bet · GR01FIU21 · 2004-05-27 00:00:00 — 2003/04:100)Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI den ekonomiska vårpropositionen (prop.2003/04:100, avsnitt 7, punkterna 5-42)föreslår regeringen ändringar påtilläggsbudget. Även riksdagsstyrelsensoch styrelses förslagtill ändringar på tilläggsbudgetinkluderas i vårpropositionen (punkterna43-44 respektive punkt 45). Med anledningav regeringens förslag har sex motionerväckts. Förslagen i propositionen ochmotionerna återges i bilaga 1 till dettabetänkande.De lagförslag som regeringen läggerfram i propositionen presenteras i bilaga2.En sammanställning av regeringens ochpartiernas förslag till ändrade och nyaanslag finns i bilaga 3.Finansutskottet har berett berördautskott tillfälle att yttra sig över deförslag i propositionen och motionernasom rör respektive utskotts område.Yttranden har avlämnats från- (2003/04:KU5y)-- försvarsutskottet(2003/04:FöU4y)-- socialförsäkringsutskottet(protokollsutdrag /04:34)-- socialutskottet (2003/04:SoU5y)-- utbildningsutskottet(2003/04:UbU1y samt protokollsutdrag2003/04:19)-- trafikutskottet (2003/04:TU4y)-- miljö- och jordbruksutskottet(2003/04:MJU4y)-- arbetsmarknadsutskottet(2003/04:AU6y)-- bostadsutskottet (2003/04:BoU5y)-, justitieutskottet,utrikesutskottet, kulturutskottet ochnäringsutskottet har beslutat att inteavge något yttrande övertilläggsbudgeten.Yttrandena återfinns i bilagorna 4-12.Under ärendets beredning har en skrivelseinkommit till finansutskottet. och Landstingsförbundethar i en gemensam skrivelse (dnr 069-3596-0304 samt SK 2004/0995 och Lf 0647/04)tagit upp frågan om slutreglering av detgenerella statsbidraget till kommuner ochlandsting för att neutralisera effekternapå det kommunala skatteunderlaget medanledning av pensionsreformen. Skrivelsenredovisas i utskottets överväganden iavsnittet om anslaget 48:1 Generelltstatsbidrag till kommuner och landsting.Finansutskottet behandlar i dettasammanhang också regeringens propositionMedel från Fonden för den mindreskeppsfarten (prop. 2003/04:128) samt detre motioner som väckts i ärendet.Behandlingen av ärendet i dettabetänkande föranleds av att regeringensförslag i vårpropositionen angående enförbättrad kapitalstruktur i statligabolag (punkt 40) förutsätter attförslagen i proposition 128 behandlas isamband med tilläggsbudgeten för 2004.Utskottets övervägandenInledningEnligt 9 kap. 5 § regeringsformen kanriksdagen för löpande budgetår påtilläggsbudget göra en ny beräkning avstatsinkomster samt ändra anslag ochanvisa nya anslag. ekonomiskavårproposition föreslår regeringenändrade och nya anslag för statsbudgetenför . De föreslagnaökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagnaminskningarna uppgår till 2 794 miljonerkronor. 50 anslag inom 18 utgiftsområdenberörs av dessa förändringar.Anslagsförändringarna i regeringensförslag till tilläggsbudget innebär attanvisade medel ökar med 5 081 miljonerkronor netto. Efter de föreslagnaåtgärderna uppgår budgeteringsmarginaleni statsbudgeten till 0,1 miljardkronor.Utskottet behandlar inledningsvisregeringens förslag om omstrukturering avstatliga företag, inklusive förslagen ipropositionen Medel från Fonden för denmindre skeppsfarten (prop. 2003/04:128)samt de motioner som väckts med anledningav denna. Sedan avhandlas tre ärenden somingår i regeringens förslag påtilläggsbudget men avserbudgetåren 2005 och 2006. Därefterbehandlas punkterna 5-7, 10-39 samt 42-45i vårpropositionen och motsvarandeförslag i motionerna utgiftsområdesvis.Enligt 5 kap. 12 § fjärde stycketriksdagsordningen får beslut om anslagför löpande budgetår som innebär att enutgiftsram påverkas inte fattas innanbeslut om godkännande av ändradutgiftsram fattas. I utskottets förslagtill riksdagsbeslut tas således förslageni vårpropositionen och motionerna omändrade ramar och anslag upp i en punkt,punkt 35. I denna punkt behandlas ocksåde förslag till lagändringar,bemyndiganden samt anslagsvillkor sompåverkar anslagen. Övriga frågorbehandlas som egna punkter i utskottetsförslag till riksdagsbeslut, vilketmarkeras med en sammanfattningsruta medutskottets förslag till riksdagsbeslut.Omstrukturering av statliga företagMedel från Fonden för den mindreskeppsfarten (prop. 2003/04:128)Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att frånFonden för den mindre skeppsfartentillförs det särskilda kontot iRiksgäldskontoret för insatser i avstaten hel- och delägda bolag. Vidaretillstyrks att bemyndigarregeringen att uppdra åtRiksgäldskontoret att utfärda engaranti på motsvarande belopp.Motionerna avstyrks.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).I detta avsnitt behandlas regeringensproposition Medel från Fonden för denmindre skeppsfarten (prop. 2003/04:128)och de tre motioner som väckts medanledning av denna. Behandlingen avärendet i detta betänkande föranleds avatt regeringens förslag i 2004 årsekonomiska vårproposition angående enförbättrad kapitalstruktur i statligabolag förutsätter att förslagen i denaktuella propositionen behandlas isamband med tilläggsbudgeten för 2004.PropositionenRegeringen föreslår att riksdagengodkänner att frånFonden för den mindre skeppsfartentillförs det särskilda kontot iRiksgäldskontoret för insatser i avstaten hel- och delägda bolag. Därutöverföreslås att bemyndigarregeringen att uppdra åtRiksgäldskontoret att utfärda en garantipå motsvarande belopp.Fonden för den mindre skeppsfartenanvänds vid förlusttäckning vidnyutlåning till den mindre skeppsfartenoch förvaltas av Svenskaskeppshypotekskassan (Kassan). Kassansverksamhet regleras i lagen (1980:1097)om . Kassanär alltså inte ett bolag och omfattassålunda inte av beslut omkapitalöverföringar från de statligabolagen till ett särskilt konto iRiksgäldskontoret i samband med enöversyn av kapitalstrukturen i statligtägda bolag.Kapitalet i fonden utgör statens medeloch fungerar som lånegaranti. Regeringenanser det lämpligt att det föreslagnabeloppet tas från fonden. Dessa likvidamedel bör enligt regeringens förslagersättas med en statlig garanti frånRiksgäldskontoret. Därmed uppfylls kravetpå en förlusttäckningsgaranti förbeviljade lån till mindre redare.Riksdagen har tidigare beslutat omliknande uttag av medel från fonden(prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU11,rskr. 1998/99:44).MotionernaKristdemokraterna anser i motion Fi17(yrkande 1) att förslaget i propositionenbör avslås. Enligt motionärerna är detinte rimligt att pengarna tas från Fondenför den mindre skeppsfarten eftersomdessa inte utgör statens medel. Destatliga medel som ursprungligenomvandlades till fonden är redaninlevererade till staten genom beslutfrån . Motionärerna framhåller vidareatt om medel tas från fonden kommer denatt hamna i ett sämre ekonomiskt lägeäven om utökad garanti erbjuds genomRiksgäldskontoret. Detta borde förhindrasgenom att den utökade garantin görskostnadsfri för fonden.Centerpartiet motsätter sig i motionFi18 regeringens förslag att överföramedel från Fonden för den mindreskeppsfarten till det särskilda kontot iRiksgäldskontoret. Motionärerna anser attmed denna hantering av statliga bolagskapital så att utdelningar/intäkterredovisas mot bidrag/underskott sker enotillbörlig krympning av denbruttoredovisning som ska varahuvudlinjen i redovisningen av statensverksamhet.Folkpartiet liberalerna förordar imotion Fi19 att regeringens förslag ommedel från Fonden för den mindreskeppsfarten avslås (yrkande 1). I sinmotivering hänvisar motionärerna tillFolkpartiets ställning mot överföringarav medel från vinstgivande statliga bolagtill det särskilda kontot iRiksgäldskontoret för att dessa ska kunnaanvändas till stöd i förlustbringandestatliga bolag. Dessutom sätter sigpartiet principiellt emot statligt ägandeav företag. Vidare föreslår motionärernaatt regeringen ska återkomma med enöversyn av det fortsatta behovet av ochverksamheten inom fonden eftersom det äroklart om behov av dessa medel inte finnsinom fonden eller om förefintliga behovska täckas genom att statens upplåningblir större än den annars skulle ha varit(yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade (prop.2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr.2002/03:235) bl.a. att i samband med enöversyn av kapitalstrukturen i statligtägda bolag godkänna att högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen 2003fick överföras till ett särskilt konto iRiksgäldskontoret och användas förinsatser i av staten hel- eller delägdabolag. Utskottet återkommer till fråganom kapitalstrukturen i statliga bolag inästa avsnitt.Svenska somförvaltar Fonden för den mindreskeppsfarten är inte ett bolag ochomfattas sålunda inte av riksdagensbeslut. Kapitalet i fonden utgör statensmedel, framgår det av propositionen.Medlen fungerar som lånegaranti.Utskottet kan tillstyrka regeringensförslag att frånFonden för den mindre skeppsfarten fårtillföras det särskilda kontot iRiksgäldskontoret (prop. 2003/04:128punkt 1). Dessa likvida medel bör enligtutskottets mening ersättas av en statliggaranti som utfärdas avRiksgäldskontoret. Garantin avser atttäcka eventuella förluster för beviljadelån till mindre redare. Utskottetförutsätter att den garanti somregeringen föreslår hanteras i enlighetmed reglerna för statliga garantier.Därmed kan propositionens förslag omutfärdande av garanti tillstyrkas (prop.2003/04:128 punkt 2).Motionerna Fi19 (fp) yrkandena 1 och 2,Fi17 (kd) yrkande 1 samt Fi18 (c)avstyrks.En förbättrad kapitalstruktur i statligabolagUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att behållningen pådet särskilda kontot iRiksgäldskontoret vid utgången av 2003får användas även förkapitaltillskott till . Vidareföreslår utskottet att högst5 miljarder kronor - inklusive dentidigare medgivna ramen på högst 3miljarder kronor - i form av extrautdelningar från de statliga bolagenfår tillföras det särskilda kontot iRiksgäldskontoret under 2003 och 2004.Underskott får inte uppkomma på kontot.Ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser istatliga bolag, om 1 miljon kronoranvisas. Regeringen bemyndigas attöverskrida anslaget med högst2 miljarder kronor. I den takt sommedel tillförs anslaget från kontotavräknas dessa mot anslaget. Avsiktenär att anslaget inte ska belastas vidårets slut. Motionerna avstyrks.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).VårpropositionenVid behandlingen av ekonomiskavårproposition godkände (bet.2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) att, isamband med en översyn avkapitalstrukturen i statligt ägda bolag,högst i form avextra utdelningar från de statligabolagen 2003 fick överföras till ettsärskilt konto i ochanvändas för insatser i av staten hel-eller delägda bolag. ansåg attdet fanns goda skäl att skapa en ordningsom underlättar kapitalomstruktureringari den statliga företagssfären genom atttillämpa specialdestination. Staten börkunna agera på samma sätt som ettmoderbolag som ger koncernbidrag tillvissa dotterbolag och finansiera dettamed medel från andra dotterbolag.Finansutskottet underströk dock attförslaget bör ges en sådan form attriksdagens inflytande garanteras på ettrimligt sätt och att gesmöjlighet att utöva finansmakten på ettkorrekt sätt. Av detta skäl ska riksdagenbesluta om kapitaltillskott i varjeenskilt fall. Vidare uttaladefinansutskottet att underskott ej fåruppkomma på kontot, dvs. någon kredit skainte vara knuten till kontot. I den månkapitaltillskott behövs och de ej kanfinansieras med tillgängliga medel påkontot bör tillskottet i ställettillskjutas genom att anslag anvisas överstatsbudgeten.Regeringen återkommer i den nu aktuellavårpropositionen (prop. 2003/04:100, s.184 f.) till frågan om kapitalstruktureni statliga bolag. Regeringen aviserar attden avser att besluta om användningen avde som har föreslagitsföras över från Fonden för den mindreskeppsfarten till det särskilda kontot iRiksgäldskontoret (prop. 2003/04:128) såatt de tillsammans med behållningen påkontot, , ska kunnaöverföras till . I riksdagsbeslutetangående (prop. 2002/03:86, bet.2002/03:NU13, rskr. 2002/03:243)bemyndigades regeringen att betala uthögst . Härav skullehögst utbetalas närSJ AB utrett och redovisat konsekvensernaav att finansiera fordon via s.k.operationell lease i stället för attförvärva fordon. Bolaget inkom först idecember 2003 med en skrivelse (dnrN2003/4678/SÄ) där bolaget utrett ochredovisat konsekvenserna av de bådaalternativen, varför regeringens förslagavseende de resterande 300 miljonerkronorna presenteras först nu i denföreliggande vårpropositionen.Mot denna bakgrund föreslår regeringenatt den bemyndigas att få utnyttja demedel som finns på kontot iRiksgäldskontoret för att kunna fullföljakapitaltillskottet till . Med deåtgärder som beskrivits kommer att ha förts till och attha tagits i anspråk från det särskildakontot. För ytterligare kapitaltillskottskulle därmed återstå ett utrymme på 645miljoner kronor under förutsättning attextra utdelningar på motsvarande belopptillförs kontot. Vidare anser regeringenatt den bör få utnyttja kontot under 2004genom att tillföra kontot medel förinsatser i av staten hel- eller delägdabolag på de villkor och under deförutsättningar som tidigarefattat beslut om.I tillägg till de villkor ochförutsättningar som beslutat omser sig regeringen föranledd att förordaatt en kreditmöjlighet knyts till kontoti . Som skäl härtillframhåller regeringen att erfarenhetenvisat att det tar avsevärd tid att fåtill stånd väl underbyggda analyser avkapitalstrukturen i olika statliga bolagoch att i korrekta former besluta omextra utdelningar. Behovet av att lämnakapitaltillskott däremot kan uppkomma medganska kort varsel. I sådana situationerkan regeringen behöva ett handlingsutrymme. En lämpligt avpassad kreditknuten till kontot i Riksgäldskontoretutgör enligt regeringens mening enteknisk lösning på detta problem.Mot denna bakgrund anser regeringen atten kredit bör knytas till kontot iRiksgäldskontoret 2004. För att skapatillräckligt handlingsutrymme föreslårregeringen att krediten får uppgå tillhögst . Omkreditmöjligheten utnyttjas av regeringenska hela den utnyttjade krediten haåterbetalats inklusive ränta före utgången av 2004 genom att extrautdelningar från statligt ägda företagtillförs kontot. Inklusive den tidigaremedgivna ramen på högst 3 miljarderkronor bör således, enligt regeringensförslag, högst i formav extra utdelningar från de statligabolagen få tillföras det särskilda kontoti under 2003 och 2004.Regeringen aviserar att den avser attinom kort återkomma till medett förslag om ianspråktagande av medel isamband med omstrukturering av statligabolag, där delar av återstående beloppinom ramen kan behövatas i anspråk. Vidare avser regeringenatt i budgetpropositionen för 2005återkomma med en rapportering av kontotsfinansiering och utnyttjande samteventuella förslag om förlängning efter2004 års utgång.Redovisningen av lämnadekapitaltillskott samt deras finansiering2003 sammanfattas i efterföljande tabell.KAPITALTILLSKOTT LäMNADE TILL STATLIGABOLAG 2003 OCH DERAS FINANSIERINGMiljoner kronorMotionernaModerata samlingspartiet understryker imotion Fi28 att det är demokratiskttveksamt att regeringen, genom attbesluta överföringar av vinstmedel mellanstatliga bolag via ett särskilt konto iRiksgäldskontoret, ges möjlighet attkringgå och den normalabudgetprocessen. Motionärerna befarar attde företag som tvingas till extrautdelningar till kontot kan skadas.Samtidigt innebär systemet ettkringgående av budgetlagens krav påbruttoredovisning. Mot denna bakgrundmotsätter sig motionärerna förslaget atthöja ramen för de medel som ska avsättaspå det speciella kontot iRiksgäldskontoret (yrkande 10).Folkpartiet liberalerna invänder imotion Fi23 mot systemet med ett särskiltkonto i för insatser iav staten hel- och delägda bolag eftersomdet står i strid med budgetlagen och ärkonstitutionellt tvivelaktigt. Samtidigtbetonar man den betydelse som principernaom bruttoredovisning och fullständigbudgetproposition har för att riksdagenska kunna utöva sin grundlagsregleradefinansmakt. Dessutom är det enligtmotionärerna uppenbart att den avregeringen förespråkade ordningen ledertill att konkurrensen snedvrids på demarknader där statligt ägda företagverkar i konkurrens med privata företag.Av dessa skäl motsätter sig motionärernautbyggnaden av det särskilda kontot iRiksgäldskontoret (yrkande 13).Kristdemokraterna framhåller i motionFi17 (yrkande 2) att det särskilda kontoti för insatser istatligt hel- och delägda bolag inteutgör ett tillfredsställandeförfaringssätt för att hantera problem istatliga bolag vid sidan avstatsbudgeten. Den nuvarandekonstruktionen anses vara ytterligare ettsätt att kringgå utgiftstaket. I ställetföreslår motionärerna en huvudprincip attalla medel från statliga hel- och delägdabolag och användning av dessa ska passerastatsbudgetens inkomst- respektiveutgiftssida i enlighet med budgetlagenskrav på bruttoredovisning. Därmedunderställs besluten om alla inleveranseroch utdelningar från statliga bolagriksdagen för prövning.Kristdemokraterna befarar vidare imotion Fi27 att den modell för förbättradkapitalstruktur i statliga bolag sominfördes har fått en permanentkaraktär. Motionärerna anser att denkredit som föreslås knytas till detsärskilda kontot i Riksgäldskontoretbidrar till att ytterligare försvåragenomlysningen av statsbudgeten ochregeringens förvaltning av de statligabolagen. Därför avvisar motionärernaregeringens förslag om omstruktureringenav statliga företag (yrkande 5 i dennadel). För att öka öppenheten samt för attinordna modellen för förändringar istatliga bolags kapitalstruktur istatsbudgeten, bör enligtmotionärerna stifta en lag som avgränsarkontots användning och beskriver hur demedel som använts ska redovisas istatsbudgeten (yrkande 6). En sådan lagbör tydligt avgränsa regeringensbefogenhet att göra kapitalinsatser utanatt i förväg ha inhämtat riksdagensgodkännande.Centerpartiet kritiserar i motion Fi25systemet med extra utdelningar frånstatliga bolag, vilka sätts in på ettsärskilt konto i . Dettasystem försvårar enligt motionärernainsynen i och uppföljningen av statensrelation till de statliga bolagen och ärdärmed tveksamt ur såväl finanspolitisktsom demokratiskt perspektiv. Någotformellt yrkande förs dock inte fram pådenna punkt.RegeringsformenRegeringsformens bestämmelser omfinansmakten är inte särskiltdetaljerade. Av regeringsformen framgåremellertid att statens medel inte fåranvändas på annat sätt än harbestämt (9 kap. 2 § första stycket) ochdet sker främst genom budgetregleringen(9 kap. 2 § andra stycket). Tekniskt settgår det till på så sätt att riksdagenanvisar anslag till angivna ändamål (9kap 3 §).Riksdagen får emellertid enligt 9 kap.2 § andra stycket bestämma att statsmedelska tas i anspråk i annan ordning ängenom budgetreglering. Som illustrationkan här nämnas s.k. specialdestination. Iförarbetena till regeringsformen skildeman mellan tre slag avspecialdestination:1. Vid sidan om statsbudgeten(t.ex. ATP).2.3. I anslutning till statsbudgeten(t.ex. affärsverken).4.5. Inom statsbudgeten.6.Den första formen av specialdestinationsker helt utanför budgetregleringen. Denandra påverkar statsbudgeten på så sättatt t.ex. vinstmedel förs upp påinkomsttitel. Den tredjespecialdestinationen sker helt inom ramenför statsbudgeten. har sammaformella inflytande över specialdestinationerna som över anslagen.Lag om statsbudgeten (budgetlagen)Bruttoredovisningsprincipen innebär attstatens inkomster och utgifter ska tasupp var för sig på statsbudgeten.Principen kommer till uttryck ibudgetlagen bl.a. i 17 § där det står attstatens inkomster och utgifter skabudgeteras och redovisas brutto påstatsbudgeten. Undantag från dennabestämmelse gäller om inkomsterna från enverksamhet endast bidrar till att täckaverksamhetens kostnader (17 § förstastycket) och om statens kostnader heltska täckas med verksamhetens intäkter (18§). Inkomsterna regleras också i 9 §, därbegreppet definieras, och i 30 §, somsäger att om har beslutat omförsäljning av egendom ska inkomstenredovisas mot en inkomsttitel påstatsbudgeten, om inte riksdagenbestämmer annat.En annan princip som regleras ibudgetlagen är fullständighetsprincipen.Enligt 16 § ska regeringens förslag tillstatsbudget omfatta alla inkomster ochutgifter med de undantag som nämns iföregående stycke.För vissa typer av investeringar kanriksdagen besluta att finansiering skaske på annat sätt än genom anslag ellerlån (23 §).Inkomster från utdelningar redovisas istatsbudgeten normalt mot inkomsttitel.Insatser i form av utgift föraktieägartillskott beslutas som regelgenom att anslag anvisas för ändamålet,medan lån kan tas upp av myndigheternainom den kreditram som årligenfastställer och de närmare villkor somregeringen beslutar om. Även andra formerför tillskott har förekommit på senareår.Riksdagens beslut våren 2003I sitt ställningstagande till regeringensförslag i vårpropositionen 2003 (bet.2002/03:FiU21 s. 25-28) uttrycktefinansutskottet att det fanns goda skälatt skapa en ordning som underlättarkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären genom att tillämpaspecialdestination. Staten bör kunnaagera på samma sätt som ett moderbolagsom ger koncernbidrag till vissadotterbolag och finansiera detta medmedel från andra dotterföretag. Utskottetunderströk dock att förslaget bör ges ensådan form att inflytandegaranteras på ett rimligt sätt och attriksdagen också ges möjlighet att utövafinansmakten på ett korrekt sätt. förordade i sittyttrande till finansutskottet(2002/03:KU6y) modifierades därförförslaget på ett par punkter. Vidare blevförslagets utformning anpassad tillriksdagens beslutsordning för statsbudgeten, den s.k. rambeslutsmodellen.Finansutskottet uttalade att regeringenska återkomma med en redovisning av hurdet särskilda kontot i Riksgäldskontoretfinansierats och utnyttjats. Uttalandetupprepades av finansutskottet vidbehandlingen av budgetpropositionen för2004 (bet. 2003/04:FiU1, rskr.2003/04:42). Regeringen redovisar kontotsfinansiering och utnyttjande för förstagången vårproposition (seovan).Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet erinrar i sittyttrande (yttr. 2003/04:KU5y) om sittyttrande till finansutskottet (yttr. 2002/03:KU6y) rörande regeringensförslag om kapitalstrukturen i statligabolag. I yttrandet 2002/03:KU6y gjordekonstitutionsutskottet vissa uttalandenangående den beslutsform förkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären som föreslogs ipropositionen. Konstitutionsutskottetansåg att regeringens förslag bordemodifieras på ett par punkter. För detförsta borde bemyndigandet inte innebäraatt regeringen i brådskande fall och försmärre belopp får besluta omkapitalinsatser. Utskottet uttalade attriksdagen i varje enskilt fall börbesluta om kapitalinsatser. För det andraborde enligt utskottet bemyndigandettidsbegränsas. Vidare uttalade utskottetatt kontots varaktighet dessutom bör bliföremål för årliga prövning.Slutligen borde det enligt utskottettydligt framgå av beslut attmaximalt 3 fick överförastill det särskilda kontot. Utskottetanförde slutligen att det kan finnasanledning att i lämpligt sammanhangnärmare överväga formerna förkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären. Om regeringen menar attdet ska finnas en permanent särskildordning för sådana beslut bör denåterkomma till med förslag omhur en sådan ordning bör regleras.