bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — fick följanderekommendationer:att förstärka de insatser som syftar till attupprätthålla utbudet av arbetskraft på lång siktgenom att utnyttja alla potentiella källor tillarbetskraft, särskilt genom ett högre deltagande avinvandrare,att minska antalet långtidssjukskrivna personergenom att förbättra arbetsförhållandena och anpassalagstiftningen för att främja en effektivåterintegrering på arbetsmarknaden,att arbeta vidare med reformerna av skatte- ochbidragssystemen i syfte att öka incitamentet attarbeta, i synnerhet för grupper för vilka samspeletmellan skatter och bidrag har de mest negativaeffekterna på utbudet av arbetskraft, och fullföljareformen av skatterna på arbetsinkomst.Sveriges handlingsplan överlämnades i oktober2003 till kommissionen och rådet. Handlingsplanenger en situationsbeskrivning mot bakgrund av de treövergripande målen, de tio riktlinjerna och de trerekommendationerna och framtida insatser beskrivs.Den av rådet utsedda högnivågruppen försysselsättning som leddes av presenteradesin rapport . Rapportenfokuserade på fyra områden, nämligen ökadanpassningsbarhet, ökat arbetskraftsutbud,investeringar i humankapital samt effektivaregenomförande av reformer.MotionKristdemokraterna vill i kommittémotion U18 medanledning av de rekommendationer som rådet avgetttill att s.k. jobbguider ska införas iSverige och att invandrares kompetens tas till varabättre (yrk. 10) och att de långtidssjukskrivnaåterintegreras bättre på arbetsmarknaden (yrk. 11).Kristdemokraterna instämmer i rådets kritik ochunderstryker behovet av kraftfullt agerande från densvenska regeringen inom de områden somrekommendationerna avser. Integrationspolitikenmåste förbättras, och fler invandrare måste gestillträde till den svenska arbetsmarknaden. Mångahar svårt att komma in på den svenskaarbetsmarknaden trots hög utbildning. Det är därförviktigt att kunskapsvalideringen förbättras så attt.ex. invandrare med akademisk utbildning snabbt kankomma in på arbetsmarknaden. krävs detspecifika åtgärder eftersom många invandrare saknarett socialt nätverk, kontakter och erfarenhet av attsöka arbete i . Partiet vill införajobbguider för invandrare som är nya påarbetsmarknaden. Det höga ohälsotalet i äroacceptabelt och måste åtgärdas. Otaligautredningar, statistiska uppdrag och "pratgrupper"har tillsatts, men det har inte gett många konkretaförslag till åtgärder. Det mesta har präglats av ettostrukturerat lappande och lagande.Utskottets ställningstagandeDet allmänna sysselsättningslägetUtskottet vill redan från början slå fast att denför alltför låga sysselsättningen och denhöga arbetslösheten är några av de största problemensom har att ta sig an. Den svenskaregeringens övergripande mål är att uppnå fullsysselsättning. I denna strävan ingår som tvåväsentliga komponenter att halvera ohälsotalet ochatt öka invandrares integrering på den svenskaarbetsmarknaden.Inledningsvis vill utskottet peka på kommissionensutkast till gemensam rapport om sysselsättning (KOM(2004) 24 slutlig) som innehåller en förstabedömning av medlemsstaternas genomförande av dennya sysselsättningsstrategin. Kommissionenkonstaterar att arbetsmarknadsläget innebär en storutmaning för att uppnå Lissabonstrategins mål.Sysselsättningen inom EU slutade att öka i början av2003 och förväntas bara öka långsamt 2004-2005.Arbetslösheten inom EU har successivt ökat till8,2003. När det gäller Lissabonmålet om en totalsysselsättningsintensitet på hardet inte gjorts några framsteg, och med ensysselsättningsintensitet på står det nuklart att EU inte kommer att uppnå det delmål på67 % som fastställdes . , ligger dock redan över målet om minst70 % sysselsättning 2010. Sysselsättningen blandkvinnor i EU ökade 2002 (55,), och möjlighetenfinns fortfarande att delmålet () kankomma att uppnås. Huruvida målet kommer attnås beror på hur sysselsättningen bland äldrepersoner utvecklas. Även om sysselsättningen blandäldre arbetstagare har ökat till under2002 ligger man ännu långt från målet på till2010.Sverige har den högsta sysselsättningsgraden i EUför kvinnor och äldre () samt en av delägsta nivåerna för långtidsarbetslöshet. Rapportenanger att framtida utmaningar ligger i attfortsätta arbeta för att få in invandrare påarbetsmarknaden, halvera antalet sjukdagar till 2008och att fortsätta minska marginaleffekterna avskatte- och bidragssystemen för att ökadrivkrafterna till höll sittårliga möte om Lissabonstrategin och den ekonomiska,sociala och miljörelaterade situationen i unionen.Vid mötet, som hölls i , konstaterades attdet krävs stark ekonomisk tillväxt och skapande avarbetstillfällen tillsammans med en hög grad avsocial sammanhållning och miljöskydd för atttillgodose förväntningarna hos befolkning omhögre levnadsstandard och bättre livskvalitet. Detfastställdes att de viktigaste politiska frågornasom leder till ökad tillväxt och sysselsättningmåste prioriteras. Mötet inriktades därför på tvåfrågor, nämligen hållbar tillväxt och fler ochbättre arbetstillfällen. Man gav också uttryck föratt ökad sysselsättningsgrad är av avgörandebetydelse för bl.a. ekonomisk tillväxt. Rådetbetonade att medlemsstaterna måste förnya sittåtagande att uppnå Lissabonmålen för uppmanade kommissionen att inrättaen ny högnivågrupp under ledning av för attgenomföra en oberoende översyn av hur Lissabonmålenkan uppfyllas på bästa sätt i synnerhet mot bakgrundav utvidgningen. Rapporten ska läggas fram förkommissionen senast den 1 november 2004.Utskottet ser med stor oro på att arbetslösheten iSverige är hög. Det är den höga nivån påarbetslösheten som oroar snarare än situationen iförhållande till andra EU-länder. I januari 2004hade lägre arbetslöshetän genomsnittet för EU, och för kvinnorna vararbetslösheten undergenomsnittet. Som redovisats ovan har EU:s mål om70 % sysselsättning redan uppnåtts i . EnligtArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) var det drygt 234 000personer, eller.5,av arbetskraften, som varinskrivna som arbetslösa . Det är enökning eller 42 000 personer påett år. Enligt AMS är ingen påtaglig uppgång påarbetsmarknaden synbar. () arbetskraftsundersökning () för februari2004 visar att det har skett en minskning av antaletanställda. Det gäller framför allt tidsbegränsatanställda kvinnor, till stor del inom vård ochomsorg. Den ökade arbetslösheten har påverkat allaåldersgrupper, men mest har ungdomar i åldern 16-24år drabbats. Trots den minskade sysselsättningenuppvisar det totala antalet arbetade timmar igenomsnitt ingen statistiskt säkerställdskillnad jämfört med februari . Denreguljära sysselsättningsgraden för personer iåldern sjunker enligt Konjunkturinstitutettill 2004, mätt som ett årsgenomsnitt. Detinnebär att målet om en reguljär sysselsättningsgradpå 2004 inte uppnås.Utskottet anser att situationen på arbetsmarknadenkräver kraftfulla insatser. Arbetet i enlighet medSveriges handlingsplan för sysselsättning måstefortsätta och intensifieras. Det är av avgörandebetydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden attdet finns en god beredskap för att på olika sättmöta den ökande arbetslösheten. Stora ansträngningarmåste göras för att nå sysselsättningsmålen.Utskottet utgår från att regeringen ivårpropositionen som ska överlämnas tillriksdagen lämnar förslag om åtgärder för att vändautvecklingen på den svenska arbetsmarknaden.Särskilt om invandrare på arbetsmarknadenAtt öka de utlandsföddas inträde på arbetsmarknadenär som utskottet redan inledningsvis betonat encentral uppgift för arbetsmarknadspolitiken. Det ärav stor betydelse att ta till vara allas vilja attarbeta och att motverka all diskriminering. Det ärockså en viktig del av de särskildasysselsättningsriktlinjerna. Alla ska ha samma rättoch möjlighet att försörja sig med eget arbete.Detta är också viktigt för att skapa en integreradarbetsmarknad för alla. Utskottet har ibudgetbetänkande 2003/04:AU1 redogjort för en del avde insatser som pågår för att integrera invandrarepå arbetsmarknaden och hänvisar därför i dettayttrande till den sammanställningen. Här kan docknämnas att utskottet pekat på behovet avtillräckliga personalresurser vidarbetsförmedlingarna i de mest utsattastorstadsområdena, försöksverksamheten medarbetsplatsintroduktion för vissa invandrare och densärskilda satsningen på bristyrkesutbildning förredan anställda där ett särskilt mål satts upp förpersoner med utländsk högskoleutbildning.Utskottet noterar att den i budgetpropositionenföreslagna valideringsdelegationen numera är utseddoch på plats i . Valideringsdelegationenhar i uppdrag att t.o.m. främja och stödjavalidering. Med validering brukar avses enbedömning, värdering och erkännande i struktureradform av kunskaper och kompetens som uppnåtts både ioch utanför det formella utbildningsväsendet.Utskottet menar att valideringsdelegationen har enviktig uppgift både när det gäller invandradeakademiker och andra invandrade grupper.Utskottet vill också peka på att det finns flerapågående kommittéarbeten på diskriminerings- ochintegrationsområdet. (dir.2002:11 och 2003:69) har ett omfattandeutredningsuppdrag att bl.a. överväga en gemensamlagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder ochsamhällsområden och överväga om regler om aktivaåtgärder bör införas i arbetslivet för andradiskrimineringsgrunder än kön och etnisktillhörighet. Utredningen beräknas avsluta sittarbete . En annan utredning påområdet är den om strukturell diskriminering (dir.2003:118). I uppdraget ingår bl.a. att föreslååtgärder för att motverka strukturell diskrimineringpå grund av etnisk eller religiös tillhörighet ochatt föreslå åtgärder för att fylla luckor ikunskapen om strukturell diskriminering på dessagrunder. Utredningen beräknas avsluta sitt arbeteden . Därtill kommer att regeringen harföreslagit en ny utredning om diskriminering,integration och makt. Avsikten är att regeringen skabesluta om direktiv för denna utredning i vår.Professor har av regeringenföreslagits bli särskild utredare.Integrationsverket har i rapporten presenterat en rad, som utskottet finner,intressanta men även alarmerande uppgifter omintegrationen bl.a. på den svenska arbetsmarknaden.Så länge har kunnat följastatistiken har utrikes födda lägre sysselsättningän de som är födda i . Dessa skillnader isysselsättning kan enligt inteförklaras av individuella egenskaper som de utrikesföddas kön, ålder, utbildning eller civilstånd. Detär tvärtom så att utbildning, ålder och civilståndinte påverkar chanserna på arbetsmarknaden likamycket för utrikes som för inrikes födda. Det skeren sortering på arbetsmarknaden som innebär att desom är födda i eller har lägresysselsättning än andra, oavsett hur länge de variti och oavsett kön, utbildning, ålder ochcivilstånd. När man jämför män och kvinnor framgårdet att kvinnor har lägre sysselsättning än män.Detta gäller särskilt utrikes födda kvinnor somvarit i upp till 10 år.När det gäller frågan om kompetens ocharbetsmarknad är slutsatserföljande. Det är inte någon större skillnad vadavser högre utbildning än grundskolenivå mellaninrikes och utrikes födda. Trots detta är det ärmycket stora skillnader i arbetetskvalifikationsgrad mellan inrikes och utrikes födda.Nästan 50 procent av män som är födda i harett kvalificerat arbete, jämfört med mindre än 20procent av dem som är födda i ett land i Afrikaeller (inkluderat f.d. ). Detär däremot inga större skillnader mellan inrikesfödda män och kvinnor när det gäller arbetetskvalifikationsgrad. Bland utrikes födda skiljer detsig dock mellan män och kvinnor, framför allt genomatt det är betydligt vanligare att utrikes föddakvinnor har arbeten utan några som helstutbildningskrav. De största skillnaderna mellan mänoch kvinnor finns för dem som är födda i ett land iAsien (utom ) och Sydeuropa.Arbetsmarknaden för utrikes födda är alltså intebara är segregerad efter kön utan också efterfödelseregion.Av en studie som hänvisar tillsom berör akademikers sysselsättning framgår att deutrikes födda i hög grad har en inriktning på sinutbildning som är efterfrågad påarbetsmarknaden och sannolikt kommer att bli ännumer efterfrågad . Trots detta har endast60 % av utrikes födda akademiker ett arbete sommotsvarar deras utbildningsnivå -att jämföra med80 % av de akademiker som är födda i mellan utrikes och inrikes föddaakademiker följer den rangordning på arbetsmarknadensom redovisats ovan.Integrationsverket konstaterar att det sker en högutvandring av utrikes födda med hög utbildning,vilket innebär att den svenska arbetsmarknadenförlorar välutbildad arbetskraft. Den risk förförlust av kompetens som detta innebär förstärks avatt återinvandringen tillbaka till ärbetydligt lägre bland utrikes födda än bland inrikesfödda.Integrationsverket pekar på att den bild somframkommer vid internationella jämförelser omintegration är att arbetsmarknadssituationen förinvandrade är mest gynnsam i de transoceana(, , och ) och i desydeuropeiska (, , ochPortugal) länderna samt på . För samtligadessa länder finns uppgifter som visar att en mycketstor del av de invandrade som ingår i statistikenutgörs av arbetskraftsinvandrare, som valts ut efterpoäng- eller kvotsystem eller däruppehållstillståndet är knutet till att personen harett arbete. För flera av dessa länder gällerdessutom att en hög andel av de invandrade kommerfrån länder där samma språk talas. Den sämstasituationen på arbetsmarknaden för invandradeåterfinns i , , ,och . För inget av dessa länderhar funnit tecken på attarbetskraftsinvandringen skulle vara särskiltomfattande. slutsats är attmycket tyder på att den internationella statistikenjämför olika saker och endast visar det tämligensjälvklara att sysselsättningen är hög blandinvandrade som väljs ut i enlighet med efterfråganpå arbetsmarknaden.I detta sammanhang vill utskottet peka på () har presenterat en rapport (2004:5)om praktik som åtgärd för invandrares integrationoch socialisation i arbetslivet. Slutsatsen irapporten är att de som anordnar praktik förnyanlända invandrare kan ha ganska olikaföreställningar om vad praktiken har för syfte.Praktiken står inte alltid i relation till denenskildes tidigare yrkeserfarenheter. Det kan finnasen risk att praktiken leder till en "inlåsning" iokvalificerade arbetsuppgifter och bidrar till enframtida etnisk delning av arbetsmarknaden.Utskottet vill åter understryka att frågan om hurväl integrationen på arbetsmarknaden lyckas får enavgörande betydelse för möjligheter tillframgång när det gäller att öka tillväxten och attuppnå målet om reguljär sysselsättningsgrad2004.I betänkande 2003/04:AU1 behandlades liknandeyrkanden som de som återfinns i motion U18 yrkande10 om att ta till vara invandrares kompetens och attinföra jobbguider. AMS arbetar aktivt medintegrationsfrågorna och genomför flera satsningarpå området. Till exempel arbetar sedan september2003 närmare 300 särskilt utbildade förmedlare medatt "coacha" personer med utländsk bakgrund underhela inträdet på arbetsmarknaden. Det individuellastödet kan också ges genom att arbetsförmedlarentill en början finns med ute på arbetsplatsen föratt bistå med stöd i introduktionen avarbetsuppgifter och annat som krävs iarbetssituationen. har undervåren avslutat en stor utbildningssatsning för allaarbetsförmedlingschefer som bl.a. handlat om att semekanismer när det gäller integration ochdiskrimineringsfrågor. Överensstämmelsen i sak ärenligt utskottets uppfattning stor mellan AMS arbetemed integrationsfrågorna som redovisats här och vadsom sagts i betänkande 2003/04:AU1 och motionensförslag. Mot bakgrund av det anförda anser utskottetatt det inte finns anledning att föreslå någraytterligare åtgärder med anledning av motionen.Med beaktande av det som sagts ovan bör motion U18yrkande 10 avstyrkas.Ohälsotalet sjunkerUtskottet ser, trots att utvecklingen har vänt ochatt antalet sjukskrivningar nu minskar, med oro påde fortsatt höga sjukskrivningssiffrorna.Riksförsäkringsverket () konstaterade den 19 mars2004 att ohälsotalet - som är ett mått på de samladeutbetalningarna för sjukpenning, sjuk- ochaktivitetsersättning samt rehabiliteringsersättning- inte ökar på mycket lång tid.Under februari 2004 betalades sjukpenning ut till289 600 personer, vilket var 29 500 färre än och 9 000 färre än månaden innan.Enligt utskottets mening måste sjukfrånvaronfortsätta att bringas ned både för att minska denenskildes lidande och för att minska samhälletskostnader genom att ge fler chansen att försörja siggenom eget arbete. För långsiktigt högsysselsättning måste utvecklingen av sjukfrånvaronminskas ytterligare. Utskottet vill särskiltframhålla att det är arbetsplatsen och parterna sommåste stå i fokus för arbetet med ett hållbartarbetsliv. Arbetsgivarna måste ta ett större ansvarän för att integrera det förebyggande ochrehabiliterande arbetet i verksamheten. Utskottetunderstryker vikten av att kvinnornas situationsärskilt uppmärksammas i arbetet mot ohälsan.Utskottet noterar att en analysgrupp inomSocialdepartementet har utarbetat rapporten - regelverk ochförsäkringsmedicinska bedömningar i åtta länder (Ds2003:63). Av rapporten framkommer attkunskapsunderlaget måste förbättras. En studie inära samverkan med några andra länder avsjukförsäkring, förtidspension och olika typer avkompletterande avtalsförmåner skulle vara av storbetydelse för att kunna förklara den höga svenskasjukfrånvaron.Utskottet instämmer i uppfattningen i motion U18att det höga ohälsotalet är oacceptabelt och att manska främja återintegrering på arbetsmarknaden förlångtidssjukskrivna. Utskottet redovisade ibetänkande 2003/04:AU1 pågående åtgärder somtillsammans ska bidra till ökad hälsa i arbetslivet.Därtill kommer den avsiktsförklaring somSocialdemokraterna, om etthälsosammare arbetsliv. Dokumentet slår fast ettantal åtgärder för att nå målet om en halvering avantalet sjukdagar fram till 2008.Avsiktsförklaringen innehåller åtgärder på fleraområden, t.ex. när det gäller sjukförsäkringen ocharbetsmiljön. För att nämna några andra aktuellaregeringsinitiativ infördes den 1 januari 2004permanent finansiell samordning inomrehabiliteringsområdet. Människor ska kunnarehabiliteras tillbaka i arbetslivet effektivaregenom finansiell samordning mellan fyra olika parter(allmän försäkringskassa, länsarbetsnämnd, kommunoch landsting). Ett annat exempel är att regeringenfr.o.m. har infört ett tidsbegränsatanställningsstöd för långtidssjukskrivna som ärbosatta i vissa delar av landet. Syftet är attstimulera anställningar av personer som harsvårigheter att få reguljärt arbete. Stödet kanlämnas för anställning av personer som ärlångtidssjukskrivna från anställningar de bedömsinte kunna återgå till. Ett ytterligare exempel ärregeringens förslag (prop. 2003/04:69) att ensammanhållen statlig myndighet ska inrättas försocialförsäkringsadministration där bl.a. RFV ochförsäkringskassorna ska inordnas. Syftet medreformen är att ge nya och bättre förutsättningarför socialförsäkringsadministrationen att fullgörade uppdrag som ges av riksdag och regering.Regeringen hoppas även åstadkomma en mer enhetligrättstilllämpning på socialförsäkringsområdet, enbättre styrning av IT-verksamheten och en ökadflexibilitet och samsyn inom organisationen. Nyligenhar också en promemoria (Ds 2004:16) om drivkrafterför minskad sjukfrånvaro presenterats av enarbetsgrupp i . Förslagen ipromemorian syftar till att arbetsgivarna skastimuleras till aktiva insatser för att underlättaför den sjukskrivne att komma tillbaka till arbetet.Utskottet ser positivt på det omfattande arbetesom regeringen bedriver inom ramen för strategin förökad hälsa i arbetslivet och det s.k.elvapunktsprogrammet. Tillsammans med de ytterligareåtgärder som redovisats här bör ohälsotalet kunnapressas ned mot målet om att halvera antaletsjukdagar . Med hänvisning till vad somovan anförts är utskottet inte berett attställa sig bakom förslaget i motion U18 yrkande 11.Arbetsmarknadsfrågor -arbetstidsdirektivetRegeringens skrivelseOm det svenska genomförandet av EU:sarbetstidsdirektivDet ursprungliga arbetstidsdirektivet (93/104/EG)har genomgått vissa ändringar och ett nytt direktiv(2000/34/EG) har antagits. Ändringarna innebar attde sektorer som varit undantagna fråntillämpning kom att omfattas av direktivets regler.Kommissionen tillställde under sommaren 2003regeringen ett s.k. motiverat yttrande angåendebrister i genomförandet av bestämmelserna omdygnsvila, begränsning av veckoarbetstiden ochnattarbete. Regeringen avser att överlämna enproposition på arbetstidsområdet till riksdagenunder våren 2004.MotionModeraterna anser i kommittémotion U19 (yrk. 11) attSverige bör utnyttja de möjligheter till undantagsom arbetstidsdirektivet medger. Partiet menar attdirektivet kan få konsekvenser för helasamhällsekonomin om regeringen inte utnyttjar dessamöjligheter. Frågan om arbetstid och arbetade timmarhänger tätt samman med förmåga att skapaökat välstånd och tillväxt.Utskottets ställningstagandeGenomförandet av arbetstidsdirektivet i svensk rätthar varit föremål för diskussion under mycket långtid. Frågan om lagstiftningen på arbetstidsområdetär mycket komplicerad, bl.a. eftersom man på storadelar av arbetsmarknaden reglerat arbetstiden genomkollektivavtal. På så sätt har parterna kunnat göranödvändiga anpassningar till branschen m.m.Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att 1993års arbetstidsdirektiv i fråga om undantag har enhänvisning till ramdirektivet 89/391/EEG om åtgärderför att främja förbättringar av arbetstagarnassäkerhet och hälsa i arbetet. Denna hänvisning finnskvar, vilket innebär att vissa sektorer fortfarandeär undantagna från arbetstidsdirektivets regler.Flera utredningar har lämnat betänkanden påområdet. har dessutom bidragit tillrättsutvecklingen genom sin dömande verksamhet.Förutsättningarna har ändrats för bådearbetsmarknadens parter och lagstiftaren. Därtillhar kommissionen aktivt drivit vissa frågor avseendedet svenska införlivandet på området och i somrasavgett det ovannämnda motiverade yttrandet.Det ska också nämnas att utskottet uppvaktats ifråga om arbetstidsdirektivet och dess genomförandei svensk lagstiftning av representanter förarbetsmarknadens parter på arbetsgivarsidan.Utskottet kan konstatera att arbetstidsfrågan ärkomplex och har starka parts- och branschintressen.Regeringen har aviserat att en proposition påarbetstidens område ska lämnas till senarei vår. Utskottet anser att denna proposition böravvaktas. Motionsyrkandet bör därför avstyrkas.Stockholm den 13 april 2004På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (), (),(), (), (), (),(), (), (), HenrikWestman (m), (),(), (), (),(), Britt-MarieLindkvist (s) och ChristerErlandsson (s).Avvikande meningar1. Sysselsättningsfrågor på den svenskaarbetsmarknaden m.m. (m, fp, kd)av (m), (),(), (), MauricioRojas (fp) och ().Sverige har en alltför låg sysselsättning och högarbetslöshet. Över en miljon människor i arbetsförålder står kvartal efter kvartal utanförarbetsmarknaden på grund av arbetslöshet,sjukskrivning eller förtidspensionering. En alltmindre andel av befolkningen måste försörja intebara sig själv utan en växande grupp som saknar egenförsörjning. Detta är en oacceptabel utvecklingsåväl ekonomiskt som socialt.Europeiska rådets rekommendationer 2003 tillSverige gick alla ut på att förstärka ochupprätthålla utbudet av arbetskraft och utnyttjapotentiella källor till arbetskraft särskilt genomhögre deltagande av invandrare, att minska antaletlångtidssjukskrivna personer och att reformeraskatte- och bidragssystemen. Vi menar attsituationen på arbetsmarknaden är allvarlig och attregeringen inte vidtar tillräckligt kraftfullaåtgärder för att komma till rätta med problemen. Detär av stor vikt att öka antalet arbetade timmar iSverige.När det gäller den statistik som utskottet valtatt redovisa i yttrandet vill vi göra följandekommentarer. AMS arbetslöshetssiffra för mars 2004uppgår till av arbetskraften (motsvarandesiffra för februari var ). Enligt SCB uppgickarbetslösheten till avarbetskraften. SCB:s siffror för har ännuinte publicerats.