bet · GS01FIU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Sådana förändringar gagnarden kommunala demokratin och skapar förutsättningar föreffektiviseringar av de kommunala verksamheterna. De skapar också grundför att i ett längre perspektiv reformera dessa verksamheter för atttrygga välfärden. Med vår politik får kommunerna emellertid resurseratt även på kort sikt prioritera skola, vård och omsorg. Därmedstabiliseras förutsättningarna för kommunsektorn och behovet av plötsligainsatser för att rädda ekonomiskt utsatta kommuner eller landstingminskar betydligt.2. Anslagen inom utgiftsområde 25 och Tillfälligtsysselsättningsstödtill kommuner och landsting 2005 och 2006, punkterna 1 och 2 (fp)() och () anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu har låst såvälutgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut omskatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästa år.För 2005 gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25inte får överstiga under fortsattabehandling. liberalernas förslag på utgiftsområdet överstigerdenna nivå med och kan således inte tas upp tillformell behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi frånatt redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inomutgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paketdär olika delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat.Folkpartiet liberalerna har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av politiken avseende den kommunala sektorn och denkommunala ekonomin. Vi vidhåller vår uppfattning att anslagen inomutgiftsområde 25 bör vara högre än den ram förutgiftsområdet som beslutat om. Den stora skillnaden mellanvårt förslag till ram för utgiftsområdet och den beslutade ramen berori huvudsak på att vi kompenserar kommunerna för det inkomstbortfall somvårt budgetalternativ ger upphov till. Dessutom avvisar vi regeringensförslag till vårdgaranti och ökad tillgänglighet i vården till förmånför det gemensamma borgerliga förslaget om en nationell vårdgaranti.Enligt vår mening ska vårdgarantin finansieras av staten via utgiftsområde9.Vi avvisar också regeringens bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting. Av dessa medel ska dock 90 miljoner kronoröronmärkas för bekämpningen av hiv/aids i storstadsregionerna. Vi välkomnari detta sammanhang utskottets initiativ att inom utgiftsområde 25 avsättamotsvarande belopp för hivpreventivt arbete . Vi anserdock att bidraget till detta ändamål bör permanentas och finansierasinom utgiftsområde 9. Detta skulle ge långsiktiga och stabilaplaneringsförutsättningar för de frivilliga organisationer som till stor delbedriver arbetet med hivpreventiva insatser.Därutöver vidhåller vi vår tidigare uppfattning att ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting inte genererar varaktigajobb. Stödet redovisas av regeringen under utgiftsområde 25, men bokförssom minskad inkomst på statsbudgetens inkomstsida. Denna felaktigabokföring möjliggör att stödet ges från statsbudgeten trots att det saknasutrymme för nya utgifter på statsbudgetens utgiftssida. Vi motsätteross sådan vårdslös hantering av statliga budgetmedel.Vi anser att den kommunala verksamheten behöver stärkas genom attkommuner och landsting ges nya förutsättningar att fullfölja sina uppdrag.Kommunernas och landstingens allvarliga ekonomiska läge måste ledatill ett förnyelsearbete som gör den kommunala verksamheten bådekvalitetsmässigt bättre och mer ekonomiskt effektiv. Genom att undanröjastatliga hinder för privata alternativ inom verksamhet ochlandstingsverksamhet och genom att konkurrensutsätta all verksamhet sominte är myndighetsutövning ökar såväl mångfalden som valfriheten ochkvaliteten inom välfärdssektorn. Konkurrensneutraliteten mellan offentligtdriven verksamhet och privat verksamhet måste utvecklas. Därför ska allkommunal bolagsverksamhet i princip avskaffas, medan de offentligamonopolen avvecklas. I ett första steg förespråkar vi att kommunernaförbjuds att ha sina olika kommunala bolag i en koncernbildning.3. Anslagen inom utgiftsområde 25 och Tillfälligtsysselsättningsstödtill kommuner och landsting 2005 och 2006, punkterna 1 och 2 (kd)() anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu har låst såvälutgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut omskatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästa år.För 2005 gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25inte får överstiga under fortsattabehandling. förslag på utgiftsområdet understigerdenna nivå med och kan således tas upp tillformell behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi frånatt redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inomutgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paketdär olika delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat.Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av politiken avseende den kommunala sektorn och den kommunalaekonomin. Jag vidhåller vår uppfattning att anslagen inom utgiftsområde25 bör vara lägre än den ram för utgiftsområdetsom beslutat om. Den stora skillnaden mellan Kristdemokraternasförslag till ram för utgiftsområdet och den beslutade ramen beror ihuvudsak på att vi justerar ned statsbidraget till kommunerna med hänsyntill den inkomstökning som vårt förslag om en fastighetsavgiftger upphov till. Vi avvisar dessutom regeringens förslag till vårdgarantioch ökad tillgänglighet i vården till förmån för det gemensamma borgerligaförslaget om en nationell vårdgaranti. Enligt min mening ska vårdgarantinfinansieras av staten via utgiftsområde 9.Vidare anser jag att statsbidraget till kommunerna bör höjas med 250miljoner kronor i och med att maxtaxan i barnomsorgen reformeras.Maxtaxan behöver reformeras för att minska de negativa effekterna i formav större barngrupper och längre vistelsetider på förskolan. Därför skakommunerna åläggas att utforma och införa en deltidstaxa i minst trenivåer under taket i maxtaxan. Den som nyttjar den offentligt finansieradebarnomsorgen i mindre omfattning ska inte betala lika mycket som densom utnyttjar barnomsorgen i större omfattning.På lång sikt är det dock inte ökade bidrag utan en högre och arbetsleddekonomisk tillväxt som ger kommunsektorn bättre möjligheter att klarasina uppgifter inom framför allt vården, skolan och omsorgen. Enligtmin mening kan kommunernas bidragsberoende från staten minska dels genomen bättre tillväxt, dels genom att staten låter kommunerna själva ihögre grad än förfoga över sina skatteinkomster. Den kommunalasjälvstyrelsen är den bästa garanten för att välfärden blir likvärdigi hela landet.4. Anslagen inom utgiftsområde 25 och Tillfälligtsysselsättningsstödtill kommuner och landsting 2005 och 2006, punkterna 1 och 2 (c)() anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu har låst såvälutgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut omskatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästa år.För 2005 gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25inte får överstiga under fortsattabehandling. förslag på utgiftsområdet understiger dennanivå med och kan således tas upp till formellbehandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi frånatt redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inomutgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paketdär olika delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat.Centerpartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av politiken avseende den kommunala sektorn och den kommunalaekonomin. Jag vidhåller vår uppfattning att anslagen inom utgiftsområde25 bör vara lägre än den ram för utgiftsområdetsom beslutat om. Den stora skillnaden mellan Centerpartietsförslag till ram för utgiftsområdet och den beslutade ramen beror ihuvudsak på att vi justerar ned statsbidraget till kommunerna med hänsyntill den inkomstökning som vårt budgetalternativ ger upphov till. Enligtmin mening stärker skatteförslag det kommunala självstyretgenom att makten förs närmare enskilda människor och deras närmastepolitiska beslutsnivå - kommunerna.Jag avvisar regeringens förslag till vårdgaranti och ökad tillgängligheti vården till förmån för det gemensamma borgerliga förslaget om ennationell vårdgaranti som finansieras av staten via utgiftsområde 9.Dessutom ska ett antal specialdestinerade bidrag, tillsammans medanslaget för maxtaxa i barnomsorgen och det tillfälliga sysselsättningsstödetpå statsbudgetens inkomstsida, överföras till det generella statsbidraget.I enlighet med förslag motsätter jag mig de förändringari det kommunala utjämningssystemet som i enlighet med beslutska införas fr.o.m. årsskiftet. Dessa förändringar leder inte till någraförbättringar utan skapar nya problem i form av nya marginaleffekter.I stället bör införandereglerna i det nuvarande utjämningssystemet frysasi avvaktan på utformningen av ett nytt, bättre system. börstaten ta över ansvaret för införandereglerna. De kommunalautjämningsavgifterna ska redovisas under inkomsttitel påstatsbudgetensinkomstsida.Jag anser vidare att det kommunala självstyret endast kan stärkas genomen medveten decentralisering av samhällsuppgifter kopplad till förstärktskydd för självstyret i grundlagen. Därigenom ska kommunernas medborgarefå möjlighet att göra sina prioriteringar och landets kommuner fårmöjlighet att förverkliga sina unika förutsättningar utan den likriktningsom präglar dagens kommunala service. ska stora, statliga,uppgifter överföras till regionala organ och kommuner med hjälp av enlångtgående regionalisering.5. Utjämningssystemet, punkt 6 (c)() anför:Jag anser att ett långsiktigt hållbart kommunalt utjämningssystem måsteförena tre principer. Det måste respektera och garantera det kommunalasjälvstyret. ska alla kommuner i landet få likartadeförutsättningar för att kunna upprätthålla en skälig servicenivå genom bl.a.kompensation för endast strukturella skillnader. Därutöver ska detfinnas incitament för ekonomisk tillväxt och ökad skattekraft.Det nya utjämningssystemets konstruktion, liksom det nuvarande systemet,påverkar enligt min uppfattning det kommunala självstyret i negativriktning. Konstruktionen minskar kraftigt incitamenten för ekonomisktillväxt och återinför negativa marginaleffekter. De nu utsatta regionernakan inte få märkbart bättre ekonomiska förutsättningar. Despeciella förutsättningar som finns i glest befolkade eller i tättbefolkade delar av vårt land hanteras inte heller på ett tillfredsställandesätt.Det nya utjämningssystemet löser inga problem utan skapar i stället nya.Det bryter dessutom mot de tre principer som sätter uppför ett kommunalt utjämningssystem. Därför anser jag att frågan omreformerat kommunalt utjämningssystem ska utredas på nytt. En ny utredningbör få i uppdrag att utarbeta ett förslag till ett långsiktigt hållbartutjämningssystem utifrån de ovan beskrivna principerna. Ett nytt kommunaltutjämningssystem bör således respektera det kommunala självstyret ochsäkerställa att kommunerna kan erbjuda en grundläggande servicenivå.Systemet ska förena en utjämning med stimulans för tillväxtoch förnyelse. Utjämningssystemet måste dessutom vara begripligt ochdemokratiskt förankrat hos medborgare och i kommunsektorn.Det nuvarande systemets införanderegler löper ut första januari 2005.Om detta tillåts ske kommer framför allt och delarav norra att utsättas för orimliga kostnadsökningar. Därföranser jag att den enda rimliga lösningen på kort sikt är att frysa denuvarande införandereglerna på befintliga nivåer. noterar jagatt av kommunerna får det sämre när det nya utjämningssystemetfår verka fullt ut. Varför detta system är att föredra framför detnuvarande med frysta införanderegler är minst sagt oklart. En frysningav de nuvarande införandereglerna innebär i stället att systemet tillförs3,, vilket ger klara fördelar för de flesta kommungrupper.Enligt min mening bör staten finansiera de frysta införandereglerna.6.Konkurrensneutralitet, punkt 10 (m)(), () och () anför:Vianser att det är angeläget att privata entreprenörer som arbetar medvälfärdstjänster får verka på samma villkor som gäller för offentligatjänsteproducenter. Kommunkontosystemet har till uppgift att skapakonkurrensneutralitet mellan privat och offentligt produceradevälfärdstjänster inom s.k. icke skattepliktig verksamhet. Huvudproblemet medsystemet är enligt vår uppfattning att det inte fullt ut åstadkommersådan konkurrensneutralitet.Som exempel kan vi framhålla privat drivna sjukvårdsverksamheter utanslutenvård. Dessa verksamheter missgynnas eftersom läkemedel för närvarandeinte kan säljas momsfritt till sjukvårdsinrättningar som inte bedriverslutenvård. Utgifter för läkemedel för de privata verksamheterna blirdärmed högre utan att detta kan kompenseras i patientavgifterna.Samtidigt är investeringar i inventarier dyrare för verksamheterinom privat driven sjukvård. Skälet till detta är att de privataverksamheterna är momsredovisningsskyldiga och inte har detmomskompensationssystemsom landsting och kommuner har tillgång till.Enligt vår mening riskerar denna situation att leda till en snedvridningav konkurrensen mellan verksamheter i offentlig drift och verksamheteri privat drift.7. Insatser för personer med funktionshinder, punkt 11 (m)(), () och ()anför:Moderata samlingspartiet har tillsammans med de övriga oppositionspartiernalänge arbetat för att få en bred översyn av handikappreformen. Vivälkomnar därför den påbörjade översynen av personlig assistans enligtLASS och LSS.Vi noterar att i översynen bl.a. ska ingå en kartläggning och analys avregelverket, huvudmannaskapet samt finansieringsansvaret inomLSS-verksamheten. Enligt vår mening är det viktigt att utredningen samtidigtutgår från att personlig assistans i själva verket handlar om människor.Vi förutsätter därför att man särskilt uppmärksammar att varken enskildvårdtagare eller vårdgivare får komma i kläm mellan kommuner som äroense om hur systemet för utjämning av LSS-kostnader ska tolkas.Mot denna bakgrund anser vi att klara regler som inte påverkaretableringsmöjligheterna för vårdgivare måste införas. Annars kanetableringshinderför vårdhem uppstå. Dagens system för ersättning för vård enligt LSSbör dessutom ses över för att utröna risker för befintliga vårdhem atthamna mellan stolarna och hänvisas mellan olika kommuner.Enligt vår mening borde översynen leda fram till ett nationellt systemmed ett statligt kostnadsansvar för LSS där ersättningen följer vårdtagarenoavsett boendekommun. Ett sådant system skulle skapa en sund konkurrensdär vårdgivare som ger kvalificerad och specialiserad vård inte blirett kostnadsproblem för de kommuner där de etableras.8. Insatser för personer med funktionshinder, punkt 11 (c)() anför:Centerpartiet har tillsammans med de övriga oppositionspartierna längearbetat för att få en bred översyn av handikappreformen. Jag välkomnardärför den påbörjade översynen av personlig assistans enligt ochLSS.Jag noterar att i översynen bl.a. ska ingå en kartläggning och analysav regelverket, huvudmannaskapet samt finansieringsansvaret inomLSS-verksamheten. Detta stämmer överens med vad tidigareanfört i samband med behandlingen av LSS-frågor i . Jagförutsätter dock att översynen fäster särskild uppmärksamhet på detlångsiktiga finansieringsansvaret samt på den enskildes ställning gentemotverksamhetsutföraren. Vid sidan av det långsiktiga perspektivet bör enskyndsam översyn göras avseende det kortsiktiga perspektivets val avbasår i utjämningssystemet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2004/05:1Proposition 2004/05:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 25:1. godkänner att ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting utgår i enlighet med vad regeringenföreslår (avsnitt 2.8).2. godkänner den riktlinje för tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting som regeringen föreslår (avsnitt2.8).3. anvisar för anslagen under utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning:Tusental kronorAnslag Anslagstyp48:1 Kommunalekonomisk utjämning ramanslag 55 198 00048:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting ramanslag 670 05048:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader obetecknatanslag 1 600 00048:4 Bidrag till Rådet för redovisning obetecknat anslag 700Summaför utgiftsområdet 57 468 750Skrivelse 2003/04:102Regeringens skrivelse 2003/04:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn.Följdmotioner med anledning av skr. 2003/04:1022003/04:Fi33 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om självstyrelse.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om näringsverksamhet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om avveckling av konkurrenssnedvridande verksamhet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av reformer av deekonomiska relationerna mellan staten och kommuner och landsting.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att skapa goda förutsättningar för effektiviseringari kommunerna.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om riktade bidrag, t.ex. sysselsättningsstöd, tillkommunerna.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kommunala bostadsbolag.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om nationella pengsystem.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om valfrihet och alternativ.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om nationell finansiering av sjukvården och ökad valfrihetför patienterna.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om patientgaranti.2003/04:Fi34 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om inriktningen av en politik som stärker kommunernasoch landstingens skattebas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om bättre planeringsförutsättningar för kommuner ochlandsting.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om utredning av effekterna av användandet av riktadestatsbidrag.4. begär att regeringen efter överläggningar medKommunförbundet och återkommer med förslag om ändringarså att finansieringsprincipens syften bättre uppfylls.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om översyn av ansvarsfördelningen mellan stat och kommuni avvaktan på Ansvarskommittén.6. begär att regeringen återkommer med förslag om statensövertagande av kostnadsansvaret för assistansverksamheten.2003/04:Fi35 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om goda förutsättningar att uppnå nationella mål.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om full kostnadstäckning av beslut om verksamhet fattadav regering och riksdag.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att gränsöverskridande samarbete mellan kommuner ochlandsting uppmuntras så att barns och ungdomars hälsa kan förbättras.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att genomföra regionalisering och maktdelning medregionbildning, utan de begränsningar som finns.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om underlag till beslut om fördelning och prioriteringinom vården.2003/04:Fi36 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kommunala bostadsbolag och avskaffande av försäljningshinder.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att precisera, lagfästa och institutionaliserafinansieringsprincipen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att införa statlig finansiering av LSS.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att ändra målet för politikområde Allmänna bidragtill kommuner.Motioner från allmänna motionstiden /04:Sk213 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om momslagstiftningen på läkemedel.2003/04:Sk214 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om avdragsrätt för moms.Motioner från allmänna motionstiden /05:K430 av ():2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bredda den kommunala skattebasen i syfte att görakommunsektorn oberoende av statliga bidrag.2004/05:K458 av m.fl. (fp):2. begär att regeringen lägger fram förslag som sätterstopp för skatteplanering genom koncernbildning.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att pröva det fortsatta behovet av regler för kommunernasförmögenhet.2004/05:Fi209 av och (båda m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om det kommunala självstyret.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om avskaffande av nuvarande utjämningssystem mellankommunerna.2004/05:Fi214 av de ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konsekvenserna av det nya kommunala utjämningssystemet förkostnader enligt LSS.2004/05:Fi231 av m.fl. (m):11. beslutar genomföra förändringar i det inomkommunalaskatteutjämningssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen(avsnitt 8).12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att ersätta det inomkommunala utjämningssystemet medett statligt (avsnitt 8).2004/05:Fi235 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om vikten av att utreda ansvars- och kostnadsfördelning mellankommun och stat där miljökraven leder till kommunala överinvesteringari förhållande till vad det egna befolkningsunderlaget kräver.2004/05:Fi237 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om skatteutjämning.2004/05:Fi251 av och (båda fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att det kommande förslaget till kostnadsutjämningtar hänsyn till att vissa regioner fått en högre lönekostnadsnivå genomatt det skett en höjning av kvinnolönerna.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att reformering av de ekonomiska villkoren för kommuneroch landsting skall främja, inte motverka, en utjämning av de oskäligalöneskillnaderna mellan kvinnor och män.2004/05:Fi252 av m.fl. (m):anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerenligt uppställning:Tusental kronorAnslag Regeringensförslag Anslags-förändring48:1 Kommunalekonomisk utjämning 55 198 000 +57 674 00048:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 670050 -500 00048:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1 600 000 -1 600000Summa för utgiftsområdet /05:Fi256 av m.fl. (c):anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunernaenligt följande uppställning:Tusental kronorAnslag Regeringensförslag Anslags-förändring48:1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting 55 198 000 -38033 00048:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 670000 -650 00048:3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting 0 26 00000048:5 Bidrag för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården 1 250 000-1250 000Övriga anslag 351 000 0Summa för utgiftsområdet 57 469 000 -13 933 0002004/05:Fi258 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att precisera, lagfästa och institutionaliserafinansieringsprincipen.8.