bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — föreslår en utredning för attundersöka vilka förutsättningarna är för ett hållbart svenskt jordbruk.Utredningen bör utföras med en bred kompetens vad gäller kunskap omjordbruk, miljö, regionalpolitik och kultur.Jord- och skogsbruket som basnäringar på landsbygden har enligt Moderaternaskommittémotion 2002/03:MJ268 (m) yrkande 2 stor betydelse för kultur- ochmiljöbevarandet. Det är genom generationers odlarmöda som vi fått denrika biologiska mångfalden i vårt land. Det är också värden som måstebevaras, men det bör påpekas att bevarandeambitionerna inte får innebäraatt man lägger en död hand över landsbygden och de areella näringarna.Enligt partimotion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 1 börinriktningen av svensk jordbrukspolitik syfta till att ge möjlighet attbedriva jordbruk i hela landet och med fullt utnyttjande av åkermarken.Jorden kan inte flyttas utomlands. De särskilt starka miljö- ochdjurhållningsvillkor som präglar svenskt jordbruk och som innebär ökadeproduktionskostnader i förhållande till omvärlden måste ekonomiskt kompenseras.Det miljö- och landskapsvårdande inslaget är en kollektiv nyttighet sombör betalas av det allmänna. framhåller i kommittémotion2002/03:MJ487 (c) yrkande 1 jordbrukets betydelse för . Svensktjordbruk är, precis som skogsbruket, en oumbärlig del i omställningen motett ekologiskt hållbart samhälle.Inriktningen av svensk jordbrukspolitik bör enligt motion 2002/03:MJ424(kd) yrkande 1 syfta till att ge möjlighet att bedriva jordbruk i helalandet och med fullt utnyttjande av befintlig . De extra kostnadersom är förenade med att bedriva jordbruk i skogs- och mellanbygd ochframför allt i kräver extra insatser inom programmet förlandsbygdsutveckling. I fråga om förutsättningarna för jord- och skogsbruketsom en hörnsten i en levande landsbygd anförs i motion 2003/04:N330 (kd)yrkande 9 att det nationella merkostnadsstödet till det norrländskajordbruket har goda effekter när det gäller att behålla jordbruket och gynnalandsbygdsutvecklingen. Motionärerna anser att senfärdigheten med att iEU anmäla de av beställda höjningarna av de nationellamerkostnadsstöden är anmärkningsvärd.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om avreglering av den gemensamma jordbrukspolitikenvill utskottet erinra om att har godkänt de riktlinjer regeringenpresenterat i propositionen Riktlinjer för arbete med jordbruks-och livsmedelspolitiken inom EU (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23,rskr. 1997/98:241). Riktlinjerna innebär att jordbruks- ochlivsmedelsproduktionenskall främjas genom en reform av jordbruks- och livsmedelspolitiken inomEU med särskilt avseende på successivt borttagande av EG:s marknadsordningaroch på en avveckling av gränsskyddet med hänsyn till internationellaåtaganden. Utskottet uttalade bl.a. att en gemensam politik på jordbruks-och livsmedelsområdet innebär bl.a. en prövning av på vilken nivå dengemensamma politiken skall beslutas, vilka områden som skall varaharmoniserade och möjligheterna att förenkla regelverket.Utskottet framhöll vidare att utskottet, i likhet med regeringen, anseratt den gemensamma jordbrukspolitiken på lång sikt i grunden måste förändras.Jordbruks- och livsmedelsföretagens produktion skall styras av konsumenternasefterfrågan och produktionen skall vara långsiktigt hållbar från såvälekologiska som ekonomiska utgångspunkter. EU skall också medverka tillglobal livsmedelssäkerhet, bl.a. genom att hävda frihandelns principeräven på livsmedelsområdet. Som framhålls i propositionen innebär regeringensförslag till ny jordbruks- och livsmedelspolitik att marknadsordningarnasuccessivt tas bort samt att gränsskyddet avvecklas i takt med internationellahandelsavtal. En sådan successiv avveckling av marknadsordningarna skaparockså utrymme för insatser för att underlätta omställningen så att reformenkan genomföras under socialt acceptabla former. En reform bör inriktas påatt inom den gemensamma marknaden skapa förutsättningar för näringen attagera på liknande villkor som råder inom andra avreglerade branscher. Enavveckling av marknadsordningarna utan att det vidtas riktadeåtgärder för miljön, landsbygden och särskilt utsatta regioner kan dockpå kort sikt medföra en oacceptabel minskning av sysselsättningen i framförallt norra och i skogsbygderna. I likhet med regeringen anserutskottet det angeläget att vidta särskilda åtgärder för att beakta sådanakonsekvenser.Vidare uttalades (bet. 1997/98:JoU23 s. 16) att den framtida politikenmåste utgå från konsumenternas efterfrågan och ge dem bättre möjligheteratt påverka inriktningen och storleken på produktionen av livsmedel ochandra jordbruksvaror. är det angeläget att förutsättningar skapasför jordbruksföretagen att agera på en konkurrensutsatt marknad. Därmedkan jordbrukspolitiken övergå från att i huvudsak ha varit producentstyrdtill att främst styras av konsumenternas efterfrågan. De livsmedel somerbjuds konsumenterna skall dessutom vara säkra från hälsosynpunkt. Detär företagens uppgift att ansvara för att inte några livsmedel som kanskada människors hälsa släpps ut på marknaden. Samhället bör dock genomlagstiftning formulera vissa grundkrav avseende livsmedlens kvalitet.Vidare bör marknadsmässiga och från konsumentsynpunkt skäliga priser ingåsom ett mål för jordbrukspolitiken. Priserna på jordbruksprodukter ochlivsmedel skall i första hand bestämmas av utbud och efterfrågan påmarknaden. I detta sammanhang bör även tillgängligheten när det gäller viktiginformation om t.ex. prisskillnader och livsmedlens olika kvalitetsegenskaperuppmärksammas. bör vidare inom EU verka för att en hållbar jordbruks-och livsmedelsproduktion uppnås. Som framhålls i propositionen är jordbruks-och livsmedelssektorn viktig i omställningen till ett ekologiskt hållbartsamhälle, eftersom all jordbruks- och livsmedelsproduktion förutsätterett brukande av naturresurserna. En ekologiskt hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion är en produktion som är resursbevarande, miljöanpassadoch etiskt godtagbar.Vid möte träffades en överenskommelse omden s.k. halvtidsöversynen (mid-term review) av den gemensammajordbrukspolitiken.Överenskommelsen innebär två principiellt viktiga förändringar av dengemensamma jordbrukspolitiken. Den ena förändringen består i att denuvarande direktstöden till jordbrukaren omvandlas till inkomststöd, s.k.frikopplade gårdsstöd. Stödet utgår till jordbrukaren oberoende avproduktionens inriktning eller omfattning. Enda villkoret för stödet är attmarken hävdas. Den andra principiellt viktiga förändringen är attmedlemsländerna ges större inflytande över hur jordbrukspolitiken skallutformas i det egna landet. Det ökade inflytandet innebär dels attmedlemsstaterna kan välja om hela stödet skall utgå till jordbrukaren frikopplatfrån produktionen eller om, för en eller flera sektorer, en del av stödetskall villkoras med att en produktion upprätthålls, dels att medlemsstaternakan välja att sätta av ett s.k. nationellt kuvert. Medlemsstaterna kanäven välja att regionalisera stöden och av de nya frikoppladegårdsstöden kan sättas av för att stödja särskilda typer av jordbruk somär viktiga för att skydda och förbättra miljön eller för att förbättrakvaliteten och saluföringen av jordbruksprodukter. Medlemsstaterna kanockså, om man anser sig behöva en övergångsperiod, välja att skjuta uppinförlivandet av beslutet eller 2007.Genom beslut uppdrog regeringen åt en arbetsgruppinom att lämna förslag till hur införlivandet av dennya jordbrukspolitiken skall ske. I beslutet hänvisas till att Sverigesinställning till den gemensamma jordbrukspolitiken slogs fast i propositionenRiktlinjer för arbete med den gemensamma jordbrukspolitiken (prop.1997/98:142, bet. 1997/98: JoU23, rskr. 1997/98:241). Arbetet skallresultera dels i en analys och beskrivning av konsekvenserna av olika val,dels ett utifrån uppsatta målsättningar konsistent förslag på hur Sverigeskall implementera jordbruksreformen på mest resurseffektiva sätt. Uppdragetskall enligt beslutet beskrivas utifrån i beslutet angivna utgångspunkter,t.ex. att målet för politikområdet livsmedelspolitiken och landsbygdspolitikenär en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion ochutveckling av landsbygden, att inställning till den gemensammajordbrukspolitiken bl.a. är att produktionsbegränsningarna och subventionernai marknadsordningarna skall avvecklas (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23,rskr. 1997/98:241), att övergripande mål för det miljöpolitiska arbetetär att till nästa generation lämna över ett samhälle där de storamiljöproblemen i är lösta, att målet för den regionalautvecklingspolitikenär väl fungerande och lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivåi hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118) samtatt mål för global utveckling är att bidra till att denna ärrättvis och hållbar (prop. 2003/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112).I beslutet anförs även att administrativa förenklingar för såvällantbrukarna som myndigheterna samt minskade administrationskostnader är avstor vikt vid val av införlivningsalternativ. Viktigt att utreda för allakombinationer av åtgärder är enligt beslutet konsekvenserna för produktionensinriktning och omfattning, främst regionalt, men också nationellt. Påverkanpå jordbrukssektorns och livsmedelssektorns konkurrenskraft skall ocksåanalyseras. Även konsekvenserna för jordbruket i norra skallanalyseras och beaktas i de olika förslag till nationell tillämpning avreformbeslutet som redovisas av arbetsgruppen. Arbetsgruppen är fri attta upp frågeställningar utöver dem som omnämnts i beslutet. Genom beslutden förordnades åtta ledamöter i miljö- och jordbruksutskottetatt ingå i en parlamentarisk kontaktgrupp rörande frågor kring svensktillämpning av EU:s beslut om en ny jordbrukspolitik.Utskottet uttalade (bet. 2001/02:MJU15) att den stora andelav EG:s budget som går till den gemensamma jordbrukspolitiken motiverari sig att dessa frågor bereds i särskild ordning. Utskottet föreslog därföri ett tillkännagivande att regeringen tillsätter en parlamentarisk kommittémed uppgift att utarbeta en svensk strategi för reformeringen av dengemensamma jordbrukspolitiken. beslutade i enlighet med utskottetsförslag (rskr. 2001/02:255). Utskottet har vid beredningen av det nuaktuella ärendet inhämtat från att tillkännagivandetom behovet av parlamentarisk insyn och medverkan i den pågående processenhittills har beaktats genom att en särskild kontaktgrupp med ledamöterfrån miljö- och jordbruksutskottet har ingått i beredningen i samband medEU-förhandlingarna om reformeringen av CAP samt i beredningen av fråganom implementeringen av beslutet i Sverige.Arbetsgruppen har redovisat sina slutsatser ochförslag i departementspromemorian (Ds 2004:9) Genomförandet av EU:sjordbruksreform i . I samband med att promemorian presenteradesmeddelades att regeringen, efter det att den till har redovisatsitt ställningstagande över förslaget, kommer attmeddela hur reformen kommer att genomföras i Sverige.Förslaget innebär att samtliga vegetabiliestöd och cirka hälften avdjurbidragen skall fördelas ut lika på all mark, även naturbetesmark. Mångadjurproducenter föreslås erhålla stödrättigheter med ett högre värde genomatt cirka hälften av extensifieringsbidraget och amkobidraget föreslåsfördelas till de producenter som hade dessa bidrag under perioden 2000-2002.Utgångspunkten för regionindelningen är de nuvarande sex arealstödsregionerna.Produktionsstöden föreslås frikopplas från produktionen. Under enanpassningsperiod, längst , bör dock av handjursbidragetkopplas till produktionen.Förslaget bereds i . Utskottet har inhämtat attregeringen avser att presentera sina överväganden i enskrivelse till . Utskottet föreslår att motionerna 2002/03:MJ268(m) yrkande 1, 2002/03:MJ338 (s), 2002/03:MJ422 (fp) yrkandena 2, 3 och13, 2002/03:K432 (fp) yrkande 13, 2002/03:L247 (m) yrkande 7 och 2002/03:U324(mp) yrkande 7 i denna del, motionerna 2002/03:MJ487 (c) yrkandena 3 och35, 2002/03:N266 (fp) yrkande 9, 2003/04:MJ244 (c) yrkande 1, 2003/04:MJ285(c) yrkande 1, 2003/04:K416 (kd) yrkande 40, 2003/04:L353 (m) yrkande 8och 2003/04:U351 (kd) yrkande 7, motionerna 2003/04:MJ333 (kd) yrkande 2,2003/04:MJ345 (s), 2003/04:MJ374 (v) yrkandena 1-7, 2003/04:MJ399 (kd)yrkande 2, 2003/04:MJ411 (v) yrkande 4 och 2003/04:MJ431 (fp) yrkandena2-4, det senare i denna del, och yrkande 20, motionerna 2003/04:MJ432(fp) yrkandena 1 och 3, 2003/04:MJ435 (m) yrkande 2 och 2003/04:MJ473 (c)yrkande 1 med denna redovisning och i avvaktan på resultatet av det arbetesom pågår lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller behovet av löpande analys och prövning av politikenkonstaterar utskottet att det gjorts en omvärldsanalys i samband medarbetsgruppens arbete för genomförandet av jordbruksreformen. Utskottet haräven inhämtat att det även i samband med framtagandet av ett nyttlandsbygdsprogram kommer att genomföras konsekvensanalyser. Sådana analysersker löpande i samband med förändringar av den gemensamma jordbrukspolitikenoch i samband med att förändringar införlivas i svensk lagstiftning.Utskottet anser inte att bör göra några uttalanden i enlighetmed de framförda förslagen om löpande konsekvensutredningar, konsekvensanalyser,prognosområden, m.m. med anledning av arbetet med reformeringen av dengemensamma jordbrukspolitiken (jfr bet. 2001/02:MJU15 s. 31). Motionerna2002/03:MJ424 (kd) yrkande 2, 2003/04:MJ333 (kd) yrkandena 3 och 4,2003/04:MJ399 (kd) yrkande 3 och 2003/04:MJ474 (c) yrkande 18 avstyrks.Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motionerna2002/03:MJ268 (m) yrkande 2, 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 1, 2002/03:MJ487(c) yrkande 1, 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 1 och 2003/04:N330 (kd) yrkande9 om att jord- och skogsbruket har stor betydelse för kultur- ochmiljöbevarandet på landsbygden, att svensk jordbrukspolitik bör syfta tillatt ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet och att jordbrukethar del i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Utskottethar tidigare redovisat (bet. 2003/04:MJU2 s. 103) att inriktning och syftemed de stöd som på lång sikt skall främja en ekonomiskt och socialt hållbarutveckling inom jordbruket och på landsbygden beslutats av vidbehandling av bl.a. proposition 1997/98:142 Riktlinjer för arbetemed jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen (bet.1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241). En hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktionskall främjas genom bl.a. konkurrenskraftiga företag, höga etiska krav pådjurhållningen, landsbygdsutveckling och regionala åtgärder. Utskottetuttalade att åtgärder för att utveckla landsbygden bör anpassas tillnationella och regionala förhållanden inom ramen för ett gemensamt regelverk.Vidare framhölls att jordbrukets strukturförändringar samt livsmedelsindustrinsoch andra näringars utveckling av ekonomiska, miljömässiga och socialaskäl även i fortsättningen bör stödjas i de ekonomiskt minst utveckladeregionerna. Utskottet framhöll också att finansieringen i första hand bördelas mellan gemenskapen och berört medlemsland men att skäl också kanfinnas för enbart nationell finansiering.Det finns ett antal av EU medfinansierade åtgärder som skall medverkatill att stärka den ekonomiskt och socialt hållbara utvecklingen avlandsbygden. Syftet är att åtgärderna skall underlätta och främja endiversifiering av näringslivet på landsbygden genom en ny och konkurrenskraftiganvändning av de resurser och den kompetens som livsmedelsproduktionenoch skogsbruket och därtill knutna verksamheter inte längre behöverutnyttja. Det övergripande målet är att främja fortsatt sysselsättning,tillväxt och bosättning på landsbygden (jfr bet. 2001/02:MJU15 s. 48).Enligt utskottets bedömning är syftet med motionerna 2002/03:MJ268 (m)yrkande 2, 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 1, 2002/03:MJ487 (c) yrkande 1,2003/04:MJ399 (kd) yrkande 1 och 2003/04:N330 (kd) yrkande 9 med detanförda i allt väsentligt tillgodosett. Yrkandena bör därmed lämnas utanvidare åtgärd.KonkurrensvillkorUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till utskottets uttalanden om att en gemensam politik medlikartade konkurrensvillkor skall gälla för den gemensamma marknadenavstyrks ett antal motioner om förutsättningarna och konkurrenssituationeninom jordbruket.Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).MotionernaModeraterna framhåller i motion 2002/03:MJ268 (m) yrkande 10 om livskraftigajordbruksföretag och likvärdiga konkurrensförutsättningar för svensktjordbruk att jordbruksföretagen bör ses som enskilda företag med sin styrkajust i produktionsuppgiften. Enligt motion 2003/04:MJ435 (m) yrkande 1bör de enskilda företagen inte generellt sett vara beroende av regionalpolitiskaeller miljömässiga beslut. Däremot är det viktigt att jordbrukarna fårersättning för utförda tjänster som baseras på allmänt intresse, och härutgör miljöersättningarna ett bra exempel på sådant utfört miljöarbete idet allmännas tjänst. Även i motion 2002/03:MJ356 (m) yrkandena 1 och 2framhålls vikten av att svenskt jordbruk kan konkurrera på lika villkormed jordbruket i EU-länder och vikten av att ge lantbruket reellalönsamhetsvillkor. I motionerna 2002/03:MJ429 (m) yrkande 1 och 2003/04:MJ476(m) yrkande 1 framhålls betydelsen av ett livskraftigt skånskt jordbruk.I motionerna 2002/03:MJ206 (c) yrkande 1, 2002/03:MJ411 (c) yrkande 1 och2002/03:N340 (c) yrkande 5 anförs i fråga om lika konkurrensvillkor fördet svenska jordbruket och om behovet av att låta svenska bönder konkurrerapå samma villkor. Det finns egentligen inga genvägar till att bevara ettöppet landskap. bönder måste få samma villkor som sina kollegerinom EU. Jordbruket är grunden för det öppna landskapet, den biologiskamångfalden och de kulturhistoriska värdena. EU:s miljö- och landsbygdsprogramhar stor betydelse för odlingslandskapet och för att de biologiska värdenaskall kunna tillvaratas. Enligt motion 2002/03:MJ296 (c) bör jord- ochskogsbruket i län få bättre villkor.Folkpartiet anför i kommittémotionerna 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 17 och2003/04:MJ431 (fp) yrkande 12 om åtgärder för att förbättra lantbruketskonkurrenssituation att det är viktigt att svenska bönder ges förutsättningaratt konkurrera på likartade villkor som andra svenska företagare har somarbetar i internationell konkurrens. Ett livskraftigt jord- och skogsbruksom är konkurrenskraftigt är en viktig förutsättning för en levandelandsbygd.Kristdemokraterna anför i motion 2002/03:N307 (kd) yrkande 11 omförutsättningarna för jord- och skogsbruket som en hörnsten i en levandelandsbygd att en kraftfull satsning bör göras för att skapa rimliga ochrättvisa konkurrensvillkor för jord- och skogsbruksnäringen. I motion2002/03:MJ424 (kd) yrkande 4 framhålls principen att miljöavgifter ijordbruket bör återgå till näringen för miljöinsatser. Motionärerna välkomnaratt det i budgeten finns medel avsatta för återföring av den skatt sombetalas in på handelsgödsel och bekämpningsmedel för innevarande år.Principen för återbetalning av miljöavgifter till näringen bör kvarståtill stöd för utveckling av en mer miljöanpassad jordbruksverksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har framhållit att en gemensam politik medlikartade konkurrensvillkor är en förutsättning för att den inre marknadenockså skall fungera när det gäller jordbruksproduktion (se bl.a. bet.1998/99:MJU7, bet. 2001/02:MJU15 s. 32 och bet. 2003/04:MJU2 s. 108). Detär uppgift att bevaka att nationellt utformade åtgärderinte snedvrider konkurrensen på denna marknad. kan olika riktadeåtgärder komma i fråga på nationell nivå för att bl.a. möjliggöra insatserför att förbättra eller bevara miljön och främja en god djurhållning. Närriksdagen slog fast riktlinjerna för arbete med jordbruks-och livsmedelspolitiken inom EU (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23,rskr. 1997/98:241) anfördes när det gäller möjligheterna att i EU drivaen sådan linje att förutsättningar skapas för jordbrukaren att på likvärdigavillkor konkurrera med sina produkter på en konkurrensutsatt marknadföljande. I likhet med regeringen anser utskottet att ett brett och varieratutbud av säkra livsmedel till skäliga priser skall främjas genom en reformav jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Detta skall ske med särskiltavseende på successivt borttagande av EG:s marknadsordningar och enavveckling av gränsskyddet med hänsyn till internationella åtaganden,konkurrenskraftiga företag, ökad konsumenthänsyn och högt ställda krav fördjurhållningen.Utskottet har även uttalat (bet. 2001/02:MJU5 s. 15) att det finns ettantal av EU medfinansierade åtgärder som skall medverka till att stärkaden ekonomiskt och socialt hållbara utvecklingen av landsbygden. Syftetär att åtgärderna skall underlätta och främja en diversifiering avnäringslivet på landsbygden genom en ny och konkurrenskraftig användning avde resurser och den kompetens som livsmedelsproduktionen och skogsbruketoch därtill knutna verksamheter inte längre behöver utnyttja. Detövergripande målet är att främja fortsatt sysselsättning, tillväxt ochbosättningpå landsbygden.Jordbruksministern redovisade i ett interpellationssvar(2003/04:358) om åtgärder för att främja det svenska jordbruketskonkurrenskraft att lantbruket är en näring som har stor betydelse förlandsbygdens utveckling och som befinner sig i en bekymmersam situation.Det finns en betydande utvecklingspotential i det svenska jordbruketsom bör utnyttjas i större utsträckning än . En rapport som sammanställtsav visar på den allvarliga situation som lantbruket befinnersig i . För vissa produktionsgrenar beror den situationenpå konjunktursvängningar, men det förklarar inte allt. Det krävs förändringarpå flera plan för att situationen skall förbättras. Ett tecken påkonkurrensförhållandena är utnyttjande av produktionskvoter. Om utnyttjandetav kvoter minskar tyder det på att viljan att investera och gå in i sektornförsämras. Av vegetabiliernas produktionskvoter utnyttjas nära hundraprocent av kvoterna, och utnyttjandet har varit oförändrat de senasteåren. har mjölkleveranserna varit mycket stabila, och den totalaproduktionen har hamnat mycket nära landskvoten. Ett undantag är kvotåret2002/03 då produktionen minskade. Därefter har dock produktionen återigenökat. När det gäller nötkreatur har ett högt kvotutnyttjande.Mellan 1999 och 2002 har utnyttjandegraden ökat, men det beror till stordel på minskade kvoter. indikerade att det råder spridning av lönsamheten för lantbrukare med samma produktionsinriktningoch produktionsstruktur. Det betyder sannolikt att de individuellaföretagarnas prestationer är avgörande för företagens lönsamhet. Det är enviktig slutsats och visar att det finns stort utrymme för att förbättrasituationen genom olika former av företagsutveckling. Regeringsförklaringenfrån understryker vikten av svensk tillväxt ochkonkurrenskraft. Regeringen har därvid särskilt betonat vikten av attSveriges jordbrukare måste kunna konkurrera på villkor som är likvärdigamed dem som gäller för övriga . Regeringen har inte ändrat uppfattningi denna fråga. Den nu beslutade reformen av den gemensamma jordbrukspolitikeninnebär en viss flexibilitet för nationell variation i tillämpningen. Vaddetta innebär för konkurrensen mellan producenter i olika länder är i dagsvårt att förutsäga. Regeringen kommer att redovisa ett förslagtill genomförande av den gemensamma jordbrukspolitiken i Sverige.Jordbruksministern anförde beträffande dieselskatten, där det iregeringsförklaringen uttalades att jordbruket skall ges likvärdigakonkurrensvillkor, att en utredning har gjorts inom departementet somvisar på hur det ser ut i likvärdiga konkurrentländer. Det är bara ettland som över huvud taget inte återför skatten, och det är . Detär olika modeller i olika länder och det är viktigt att känna till i detfortsatta arbetet med att, när statsbudgeten så tillåter, se till attskatten återförs.Jordbruksministern redovisade i svar på fråga 2002/03:76 om situationenför landets bönder att regeringen har arbetat för attlätta på lantbrukarnas s.k. ryggsäck och stärka det svenska jordbruketskonkurrenskraft.