bet · GR01KRU7 · 2004-03-02 00:00:00 — Teater, dans och musik SammanfattningI betänkandet har utskottet behandlat motioner omteater-, dans- och musikfrågor som har väckts underallmänna motionstiden vid 2002/03 och 2003/04 årsriksmöten.Några förslag har övergripande karaktär ochhandlar om en översyn av relationen mellanverksamhets- och projektbidrag, treåriga bidrag förfria grupper, ett särskilt turnéstöd ochinternationellt kulturutbyte.Vidare behandlas på teaterområdet förslag omövergripande teaterfrågor, nationalscenernas mål,uppdrag, satsning på kvinnligadramatiker och regissörer samt en nationell scen förbarnteater.Förslagen på dansområdet handlar om etthandlingsprogram för den professionella dansen,samverkan m.m. på dansområdet och utvärdering avdansens kostnadsutveckling.På musikområdet handlar yrkandena om musikensbetydelse, stöd till samverkansprojekt inom olikamusikgenrer, inrättande av fler musikgenrecenter,översyn av folk- och världsmusiken som genre,nationellt centrum för visan i , envisskatt gemensam för hela befolkningen, folkmusikensom musikarv, statlig samverkan rörande och verksamhetsstödet till EricSahlström-institutet.Samtliga yrkanden har avstyrkts av utskottet.I betänkandet finns 12 reservationer och 7särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Övergripande teaterfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236yrkande 7 och 2003/04:Kr209 yrkande 8.Reservation 1 (m)2. Nationalscenernas målRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande22.3. uppdragRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr370yrkande 2 och 2003/04:Kr390 yrkande 2.4. Satsning på kvinnliga dramatiker ochregissörerRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande25.5. Nationell scen för barnteaterRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr284 yrkande10.Reservation 2 (c)6. Översyn av relationen mellanverksamhets- och projektbidragRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr370yrkande 4, 2002/03:Kr373 yrkande 18 och2003/04:Kr390 yrkande 4.Reservation 3 (m, fp, kd, c)Reservation 4 (v)7. Treåriga bidrag för fria grupperRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkandena17 och 23.8. Ett särskilt turnéstödRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande24.Reservation 5 (v)9. Internationellt kulturutbyteRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande11.10. Handlingsprogram för den professionelladansenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr373yrkandena 12-14 och 20 och 2003/04:Kr292 yrkande4.11. Samverkan m.m. på dansområdetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236yrkande 8, 2002/03:Kr373 yrkande 15 och2003/04:Kr209 yrkande 9.Reservation 6 (m)12. Utvärdering av dansenskostnadsutvecklingRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande16.13. Musikens betydelseRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236yrkande 9 och 2003/04:Kr209 yrkande 10.Reservation 7 (m)14. Stöd till samverkansprojekt inom olikamusikgenrerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236yrkande 10 och 2003/04:Kr209 yrkande 11.Reservation 8 (m, fp, kd)15. Inrättande av fler musikgenrecenterRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr240.16. Översyn av folk- och världsmusiken somgenreRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr292 yrkande3.Reservation 9 (v)17. Nationellt centrum för visan iVästervikRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr347 yrkande7.Reservation 10 (m, fp, c)18. En visskatt gemensam för helabefolkningenRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr292.19. Folkmusiken som musikarvRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236yrkande 11 och 2003/04:Kr209 yrkande 12.20. Statlig samverkan rörande EricSahlström-institutetRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr302.Reservation 11 (c)21. Verksamhetsstödet till avslår motion 2003/04:Kr356.22. Utredning om spelmansstämmornas ochfestivalernas roll i kulturlivetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr370yrkande 6 och 2003/04:Kr390 yrkande 6.Reservation 12 (kd)23. Nyckelharpan som svensktnationalinstrumentRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr214 och2003/04:Kr243.Stockholm den 2 mars 2004På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: LennartKollmats (fp), (), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (), (), (), (), iSimrishamn (s), (), (s), (), MatildaErnkrans (s) och ().BakgrundMed anledning av regeringens kulturpolitiskaproposition beslutade om målför den nationella kulturpolitiken (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Ipropositionen angav regeringen inriktningen på destatliga insatserna för teater-, dans- ochmusikområdena. I budgetpropositionen för år 1997föreslog regeringen mål för Operan, ,och Svenska Rikskonserter samt mål förbidraget till . godkände deföreslagna målen (prop. 1996/97:1 utgiftsområde 17,bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).Regeringen redovisar i budgetpropositionende insatser som gjorts då det gäller teater, dansoch musik. I budgetpropositionen för nämnsatt en viktig del av de kulturpolitiska insatsernautgörs av den infrastruktur av konstnärligainstitutioner som med statligt stöd byggts upp pånationell, regional och lokal nivå. Staten lämnarockså stöd till det fria teater-, dans- ochmusiklivet genom bidrag till fria grupper,arrangörsföreningar m.m. (prop. 2003/04:1utgiftsområde 17 s. 29 f.).Teater-, dans- och musikområdet är det störstainsatsområdet inom den statliga kulturpolitiken(för ). Därtillkommer satsningar på det konstnärspolitiska området.I detta betänkande behandlas motioner väckta underallmänna motionstiden och omteater, dans och musik. Frågor om ersättningar ochbidrag till konstnärer kommer att behandlas ikulturutskottets betänkande 2003/04:KrU8.2003/04KrU7Utskottets övervägandenVissa teaterfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- övergripande teaterfrågor, jämförreservation 1 (m),- nationalscenernas mål,- uppdrag,- satsning på kvinnliga dramatiker ochregissörer,- nationell scen för barnteater, jämförreservation 2 (c),- översyn av relationen mellan verksamhets-och projektbidrag, jämför reservationerna 3(m, fp, kd, c) och 4 (v),- treåriga bidrag för fria grupper,- ett särskilt turnéstöd, jämför reservation5 (v) och- internationellt kulturutbyte.MotionernaI två motioner, 2002/03:Kr236 (m) yrkande 7 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 8, behandlas övergripandeteaterfrågor av allmän karaktär. Bland annat syftaryrkandena till att anslaget till de friateatergrupperna skall ökas betydligt. Mycket avförnyelsen på teaterområdet sker genom oberoendefria grupper, vilka bl.a. svarar för en stor del avdet utbud som riktas till skolor och ungdomar. Detbör enligt motionärerna vara en självklarhet attdessa gruppers innovativa verksamheter underlättas.Vidare anser motionärerna att arrangörer ochregionbaserade teatrar bör samverka om distribution,teknik m.m. och därigenom bygga nätverk, som bådeskapar valfrihet och ger ett bredare utbud.Motionärerna anser också att det bör ligga i enkulturnations intresse att garantera existensen förett par musikteatrar som ges en god möjlighet atttäcka landet med sin verksamhet.I motion 2002/03:Kr373 (v) sägs att det är viktigtatt nationalscenerna lever upp till målet att varamotor i det svenska kulturlivet. Motionärerna menaratt Operans och utbud bör breddas med småuppsättningar som kan turnera ute i landet. Vidareframhålls i motionen att staten inte bör ställasådana krav på full beläggning att teatrarna måsteanpassa sin repertoar efter kommersiella behov(yrkande 22).I två motioner, 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 2 och2003/04:Kr390 (kd) yrkande 2, behandlas Riksteaternsuppdrag. Motionärerna, som befarar att teatern är påväg att bli alltför Stockholmscentrerad, anser attRiksteatern bör bedriva en större andel av sinverksamhet ute i landet. I båda motionernaunderstryks också vikten av att strävarefter ett nära samarbete med de regionala teatrarnaså att de inte konkurrerar med varandra utan istället kompletterar varandra.I motion 2002/03:Kr373 (v) hävdas att det är ont omspännande roller för kvinnliga skådespelare och attkvinnliga regissörer har svårare att ta sig fram änsina manliga kolleger. Därför föreslår motionärernaen särskild satsning på kvinnliga dramatiker ochregissörer (yrkande 25).Förslag om att inrätta en nationell scen förbarnteater framförs i motion 2003/04:Kr284 (c).Syftet med förslaget är att barn skall få utlopp försin kreativitet och producera egnateaterföreställningar (yrkande 10).En rad motionsyrkanden rör bidragsfrågor inomscenkonstområdet.I motionerna 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 4 och2003/04:Kr390 (kd) yrkande 4 begärs en översyn avrelationen mellan verksamhets- och projektbidragtill fria teater-, dans- och musikgrupper. Det är -menar motionärerna - inte rimligt att ordinarieverksamhet tvingas genomföras som projekt på grundav att verksamhetsbidragen är otillräckliga.Liknande argument framför motionärerna bakom motion2002/03:Kr373 (v), som dock enbart rör dansområdet.Även i denna motion sägs att alltfler ordinarieverksamheter tvingas genomföras i form av projekt.En utredning bör därför tillsättas så att enlångsiktig och hållbar lösning kan åstadkommas dådet gäller bidragsstrukturen på dansområdet (yrkande18).Förslag om att skall göra ett uttalande omatt treåriga avtal om bidrag bör träffas med de friateater- och dansgrupperna samt med koreografernaframförs i motion 2002/03:Kr373 (v). En sådanförlängning av tiden för bidragsgivningen skullestärka och utveckla kvaliteten i de friateatergruppernas arbete (yrkande 23). Vidare skulledansarna och koreograferna få möjlighet att ägna sigåt den skapande processen och inte åt tidsödandearbete med att fylla i ansökningshandlingar för atterhålla anslag (yrkande 17).I samma motion, 2002/03:Kr373 (v), föreslås att ett särskiltturnéstöd skall inrättas för fria grupper. I daganvänds verksamhetsmedel för turnékostnader, vilketenligt motionärerna inte är rimligt (yrkande 24).I motion 2002/03:Kr373 (v) anförs attinternationellt kulturutbyte och gästspel av teater-och dansgrupper ger möjlighet till konstnärligbefruktning och inspiration. Motionärerna anser attdet kulturella utbytet är en viktig del i detinternationella kultursammanhanget och attkulturutbytet har en stor outnyttjad potential dådet gäller att utveckla förståelsen mellan människoröver gränserna. I motionen föreslås därför attSverige skall stödja det kulturella utbytet avscenkonst genom att i EU och FN arbeta för ökatinternationellt kulturutbyte (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeMed anledning av de förslag som förs fram imotionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 7 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 8 om övergripandeteaterfrågor vill utskottet i likhet medmotionärerna framhålla att de fria grupperna harstor betydelse för förnyelsearbete inomteaterområdet och verksamhet riktad mot barn ochungdom. Utskottet, som är väl medvetet om attmusikteaterverksamhet är särskilt kostnadskrävande,vill också instämma med motionärerna om att det ärönskvärt att musikteatrar ges möjlighet att täckalandet med sin verksamhet. I sammanhanget erinrarutskottet om att vid budgetbehandlingeninför beslutade att anslaget till de friagrupperna skulle ökas med . Vidsamma tillfälle beslutade också om enmotsvarande förstärkning av anslaget till regionalmusikverksamhet samt regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner. Beslutet innebar ocksåett tillkännagivande för regeringen om att en vissandel av medelsökningen under anslaget skulletillfalla (prop. 2001/02:1utgiftsområde 17, bet. 2001/02:KrU1 s. 49-51, rskr.2001/02:72).Det ankommer på att vidbidragsgivningen göra en samlad bedömning av debehov som kan finnas i landet, både då det gällerfria grupper och musikteatrar, liksom då det gällerövriga regionala och lokala institutionsteatrar.Slutligen anser utskottet att det är av stortvärde om en ökad regional samverkan kan komma tillstånd på det sätt som föreslås i här aktuellamotioner. Om resurser samordnas kan många gångerkostnadseffektiviteten öka och verksamheten liksomtillgängligheten breddas. Något uttalande frånriksdagens sida i denna och övriga frågor somaktualiserats i motionerna är inte motiverat medhänvisning till det anförda och till att yrkandena iviss mån får anses vara tillgodosedda. Därmedavstyrker utskottet motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 7 och 2003/04:Kr209 (m) yrkande 8.Förslaget i motion 2002/03:Kr373 (v) yrkande 22 omnationalscenernas mål handlar ytterst om detpublikarbete som Operan och enligtbestämmelserna i regleringsbreven skall utföra.Målet för Operan och är att öka publiktalenrespektive vidmakthålla ett högt publiktal vid sinaföreställningar och övriga arrangemang. De bådanationalscenerna skall även - om möjligt - ge flermänniskor utanför tillfälle att seföreställningarna i eller, genom gästspel,på annan ort. Detta bör således kunna ske både genomatt publiken kommer till Stockholmsscenerna ochgenom att institutionerna turnerar.Enligt utskottets synsätt finns det inte någonmålkonflikt i det förhållandet att Operan ochDramaten inom sina ekonomiska ramar skall leva upptill högt ställda konstnärliga krav och samtidigtsträva efter att nå en stor publik. För utskottetsdel är det naturligt att de båda institutionernaskall kunna erbjuda kvalitetsföreställningarsamtidigt som vissa affärsmässiga krav påverksamheten skall tillgodoses. I klartext måstedärmed den offentliga finansieringen kompletterasmed andra intäkter, främst från biljettförsäljning.Enligt utskottets uppfattning har depublikrelaterade målen formulerats på ettändamålsenligt och realistiskt sätt och torde varafullt möjliga att uppnå. Det finns därför inte någonanledning att ändra dem t.ex. genom att ställa lägrekrav på teatrarnas publiktal.Med det anförda avstyrker utskottet motion2002/03:Kr373 (v) yrkande 22.Frågor som rör uppdrag behandlas imotionerna 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 2 och2003/04:Kr390 (kd) yrkande 2.Riksteatern är organiserad som en obunden ochideell förening med lokala och regionalaarrangörsföreningar som medlemmar. Enligt sina egnastadgar skall öka och stimuleraintresset för scenkonst i alla delar av landet genomegen produktion och samarbeten samt genom studie-och upplysningsverksamhet. På kongressår 1998 antogs olika mål bl.a. rörande repertoarenav scenkonst, som skall kännetecknas av kvalitet,bredd och mångfald. Vidare beslutades att utbudetskall bestå av egen produktion och av samarbeten medandra institutioner.Södra Teatern, som blev en del avRiksteatern, har utvecklats till eninternationellt uppmärksammad mötesplats. Detstatliga stödet till uppgår för år2004 till . Av regleringsbrevetframgår att till väsentlig del skallvara en arena för mångkulturell scenkonst.De mål som fastställt för statens stödtill är att teatern skall bedriva teater- och dansfrämjande verksamhet, berika teater- och dansverksamheten i hela landetmed egen produktion och samarbeten med andraproducenter, presentera ett allsidigt utbud som håller högkvalitet och är en förebild för övriga regionalaoch lokala teatrar, internationellt värna om och främja svenskaspråket och svensk teater.I budgetpropositionerna finnspresentationer av det regionala utfallet förRiksteaterns verksamhet under åren 2001 och 2002.Dessa visar att publik i hela landetökade med ungefär 77 000 besökare , vilketutskottet anser vara glädjande. Av redovisningenframgår vidare att en stor del av ökningen, ca 30000 besökare, avsåg . Förklaringentill detta är främst att i etablera sig som en välbesökt arena förmångkulturell scenkonst med många internationellagästspel. märks positiva publiktrenderäven utanför , nämligen i Örebrolän, län, och (prop. 2002/03:1 utgiftsområde 17, s. 61 och prop.2003/04:1 utgiftsområde 17, s. 56-57). Preliminärstatistik för visar att besökarantalet ihela landet fortsätter att öka, medan det minskarnågot i kommun.Utskottet vill något kommentera motionärernas oroför att skall bli alltförStockholmskoncentrerad. Det finns skäl att påminnaom att även invånarna i ochStockholms län i övrigt bör ha tillgång till detutbud som länets regionala teaterföreningarerbjuder. Detta kan även sägas ligga i linje med denav antagna nationella storstadspolitiken(prop. 1997/98:165, bet. 1998/99:AU2, rskr.1998/99:34. )Utskottet kan konstatera att såsom enobunden organisation själv bestämmer vilka teatrarman vill samarbeta med utifrån olika kriterier såsomkvalitet m.m. På samma sätt beslutar de regionalaoch lokala teaterföreningarna självständigt vilkaföreställningar som de vill köpa in och erbjuda isina orter ute landet. Det ankommer således inte påriksdagen att uttala sig om vilka teatrar etc. somRiksteatern skall samarbeta med. Från ettkulturpolitiskt perspektiv är det emellertidvälkommet om utbudet av teaterföreställningarregionalt och lokalt blir så rikhaltigt som möjligt.Ett stort utbud kan i bästa fall öka efterfråganfrån publiken på mer teater. Utifrån ett sådantsynsätt bör föreställningar intebetraktas som konkurrenter till den regionalateaterns föreställningar utan i stället som sådantkomplement som motionärerna önskar.Utskottet finner vidare att det är mycket positivtatt i såsom mångkulturellspelplats fått ett stort genomslag hos publiken. År2002 kunde teatern presentera drygt 400 offentligaevenemang för drygt 115 000 besökare. Under samma årbörjade teatern sin turnéverksamhet avinternationella gästspel i . Planer finns attutöka detta turnerande. Det är emellertid enbudgetfråga, eftersom turnerandet av internationellagästspel är förenat med höga kostnader.Utskottet utgår från att strävar efteratt uppfylla målen för den statliga bidragsgivningenoch därigenom berikar teater- och dansverksamheten ihela landet.Sammantaget anser utskottet att det inte finnsskäl för att göra något uttalande medanledning av förslagen i motionerna 2002/03:Kr370(kd) yrkande 2 och 2003/04:Kr390 (kd) yrkande 2.Yrkandena avstyrks.Då det gäller förslaget om en särskild statligsatsning på kvinnliga dramatiker och regissörer, somframförs i motion 2002/03:Kr373 (v), vill utskotteterinra om att regeringen på olika sätt verkar föratt genusperspektivet skall få ett brett genomslaginom kultursektorns verksamheter. Avbudgetpropositionen för framgår att ensärskild arbetsgrupp skall tillsättas med uppdragatt följa utvecklingen och ta till vara erfarenheterfrån hela scenkonstområdet samt föreslå lämpligaåtgärder (prop. 2003/04:1, utgiftsområde 17 s. 24).Någon åtgärd i denna fråga är intepåkallad, varför motion 2002/03:Kr373 (v) yrkande 25avstyrks.Även förslaget i motion 2003/04:Kr284 (c) yrkande 10om att en nationell scen för barnteater skallinrättas avstyrks av utskottet. Enligt utskottetsuppfattning är det i första hand en uppgift förkommunernas kulturskolor och för det friaföreningslivet att organisera teaterverksamhet förbarn i deras närmiljö, där barn får skapa och självamedverka.Då det gäller förslagen om en översyn av relationenmellan verksamhets- och projektbidrag till de friagrupperna erinrar utskottet om att det ärKulturrådets uppgift att göra en avvägning mellanolika former av bidrag inom den ekonomiska ram somriksdagen beslutat. skall också bedömaeffekterna av bidragsgivningen och rapportera omdessa till regeringen. Enligt utskottets uppfattningfinns det inte något behov av en särskild översynsom föreslås i motionerna 2002/03:Kr370 (kd) yrkande4, 2002/03:Kr373 (v) yrkande 18 och 2003/04:Kr390(kd) yrkande 4, som därför avstyrks.Utskottet anser - i linje med vad som framhålls imotion 2002/03:Kr373 (v) - att treåriga bidrag tillde fria grupperna och koreograferna bör kunna ge demstabilitet och möjlighet till en långsiktigplanering. delar ut ett antal treårigabidrag och har också inlett en uppföljning aveffekterna av dessa på teaterområdet. Rådet har isin omvärldsanalys för konstaterat att denkonstnärliga utvecklingen gynnats för de grupper somfått treårsbidrag, som bidragen binder uppstora delar av anslaget och eventuellt stänger utenya grupper och projekt (Om världen s. 50).Utskottet anser att ytterligare erfarenheter av defleråriga stöden bör avvaktas. bör integöra något uttalande av det slag som begärs i motion2002/03:Kr373 (v) yrkandena 17 och 23, som såledesavstyrks.Utskottet avstyrker också förslaget i samma motion,2002/03:Kr373 (v), att ett särskilt turnéstöd skallinrättas för fria grupper (yrkande 24). Utskottetpåminner om att beslutatom ökningar av stöden till de fria grupperna. För år2002 räknades stödet upp med . Detankommer på grupperna att själva avgöra hur medlenskall användas. Här bör också nämnas att Kulturrådetenligt sitt regleringsbrev har i uppdrag attsärskilt uppmärksamma de grupper som bedriverturnéverksamhet.Med anledning av förslaget i motion 2002/03:Kr373(v) rörande internationellt kulturutbyte hänvisarutskottet till att en särskild utredare i slutet avår 2003 överlämnade betänkandet (SOU 2003:121) tillkulturministern. Betänkandet innehåller olikaaspekter på och förslag om hur de svenska statligainsatserna för internationell kulturverksamhet skallutformas. Utredaren konstaterar att stödet tillinternationell kulturverksamhet ges med utgångspunkti olika politikområden. Stödet kan varakulturpolitiskt motiverat men det kan också ha ettutrikespolitiskt, näringspolitiskt ochbiståndspolitiskt syfte (bet. s. 181). Regeringensberedning av förslagen i betänkandet bör inteföregripas, varför motion 2002/03:Kr373 (v) yrkande11 avstyrks.DansUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- handlingsprogram för den professionelladansen,- samverkan m.m. på dansområdet, jämförreservation 6 (m) och- utvärdering av dansens kostnadsutveckling.BakgrundI kulturpolitiska proposition angavregeringen inriktningen på statens framtida insatserför danskonsten (prop. 1996/97:3 s. 74). Insatsernaborde enligt regeringens bedömning syfta till att- ge danskonsten en regional förankring,- utveckla intresset för dansen som konstform,- stödja ett brett dansutbud av hög kvalitet samt- främja dansens förnyelse och utveckling.I budgetpropositionerna för åren 2003 och 2004föreslog regeringen en rad satsningar på dansområdet(prop. 2002/03:1 utgiftsområde 17 s. 25 och prop.2003/04:1 utgiftsområde 17 s. 25). Satsningarna somriksdagen därefter har beslutat om innebär följande(bet. 2002/03:KrU1, rskr. 2002/03:57, bet.2003/04:KrU1, rskr. 2003/04:87).- För att stärka framför allt det fria danslivetsmöjligheter att turnera i hela landet inrättadesett nytt nationellt uppdrag inom området samtidadans . Den första mottagaren avdet nationella uppdraget blev det nyinrättadeDansnät , en sammanslutning av regionalahuvudmän och i . Med detnationella uppdraget följde perår , medel som anvisas under anslaget28:3 Nationella uppdrag. tillfördesDansens Hus ett tillfälligt stöd om 500 000kronor för uppbyggnaden av Dansnät Sverige.- Inom ramen för anslaget 28:20 Ersättningar ochbidrag till konstnärer riktades 3 miljoner kronortill koreografer och dansare fr.o.m. år 2003.- Arrangörs- och turnéstödet på dansområdettillfördes för ochytterligare , dvs. sammanlagt 4miljoner kronor, för år 2004.- tillfördes en viss ekonomiskförstärkning, nämligen för år2003 och för attsäkerställa en fortsatt hög nivå på verksamheten.Under hösten 2003 gav regeringen iuppdrag att ta fram ett förslag till etthandlingsprogram för den professionella dansen iSverige. En utgångspunkt för handlingsprogrammetskall vara den inriktning på statens insatser somangavs kulturpolitiska proposition.MotionernaFrågor som har beröring med ovan nämndahandlingsprogram för den professionella dansen harframförts i flera nu aktuella yrkanden.I motion 2002/03:Kr373 (v) sägs att det behövs ensamlad bild av danskonstens förutsättningar ochproblematik. Motionärerna föreslår därför att enutredning skall tillsättas, så att en tydligorganisatorisk struktur för dansen kan skapas. Ensådan struktur skulle enligt motionärerna göradansen till ett tillväxtområde med möjligheter tillutveckling och expansion (yrkande 12).Yrkande 4 i motion 2003/04:Kr292 (v) syftar tillatt det arbete som har påbörjats för att utveckladet professionella danslivet i landet även skallinkludera folk- och världsdans.I motion 2002/03:Kr373 (v) begärs att enhandlingsplan skall upprättas för hur danskonstenskall utvecklas och bli en oberoende konstnärligkraft i samhället (yrkande 13). I motionen begärsockså en översyn av tillgången på funktionellascener för dans (yrkande 14).