bet · GR01SFU9 · 2004-03-02 00:00:00 — Motion Sf18 avstyrks med det ovan anförda.Regeringens skrivelse 2003/04:49 bör läggas till handlingarna.IntegrationspolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om integrationspolitikens grunder ochmålsättningar, användningen av begreppet invandrare, tillämpningen avintegrationspolitiken samt utvärdering av samhällskostnaden för diskrimineringpå grund av kön, ålder, etnicitet, funktionshinder och sexuell läggning.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (fp), 8 (kd), 9 (c) och 10 (mp).BakgrundMålen för integrationspolitiken beslutades av (prop.1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68) och har kompletteratseller ändrats (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:SfU2,rskr. 2000/01:72 och prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:SfU2, rskr. 2002/03:46).Integrationspolitikens mål som de formulerats är likarättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk ochkulturell bakgrund, en samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grundsamt en samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt förolikheter inom de gränser som följer av samhällets grundläggande demokratiskavärderingar och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktiga i ochmedansvariga för.Målen för integrationspolitiken innebär att samhällets etniska och kulturellamångfald skall tas som utgångspunkt för den generella politikens utformningoch genomförande på alla samhällsområden och nivåer. Invandrares behovskall, precis som andras behov, beaktas inom ramen för den generellapolitiken. Integrationspolitiken skall således inte, som tidigare, varainriktad på invandrare. Dessa skall inte heller behandlas som en homogengrupp utan åtgärder skall utformas flexibelt utifrån individuella behov.Introduktionen av nyanlända flyktingar m.fl. skall däremot fortsätta attvara en säråtgärd. Denna skall utgå från den enskilda invandrarens bakgrundoch förutsättningar. Särlösningar för invandrare skall därmed i huvudsakbara avse den i Sverige.Det integrationspolitiska arbetet skall särskilt inriktas på att ge stödtill individers försörjning och delaktighet i samhället, värna grundläggandedemokratiska värden och verka för kvinnors och mäns lika rättigheter ochmöjligheter samt förebygga och motverka rasism, främlingsfientlighet ochdiskriminering.Regeringen har i skrivelse 2001/02:129 Integrationspolitikför redovisat utvecklingen inom olika samhällsområden iförhållande till beslut om mål och inriktning förintegrationspolitiken.Regeringen redovisade också sin syn på den framtida inriktningen avintegrationspolitiken. Skrivelsen 2001/02:129 behandlades av utskottet ibetänkande 2001/02:SfU15.MotionerI motion Sf325 yrkandena 1-5 och 7 av m.fl. (m) framhållermotionärerna att den socialdemokratiska integrationspolitiken bristergenom att dels ovanifrån betrakta samhället såsom bestående av ett antalkollektiv vari människor har gemensamma problem och behov, dels ta handom människor, styra deras liv och lägga till rätta deras situation, vilkethar resulterat i att människor förlorat makt och möjligheter att påverkasin egen situation. Motionärerna anför att den ofrivilliga segregationeninte är etniskt definierad utan en socialt och kunskapsmässigt betingadsituation och därmed möjlig att förändra. Motionärerna anför vidare attsocialdemokraterna söker lösa frågor med ofrivillig segregation genom attanvända särlösningar. Politiken måste i stället ägnas åt att skapa godaförutsättningar för människor att förverkliga sina egna drömmar. Det behövsdärför generella möjligheter och generella lösningar på gemensamma problemför människor i . Politiken för att bryta ofrivillig segregationmåste vara inriktad på att förmå enskilda människor och göra det möjligtför dem att ta ansvar, utbilda sig och växa. Så långt det är möjligt skalldet ställas samma krav på och ges lika möjligheter för alla som bor iSverige. Vad det gäller regeringens användning av begreppet etnisksegregation anför motionärerna att det är tillgången till det övriga samhälletsom ofta brister. Det är den ofrivilliga segregationen - utanförskapetoch maktlösheten - som måste brytas, inte segregationen i allmänhet somkan vara både positiv och negativ ur individens synvinkel. Motionärernabegär att vad som anförts skall ges regeringen tillkänna.I motionens yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om regeringens användningav invandrarbegreppet. Motionärerna framhåller att regeringens definitionbidragit till att hålla människor utanför. En mycket stor del av dem somstaten definierat som invandrare är i själva verket så integrerade påarbetsmarknaden och i samhället i stort att det utländska ursprunget ärirrelevant för dem själva och omgivningen. Begreppet bör därför användasmed urskiljning. Det är delaktigheten i samhället som är det centrala.I motion Sf326 yrkande 1 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om strukturella problem och omhändertagandementalitet somett hinder för integration. Motionärerna menar att strukturella problemfinns i form av skatter som hindrar arbete och företagande, rigidaarbetsmarknadslagar och krångliga regler för nyföretagande samt bidragssystemsom hindrar egenförsörjning. Omhändertagandementaliteten innebär attsocialdemokratin underkastar människorna samhällets makt i stället för attlita på individens egen kraft och förmåga att själv bestämma, oavsettfödelseort, hudfärg eller religion.I motion Sf346 yrkande 1 av () begärs ett tillkännagivandeom en decentraliserad arbetsmarknads- och integrationspolitik. Motionärenanför att den traditionella socialdemokratiska integrationspolitiken liderav en övertro på den offentliga sektorn, en tro som ofta omvandlar landetsinvånare till passiva mottagare av åtgärder och program utan möjlighetatt själva påverka sin situation, ta ansvar och handla för att försvarasina rättigheter. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att tyngdpunktenbör flyttas från centrala myndigheter och organisationer till invandrarnasjälva. Integrationspolitiken kan inte leda till integration så länge somlandets nya invånare inte har egen makt, inte själva tillåts ta ansvarför att komma in i arbetslivet och handla som engagerade deltagare isamhällslivet.I motion Sf402 yrkande 1 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivandeom att integrationspolitiken skall gå från ett "omhändertagandeperspektiv"till att ge människor förutsättningar för att kunna ta ansvar för sitteget liv. Staten skall medverka till att underlätta och skapa förutsättningarmen inte planera och ta kontroll över människors liv. Integrationspolitikenskall även präglas av ett medborgarperspektiv.I motion Sf396 yrkande 17 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om en tydligare antidiskrimineringspolitik. Motionärernaframhåller att meriter och kompetens skall gälla vid personalrekrytering.Diskriminering av personer med invandrarbakgrund måste åtgärdas, ochdessa åtgärder bör prioriteras i högre omfattning än vad som görs i dag.I motion Sf347 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omsatsningar på integration. Motionärerna framhåller att många bra initiativredan tagits fram inom integrationsområdet, men att det återstår mer attgöra, särskilt inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet.I motion Sf393 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivandeom att samarbetet mellan stat, kommun, näringsliv och föreningsliv behöveröka, bl.a. genom fortsatta initiativ till en samordning av introduktionenför nyanlända. Regeringen bör i samtal med arbetsmarknadens parter arbetafram ett program för ökad integration i samhället.I motion Sf247 av () begärs att regeringen gerIntegrationsverket i uppdrag att ta fram relevanta integrationsindikatorerför att bättre styra integrationspolitiken. Att integrationspolitikenupplevs som misslyckad eller att den inte uppnår sina mål, menar motionärenhandlar om ett styrningsproblem snarare än otillräckliga resurser.I motion Sf364 av m.fl. (mp) begärs att regeringen tillsätteren utredning om samhällskostnaden för diskriminering på grund av kön,ålder, etnicitet, funktionshinder och sexuell läggning. Motionärerna menaratt frågan inte är vad invandringen kostar, utan vad det kostar samhälletatt människor med annan etnisk bakgrund än den svenska diskrimineras, t.ex. på arbetsmarknaden. De kostnader som uppstår när individers fullapotential inte tas till vara av samhället måste utredas.Utskottets ställningstagandeSom angivits ovan är integrationspolitiken inget som enbart gäller vissadelar av befolkningen som t.ex. personer som invandrat eller personer medutländskt medborgarskap. Integration är i stället en process som omfattarhela befolkningen oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Invandrareskall inte ses som en homogen grupp. Integrationspolitiken är långsiktigoch berör alla samhällsområden, t.ex. arbetsmarknad, utbildning, hälso-och sjukvård och kultur. Att insatser sker inom alla politikområden är avavgörande betydelse för att de integrationspolitiska målen skall kunnauppnås.Som utskottet senast i betänkande 2002/03:SfU7 uttalat är en generellpolitik som ger lika möjligheter för alla och som även förmår att ta tillvara allas erfarenheter, kunskaper och kvalifikationer en förutsättningför att de integrationspolitiska målen skall kunna uppfyllas. Särskiltbetydelsefull är inriktningen på arbetsmarknads-, utbildnings- ochbostadspolitiken. Det är den enskildes behov som skall motivera eventuellaåtgärder. På den individuella nivån bör integration betraktas som ettlivsprojekt, vars innehåll och mål endast kan bestämmas av individen själv.På den samhälleliga nivån kan dock staten sätta upp mål för vad som böruppnås inom olika områden med hjälp av arbetsmarknadspolitik,utbildningspolitik,osv. och stödja den individuella integrationsprocessen genom att föra enpolitik som ger individen förutsättningar att förverkliga sina livsmål.Meddet anförda avstyrks motionerna Sf325 yrkandena 1-5 och 7, Sf326 yrkande1, Sf346 yrkandena 1 och 3 samt Sf402 yrkande 1.I den integrationspolitiska propositionen 1997/98:16 , framtidenoch mångfalden - från invandrarpolitik till integrationspolitik anges attbegreppet invandrare inte bör användas så att det förstärker ett"vi-och-dom-tänkande." I regeringens skrivelse 2001/02:129 Integrationspolitikför anges att begreppet invandrare skall användas nyanseratoch på ett relevant sätt. Utskottet delade denna uppfattning (bet.2001/02:SfU15). Enligt den arbetsgrupp som har sett över användningen avbegreppet invandrare i lagar och förordningar och i myndigheters verksamhet(Ds 1999:48 och Ds 2000:43) bör begreppet invandrare användas endast närdet gäller människor som själva har flyttat till och folkbokförtshär. Enligt SCB:s nya riktlinjer för statistik (2003) avser personer medutländsk bakgrund såväl utrikes födda personer som har invandrat, sompersoner födda i med två utrikes födda föräldrar. Med svenskbakgrund avses personer som är födda i och som har minst en inrikesfödd förälder.Vid behandlingen av ett motsvarande motionsyrkande om invandrarbegreppetunder föregående anförde utskottet att en annan möjlighet är attanvända begreppet invandrad, då detta till skillnad från invandrarbegreppetbeskriver en aktiv handling (bet. 2002/03:SfU7).Med hänvisning till det anförda får motion Sf325 yrkande 27 i huvudsakanses tillgodosedd och avstyrks.Som utskottet tidigare konstaterat, senast i betänkande 2003/04:SfU2, ärutvecklingen inom integrationsområdet fortfarande inte tillfredsställandei förhållande till de mål som ställts upp. Även om det finns tendensertill en positiv utveckling är den etniska och sociala segregationenfortfarande stor. Insatser för att vända utvecklingen sker inom en mängdolika samhällsområden, men det behövs ytterligare insatser för att denetniska och kulturella mångfalden i samhället skall kunna tas till vara.Att det långsiktiga arbetet med att bryta segregationen och utanförskapeti samhället ännu inte fått genomslag på alla områden visar inte minst deåtgärder som vidtagits eller pågått inom en rad områden på både kommunaloch statlig nivå.Utskottet konstaterar att det pågår ett flertal utredningar inom detintegrationspolitiska området och att flera förslag har lagts fram och ärunder beredning. Till exempel har en interdepartemental arbetsgrupptillsatts i syfte att se över hur integrationspolitiken genomförs och följsupp. Arbetsgruppen skall bl.a. föreslå lämpliga indikatorer som möjliggören mer sammanhållen uppföljning av insatser som sker för att nåintegrationspolitiska mål. Vidare har i regleringsbrevet för2004 fått i uppdrag att tillsammans med berörda sektorsmyndigheter utvecklanyckeltal och indikatorer för integrationspolitiken på i första handarbetsmarknaden, inom utbildningsområdet och bostadssektorn samt beträffandeuppväxtvillkor för barn och ungdomar med utländsk bakgrund. En rapportskall redovisas . skall ävensenast redovisa en fördjupad analys av tillståndet ochutvecklingen inom olika samhällsområden ur ett integrationspolitisktperspektiv. Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att noggrantfölja utvecklingen och resultaten av det långsiktiga integrationsarbetet.Vidare kan utskottet konstatera att det har vidtagitsåtskilliga åtgärder för att stärka skyddet mot diskriminering och att detäven pågår ett flertal utredningar inom diskrimineringsområdet.Med det anförda får motion Sf247 anses tillgodosedd och avstyrks. MotionernaSf347, Sf364, Sf393 samt Sf396 yrkande 17 avstyrks.Svenskt medborgarskapUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om krav på språkkunskaper i svenskaför beviljande av svenskt medborgarskap, avgifter för ansökan om svensktmedborgarskap, medborgarskapsceremonier samt medborgarbok.Jämför reservationerna 11 (fp) och 12 (kd) samt särskilt yttrande (v).MotionerI motion Sf219 av de och () begärsatt regeringen lägger fram förslag till sådan ändring i lagen om svensktmedborgarskap att test av kunskaperna i det svenska språket ingår som ettkriterium för att kunna få svenskt medborgarskap. Motionärerna framhålleratt ett sådant krav för medborgarskap är inte att betrakta som ett hinderutan snarare som ett gemensamt ansvar för samhället och den enskilde.Genom kravet ökar de enskilda individernas möjligheter på arbetsmarknaden,i samhället och i livet i det nya hemlandet.I motion Sf326 yrkande 20 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om att acceptabla kunskaper i det svenska språket bör varaett krav för medborgarskap. Motionärerna anför att om medborgarskapetskall kunna utnyttjas förutsätter det kunskaper om svenska lagar och andraförhållanden som i sin tur kräver vissa kunskaper i svenska språket. Föratt kunna delta i samhällslivet krävs ett visst mått av språkkunskaper.I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning omhur språktester bör utformas.I motion Sf394 av och () begärs etttillkännagivande om kostnader vid ansökan om medborgarskap. Motionärernaframhåller att många inte har råd att ansöka om ett svenskt medborgarskapdå de ofta saknar fast inkomst. Avgiften för ansökan om svenskt medborgarskapbör därför ses över.I motion Sf326 yrkande 19 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om medborgarskapsceremonier. I flera av kommunerhar inträdet som medborgare i uppmärksammatsi samband med mindre ceremonier. Motionärerna framhåller attmedborgarskapsceremonier med en officiell innebörd bör införas för att markeramedborgarskapets betydelse, bl.a. som ett bevis på tillhörighet ochdeltagande i det svenska samhället.I motion Sf402 yrkande 32 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivandeom införandet av en medborgarbok och att en ceremoni för överlämnandetgenomförs. För att betona medborgarskapets rättigheter och skyldigheterföreslår motionärerna att alla nya medborgare, och alla övriga som uppnårmyndighetsåldern , skall få en medborgarbok där medborgarskapetsinnebörd tydliggörs och samhällets grundvärderingar formuleras. Överlämnandetav medborgarboken bör ske i samband med en ceremoni i hemkommunen där manvälkomnar och uppmärksammar de nya svenskarna och de som blivit myndiga.Utskottets ställningstagandeDen parlamentariska hade i uppdrag (dir. 1997:5)att genomföra en allmän översyn av lagen om svenskt medborgarskap. Blandannat skulle kommittén överväga om krav på kunskaper i svenska språketoch om det svenska samhället borde uppställas för beviljande av medborgarskap.I dess slutbetänkande (SOU 1999:34) ansåg kommittén, främst på grund avrättviseskäl, att krav på språkkunskaper och kunskaper om det svenskasamhället inte borde knytas till medborgarskapet. Frågor som berörde sådanakunskaper och undervisning var en uppgift för utbildningsväsendet, ocherforderliga åtgärder borde vidtas än då frågan omnaturalisation aktualiserades.Regeringen ansåg i proposition 1999/2000:147 Lag om svenskt medborgarskapatt krav på språkkunskaper eller kunskaper om det svenska samhället inteskulle införas som villkor för att få svenskt medborgarskap. Regeringengjorde den bedömningen att det skulle vara förenat med betydande svårigheteratt skapa en rättvis och praktiskt genomförbar ordning för det fallspråkkrav skulle införas. Kontrollen av att kunskapskravet uppnåtts skulleockså enligt regeringen innebära en administrativ belastning som var svåratt försvara.Vid behandling av propositionen uttalade utskottet i sitt betänkande2000/01:SfU8 att enligt utskottets mening ökar goda kunskaper i det svenskaspråket och om svenska samhällsförhållanden förutsättningarna för arbeteoch deltagande i samhällslivet. Utskottet delade regeringens bedömningatt det allmännas uppgift bör vara att se till att professionell undervisningerbjuds och att den är av god kvalitet samt att undervisningen så långtmöjligt anpassas till individuella förutsättningar och behov. Utskottetansåg också att det ytterst är de enskilda individerna som måste ta ansvarför sin språkinlärning. Samhället kan stimulera språkinlärningen, menmotivationen och kunskaperna kan inte tvingas fram. Enligt utskottetsuppfattning skulle ett språkkrav för erhållande av svenskt medborgarskapmedföra svårigheter. Bland annat uppkommer frågan om vilken kunskapsnivåsom skall uppnås och hur denna skall dokumenteras. Vidare skulle kontrollenav att kunskapskravet uppnåtts innebära en ökad administration. Utskottetdelade regeringens bedömning att det skulle vara förenat med betydandesvårigheter att få till stånd ett rättvist och praktiskt system.Utskottet vidhöll sitt ställningstagande i betänkande 2001/02:SfU15 och2002/03:SfU7.Utskottet noterar att regeringen tillsatte utredningen svenska för invandrare (dir. 2002:105) för att pröva hur skolformensvenska för invandrare (sfi) kan förnyas och organiseras. Enligt direktivenskulle utgångspunkt för detta arbete vara att skapa en högkvalitativutbildning i det svenska språket och därigenom kunna stärka språkinlärningen,höja svenskutbildningens status och öka möjligheterna att anpassautbildningen och utbildningsmålen till individernas behov och förutsättningar.I utredningens slutbetänkande Vidare vägar och vägen vidare (SOU 2003:77)ges flera förslag till en reformerad sfi-undervisning. Utredningen gör bl.a. bedömningen att kommunen även fortsättningsvis bör vara enda huvudmanför sfi-undervisningen, men att de skilda förutsättningarna och kommunernasrelativt stora frihet innebär att det inte är relevant att föreslå enmodell för sfi. Utredningen föreslår vidare att sfi skall upphöra attvara en egen skolform inom det offentliga skolväsendet och inordnas iskolformen vuxenutbildning. För att bättre spegla såväl målgruppsom innehåll och syfte med sfi-utbildningen föreslås även att utbildningenbyter namn till Utbildning i svenska som andraspråk för samhälls- ocharbetsliv. Utredningen betonar även vikten av att kunna kombinerasfi-utbildningen med förvärvsarbete.Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden avseende språkkunskaperoch medborgarskap. Motionerna Sf219 och Sf326 yrkandena 20 och 21 avstyrks.När det gäller avgifter i medborgarskapsärenden kan utskottet konstateraatt det av 11 § medborgarskapsförordningen (2001:218) framgår att avgiftfår tas ut för prövning av anmälan och ansökan enligt förordningen.Avgiften för ansökan om naturalisation är . Ogifta barn under 18 årsom omfattas av föräldrarnas naturalisationsbeslut är befriade från avgift.Avgift tas inte heller ut av statslösa som fått flyktingförklaring ellerresedokument utfärdade av svensk myndighet. Utskottet har tidigare (senasti bet. 2002/03:SfU2) behandlat motionsyrkanden rörande avgifter vid ansökanom medborgarskap och därvid framhållit att det är mycket viktigt attförsäkra sig om att avgiftens storlek inte är ett hinder för någon attansöka om svenskt medborgarskap. Utskottet underströk att frågan om vilkakostnader som rimligen kan godtas bör utgå från att den enskilde aldrigskall behöva avstå från att ansöka på grund av avgiftsnivån och attavgifterna skall vara skäliga. Motion Sf394 avstyrks med hänvisning härtill.När det gäller medborgarskapsceremonier har utskottet tidigare vid ettflertal tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om införande av en statligtarrangerad ceremoni vid förvärv av svenskt medborgarskap, bl.a. i betänkande2000/01:SfU8 Lag om svenskt medborgarskap. Utskottet har därvid påtalatatt det står kommunerna fritt att anordna en högtidlighet för sådanakommuninvånare som beviljas svenskt medborgarskap och att så sker i flerakommuner. Utskottet delade regeringens bedömning att det är viktigt attnya medborgare välkomnas till det svenska samhället under värdiga former.Utskottet ställer sig därmed välvilligt till medborgarskapsceremonieroch ser positivt på att sådana genomförs. Detta bör dock som hittillsvara ett frivilligt åtagande för kommunerna, bl.a. av det skälet attmedborgarskapet är nationellt, inte kommunalt.Integrationsverket har haft i uppdrag att utarbeta ett informationsmaterialsom ger exempel på hur särskilda ceremonier kan hållas för personer somförvärvat svenskt medborgarskap och sprida informationen till kommunerna.Verket har utarbetat skriften , du nya - Kommuner välkomnarlandets nya medborgare, som ger allmänna råd och tips om arrangemang.Som en del av arbete inom ramen för uppdraget attverka för att nyanlända invandrares behov av stöd uppmärksammas samt attderas behov av särskild samhällsinformation tillgodoses har verket produceratSverige - en pocketguide. Boken ger en allmän orientering om det svenskasamhället, om landet och dess befolkning, om rättigheter, skyldigheteroch möjligheter, etc. och distribueras till alla nyanlända som fåruppehållstillstånd i . Boken har tidigare översatts till engelska,franska, lätt svenska och arabiska. finns även en bosnisk, serbiskoch kroatisk översättning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf326 yrkande 19 och Sf402yrkande 32.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Socialt utsatta områden, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om socialt utsatta områden. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Sf326 yrkande 27 och avslår motionerna 2003/04:Sf402 yrkande24 och 2003/04:Bo255 yrkande 2.StällningstagandeProblem i invandrartäta områden beror i sig inte på den stora andeleninvandrare utan på att det är områden med en hög arbetslöshet och storasociala problem. Dessa socialt utsatta områden måste lyftas upp genom attdet skapas en positiv spiral. Det handlar bl.a. om att se till att de nyasvenskarna verkligen får tillträde till arbetsmarknaden och om att skapamagnetskolor. En annan åtgärd kan vara att lokalisera kommunala ochstatliga förvaltningar till de utsatta områdena. Förvaltningarna för medsig arbetstillfällen och genererar även behov av restauranger och andraservicenäringar.2.