bet · GS01SFU2 · 2004-11-23 00:00:00 — Genom att anslå medel för att kortahandläggningstiderna minskar kommunernasmottagningskostnader.FolkpartietBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf401 idenna del att anvisar 416 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit.Enligt motionärerna ger kortarehandläggningstider en besparing på anslaget 12:2Mot-tagande av asylsökande.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkande 28i denna del att anvisar 300 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit. Snabbarehandläggning frigör enligt motionärerna resurser somannars skulle gå till sjukvård och boende.VänsterpartietUlla m.fl. (v) begär i motion Sf299 etttillkännagivande om bostadsersättning vid egetboende. Motionärerna avvisar planeradeinskränkningar i asylsökandes rätt till ersättningvid eget boende som enligt budgetpropositionenkommer att föreläggas under hösten 2004.Enligt motionärerna bör bör avslåbudgetpropositionen i denna del. Den besparing somregeringen räknar med att förslaget skall ge byggerpå ett antagande att endast ett fåtal av dem medeget boende kommer att flytta till Migrationsverketsanläggningsboende. Om de som uppbär ersättningvid eget boende skulle välja att flytta tillanläggningsboende skulle statens kostnader tvärtomöka eftersom dygnskostnaderna för anläggningsboendeär högre än kostnaderna för bostadsersättning videget boende.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf361yrkande 11 ett tillkännagivande om attinskränkningar i möjligheten till eget boende böravvisas.Utskottets ställningstagandeAv budgetpropositionen framgår att kostnaderna förmottagandesystemet är fortsatt höga trots attantalet asylsökande minskar samt att en asylsökandenormalt skall vara berättigad till ersättning underhögst 12 månader. Cirka 43 000 personer varregistrerade i mottagandesystemvid /04, vilket är en ökning medcirka 3 400 personer jämfört med förra årsskiftet.Ungefär 51 % bodde i anläggningsboende och is.k. Den genomsnittliga vistelsetiden imottagandesystemet var 2003. Jämfört med2002 motsvarar det en ökning . Av deregistrerade i mottagandet hade en vistelsetidsom var , vilket är en ökningmed jämfört med året innan. Orsakerna till långavistelsetider är flera och komplexa. Förutom deorsaker som redovisats i samband medhandläggningstiderna beror långa vistelsetider ocksåpå problem med att verkställa avvisnings- ochutvisningsbeslut. Det faktum att andelen bifall hosUtlänningsnämnden har minskat påverkar ocksåärendebalansen. Därtill förlänger möjligheten attlämna in ett obegränsat antal nya ansökningar dentotala vistelsetiden.Utskottet beklagar de alltför långavistelsetiderna i mottagningssystemet, som inte baraleder till stora samhällsekonomiska kostnader utanockså är mycket påfrestande för de enskilda. Detförhållandet att får ökade resurser 2005 för attminska ärendebalanserna ökar enligt utskottetförutsättningarna för en minskning avvistelsetiderna. Detta torde dock även förutsättaatt minskningen av antalet asylsökande håller i sig.Utskottet har ovan godtagit regeringens prognos för2005 och anser med hänsyn härtill att någraytterligare åtgärder i vart fall inteär påkallade. Utskottet vill tillägga attMigrationsverket i sin verksamhets- ochutgiftsprognos angivit att debedömer att antalet inskrivna kommer att minska med4 000 personer fram jämfört /04 och att antalet inskrivna antasminska med ytterligare ca 3 000 personer under 2005.Utskottet vill även framhålla det ovan nämndaförslaget i proposition 2003/04:59 om att slopaordningen med ny ansökan.Regeringen aviserar i budgetpropositionen sinavsikt att återkomma till med ett förslagom att avskaffa bostadsersättningen för asylsökande.Vänsterpartiet och står inte bakombudgetpropositionen i denna del.Beträffade motionsyrkandena om att avvisainskränkningar i förslaget till bostadsersättningvid eget boende kan utskottet konstatera attregeringen förelagt en propositionom bostadsersättning för asylsökande (prop.2004/05:28), vari föreslås att bostadsersättningenför asylsökande som väljer eget boende avskaffasfr.o.m. Regeringen beräknar att enbesparing på uppkommer 2005 tillföljd av förslaget. Regeringen har då utgått frånatt av dem som bor i eget boendekommer att flytta till anläggningsboende. En plats ianläggning innebär en merkostnad förMigrationsverket jämfört med eget boende. Av detskälet ifrågasätts i motionerna Sf299 och Sf361yrkande 11 även besparingens storlek. Frågan omslopande av bostadsersättning vid eget boende kommeratt behandlas av utskottet senare under hösten.Eftersom förslaget endast kommer att påverkaanslaget förhållandevis marginellt anser utskottetatt bedömningen av de ekonomiska effekterna avförslaget kan anstå till dess. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Sf299 och Sf361 yrkande 11.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning och avstyrker motionerna Sf366yrkande 6 i denna del, Sf401 i denna del ochSf351 yrkande 28 i denna del.12:3 Migrationspolitiska åtgärderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenom att höja flyktingkvoten och om skälet tillatt anslagsmedlen avseende flyktingkvoteninte utnyttjats fullt ut. Jämför reservation7 (m, fp, kd, c).PropositionenFrån anslaget finansieras organiserad överföring avflyktingar m.fl. och ersättning till de kommuner somtar emot dessa personer samt bidrag till vissahjälpinsatser för flyktingar utanför . Bidragtill flyktingars resor från för bosättning iannat land och bidrag till flyktingar för kostnaderför anhörigas resor till finansieras viadetta anslag.I budgetpropositionen föreslås såvitt avserflyktingkvoten att anslagsmedlen skallkunna användas med viss flexibilitet och motsvarakostnaderna för överföring och mottagande av 1 840personer.För 2005 föreslår regeringen ett ramanslag på289 . Tabell 5.8 AnMotioner utan anslagseffekt 2005Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf277yrkande 11 ett tillkännagivande om ansträngningarför att höja flyktingkvoten i och globalt.Det är enligt motionärerna angeläget att Sverigeverkar för att fler länder åtar sig att ta emotkvotflyktingar.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion 2003/04:Sf6yrkande 3 ett tillkännagivande om kvotflyktingar ochregeringens misslyckande. anslog riksdagenmedel motsvarande 1 840 kvotflyktingar. Motionärernavill ha en förklaring till varför flyktingkvoteninte utnyttjats fullt ut.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkande14 en redovisning av orsaken till att anslagsmedlenavseende flyktingkvoten inte utnyttjats och omoutnyttjade medel använts på annat sätt.Motionärerna framhåller att även om man räknar medmedicinska insatser i Bosnien och Kosovo torde intealla medel för kvoten ha utnyttjats. Ett liknandeyrkande finns i motion 2003/04:Sf8 yrkande 12 avSven m.fl. (kd).Utskottets ställningstagandeEtt viktigt inslag i migrationspolitiken ärberedskapen att ta emot flyktingar förvidarebosättning i . Den s.k. flyktingkvotenskall användas för uttagning av flyktingar ellerandra personer som befinner sig i en särskilt utsattsituation och/eller för att ta hand om fall därUNHCR har särskilda svårigheter att finna ettlämpligt placeringsland. Kvoten är inte begränsadtill flyktingar i ordets formella bemärkelse. Medlenanvänds även för vissa hjälpinsatser för flyktingarutanför Sverige.Enligt utskottets mening är det viktigt attuttagningarna, liksom , görs i samarbete medUNHCR. Det är också angeläget att kretsen av ländersom tar emot personer i behov av vidarebosättningutvidgas. Utskottet förutsätter att UNHCR verkar föratt utöka antalet vidarebosättningsländer. Utskottetnoterar att det på EU-nivå pågår diskussioner somhar betydelse i detta sammanhang. Kommissionen har iett meddelande om en styrd inresa till EU förpersoner i behov av internationellt skydd (KOM(2004)410) föreslagit regionala EU-program för skydd föratt komma till rätta med utdragnaflyktingsituationer och som en del iskyddsprogrammen ett vidarebosättningsprogram förspecifika flyktingsituationer.Såväl som anvisades medel sommotsvarar överföring av 1 840 personer. statistik framgår att totalt 1 015personer överfördes för vidarebosättning under 2002och att motsvarande siffra 2003 var 890, varav 207personer hade fått beslut året innan. för för 2004framgår att anslagsposterna Vidarebosättning ochResor vid vidarebosättning m.m. inom anslaget 12:3uppgår till sammanlagt . Avdessa medel får utan särskiltbeslut av regeringen disponera drygt 237 miljonerkronor. Av ett skriftligt frågesvar lämnat avmigrationsministern framgår attMigrationsverket får disponera medel motsvarande 1700 skyddsbehövande personer för vidarebosättning iSverige och att resterande medel, motsvarande 140personer, står till regeringens disposition omytterligare behov av vidarebosättning skulleuppkomma respektive om behov av alternativtanvändande av medlen skulle uppstå.Frågan varför flyktingkvoten inte utnyttjats fulltut besvaras delvis av Migrationsverketsårsredovisning (s. 22-23). Däri anges attsett över hela budgetåret har överföringarna gåttovanligt trögt. Ofta har fördröjningarna att göramed svårigheter i respektive utreseland därmyndigheterna av olika skäl inte beviljar utresa förpersonerna i fråga eller tar väldigt god tid på sigför att handlägga dessa ärenden. Det har ävenfunnits vissa problem att få fram kommunplatser.Enligt årsredovisningen är vidarebosättningsarbetettill sin natur oförutsägbart på grund av händelsersom inträffar runtom i världen. Förutsättningarnaför planeringen 2003 ändrades t.ex. radikalt pågrund av . En annan förklaring somutskottet vill peka på är att medlen skall kunnaanvändas med viss flexibilitet. 2003 användes medelbl.a. för medicinska insatser i Bosnien-Hercegovinaoch Kosovo i det s.k. Medevacprogrammet.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf277 yrkande 11, 2003/04:Sf6 yrkande 3, Sf351yrkande 14 och 2003/04:Sf8 yrkande 12.Utskottet, som inte har något att invända mot atten viss del av medlen även 2005 skall få användasmed viss flexibilitet, tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning för 2005.12:4 UtlänningsnämndenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning.PropositionenUtlänningsnämnden prövar överklaganden av beslut somfattas av avseende avvisning ochutvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd,flyktingförklaring, resedokument och svensktmedborgarskap. Nämnden prövar även s.k. ny ansökanom uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b §utlänningslagen. Sådan ansökan kan göras efter detatt ett avvisnings- eller utvisningsbeslut vunnitlaga kraft.Regeringen föreslår att anslagökas med för att minskaärendebalanserna bl.a. inför en ny instans- ochprocessordning samt för att minska väntetiderna iMigrationsverkets mottagandesystem.Enligt regeringen skall en särskild utredaresnarast tillkallas för att förbereda och vidtaåtgärder för att inrätta en ny instans- ochprocessordning som skall gälla från den 1 januari2006.För 2005 föreslår regeringen ett ramanslag på 149792 000 kr.Utskottets ställningstagandeMålet för överprövning av beslut om avvisning ellerutvisning är att beslut skall fattas inom sexmånader och att den totala väntetiden iMigrationsverket och bör varahögst 12 månader. Den genomsnittligahandläggningstiden var (135median) i asylärenden och (184 median) iavlägsnandeärenden där asylskäl inte åberopas. 2002var handläggningstiderna 221 (167 median) respektive248 dagar (237 median). fattades beslutinom i av de avgjordaasylärendena och i av de ärenden där asylskälinte åberopats. Enligt budgetpropositionen (s. 51)har regeringens mål ännu inte nåtts men resultatethar förbättrats jämfört med föregående år då beslutfattades i av asylärenden och32 % av övriga ärenden. När det gäller avvisningeller utvisning av ensamkommande barn, är målet attbeslut skall fattas . Nämndenavgjorde 106 ärenden avseende ensamkommande barnunder 2003, varav 17 ärenden bifölls. Dengenomsnittliga handläggningstiden var 91 dagar.Mot bakgrund av behovet att minskaärendebalanserna inför den nya instans- ochprocessordningen 2006 och med hänsyn till dealltjämt långa handläggningstiderna välkomnarutskottet regeringens förslag att öka anslaget med25 . Utskottet noterar attäven ställningstagande till proposition2003/04:59 om slopandet av ordningen med ny ansökanfår stor betydelse för Utlänningsnämndensverksamhet. Om propositionen antas av riksdageninnebär det att handläggningen av dessa ansökningarinte längre kommer att ta Utlänningsnämndensresurser i anspråk. Detta kommer i sin tur att ledatill att handläggningstiderna i nämnden kan kortasväsentligt. Skulle propositionen inte antas får det,som utskottet angivit ovan beträffande anslaget12:1, ankomma på regeringen att ta ställning till omanslagen inom utgiftsområde 8 behöver anpassas.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning för 2005.Som redan nämnts har en särskild utredare fåttregeringens uppdrag att i samverkan medDomstolsverket förbereda och vidta åtgärder för atten ny instans- och processordning skall kunnainrättas. I uppdraget ingår också att tillsammansmed förbereda och genomföra enavveckling av nämnden senast den 1 januari 2006.12:5 Offentligt biträde i utlänningsärendenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning.Riksdagen bör vidare avslå ettmotionsyrkande om rättshjälp i Dublinärenden.Jämför reservation 8 (kd).PropositionenAnslaget finansierar offentligt biträde enligtutlänningslagen vid ,och Utlänningsnämnden.Regeringen bedömer att anslaget bör utökas med 60miljoner kronor för ökade kostnader för offentligtbiträde i utlänningsärenden.För 2005 föreslår regeringen ett ramanslag på 177027 000 kr.Motioner utan anslagseffekt 2005Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkande 5ett tillkännagivande om möjlighet att få rättshjälpvid "Dublinärende".Utskottets ställningstagandeEnligt 11 kap. 8 § utlänningslagen gäller attoffentligt biträde skall förordnas i ärende omavvisning eller utvisning, om det inte måste antasatt behov av biträde saknas. Utskottet finner inteskäl att föreslå en ändring av nämndabestämmelse och avstyrker därmed motion Sf351yrkande 5.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning för 2005.Övriga anslagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning för anslagen 12:6Utresor för avvisade och utvisade och 12:7Från EU-budgeten finansierade insatser förasylsökande och flyktingar.Riksdagen bör även såvitt gällerminoritetspolitiken bifalla anslaget 47:1Åtgärder för nationella minoriteter.PropositionenRegeringen föreslår att anslaget 12:6 ökas med 90miljoner kronor på grund av ett ökat antalavvisningar och utvisningar samt ökaderesekostnader. föreslår regeringen ettramanslag på 225 556 000 kr.Beträffande anslaget 12:7 anges att den europeiskaflyktingfonden, som inrättades för perioden2000-2004, enligt beslut i ministerrådet harförlängts för . För budgetåret2005 föreslår regeringen ett ramanslag på 30 400 000kr.I fråga om minoritetspolitiken finns enligtregeringen behov av ett mer sammanhållet system förbidrag till organisationer som företräder nationellaminoriteter. Därför föreslås att 2,5 miljoner kronorförs från anslaget 10:2 Integrationsåtgärder tillanslaget 47:1. För föreslårregeringen ett ramanslag på 10 500 000 kr.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning för anslagen 12:6 Utresorför avvisade och utvisade, 12:7 Från EU-budgetenfinansierade insatser för asylsökande och flyktingaroch 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter.AsylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om bl.a.handläggningstider, länderkunskap ochasylsökandes rätt till auktoriserad tolk.Jämför reservationerna 9 (m), 10 (c), 11(mp), 12 (mp), 13 (v) 14 (kd), 15 (mp), 16(v), 17 (kd, v, c och mp), 18 (kd) och 19(c).SkrivelsenI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse förresultat och kostnader i asylprocessen. Iasylprocessen ingår de olika momenten från det atten person lämnar in en asylansökan vidMigrationsverket till dess att personen i frågaantingen får ett uppehållstillstånd eller ettlagakraftvunnet avvisningsbeslut och därmed skalllämna landet. I skrivelsen anges att regeringenunder en följd av år har arbetat med att förstärkaoch effektivisera asylprocessen. Utvecklingen avantalet asylsökande följs kontinuerligt, och barn iasylprocessen är högt prioriterade. Dessutom pågårdet ett kontinuerligt utvecklingsarbete för attförbättra asylprocessen utifrån ett barnperspektiv.Det påpekas också att regeringens och myndigheternasarbete med att reformera och effektiviseraasylprocessen fortsätter.MotionerHandläggningstiderPer m.fl. (m) begär i motion Sf237yrkande 4 ett tillkännagivande om att väntan påbesked om asyl i första instans inte får vara längreän . För barn bör handläggningstiden inteöverstiga . Ett liknande yrkande finns imotion 2003/04:Sf5 yrkande 9 av Per m.fl.(m).I motion Sf208 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att målet bör varaatt barn inte skall behöva vänta än tremånader på besked vid ansökan om asyl. Särskilt barndrabbas av långa väntetider och av den osäkerhetdetta för med sig.I motion Sf378 av () begärs iyrkande 3 ett tillkännagivande om kortarehandläggningstider vid asylprövning. Motionärenanser att handläggningstiden bör vara maximalt sexmånader. Om inte myndigheterna klarar detta bör denasylsökande automatiskt få ett positivt besked.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 8 ett tillkännagivande om att införa enbortre tidsgräns för besked om uppehållstillstånd för vuxna och för barn.I motion Sf291 av och () begärs i yrkande 1 etttillkännagivande om att asylärenden skall ha kortarehandläggningstider och att barnens berättelser börfå större tyngd.Birgitta m.fl. (c) begär i motion2003/04:Sf396 yrkande 7 ett tillkännagivande om attinföra en bortre tidsgräns frånansökningsdagen för asylbeslut.I motion 2003/04:Sf314 av m.fl.(fp, kd, mp) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivandeom en tidsfrist i utlänningslagen förhandläggning som gäller ensamkommande barn under 18år som söker asyl eller uppehållstillstånd. I sammamotion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om entidsfrist i utlänningslagen förhandläggning av ärenden som gäller barnfamiljer somsöker asyl och uppehållstillstånd. I yrkande 3begärs ett tillkännagivande om att förkortahandläggningstiderna för asylsökande ensamkommandebarn samt barnfamiljer. Motionärerna anser att delånga handläggningstiderna är nedbrytande för allaasylsökande men att de är särskilt skadliga förbarn.I motion Sf375 av () och AnnikaQarlsson (c) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivandeom att en bortre gräns för asylprövningar sätts till18 månader och att de flyktingar som väntat längrepå slutligt besked automatsikt bör få stanna iSverige.I motion Sf300 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att förkortaasylprocessen för ensamma flyktingbarn. Motionärenanser att väntetiden i ett enskilt fall aldrig fåröverstiga tre månader.LänderkunskapI motion Sf207 av () begärs etttillkännagivande om att framtagande avländerunderlag i asylärenden bör brytas urMigrationsverket och läggas i en särskild frånparterna skild verksamhet. Enligt motionären skallbåda parter ges tillgång till länderunderlaget.Även i motion 2003/04:Sf211 av ()begärs ett tillkännagivande om framtagande avländerunderlag i asylärenden.I motion Sf278 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande omländerkunskap vid utredning av kvinnligaasylsökande. Den som utreder kvinnors asylskäl måsteenligt motionärerna ha mycket god kännedom om landetsom den asylsökande kommer ifrån och ha särskildkunskap om hur ensamma kvinnors situation är just idet område som kvinnan kommer ifrån.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf361yrkande 3 ett tillkännagivande om förstärkning avMigrationsverkets omvärldsbevakning liksom analyseroch kunskapsuppbyggnad vad gäller asylområdetgenerellt. I samma motion yrkande 4 begärs etttillkännagivande om obligatorisk vidareutbildningför samtlig personal inom m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 18 ett tillkännagivande oms.k. Landinformation måste enligtmotionärerna ske på bred basis och utifrån fleraolika källor i landet. En översyn bör ske för atttydliggöra på vilket sätt får sinlandinformation.TolkSven m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Sf403yrkande 12 en utredning av frågan om asylsökandesrätt till auktoriserad tolk och översättare. Tolkenbör dessutom vara av samma kön som den asylsökande.I samma motion yrkande 13 begärs utredning avMigrationsverkets bruk av språktester.Migrationsverket bör upphöra med språktesterna medanöversynen pågår.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 20 ett tillkännagivande ombehovet av tolk. Tolken bör enligt motionärerna varaauktoriserad och om så önskas av samma kön.Kvinnor i asylprocessenI motion Sf278 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att iasylutredning av kvinnor följa Migrationsverketsriktlinjer. Enligt motionärerna sker detta inte . I samma motion yrkande 3 begärs etttillkännagivande om särskilda förutsättningar vadgäller utredning av kvinnliga asylsökande.Motionärerna påpekar att en utredning av personersom kan ha varit utsatta för våldtäkt och andraövergrepp kräver en utomordentligt kompetentutredare. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande omsekretess vid utredning av kvinnliga asylsökande.Kvinnor bör höras separat och vad de säger bör inteyppas för mannen eller familjen i övrigt. I yrkande7 begärs ett tillkännagivande om samverkan mellanasylutredning och asylmottagning. En sådan samverkankan leda till att signaler om t.ex. övergrepp somkvinnan inte vågar berätta om fångas upp.Kalle () begär i motion Sf361 yrkande 5ett tillkännagivande om en utbildningssatsningangående kvinnors asylskäl. Utbildningen avMigrationsverkets personal måste förbättras.FörvarSven m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Sf403yrkande 20 en utredning av frågan om tidsbegränsningm.m. Motionärerna anser attutgångspunkten bör vara att förvar endast skall skei undantagsfall och att det måste finnas entidsbegränsning.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 4 ett tillkännagivande om att begränsaförvarstagande och i stället prioriteraanmälningsskyldighet för personer som skall avvisas.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf266 yrkande24 ett tillkännagivande om att tillsätta enutredning med uppgift att se över 6 kap. 2 och 4 §§utlänningslagen. Förvarsreglerna är enligtmotionärerna mycket vaga och ger stort utrymme förgodtycke. Det är inte acceptabelt atttidsbegränsning saknas om det föreligger synnerligaskäl. Ett liknande yrkande finns i motion2003/04:Sf257 yrkande 23 av m.fl. (v).Mona m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf20 ett tillkännagivande om att införa enbortre tidsgräns vad gäller förvarstagande. Ettliknande yrkande finns i motion 2003/04:Sf357yrkande 19 av m.fl. (mp).ÖvrigtLars m.fl. (fp) begär i motion Sf277 yrkande 20 etttillkännagivande om asylansökan i hela Sverige.Enligt motionärerna är det inte möjligt att sökaasyl norr om , vilket är oacceptabelt.Motionärerna anser att det bör vara möjligt att sökaasyl på alla de orter där harkontor.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Sf403yrkande 14 ett tillkännagivande om att psykologers,psykiatrikers och kuratorers intyg måste beaktas ihögre grad.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 1 ett tillkännagivande om att asylprocessenskall präglas av en välkomnande attityd och etthumant synsätt med insikt om varje människas värdeoch potential.Utskottets ställningstagandeHandläggningstiderUtskottet har ovan redovisat handläggningstider förasylprövning m.m. och bl.a. beklagat att regeringensmål för handläggnings- och vistelsetider inteuppnåtts. Enligt utskottets mening blir långahandläggningstider särskilt kostsamma i asylärenden,inte bara på grund av att de sökande under tidenvistas i mottagandesystem utanockså på grund av den psykiska press som sökandenaunder tiden tvingas leva under. Utskottet har därförställt sig bakom regeringens förslag att tillföraMigrationsverket och ökaderesurser för att minska ärendebalanserna.