedömning av vilket ekonomisktresultat som krävs för att statens finansiellasparande ska komma i balans bör årets resultat iresultaträkningen kunna relateras till statensfinansiella sparande. Regeringen bör därför utformaårsredovisningen för staten så att skillnadernamellan resultaträkningen och statens finansiellasparande framgår. Med bifall till motion Fi30yrkande 4 bör som sin mening ge regeringendetta till känna.Särskilda yttranden1. Redovisning av åtaganden och framtidafinansieringsmöjligheter - avsnitt 3, punkt3 (fp, kd)av (), () och GunnarNordmark (fp).Folkpartiet lyfter i motion Fi30 fram problem medatt det saknas mått som visar de långsiktigaekonomiska åtaganden som olika utgiftsbeslut innebäroch möjligheterna att finansiera dessa. Ett tydligtexempel är statens åtaganden avseendeförtidspensionerna. Enligt vår uppfattning finns detskäl att utveckla sådana mått för att få bättregrepp om utvecklingen av statens finanser. Vi kankonstatera att information om den offenliga sektornssamlade långsiktiga åtaganden ochfinansieringsmöjligheter tas fram. bör dockmålsättningen vara att vidareutveckla dennainformation, på liknande sätt som balanstalet ipensionssystemet, så att den kan utgöra underlag förenskilda beslut om ändringar i bl.a.transfereringssystemen.2. Redovisning av statsbudgeten i kostnads- ochintäktstermer - avsnitt 4, punkt 4 (fp, kd)av (), () och GunnarNordmark (fp).Folkpartiet lyfter i motion Fi30 fram problem medatt statsbudgeten baseras på utgifts- ochkassamässig grund medan resultaträkningen baseras påbokföringsmässig grund, dvs.