bet · GS01NU4 · 2004-11-09 00:00:00 — De anseratt statligt ägande ibland också har kommit attsammankopplas med dålig service och med ett osuntutnyttjande av kundernas beroendeställning.Motionärerna redovisar följande fyra exempel för attåskådliggöra vad som åsyftas: har gått insom ägare av ett kraftföretag i som ärengagerat i brytning och förbränning av brunkol, ettdotterföretag till Posten genomförde enföretagsförsäljning utomlands för att minska sinskatt, SJ (och ) har i ett flertal fallinte lyckats driva tågtrafiken enligt gällandetidtabell, har misslyckats både med atthjälpa sina kunder att effektivisera och därmedminska sin energianvändning och med att bygga utförnybara energikällor samt med att se till att detfinns tillräckligt med reservkraft för att täckaenergi- och effektbehoven under torrår. Staten måstevara mer aktiv och drivande både genom ägardirektivoch genom medverkan i styrelserna i de företag denäger, särskilt där staten är ensam ägare, anförmotionärerna. De menar att ägardirektiven måsteutformas så att varje företag följer och lever upptill svenska lagar och direktiv, EU:s direktiv ochde konventioner och internationella överenskommelsersom har ingått. Företagens agerande måsteockså leva upp till de demokratiska, moraliska,personalpolitiska och sociala mål som riksdagenantagit och det måste tas fram förslag tilluppföranderegler för statligt ägda företag, sägermotionärerna. De föreslår att den statligarevisionen skall kontrollera och rapporterahur reglerna följs. Dessutom måste staten, enligtmotionärerna, för varje statligt ägt företag gedirektiv om att företaget skall uppfylla desärskilda motiven och skälen för att staten startatföretaget eller gått in som ägare. Statensrepresentanter i de statligt hel- eller delägdaföretagens styrelser måste verka för att de statligaägardirektiven efterlevs och att även företagetsledning uppfyller ägardirektiven och har denkompetens, moral och ledarstil som erfordras, anförmotionärerna.Bolagsledningarnas löner och ersättningarI motion 2003/04:N21 (m) begärs att regeringen skallvidta åtgärder i syfte att säkerställa att enavgången vd i ett statligt företag inte samtidigtkan uppbära lön och avgångsvederlag. Vidare föreslåstillkännagivanden om statens kontroll över vilkapensionsavtal som ingås i statliga bolag och om attbonussystem inte skall tillämpas förföretagsledningarna i statligt ägda bolag. EnligtRiksdagens revisorers rapport som bolagsägare(2002/03:10) tenderar de statliga företagen attutnyttja det för vd mest förmånliga löne- respektivepensionsavtalet, säger motionärerna. De påpekar attvissa bolag träffar avtal om betydligt högre lönerän vad som gäller för generaldirektörer föraffärsverk eller statliga myndigheter av motsvarandestorlek. Fem bolag har en ordning som innebär att enavgången vd kan uppbära bådeavgångsvederlag och lön, vilket motionärerna finneroacceptabelt. De kräver att regeringen vidtaråtgärder i syfte att säkerställa att det sker enavräkning från avgångsersättningen om vd erhåller enny anställning. revisorer har ocksåpåpekat att flera pensionsavtal uppvisar oklarhetereller saknar uppgifter, vilket ger utrymme förtolkningar i fråga om vilka pensioner som bolagethar att betala, erinrar motionärerna om. De finnerdet djupt otillfredsställande att staten inte harbättre kontroll över vilka pensionsavtal som ingås ide statliga bolagen.Att utforma ersättningar till företagsledning ochmedarbetare för att skapa incitament för dem attarbeta mot vissa mål är i teorin utmärkt, anförmotionärerna. De menar att det dock, både i teorioch praktik, är svårt att utforma väl fungerandebonus- eller incitamentssystem. För det första ärdet inte lätt att konstruera bonussystem somverkligen ger de rätta incitamenten, sägs det. Ensvårighet är att fastställa parametrar som passarföretaget i alla utvecklingsskeden ochkonjunkturfaser, en annan att säkerställa attincitamentsstrukturen blir sådan att ledningensåtgärder gagnar företagets långsiktigalönsamhetsutveckling och inte mer kortsiktigaambitioner. Ett annat problem med bonussystem är attdet är svårt att leva upp till krav på insyn,öppenhet och transparens, anför motionärerna. Deexemplifierar med att i sinårsredovisning ger en utförlig beskrivning av sittbonussystem, men bolaget kan inte offentliggöra deträffade bonusavtalen, eftersom bonusparametrarnainnefattar nyckeltal som företaget inte villredovisa för sina konkurrenter. Problem medöverdrivna bonusutbetalningar och dåligt fungerandeincitamentssystem förekommer i såväl privatägda somstatliga företag, konstaterar motionärerna. Enligtderas mening föreligger det dock en betydelsefullskillnad mellan statliga bolag och företag som ärnoterade på börsen, genom att en privat aktieägarekan sälja sina aktier om denne inte anser attföretagets styrelse i sina relationer till denverkställande ledningen tillvaratar företagets ochaktieägarnas intressen. Särskilt problematiskt ärdet med bonussystem i de statliga företag som harmonopol, menar motionärerna. Mot denna bakgrundanser motionärerna att särskilda krav bör ställas påföretag som helt eller delvis ägs av staten. Deverkställande ledningarna i statligt ägda bolagskall därför betalas med fast lön, ochincitamentsprogram skall inte användas förföretagsledningarna, anför motionärerna. De föreslåratt regeringens riktlinjer om anställningsvillkorför personer i företagsledande ställningkompletteras med en sådan bestämmelse. Av statenutsedda representanter i delägda företagsstyrelserförutsätts agera i samma anda.Ett tillkännagivande om att statsministerns lönbör vara tak för chefslöner i statliga bolag ochstatliga förvaltningar, föreslås i motion2004/05:N211 (m). Motionären konstaterar att 150 000kr och en tjänstebil är löneförmånen förvd i ett av de helstatliga bolagen, vartill kanskekommer förmånliga pensionsavtal. Om chefer i privatanäringslivet har höga löner har motionären ingasynpunkter på detta, eftersom det då inte handlar omskattemedel. Att statliga chefer skall ha löner iden nivån är dock felaktigt, eftersom det handlar omskattebetalarnas pengar, anser motionären. Hanpåpekar att anställde en nyvd, varvid lönen sattes till i månaden.Att statliga verkschefer och personer där skattereller avgifter finansierar verksamheten skall hahögre lön än t.ex. statsministern måste varafelaktigt, menar motionären. Han förvånas över attt.ex. Vin & tidigare vd, efter endast fem årstjänst, kommer att erhålla en pension som kommer attkosta skattebetalarna 32 miljoner kronor.I två motioner från -2004/05:N256 och 2003/04:N22 - tas upp frågorrörande bolagsledningarnas löner och ersättningar. förstnämnda motionen föreslås etttillkännagivande om ett tak på vd-lönerna i statligtägda företag och det begärs att regeringen skall seöver och omarbeta riktlinjerna förincitamentsprogram samt riktlinjerna föranställningsvillkor, avgångsvederlag och pensionerför vd och övriga personer i företagsledandeställning. I den andra motionen finns ett merallmänt yrkande om ett tillkännagivande omförtroendekrisen för statliga företag.Motiveringarna bakom de båda motionerna är likartadeoch redovisas här samlat. En av de faktorer som vägttyngst när det gäller uppkomsten av förtroendekrisenär de höga ersättningsnivåerna och belöningssystemför höga befattningshavare som inte har tillräckligkoppling till prestation, säger motionärerna. Dekonstaterar att incitamentsprogram ochavgångsersättningar för företagsledare förekommeräven inom statligt ägda företag. Det är skamligt attregeringen, trots allt tal om excesser inäringslivet vad gäller löner och bonusar, gjort sålitet för att komma till rätta med problemen istatens egna företag, anser motionärerna. De påpekaratt direktörer i statligt ägda företag får bonusarsom är de högsta i jämförbara företag. Trots attregeringen antog nya riktlinjer för löner ochförmåner till personer i företagsledande ställninghösten 2003 kommer det att dröja innanVattenfall ser över sina incitamentsprogram,framhåller motionärerna. De anser att det ärbeklämmande att regeringen medverkar tillatt ge statliga bolagsdirektörer mycket högalönelyft - t.ex. är löneökningarna för vd:n förSvenska Spel och för vd:n för 9,. Motionärerna förordar att det skall finnas etttak för hur mycket en vd i ett statligt bolag skallkunna få i ersättning, vilket innebär att en vd intebör ha en ersättning som är mer än tio gånger högreän medellönen i bolaget. Regeringen bör i skrivelsenredovisa de ersättningar som betalas ut till vd:noch andra personer i företagsledande ställning i deolika bolagen samt vilka fallskärmar ochpensionsavtal som finns, anför motionärerna. Demenar vidare att de fallskärmar som finns i form avavgångsersättning bör ses över. kanen sådan ersättning, enligt regeringens riktlinjer,motsvara 24 månadslöner inklusive uppsägningstid.Trots regeringens riktlinjer förekommer det dock attersättning betalas ut och attersättningen inte minskas ifall den tidigare vd:nfår andra inkomster, uppger motionärerna. Deföreslår att den avgångsersättning som betalas uttill personer i företagsledande ställning börmotsvaras av den som erbjuds på arbetsmarknaden iövrigt. Därmed bör ersättningen som utgår utöveruppsägningstiden begränsas och 80 %av lönen och betalas ut månadsvis.Motion 2004/05:N440 (mp) innehåller yrkanden ommaximilöner för vd och generaldirektörer förstatligt ägda företag och verk och omavgångsvederlag, bonusar, pensioner och andraanställningsförmåner. har demycket generösa ersättningarna - direkta löner,bonusar, pensioner och andra anställningsförmåner -till vd:ar såväl för de statligt ägda företagen somi det privata näringslivet kritiserats hårt,konstaterar motionärerna. De menar att staten harett särskilt ansvar att föregå medförtroendeingivande ägande av de hel- eller delägdastatliga företagen, vilket också har uttalats avregeringen att så skall ske. Det tycks dock varamycket långt mellan ord och handling eftersom t.ex.vd:n för och fårlönehöjningar med tvåsiffriga belopp, sägermotionärerna. De anser att detta inte är rimligt,framför allt inte som andra grupper i samhälletuppmanas att begränsa sina krav på löneökningar iavtalsförhandlingar. Mot bakgrund av att regeringeninte tycks kunna ta sitt ansvar som ägare ocharbetsgivare är det för att getydliga instruktioner om vad som skall gälla, anförmotionärerna. De anser att det bör införasmaximilöner för vd och generaldirektörer i statligaföretag och verk, och hur detta skall utformas måstesnarast snabbutredas av regeringen. Inriktningen fören sådan utredning bör vara att en vd eller engeneraldirektör inte bör ha en lön på mer änmotsvarande 5-10 gånger högre än snittlönen ibolaget eller verket. Även avgångsvederlag, bonusar,pensioner och andra anställningsförmåner bör sesöver med inriktningen att de skall begränsaskraftigt, anför motionärerna. De anser att det ärhögst tveksamt att bonusar skall utgå för anställdai statliga företag. Slutligen föreslås i motionenatt avgångsvederlag skall begränsas till högst 12månader, och att det skall minskas ifall den berördapersonen får annan inkomst under denna tid.Vissa kompletterande uppgifterTidigare behandling i utskottetHösten 2003 behandlade utskottet årsredogörelse för företag med statligt ägande (bet.2003/04:NU4). På utskottets förslag lade riksdagenskrivelsen till handlingarna. I det sammanhangetavslog också ett antal motionsyrkandenrörande synen på statligt ägande. Utskottetredovisade sin ståndpunkt i frågan, och i enreservation (m, fp, kd, c) framförde företrädarnaför de fyra berörda partierna sin gemensamma syn pådet statliga ägandet. I betänkandet behandladesvidare förslag från revisorer (2002/03:RR16) angående staten som bolagsägare ochmotionsyrkanden som berörde de olika delarna irevisorernas förslag. Revisorernas granskning var enuppföljning av en tidigare rapport av revisorernafrån . avslog revisorernas förslag.Utskottet ansåg dock att det var ett värdefulltarbete som revisorerna hade utfört och konstateradeatt mycket av det arbete som har bedrivits inomRegeringskansliet - och då särskilt inomNäringsdepartementet - med utveckling av ägarrollenhar skett mot bakgrund och med beaktande av deförslag och påpekanden som revisorerna gjorde år1997. I en reservation (m, fp, kd, c) uttalades stödför revisorernas allmänna synpunkter. Revisorernalämnade förslag till åtgärder under följanderubriker: som ägarföreträdare,mål, ekonomiska mål och verksamhetsmål,Styrelsernas effektivitet, Insyn, uppföljning ochrevision, Dotterbolagens verksamhet samtBolagsledningarnas löner och ersättningar. Utskottetredovisade hur de olika frågorna hanteras avRegeringskansliet, främst . Närdet gällde löner och ersättningar till ledningen istatliga bolag hänvisade utskottet till deförändrade riktlinjer för företagsledande personersanställningsvillkor och för anställdasincitamentsprogram som regeringen hade beslutat omtidigare . Genom de nyariktlinjerna uppnås, menade utskottet, en behövliguppstramning vad gäller bolagsledningarnas löner ochersättningar. I anslutning till de olika förslagenfrån revisorerna avlämnades reservationer avföreträdarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet i varierande konstellationer.Slutligen behandlades i betänkandet från hösten 2003motionsyrkanden rörande könsfördelningen blandstyrelserna och ledningarna för de statliga bolagen.Utskottet (som var enhälligt) förväntade sig attregeringen tillser att den målsättning rörandejämställdhet i fråga om representation, lön ochinflytande som vid ett flertal tillfällenuttalat uppnås även när det gäller ledningarna förde statliga företagen och styrelseordförandena.Riksdagen beslöt om riktlinjer förstatens företagsägande (prop. 1995/96:141, bet.1995/96:NU26), enligt vilka följande huvudprinciperskall gälla för förvaltningen av statliga företag:- Statligt ägda företag skall arbeta under krav påeffektivitet, avkastning på det kapital företagetrepresenterar och strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägtföretag skall med utgångspunkt i uppsattverksamhetsmål aktivt följa företagets utvecklingoch vidta erforderliga åtgärder för att företagetskall uppfylla kraven på effektivitet, avkastningoch strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringenatt - med vissa givna restriktioner - kunna minskastatens ägande i åtta angivna företag, nämligen , , , & UpjohnInc., , AB , och . Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande som lämnat år1991 (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10).Samtidigt angavs att av tidigare lämnadebemyndiganden avseende Nordbanken, ochSvenska skulle fortsätta att gälla.Våren 1998 behandlade utskottet ett tidigare nämntförslag från revisorer (1997/98:RR9, bet.1997/98:NU15) om statens roll som ägare av bolag.Förslaget avstyrktes med hänvisning till pågåendeutvecklingsarbete inom . I enreservation (m, fp, kd) tillstyrktes förslaget.Riksdagen beslöt , på regeringensförslag, att godkänna ett samgående mellan svenskaTelia och norska (prop. 1998/99:99, bet.1998/99:NU14). I två reservationer (m, kd; c)accepterades sammanslagningen med vissa förbehålloch i en reservation (fp) avstyrktes propositionenoch förordades att hela skulle privatiseras. Idecember 1999 meddelade de svenska och norskaregeringarna att fusionen mellan avbrytas. Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, , väckte frågan ominitiativ av utskottet i ärendet om , medinnebörd att skulle ge regeringen fullmaktatt sälja . Företrädarna förSocialdemokraterna, detta förslag. beslöt riksdagenatt ge regeringen bemyndigande att minska statensägande i till lägst av samtliga aktier(prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18). I enreservation (m, kd, c, fp) förordades att detaktuella bemyndigandet inte skulle begränsas till av aktierna, utan avse hela det statliga ägandet iTelia. beslöt därefter - efterett initiativ av näringsutskottet - att bemyndigaregeringen att utan begränsningar kunna förändrastatens ägande i (bet. 2000/01:NU11). I enreservation (v) föreslogs att skulle avslåutskottets begäran.Våren 2000 beslöt att ge regeringenbemyndigande att sälja statens samtliga A-aktier iCelsius (prop. 1999/2000:29, bet. 1999/2000:NU9).Hösten 2001 beslöt att staten - genomSveaskog - skulle få öka sitt ägande av att avse samtliga aktier (prop. 2001/02:39,bet. 2001/02:NU7). Inrättandet av det statligaföretaget syftade till att skapa en merrationell förvaltning av skogen, en bättrefungerande virkesmarknad och en ökad naturhänsyn,erinrade utskottet om. Genom förvärvet införlivadesAssi Domäns skogsmark i , vilket förbättradeförutsättningarna avsevärt för att uppfyllastatens ambitioner beträffande förvaltning avskogsmark, anförde utskottet. upphävdesamtidigt sitt tidigare bemyndigande till regeringenatt sälja statens aktier i . I enreservation (m, kd, fp) föreslogs att riksdagenskulle avslå förslaget om förvärv av aktier i , med hänvisning till att konkurrensutsattverksamhet skall bedrivas i privat regi och attstaten bör främja ett ökat privat ägande avskogsmark. I en annan reservation (c) efterfrågadesett nytt förslag från regeringen med en annaninriktning rörande det statliga skogsinnehavet.Riksdagen beslöt också att bemyndigaregeringen att - och i den taktsom är affärsmässigt fördelaktig - sälja aktierna iSvenska och vidta de åtgärder som krävsför genomförandet av försäljningen (prop.2001/02:39, bet. 2001/02:NU8).I februari 2003 beslöt att samtligaaktier i det av staten helägda Svenska Skogsplantorskulle överlåtas till (prop. 2002/03:24,bet. 2002/03:NU4). Utskottet utgick från attregeringen följer den pågående rekonstruktionen avSvenska Skogsplantor och att , underinnevarande mandatperiod, påbörjar ettförsäljningsförfarande av Svenska Skogsplantor. Itvå reservationer avstyrktes förslaget. I den ena(m, fp) yrkades på en likvidering av SvenskaSkogsplantor, och i den andra (kd) förordades attregeringen skulle ges i uppdrag att tillse attSvenska Skogsplantors verksamhet avyttrastill privata intressenter.Riksdagen beslöt om åtgärder för attstärka den finansiella ställningen i SJ (prop.2002/03:86, bet. 2002/03:NU13). Bakgrunden var attSJ hade förbrukat mer än hälften av det registreradeaktiekapitalet och att aktiekapitalet, i enlighetmed bestämmelser i aktiebolagslagen, måste varaåterställt . Åtgärdernaomfattade bl.a. ett tillskott om högst och en låneram i Riksgäldskontoretom under perioden 2004-2007.Liksom trafikutskottet - som hade yttrat sig iärendet - delade näringsutskottet regeringensbedömning att åtgärder måste vidtas för att reda uppden ekonomiska krisen i SJ. Framtidsutsikterna förjärnvägen som sådan får sägas vara goda, och därmedbör det finnas förutsättningar för att skall kunna få en gynnsam utveckling,anförde utskottet. Med hänvisning till den s.k.marknadsekonomiska investerarprincipen anserregeringen att de föreslagna åtgärderna inte är attbetrakta som statsstöd i EG-fördragets mening.Utskottet fann ingen anledning att ifrågasätta dennabedömning. Syftet med åtgärderna är ju att SJ - närföretagets finansiella ställning har stärkts - skallge utdelning till staten. Staten agerar alltså påmotsvarande sätt som en privat investerare med enlångsiktig syn på sitt ägande skulle ha agerat. Närdet gäller frågan om risken för att åtgärderna skallleda till konkurrenssnedvridning underströkutskottet att SJ självfallet inte skall inta någonsärställning på de marknader där andra tågoperatörerär verksamma - SJ och andra transportföretagomfattas av samma strikta konkurrensregler.Avkastningskraven skall upprätthållas. I enreservation (m, fp, kd, c) föreslogs attpropositionen skulle avslås. Det av regeringenpresenterade beslutsunderlaget var, enligtreservanternas mening, otillräckligt som grund förett riksdagsbeslut.I juni 2003 beslöt också om förändratägande av AB (), med innebördatt staten förvärvar ABB Structured FinanceInvestment AB:s samtliga aktier i (prop.2002/03:142, bet. 2002/03: NU14). Vidarebemyndigades regeringen dels att vidta de övrigaåtgärder som krävdes för att genomföra affären, delsatt ställa ut en garantiförbindelse gentemot SEK omhögst med en löptid på upp till30 år. I en reservation (fp) yrkades avslag påpropositionen. I två motivreservationer (m; kd)godtogs regeringens förslag trots anförda brister.Vidare avslogs motionsyrkanden rörandeberedningsfrågor. Utskottet konstaterade att detförelegat tidsbrist inför en försäljning av ABB:saktier till staten, men menade att tidsbristen iförsta hand var en konsekvens av omsorgen om SEK ochABB. I en reservation (m, fp, kd, c) påtalades storabrister i beslutsunderlaget i den aktuellapropositionen - liksom i flera andra propositionerunder /03. I fråga om det framtidaägandet av aktier i ansåg utskottet enhälligtatt det är av stor vikt att det skapas lugn ochklarhet kring ägarbilden med hänsyn till att bolagetskall kunna behålla sin höga kreditvärdighet ochtrovärdighet på de finansiella marknaderna. Om enseriös och lämplig partner till staten i framtidenblir intresserad av ett delägarskap i SEK bör statensjälvfallet vara öppen för en diskussion om en sådanlösning, påpekade utskottet.Riksdagen beslöt att bemyndigaregeringen att avyttra helaeller delar av aktieinnehavet i ,förvärva aktier eller andra former av andelar i detföretag eller den företagsgrupp som förvärvar aktieri , förvärva rättigheter till sådanaaktier eller andra former av andelar, tillskjutakapital till bolaget och vidta de åtgärder som iövrigt behövs för att genomföra en omstruktureringav företaget (prop. 2003/04:127, bet. 2003/04:NU15).Utskottet ansåg att den strategi som regeringenförordade väl svarade mot de åtgärder som utskottetansåg bör komma till stånd för att möta densituation som befinner sig i och deutmaningar företaget står inför. En eventuellavyttring av hela eller delar av måsteenligt utskottet göras utifrån affärsmässigagrunder, i vilket inbegrips en helhetsbedömning varibl.a. bör invägas vad som är bäst för företaget, förfortsatta godstransporter på järnväg i , förägarna och för de mål för transportpolitiken somriksdagen fastställt. När det gällde regeringensförslag rörande finansieringen av åtgärderna i GreenCargo godkände att de föreslagnaåtgärderna får finansieras från det särskilda kontoti avsett för insatser i av statenhel- eller delägda aktiebolag. I en reservation (fp,kd, c) föreslogs att propositionen skulle avslås,med hänvisning till att det av regeringenpresenterade beslutsunderlaget ansågs otillräckligtsom grund för ett riksdagsbeslut. Beträffandeförslaget till bemyndigande att vidta åtgärder iGreen Cargo förordades i en reservation (m, fp) attriksdagen skulle bemyndiga regeringen att avyttraföretaget, medan de övriga delarna av regeringensförslag i denna del avvisades. En avyttring avföretaget förordades också i en annan reservation(kd, c). Även förslaget om godkännande avfinansieringen av åtgärderna avstyrktes i tvåreservationer (m, fp; kd, c).Våren 2004 avslog vidare två motioner(fp; kd) som hade väckts medhänvisning till bestämmelsen i riksdagsordningen ominträffad händelse av större vikt (bet.2003/04:NU14). I motionerna hade begärts attregeringen skulle anmodas att tillsätta en oberoendeutredning med uppgift att granska vad som harinträffat i Systembolaget och Vin & Sprit. Ibetänkandet redovisades undersökningar ochgranskningar som då pågick eller som hadegenomförts. Det rörde sig bl.a. om en förberedandeundersökning av , en förundersökningom misstanke om mutbrott hos anställda inomSystembolaget och misstanke om bestickning hosleverantörer, fördjupade granskningar som ägarenlåtit revisorerna i de båda bolagen genomföra samtutomstående juristgranskningar som de båda bolagensjälva tagit initiativ till. Utskottet framhöll detdjupt beklagliga i de aktuella händelserna inomSystembolaget och Vin & Sprit och delade i dettaavseende den frustration som kom till uttryck i detvå motionerna. Utskottet ansåg dock att de olikaundersökningar och granskningar som genomförts ellersom fortfarande pågick gav ett intryck av att deaktuella händelserna kommer att få en grundliggenomgång.