bet · GR01LU9 · 2004-01-27 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet 24 motionsyrkanden från allmännamotionstiden i olika försäkringsrättsliga frågor. Motionsyrkandenagäller rätt att teckna försäkring, försäkringsbolagens tillgång tilljournaler, företagares försäkringsskydd, könsneutrala pensionsförsäkringar,utvidgat ansvar för trafikförsäkringen, trafikskadeersättning, handläggningav trafikskadeärenden och patientskadelagen.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, ihuvudsak med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete.I betänkandet finns sex reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Rätt att teckna försäkringRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L220, 2003/04:L237 och 2003/04:L318yrkande 3.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (kd)2. Försäkringsbolagens tillgång till journalerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L340, 2003/04:L347 yrkandena 1-5,2003/04:So436 och 2003/04:So514.3. Företagares försäkringsskyddRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L318 yrkande 1, 2003/04:T470 yrkande6, 2003/04:N227 yrkande 5 och 2003/04:N329 yrkande 15.Reservation 3 (fp, c)4. Könsneutrala pensionsförsäkringarRiksdagen avslår motion 2003/04:L214.5. Utvidgat ansvar för trafikförsäkringenRiksdagen avslår motion 2003/04:L318 yrkande 7.Reservation 4 (m, fp)6. Jämkning av trafikskadeersättningRiksdagen avslår motion 2003/04:L217.Reservation 5 (m, fp, kd, v, c)7. Handläggning av trafikskadeärendenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L242 yrkande 2, 2003/04:L260 och2003/04:L318 yrkande 6.Reservation 6 (fp, kd, v, c)8. PatientskadelagenRiksdagen avslår motion 2003/04:L240 yrkandena 1-3.Stockholm den 27 januari 2004På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MarianneCarlström (s), (), (), (), (), (), (), BertilKjellberg (m), Rezene Tesfazion (s), (), (), (s), (), (), () och ().Utskottets övervägandenRätt att teckna försäkringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden angående rätt att teckna försäkring.Utskottet hänvisar till pågående arbete med en ny försäkringsavtalslag.Jämför reservationerna 1 (fp) och 2 (kd).MotionernaI motion L220 av () begärs att regeringen skall utredamöjligheten att alla får rätt att teckna försäkring. m.fl. (s) yrkar i motion L237 ett tillkännagivande om rätten att tecknaförsäkringar för barn och ungdomar med handikapp.Mia m.fl. (fp) anför i motion L318 att det finns anledning att seöver möjligheterna till försäkringslösningar för vissa särskilt utsattagrupper, t.ex. handikappade barn. Enligt motionärerna måste en rimligavvägning göras mellan vilka krav som kan ställas på försäkringsbolagenoch vad som kan finansieras gemensamt. Som ett första steg anser motionärernaatt regeringen skall utreda gränsdragningen mellan socialförsäkringarnaoch de privata personförsäkringarna samt ta fram en konsekvensanalys avdagens system (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeI konsumentförsäkringslagen (1980:38) finns bl.a. tvingande bestämmelserom rätten att teckna försäkring och förnyelse av försäkringsavtalet.Konsumentförsäkringslagen tillämpas på försäkringar som konsumenter tecknarhos försäkringsbolag för huvudsakligen enskilt ändamål och som kan hänförastill antingen hemförsäkring, villaförsäkring, fritidshusförsäkring,reseförsäkring, båtförsäkring, trafikförsäkring eller annanmotorfordonsförsäkring.Vad gäller rätten att teckna försäkring är huvudregeln att en försäkringsgivareinte får vägra en konsument att teckna en försäkring som försäkringsbolagetnormalt tillhandahåller allmänheten. Undantag görs när försäkringsbolagethar särskilda skäl för vägran med hänsyn till risken för försäkringsfall,den sannolika skadans omfattning eller annan särskild omständighet.På försäkringsområdet pågår ett omfattande reformarbete. Förnärvarande pågår arbete i med en ny försäkringsavtalslagsom skall ersätta lag i ämnet och konsumentförsäkringslagen. Dennya lagen skall bli en samlad lag för hela försäkringsavtalsrätten.Regeringen har överlämnat lagrådsremissen Ny försäkringsavtalslag.En proposition är aviserad till maj 2004.I lagrådsremissen föreslås bl.a. att det skall finnas en rätt tillkonsumentförsäkring, dvs. en individuell skadeförsäkring som en konsumenteller ett dödsbo tecknar för huvudsakligen enskilt ändamål. Försäkringsbolagetskall få vägra någon att teckna en konsumentförsäkring bara om det finnssärskilda skäl. Försäkringstagaren måste godta de allmänna försäkringsvillkorsom försäkringsbolaget tillämpar för den aktuella typen av försäkring.Det föreslås också en rätt till personförsäkring, dvs. liv-, sjuk- ocholycksfallsförsäkring som tecknas hos ett försäkringsbolag påförsäkringstagarenseller någon annans liv eller hälsa. Om det inte finns försäkringstekniskaeller andra särskilda skäl för att avslå ansökan, skall en sökande alltsåha rätt att teckna en försäkring som försäkringsbolaget normalt tillhandahållerallmänheten och som svarar mot hälsotillståndet m.m. föransökan. I lagrådsremissen föreslås också en bestämmelse med innebörd atten försäkringstagare skall kunna vända sig till domstol för att få sinrätt enligt lagen prövad.Utskottet har behandlat liknande motionsyrkanden i sitt avriksdagen godkända betänkande 2002/03:LU5. Motionsyrkandena avstyrktes dåmed hänvisning till att det pågående arbetet med en ny försäkringsavtalslaginte bör föregripas.Utskottet har alltjämt samma uppfattning, varför motionerna L220, L237och L318 yrkande 3 bör avslås.Försäkringsbolagens tillgång till journalerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden angående försäkringsbolagens tillgångtill och hantering av journaluppgifter. Utskottet hänvisar till pågåendearbete inom . Jämför särskilt yttrande (v).MotionernaMargareta () yrkar i motion L340 ett tillkännagivande medinnebörd att försäkringsbolagens möjlighet att genom en fullmakt fåtillgång till barns journaler från barnavårdscentralerna och skolhälsovårdenskall förhindras.Kerstin-Maria och (båda mp) begär i motion L347tillkännagivanden om vikten av att allmänhetens förtroende förbarnavårdscentralerna behålls (yrkande 1) och om att försäkringsbolagensmöjligheteratt använda generella fullmakter för att inhämta upplysningar från läkareoch sjukhus bör begränsas (yrkande 2). Vidare begärs ett tillkännagivandeom att regeringen bör överväga att införa den norska modellen, som innebären mer restriktiv hållning beträffande vilken information som lämnas uttill försäkringsbolagen (yrkande 3). I motionen begärs också att regeringenskall föreslå lagändringar som innebär att fullmakter inte skall kunnages så att försäkringsbolagen får tillgång till journaler förda ihälsoövervakande syfte inom barn- och skolhälsovården (yrkande 4). Slutligenbegärs tillkännagivande om att regeringen skall se över hur sekretessbelagdajournaler skall skyddas när de förvaras hos försäkringsbolag (yrkande 5).Britt-Marie och (båda s) anför i motion So436 attbarnavårdscentralernas journaler inte bör lämnas ut till försäkringsbolagen.Ett intyg från en läkare på barnavårdscentralen skall vara obligatorisktför att uppgifterna skall lämnas ut. I motionen begärs ett tillkännagivandei enlighet härmed.Carina m.fl. (s) yrkar i motion So514 ett tillkännagivande om viktenav likvärdiga och tydliga rutiner på landets barnavårdscentraler i frågaom försäkringsbolagens möjligheter att läsa barns journaler utan attföräldrarna får information om att så sker.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först erinra om att (Smer) idecember 2002 i ett yttrande till regeringen behandlat frågan omförsäkringsbolagens hantering av journaluppgifter. Av yttrandet framgår attSmer anser att försäkringsbolagens tillgång till och hantering avjournaluppgifter rymmer problem för den personliga integriteten, för förtroendetför hälso- och sjukvården samt, i den mån försäkringsbeslut kan baseraspå felaktig användning av journaluppgifter, även för rättssäkerheten.Försäkringsbolagens möjlighet att ta del av oredigerade journaler kan,enligt Smer, även påverka journalföringen på ett för patientsäkerhetenmenligt sätt. Smer föreslår att regeringen utreder förutsättningarna föratt begränsa försäkringsbolagens möjligheter att använda generella fullmakteratt inhämta upplysningar från läkare och sjukhus. Vidare föreslår Smeratt regeringen utreder förutsättningarna för att helt avskära möjlighetentill fullmakter avseende tillgång till journaler förda i hälsoövervakandesyfte inom barnhälsovården och skolhälsovården.Enligt vad utskottet erfarit har getten sakkunnig person i uppdrag att biträda med att belysade frågeställningar som tas upp i Smers yttrande.Mot bakgrund av vad som sålunda redovisats kan utskottet konstatera attdet pågår ett arbete inom i enlighet medmotionsönskemålen. Någon anledning för att föregriparesultatet av detta arbete föreligger inte. Med det anförda föreslårutskottet att motionerna L340, L347 yrkandena 1-5, So436 och So514 avslås.Företagares försäkringsskyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med krav på att regeringen utrederfrågan om kontraheringsplikt vid företagsförsäkring. Utskottet hänvisartill pågående arbete inom . Jämför reservation 3 (fp, c).MotionernaMia m.fl. (fp) anser i motion L318 att det finns anledning förregeringen att se över möjligheterna för vissa företagare att tecknaförsäkringar för sina verksamheter. Ett tillkännagivande begärs i enlighethärmed (yrkande 1). Ett liknande yrkande framställs i motion T470 av KarinPilsäter och (båda fp) (yrkande 6).I motion N227 anser () att företagarnas försäkringsskyddmåste stärkas. Det bör, enligt motionärens mening, övervägas omförsäkringsbolagen skall vara skyldiga att erbjuda ett grundläggandeförsäkringsskyddtill företag på samma sätt som till enskilda. Ett tillkännagivande begärsi enlighet härmed (yrkande 5).Maud m.fl. (c) begär i motion N329 ett tillkännagivande om attregeringen bör tillsätta en utredning som skall se över hur företagaresom inte får teckna fullgott försäkringsskydd på grund av inbrottsriskeller stor risk för skadegörelse skall kunna bedriva verksamhet (yrkande15).Utskottets ställningstagandeSom framgår av motionerna finns inte någon kontraheringsplikt vidföretagsförsäkring. I den tidigare omnämnda lagrådsremissen om en nyförsäkringsavtalslag anför regeringen att förhållandena vid företagsförsäkringvarierar mycket mellan olika företag och företagskategorier. Riskerna kanvara stora och inte sällan svårbedömda. Detta utesluter, enligt regeringen,i och för sig inte att man kan överväga att införa en kontraheringspliktockså i fråga om företagsförsäkring, särskilt med tanke på de problem somfinns för vissa småföretagare att få en lämplig försäkring. Det saknasdock, anför regeringen, underlag att utforma en sådan regel eftersom fråganinte tidigare är utredd. Däremot kan det, enligt regeringen, finnas skälatt låta en eventuell utredning om företagsförsäkringen pröva behovet ochlämpligheten av en sådan reform.Utskottet har erfarit att det inom nu pågår ettarbete i syfte att pröva behovet och lämpligheten av en kontraheringsplikti fråga om företagsförsäkring. Mot denna bakgrund får motionerna L318yrkande 1, T470 yrkande 6, N227 yrkande 5 och N329 yrkande 15 anses varatillgodosedda.Könsneutrala pensionsförsäkringarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med krav på att pensionsförsäkringskostnadernaskall vara lika för kvinnor och män. Utskottet hänvisar till pågåendearbete inom EU.BakgrundI den allmänna debatten har förts en diskussion om förekomstenav könsdiskriminerande villkor för pensionsförsäkringar. Mot den bakgrundenbeslutade Försäkringsförbunds styrelse att uppdraåt en särskild arbetsgrupp att göra en sammanställning av vilka försäkringarsom påverkas av om den försäkrade är kvinna eller man samt att belysa hurpremierna och förmånerna berörs liksom vilka förändringar som skulle blinödvändiga om ingen hänsyn tas till den försäkrades kön vid riskbedömningen.Resultatet av arbetsgruppens arbete har redovisats i en rapport sompresenterats i augusti 2001.I rapporten pekas på att livförsäkringsbolagen som regel tillämparkönsdifferentierade vid privat pensionsförsäkring, vilket innebäratt kvinnor betalar mer för sin ålderspension än män. Enligt rapporten ärdet önskvärt att försäkringsbolagen skapar könsneutralaålderspensionsförsäkringar,i varje fall när det gäller försäkringsprodukter med en utbetalningstidpå mellan fem och . Arbetsgruppen anser också att en översyn, isyfte att kunna åstadkomma att även livsvariga försäkringsprodukterblir könsneutrala, bör göras av de antaganden om livslängd som tillämpasvid premieberäkningen. Försäkringsbolagen bör vidare, enligt rapporten,undersöka möjligheterna att finna metoder för att jämna ut riskerna påandra sätt än att dela in de försäkrade efter enbart kön vid premiesättningen.Arbetsgruppen anser också att informationen kring försäkringarnas olikaformer av efterlevandeskydd och deras konsekvenser för premiesättningenbör förbättras.Enligt rapporten tillämpar samtliga länder inom EU olika förkvinnor och män vid privata pensionsförsäkringar. I rapporten understryksatt frågan om könsneutrala måste lösas i ett internationelltperspektiv och att i EU-arbetet och i annat internationellt arbetebör verka för en utveckling mot ett allmänt könsneutralt synsätt påförsäkringsområdet.MotionenYvonne () begär i motion L214 ett tillkännagivande om attpensionsförsäkringskostnaderna skall vara lika för kvinnor och män.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat ett motionsyrkande liknande detnu aktuella. I sitt av godkända betänkande 2002/03:LU5 avstyrkteutskottet bifall till motionen. I betänkandet redovisade utskottet bl.a.att det enligt en uppgift från skett en viss ökningav könsneutrala vid pensionsförsäkringar med kort utbetalningstid.Utskottet pekade också på att statsrådet i en interpellationsdebattden uttalat att frågan om könsneutrala måste lösasi ett internationellt perspektiv och att i EU-arbetet och i annatinternationellt arbete skall verka för en utveckling mot ett allmäntkönsneutralt synsätt på försäkringsområdet.Enligt vad utskottet erfarit har kommissionen lagtfram ett förslag till direktiv mot diskriminering utanför arbetslivet sombl.a. behandlar frågan om försäkringspremier. Enligt kommissionen är detdiskriminerande att värdera försäkringspremier efter kön eftersom detfinns mängder av andra faktorer som väger lika tungt eller tyngre, t.ex.försäkringstagarens socialekonomiska ställning eller i vilket område haneller hon bor (IP/03/1501). Enligt uppgift från kommerett fortsatt arbete med direktivförslaget att ske i en rådsarbetsgruppoch inledas i januari 2004.Utskottet kan i likhet med motionärerna konstatera att kvinnor har högrepensionsförsäkringskostnader än män. Försäkringsbolagen grundar detta påatt kvinnor som grupp lever längre. Statistiken visar dock attandra faktorer såsom livsföring och arvsanlag bidrar till människors olikalivslängd. Enligt utskottets mening är det inte rimligt att överföraskillnader på gruppnivå till individuella skillnader som i sin tur ledertill olika kostnader för en försäkring. Det bör, enligt utskottets mening,finnas andra faktorer som bör kunna vara starkare indikationer på livslängdän enbart kön. Utskottet anser därför att försäkringspremier bör kunnavara könsneutrala.Mot denna bakgrund välkomnar utskottet det direktivförslag som kommissionenlagt fram och förutsätter att regeringen i det fortsatta arbetet medförslaget kommer att driva frågan om ett könsneutralt synsätt påförsäkringsområdet. Något formellt tillkännagivande härom från sidaär inte erforderligt, och utskottet föreslår därför att motion L214 avslås.Utvidgat ansvar för trafikförsäkringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande som förordar ett utvidgat ansvarför trafikförsäkringen. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbeteinom . Jämför reservation 4 (m, fp).BakgrundGenom trafikskadelagen (1975:1410) åläggs varje motorfordonsägare att hatrafikförsäkring för sitt fordon. Ersättning betalas ur trafikförsäkringen,så snart någon i fordonet skadats. Både förare och passagerare har rätttill ersättning. Dessutom utgår ersättning ur trafikförsäkringen tillandra, t.ex. cyklister och fotgängare, som skadas till följd av trafikmed fordonet. Full ersättning utgår för alla personskador, oberoende avom någon har skuld till olyckan eller inte. Ersättning till förare ochpassagerare betalas ur det egna fordonets trafikförsäkring även om skadornaskulle ha uppkommit vid en kollision med ett annat fordon. Om skadornahar orsakats genom vållande i samband med förandet av ett annat fordon,kan det försäkringsbolag som har betalat ut ersättningen kräva den tillbakafrån försäkringen för det andra fordonet.Den ersättning som skall utgå från trafikförsäkringen skall bedömas medledning av vad som föreskrivs i 5 kap. skadeståndslagen (1972:207) ochlagen (1973:213) om ändring av skadeståndslivräntor. Detta innebär bl.a.att trafikskadeersättning till den som orsakats personskada i följd avtrafik med motordrivet fordon skall omfatta ersättning för sjukvårdskostnaderoch andra utgifter, inkomstförlust samt ideell skada. Av 5 kap. 3 §skadeståndslagen följer emellertid att vid bestämmande av ersättning förinkomstförlust skall avräknas förmån som den skadelidande med anledningav förlusten har rätt till i form av ersättning som betalas på grund avobligatorisk försäkring enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ellerpå grund av lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller någon annanlikartad förmån. Avräkning skall också göras för pension eller annanperiodisk ersättning eller sjuklön, om förmånen betalas av en arbetsgivareeller på grund av en försäkring som är en anställningsförmån.MotionenMia m.fl. (fp) begär i motion L318 ett tillkännagivande om atttrafikförsäkringen bör bära en större del av personskadekostnaderna tillföljd av trafikolyckor. Enligt motionärerna är det inte rimligt att detallmänna svarar för dessa kostnader. I stället bör kostnaderna bäras avdem som är upphov till kostnaderna, nämligen trafikanterna. En sådanordning skulle bl.a. medföra ett större säkerhetstänkande och försiktigaretrafikanter (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeI beslutade regeringen att tillsätta en parlamentariskkommitté med uppdrag att se över reglerna om samordningen vid personskadamellan skadestånd, ersättning från offentlig försäkring och ersättningfrån försäkringar av annat slag (dir. 1999:18). Kommittén antog namnetPersonskadekommittén. Huvudfrågan för kommittén var att ta ställning tillvem som i olika situationer slutligt skulle svara för ersättningen tillden som drabbats av en personskada. I direktiven anfördes bl.a. att detför vissa verksamhetsområden satts i fråga om det är rimligt att detallmänna svarar för en så stor del av kostnaderna för personskador som ärfallet . Kommittén skulle överväga om ansvaret i större utsträckningkunde överföras till dem som är upphov till kostnaderna.Personskadekommittén har redovisat sitt arbete i betänkandet(SOU 2002:1) Samordning och regress - Ersättning vid personskada. Kommitténsmajoritet har stannat för att inte förorda ett utvidgat ansvar förtrafikförsäkringen, medan en minoritet uttalar sig för en sådan reform.Personskadekommitténs betänkande har remissbehandlats, och enligt uppgiftfrån pågår nu beredning av kommitténs förslag.Utskottet har behandlat liknande motioner, senastvåren 2003 i sitt av godkända betänkande 2002/03:LU5. I betänkandetavstyrkte utskottet bifall till motionen med hänvisning till att denfortsatta beredningen av betänkande inte bör föregripas.Utskottet anser alltjämt att det pågående beredningsarbetet inte börföregripas och föreslår att motion L318 yrkande 7 avslås.Jämkning av trafikskadeersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med krav på att det i större utsträckningän skall bli möjligt att jämka trafikskadeersättning när förarenvarit rattfull. Utskottet hänvisar till pågående arbete inom EU. Jämförreservation 5 (m, fp, kd, v, c).BakgrundTrafikskadeersättning kan enligt 12 § första stycket trafikskadelagen(1975:1410) jämkas om den skadelidande uppsåtligen eller genom grovvårdslöshet har medverkat till skadan. Om föraren har gjort sig skyldigtill rattfylleri kan ersättningen till honom även jämkas om han harmedverkat till skadan genom vårdslöshet som inte är grov.MotionenMarietta de () påpekar i motion L217 att jämkning aversättning endast kan ske om körningen varit vårdslös. Enligtmotionären är det i högsta grad vårdslöst att köra bil berusad. Motionärenyrkar ett tillkännagivande om att det bör införas en möjlighet att jämkatrafikskadeersättningen om föraren varit rattfull.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat liknande motioner, isitt av godkända betänkande 2002/03:LU5. Utskottet hänvisade dåtill uttalanden som utskottet gjort i samband med tidigare behandling avfrågan. I betänkande 1998/99:LU19 uttalade utskottet att det för sin delvar ense med motionären om att det är angeläget att se över bestämmelsernapå ifrågavarande område. Enligt utskottet fanns det av många skäl - inteminst vad gäller hänsynen till det allmänna rättsmedvetandet - anledningatt ifrågasätta om nuvarande bestämmelser är helt tillfredsställande.Utskottet redovisade att i en skrivelse till regeringenföreslagit att nuvarande lagregel om jämkning av personskadeersättninginom trafikområdet borde ändras så att jämkning av ersättning till förarenskall kunna ske i alla situationer där föraren varit rattfull vidolyckstillfället, och inte bara när det konstateras att han eller hon samtidigtvarit vårdslös. Därutöver redovisade utskottet att kommissionen den 7juni 2002 lagt fram ett förslag till ett femte direktiv om trafikförsäkring,KOM (2002) 244 slutlig. Utskottet hade då erfarit att frågan om jämkningav trafikskadeersättning vid rattfylleri skulle komma att diskuteras inomramen för arbetet med direktivförslaget. Med hänvisning härtill avstyrkteutskottet bifall till den då aktuella motionen.Enligt vad utskottet därefter erfarit kommer frågan om jämkning av ersättningtill en förare som varit rattfull inte att diskuteras inom ramen förarbetet med förslaget till ett femte direktiv om trafikförsäkring. Däremotkommer andra näraliggande frågor att bli föremål för diskussion, bl.a.att en passagerare inte får undantas från skydd från en trafikförsäkringenbart av den anledningen att han eller hon hade eller bort ha haftkännedom om att föraren vid olyckstillfället var påverkad av alkohol ellernågot annat berusningsmedel. Enligt direktivförslaget skall den föreslagnabestämmelsen inte påverka nationella civilrättsliga bestämmelser ommöjlighet att jämka ersättningen till en skadelidande om denne har medverkattill skadan. En gemensam ståndpunkt antogs vid konkurrenskraftsrådet den26-27 november 2003.Den fråga som motionären tar upp har ett nära samband med de frågor somdiskuteras inom ramen för förslaget till ett femte direktiv om trafikförsäkring,och utskottet anser att det knappast är meningsfullt att behandla fråganom jämkning av ersättning till en förare som varit rattfull isolerad frånandra näraliggande frågor. En lämplig ordning kan därför, enligt utskottetsmening, vara att motionsspörsmålet tas upp i samband med genomförandet avdet femte direktivet om trafikförsäkring. Med det anförda föreslår utskottetatt motion L217 avslås.Handläggning av trafikskadeärendenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden angående försäkringsbolagens handläggningav trafikskadeärenden.