bet · GS01KRU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Detta är - menarvi - ett utslag av övertro påcentraliserad politisk detaljstyrning.Vi föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadvi anfört om ändring ibibliotekslagen. Därmed bifallerriksdagen motionerna Kr233 (m) yrkande9 och Kr368 (fp) yrkande 15, bifallerdelvis motion Kr368 (fp) yrkande 16och avslår proposition 1 utgiftsområde17 punkt 3.8. Utvärdering av bibliotekslagen(punkt 21)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om utvärdering avbibliotekslagen. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05: Kr362yrkande 7.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motionKr362 (kd) stöder jag regeringensförslag till ändring ibibliotekslagen. Emellertid efterlyserjag liksom motionärerna dels enutvärdering av lagen, dels mål för dennationella bibliotekspolitiken.Regeringen bör därför utvärderalagen och därefter redovisa resultatetav utvärderingen för . Ianslutning härtill bör regeringenockså presentera sina ambitioner förde svenska biblioteken och de mål somska gälla för bibliotekspolitiken.Jag föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadjag anfört om utvärdering avbibliotekslagen. Därmed bifallerriksdagen motion Kr362 (kd) yrkande 7.9. Riktlinjer för fonogram(punkt 22)av (), GunillaTjernberg (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 22 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslagtill riktlinjer för fonogram. Därmedbifaller motionerna2004/05:Kr361 yrkande 9 och2004/05:Kr368 yrkande 41 och avslårproposition 2004/05:1 utgiftsområde 17punkt 6.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakommotionerna Kr368 (fp) yrkande 41 ochKr361 (kd) yrkande 9 avvisar viregeringens förslag att riktlinjernaför fonogramstödet hädanefter skafastställas av regeringen och inte -som är fallet - av riksdagen.Vi föreslår därför att det även ifortsättningen ska ankomma påriksdagen att godkänna eventuellaändringar av riktlinjerna för stödet.10.Folkbildningens framtidaresursbehov (punkt 23)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 23 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:Kr252yrkandena 1 och 3 och 2004/05:Kr287yrkande 3 och avslår motion2004/05:Kr211.StällningstagandeSom anförs i motionerna Kr252 (c) ochKr287 (c) har statens anslag tillfolkbildningen reducerats kraftigtsedan början av 1990-talet. På sammasätt som övriga delar av samhälletsutbildningsinstitutioner, såsom grund-och gymnasieskolor samt högskolor ochuniversitet resursmässigt stärktsunder är det väsentligtatt även folkbildningen genomåterställda anslag ges rimligaförutsättningar för sitt angelägnauppdrag. Anslaget till folkbildningenbör därför ökas i syfte att återställaden neddragning av de statligabidragen som skett under den angivnaperioden. Jag förutsätter attstudieförbunden genom detta ökaderesursutrymme prioriterarstudiecirklar och kulturarrangemangför ungdomar och grupper med särskildabehov, främst människor medfunktionshinder.Jag föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadjag anfört om folkbildningens framtidaresursbehov. Därmed bifaller riksdagenmotion Kr252 (c) yrkandena 1 och 3,Kr287 (c) yrkande 3 samt avslår motionKr211 (kd).11.Bevarande av Kulturnät (punkt 24)av , och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 24 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om bevarande avKulturnät . Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Kr256.StällningstagandeVi anser att Kulturnät är avstor betydelse för svenskt kulturliv.Där har man kunnat hitta informationom vad som händer inom kulturen, fåttkunskap om kulturella arrangemang ochinformation om gallerier, teatrar m.m.Dessutom har små aktörer som inte harråd att marknadsföra sig på annat sättkunnat sprida information om sinverksamhet på kulturnätet. Att nulägga ned denna portal på Internetanser vi vara olyckligt. Det är avvikt att staten och alla aktörer inomkulturen tar ett gemensamt ansvar fördetta.Vi föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadvi anfört om bevarande av KulturnätSverige. Därmed bör bifallamotion Kr256 (m).12.Proposition om etthandlingsprogram för svenskaspråket (punkt 34)av , och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 34 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om en proposition om etthandlingsprogram för svenska språket.Därmed bifaller motion2004/05:Kr210.StällningstagandeI början av 2002 avslutade Kommitténför svenska språket sitt arbete genomatt överlämna betänkandet Mål i mun(SOU 2002:27) till regeringen. Eftersedvanlig remissomgång har ingentinghänt. I likhet med motionärerna bakommotion Kr210 (m) anser vi attsituationen för det svenska språketsåväl i som internationelltoch för undervisningen i främmandespråk, hemspråk m.m. är sådan att detär påkallat att en proposition baseradpå språkutredningens betänkandesnarast utarbetas.Vi föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadvi anfört om en proposition i dennafråga. Därmed bifaller riksdagenmotion Kr210 (m).13.Vikten av form och design(punkt 35)av , och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 35 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om vikten av form ochdesign. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:Kr233 yrkande 19och 2004/05:Kr254 yrkande 1.StällningstagandeForm och design tar en allt störreplats i våra liv. I bra formgivningförenas det yttre sköna med det inrepraktiska. Form och design får en ökadbetydelse när utbudet av produkter ärstort och i viss mån likartat.Produktutvecklingen rör både funktionoch budskap. Form och design är ettviktigt konkurrensmedel som kan varaett strategiskt verktyg för företagsframgång på marknaden. Design är ilika hög grad en kulturpolitisk ochnäringspolitisk fråga som enutbildningspolitisk fråga. Hemslöjden,hantverksarvet och designen bör gesökad betydelse. Samspelet mellanutbildning, forskning och olikaaktörer är viktigt. Arkitektur- ochdesignutbildningarna behöverreformeras. Aktiva inom hantverksyrkenbehöver vidareutbildning om nyamaterial, miljöanpassning m.m. Enmodern lärlingsutbildning är nödvändigför att slå vakt om de kulturvärdensom hantverken representerar. Deoffentliga resurserna på form- ochdesignområdet bör utnyttjaseffektivare och därför samlas hosfärre aktörer. De offentliga medlenbör i större utsträckning gå tillutbildning och forskning.Vi föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadvi anfört om vikten av form ochdesign. Därmed bör bifallamotionerna Kr233 (m) yrkande 19 ochKr254 (m) yrkande 1.14.Mötesplatser för form och design(punkt 37)av , och (allam).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 37 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om mötesplatser för formoch design. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:Kr233 yrkande 20och 2004/05:Kr254 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att ett åsiktsutbyte behövsinom form- och designområdet. Det bördärför finnas flera mötesplatser därföretag och industridesign,konsthantverk och formgivare samtarkitekter och brukare kan mötas ochinspireras, bl.a. för att vidgakunskaperna på området och ökatillgängligheten också förallmänheten. Det är angeläget attinte låsa fast ansvaret på eninstitution. Den kompetens som redanfinns på flera håll i landet börutnyttjas och utvecklas, t.ex. den somfinns hos ,, Föreningen Svensk Formoch . Det behövs dessutomen arena, fristående från staten, däransvaret samlas förkvalitetsuppbyggnad samt förutveckling och forskning. Vilken rollsom det av regeringen inrättade Rådetför arkitektur, form och design härkommer att spela återstår att se.Det har länge funnits önskemål omett form- och i Stock-holm. Föreningen ,Stiftelsen Svensk Industridesign(SVID), och skulle kunna samarbeta ochtillsammans med högskolor, näringsliv,museer och designer bilda denna arena.Vi föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadvi anfört om mötesplatser för form ochdesign. Därmed bör bifallamotionerna Kr233 (m) yrkande 20 ochKr254 (m) yrkande 4.15.Finansiering av Svenskarkivinformations verksamhet(punkt 38)av () ochBirgitta ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 38 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om finansiering avSvensk arkivinformations verksamhet.Därmed bifaller motionerna2004/05:Kr303 och 2004/05:Kr362yrkande 6.StällningstagandeSvensk arkivinformation (SVAR), som ären enhet under , arbetarmed att genom digitalisering förbättratillgängligheten till arkivmaterialför allmänheten. Verksamheten ärhuvudsakligen lokaliserad till Ramseledär det bl.a. finns en forskarsaltillgänglig för såväl forskare somintresserad allmänhet. Verksamhetenbekostas till stor del avarbetsmarknadspolitiska ochregionalpolitiska medel i form avlönebidragsanställning och medel frånEU:s strukturfonder.Under senare år har bidragensuccessivt minskat och verksamhetengår med årlig förlust. Den situationsom SVAR nu befinner sig i är närmastparadoxal. Huvudmannen av SVAR en budget i balans ochbidragsgivarna kräver minst enbibehållen, alternativt en utökad,verksamhet. Vi kräver därför attregeringen tillsammans med Riksarkivetser över SVAR:s framtida organisationoch finansiering samt återkommer tillriksdagen med ett förslag.Vi föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadvi anfört om finansiering av Svenskarkivinformations verksamhet. Därmedbör bifalla motionerna Kr303(kd) och Kr362 (kd) yrkande 6.16.Finansiering av utgivningen avOrdbok över dialekter(punkt 39)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 39 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om finansiering avutgivningen av . Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Kr307 och bifallerdelvis 2003//85 beslutade riksdagenatt verket över dialekter skafullbordas. Anledningen till dettabeslut var att den senaste ordbokenfrån var starkt föråldrad.Efter den utgåvan har insamlingfortsatt av tiotusentals människor utei våra bygder. , efterriksdagsbeslutet, kan konstateras attuppdraget har drivits på sparlåga.Kostnaderna för fortsättning avutgivningen är ingalunda oöverkomliga.Det är snarare en fråga om vilja.Ordboken vänder sig inte enbart tillfackfolk utan till hela denintresserade allmänheten. De svenskadialekternas ordskatt är en omistligdel av vårt kulturarv som tillhör ochberör oss alla. Kommer inte enförstärkning förskingras ettomistligt kulturarv. Regeringen bördärför enligt min mening skyndsamtåterkomma till med ettförslag till finansiering av ordboken.Jag föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadjag anfört om finansiering avutgivningen av . Därmed bör riksdagenbifalla motion Kr307 (c) och bifalladelvis motion Kr242 (c).17.Stöd till NordiskaAkvarellmuseet (punkt 41)av (), KentOlsson (m), (), () och AnnaLindgren (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 41 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om stöd till NordiskaAkvarellmuseet. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Kr244.StällningstagandeNordiska är det förstamuseet i sitt slag. Där visas verk somlånats in från andra nordiska museer isyfte att ge en samlad bild av nordiskakvarellkonst.Akvarellmuseet är inriktat på attutveckla museet till en nordiskmötesplats för att stärka den nordiskaakvarellkonsten och forskningen kringdenna. Museet ska också bidra tillnätverksbyggande och marknadsföring avden nordiska akvarellkonsten.Då en sådan verksamhet skulle varavärdefull för utvecklingen av detnordiska kulturella samarbetet och församarbetet på konstens område börregeringen vid behandlingen avbudgeten för det nordiska samarbetetbeakta behovet av stöd till NordiskaAkvarellmuseet.Vad vi här har framhållit börriksdagen med bifall till motion Kr244(m) som sin mening ge regeringen tillkänna.18.Upphovsrättsliga konsekvenservid visning av museiföremål påInternet (punkt 42)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 42 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om upphovsrättsligakonsekvenser vid visning avmuseiföremål på Internet. Därmedbifaller motion2004/05:Kr354 yrkande 8.StällningstagandeMånga museer fotograferar sina föremåloch lägger ut dem på Internet.Allmänheten kan där på ett enkelt sättstudera föremålen.Om skulle vilja läggaut samtliga sina föremål på nätetskulle det kosta ca 40 miljoner kronori upphovsrättsliga ersättningar, dettaberoende på att många av föremåleninte är äldre än att de ger konstnärenersättningsrätt enligtupphovsrättslagen. Kostnadernariskerar alltså att bli oöverstigliga.Därför är det viktigt attregleringsbrev för museer förtydligasi detta avseende.Vad utskottet här har framhållit börriksdagen med bifall till motion Kr354(c) yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.19.Parlamentarisk referensgruppinför kommande filmavtal(punkt 44)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 44 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om en parlamentariskreferensgrupp inför kommandefilmavtal. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Kr361 yrkande 15.StällningstagandeSom anförs i motion Kr361 (kd) är detinte acceptabelt att regeringenställer inför ett redanfärdigförhandlat filmavtal. Redan isamband med att filmavtalträffades ansåg attriksda delta i utarbetandet av ett nyttfilmavtal. Eftersom det nu pågåendearbetet med ett nytt filmavtal stöttpå en rad svårigheter är det enligtmin åsikt än viktigare att riksdagenfår tillfälle att medverka. Detta börske genom att regeringen tillsätter enparlamentarisk referensgrupp som skavara delaktig i arbetet med detkommande avtalet.Jag föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadjag anfört om en parlamentariskreferensgrupp inför kommandefilmavtal. Därmed bifaller riksdagenmotion Kr361 (kd) yrkande 15.20.Regionala resurscentrum för filmoch video (punkt 45)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 45 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om regionalaresurscentrum för film och video.Därmed bifaller delvismotion 2004/05:Kr361 yrkande 14.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motionKr361 (kd) anser jag att det ärnödvändigt att stödet till filmenanpassas efter en ny tid med ny teknikoch nya utmaningar. Ett eventuelltnytt filmavtal får inte innebäralåsningar som hindrar en offensivutveckling av svensk film. I detnuvarande filmavtalet reglerasresurserna till regionalaresurscentrum för film och video. Närnu sådana verksamheter kommit i gångäven i regioner där de tidigaresaknats har intemöjlighet att ge dem ekonomiskt stöd.Filmavtalet har i detta hänseendeblivit en tvångströja i stället förett stöd till svensk film.Genom ett pressmeddelande frånKulturdepartementet har jag förståttatt kommande filmavtal inte skaomfatta stöd till regionalaresurscentrum för film och video. Jaganser därför att ska uttalasig för att regeringen i budgetarbetetför 2006 beräknar medel för samtligaresurscentrum.Jag föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadjag anfört om regionala resurscentrumför film och video. Därmed bifallerriksdagen delvis motion Kr361 (kd)yrkande 14.21.Stödet till sjukhuskyrkan(punkt 46)av () ochBirgitta ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 46 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om stödet tillsjukhuskyrkan. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:Kr230,2004/05:Kr231 och 2004/05:Kr232.StällningstagandeSjukhuskyrkan är uppskattad av allasom kommer i kontakt med den. Detgäller inte enbart patienter utan ävenanhöriga och personal. Alltmer harsjukhuskyrkan kommit att fungera somett starkt stöd för sjukhusenspersonal, bl.a. med fortbildning,krishantering och samtalsstöd. Allasom arbetar inom sjukhuskyrkan harefter sina grundutbildningar genomgåtten omfattande vidareutbildning. Det ärförsamlingarna som anställerpersonalen och som står för denstörsta delen av lönekostnaderna. I entid av stress och oro behövs alla godakrafter i vårt samhälle - inte minstinom vården. Mot bakgrund av detanförda föreslår vi att en översyngörs av stödet till sjukhuskyrkan.Vi föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadvi anfört om stödet tillsjukhuskyrkan. Därmed bör riksdagenbifalla motionerna Kr230 (kd), Kr231(kd) och Kr232 (c).22.Handikappanpassning av allmännasamlingslokaler (punkt 48)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag underpunkt 48 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs ireservationen om handikappanpassningav allmänna samlingslokaler. Därmedbifaller motion2004/05:Kr238 yrkande 1 och avslårmotion 2004/05:Kr263.StällningstagandeJag anser att regeringen ska återkommatill med förslag om ökatstöd till allmänna samlingslokaler somföljer förslagen iutredningsbetänkandet Allmännasamlingslokaler (SOU 2003:118).Utredningen har kartlagt vårasamlingslokaler och konstaterar att vihar relativt gott om dessa, men att deär mycket ojämnt fördelade. I mångaglesbygdslän är det gott om allmännasamlingslokaler, däremot saknas de imånga nybyggda bostadsområden ochförorter. Bristen på samlingslokalergör att föreningslivet blir hemlöstoch får till följd att vissaföreningar avvecklas. Samlingslokalerär till gagn för vår demokrati och äräven ett viktigt inslag i samhälletsdrogförebyggande arbete. Det finns enpåtaglig risk att det saknas miljöersom är anpassade för ungdomsgrupperoch nya föreningar för exempelvisolika invandrargrupper.Jag anser att det är högst rimligtatt i statsbudgeten följa utredarensförslag att höja stödet för ombyggnadoch handikappanpassning till 50miljoner kronor.Jag föreslår att som sinmening tillkännager för regeringen vadjag anfört om handikappanpassning avallmänna samlingslokaler. Därmed börriksdagen bifalla motion Kr238 (kd)yrkande 1 och avslå motion Kr263 (s).Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet harföranlett följande särskildayttranden. I rubrikerna anges inomparentes vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Pris- och löneomräkning (punkt2)och (båda v) anför:Vi har länge drivit frågan om attstödet till de fria grupperna,amatörkulturen m.m. ska pris- ochlöneomräknas på samma sätt som gällerför andra anslag. Utskottet föreslårnu att ska göra etttillkännagivande om att man skautvärdera effekterna av det nuvarandepris- och löneomräkningssystemet ochdess tillämpning på anslagen inomkultursektorn. Vi stöder detta förslagoch har därför avstått från attreservera oss på denna punkt. Viförutsätter emellertid att regeringenskyndsamt genomför den begärdautvärderingen.2. Pensionsvillkor vid teater-,dans- och musikinstitutioner(punkt 3)och (båda v) anför:Vi tycker att den lösning somregeringen kommit fram till när detgäller de statsunderstöddascenkonstinstitutionernaspensionspremier är bra. Den har godaförutsättningar att ge de berördainstitutionerna möjlighet att ta etteget ansvar för pensionskostnadernasfortsatta utveckling.Många frågor återstår emellertid attlösa. Regeringen har ibudgetpropositionen avdelat 15miljoner kronor för att komma tillrätta med den kompletterandeålderspensionen för scenkonstnärerna -Kåpan - och det tycker vi är bra. Mentillskottet motsvarar bara halva detbelopp som krävs för attscenkonstnärerna ska få enkompletterande ålderspension likvärdigden som gäller för statligt anställda.Vi förutsätter därför att regeringensnarast återkommer med ett förslag omåterstående finansiering så att ävendenna fråga får en långsiktig lösning.I det sammanhanget får inte de friagruppernas pensionsproblem glömmasbort. Regeringen måste ta ansvar föratt pensionsproblemen löses även förden fria scenkonsten.3. Anslagen inomutgiftsområde 17 (punkt 4), och (allam) anför:En riksdagsmajoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister har den 24 november2005 fastställt ekonomiska ramar förstatsbudgetens utgiftsområden ochgodkänt regeringens förslag tillberäkning av statsbudgetens inkomsteravseende . har samtidigtfastställt utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten för åren 2005och 2006.Moderata samlingspartiet har ipartimotionen Fi231 En politik förarbete samt i olika kommittémotionerförordat en annan inriktning av denekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Våra förslag syftartill att bryta bidragsberoende ochutanförskapskap, ge fler medborgaremakt över den egna vardagen samttrygga goda statsfinanser och enlångsiktig finansiering av välfärden.Vi vill satsa på offentligakärnverksamheter som sjukvård,rättstrygghet och skola i stället förpå bidragssystemen.Vi föreslår en växling frånsubventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla,främst för låg- ochmedelinkomsttagare. värnarvi de människor som är i störst behovav gemensamma insatser och som har småeller inga möjligheter att påverka sinegen situation. Vi slår också fast attdet allmänna ska tillföras resurserför att på ett tillfredsställande sättkunna genomföra de uppgifter som måstevara gemensamma.När majoritet genomrambeslutet givit budgetpolitiken enannan inriktning har vi avstått frånatt ta ställning i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelningen inomutgiftsområde 17. Det har vi gjorttrots att våra förslag mer än väl rymsinom den fastlagda ramen förutgiftsområdet. Anledningen till dettaär att vi ser vårt budgetalternativsom en odelbar helhet där ingen delkan brytas ut och behandlas isoleratfrån de övriga.Vår utgångspunkt när det gällerkulturpolitiken är att staten skakoncentrera sina insatser till iprincip tre områden, nämligen attfrämja barn- och ungdomskultur, attvärna vårt gemensamma kulturarv samtatt ge landets kulturskapareordentliga förutsättningar för sittkonstnärliga arbete.Kultur handlar om kreativitet, omupplevelser, om tankeutbyte, ombildning och om engagemang. Kulturhandlar alltid om människor och derasliv. Det handlar om att uppleva, omatt bli berörd, om att värna och omatt skapa.Vi vill framhålla att det finns godaexempel runt omkring oss på hurlevande kultur kan existera utangarantier från samhället. körsång, bildkonst, amatörteateroch hembygdsföreningar. Men kulturenbehöver självklart också det allmännasstöd. Bibliotek, opera, teater, dansoch musik är exempel påkulturverksamheter som samhället kanbehöva ge stöd. Ett samhälle som villbli betrakat som ett kultursamhällemåste hålla sig med bibliotek,föremålssamlingar, arkiv och andradokumentationssamlingar. De ärnödvändiga för såväl utbildningen somfolkbildningen.Hade vårt budgetalternativ fåttriksdagens stöd skullevi i den fortsatta budgetbehandlingenha förordat följande lösningar förutgiftsområde 17. Vår politik på dettaområde finns mer ingående beskriven imotionerna Kr233 (m), Kr239 (m) ochKr254 (m).Allmän kulturverksamhet (28:1-28:4)Vi vidhåller vår mångåriga kritik motKulturrådets dominerande roll ochföreslår en minskning avkulturbyråkratin. Vi anser därför attanslaget till bör minskasmed 5 miljoner kronor.Teater, dans och musik (28:5-28:7)har det blivit alltmeruppenbart att såväl Göteborgsoperansom Malmöoperan inte klarar sigekonomiskt. Särskilt akut harsituationen varit för Malmöoperan.