bet · GR01SOU9 · 2004-04-20 00:00:00 — Idenna motion begärs vidare ett tillkännagivande omsekretesshinder och könsstympning (yrkande 2).Motionärerna anför att det är rimligt att misstankarom könsstympning av underårig inom hälso- ochsjukvården och får lämnas till polis-och åklagarmyndighet.I motion 2003/04:Ju444 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om nödvändigheten avytterligare åtgärder för att bekämpa kvinnligkönsstympning (yrkande 15). Enligt motionärernamåste brottet bekämpas kraftfullt genom åtgärder iskolan, hos polis och åklagare och inom sjukvården.Liknande yrkanden återfinns i motionerna2003/04:Ju479 av m.fl. (fp) (yrkande8), 2003/04:Sf326 av m.fl. (fp)(yrkande 16) samt 2003/04:So504 av . (fp) (yrkande 10).I motion 2003/04:A371 av m.fl. (kd)yrkas att begär att regeringen utredervilka åtgärder som måste vidtas för att komma tillrätta med problemet med kvinnlig könsstympning iSverige (yrkande 29).I motion 2003/04:Ub394 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att könsstympning somutförts utomlands på en flicka boende i Sverigeskall betraktas som ett grovt brott (yrkande 6).Motionärerna begär även ett tillkännagivande om attförebygga könsstympning genom riktad informationsamt att klarlägga vårdnadshavarnas ansvar förminderåriga (yrkande 7).Två motioner rör manlig omskärelse.I motion 2003/04:So223 av och dePourbaix-Lundin (m) yrkas att begär attregeringen lägger fram förslag till sådanalagändringar att en åldersgräns för manligomskärelse som inte är medicinskt motiverad införs(yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande oms.k. semesteromskärelse (yrkande 2). Motionärernaanser att det bör vara förbjudet att utföra ellerlåta utföra omskärelse på pojkar ävenom man gör det i ett land som tillåter det.Motionärerna poängterar dock att alla medicinsktmotiverade ingrepp skall vara tillåtna.I motion 2003/04:So241 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om utvärdering av manligomskärelse i . Regeringen bör, enligtmotionärerna, ge i uppdrag att följaupp och utvärdera manlig omskärelse i Sverige.Gällande bestämmelser och tidigare behandlingm.m.I 2 § lagen (1982:316) med förbud mot könsstympningav kvinnor stadgas att om ett brott mot lagen harmedfört livsfara, allvarlig sjukdom eller i annatfall inneburit ett synnerligen hänsynslöst beteendeskall det bedömas som grovt. Faktorer som kanpåverka bedömningen av om brottet är grovt är enligtförarbetena (prop. 1981/82:172) skadans fysiska ochkänslomässiga omfattning, kvinnans ålder vidingreppet, hennes inställning till det och om detbegåtts som ett led i en verksamhet som bedrivs istor omfattning m.m. kanlagföring ske i även för könsstympning somutförts i ett land där ingreppet inte är brottsligt.Socialutskottet behandlade motionsyrkanden omkvinnlig könsstympning senast i det av riksdagengodkända betänkandet 2002/03:SoU1 Utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utskottetkonstaterade att justitieutskottet ansett att destraffrättsliga bestämmelserna på området, såvitt nukan bedömas, är utformade på ett ändamålsenligtsätt. I första hand bör därför andra insatser görasför att förebygga könsstympning av flickor ochkvinnor än att skärpa den straffrättsligalagstiftningen. Utskottet vidhöll sin inställningatt det är synnerligen angeläget med information ochutbildning om kvinnlig könsstympning till såvälvuxna som barn inom de grupper där traditionen leverkvar. Inställningen till sedvänjan måste förändrasför att förhindra att föräldrar låter könsstympasina barn. Det är också viktigt att öka kunskapernahos berörda personalgrupper, dels om hur de böragera i situationer där de möter barn som riskeraratt bli könsstympade, dels om hur redan drabbadeflickor och kvinnor bör behandlas och bemötas.Vidare såg utskottet mycket positivt på att insatserför att motverka kvinnlig könsstympning är enprioriterad del i arbetet för att förverkligabarnkonventionen i . Med hänvisning tillpågående arbete inom anfördes attmotionsyrkandena i huvudsak var tillgodosedda (s.52).Våren 2002 publicerade ettutbildningsmaterial för skola, socialtjänst ochhälso- och sjukvård om kvinnlig könsstympning i formav en kunskapsöversikt. Avsikten är att ge personalinom de nämnda verksamheterna möjlighet att förvärvaoch fördjupa sina kunskaper om kvinnligkönsstympning, vilket kan leda till ett bättreomhändertagande och bemötande av kvinnor och flickorsom har könsstympats eller riskerar att könsstympas.Det förebyggande arbetet betonas. Materialet ärockså tänkt att ligga till grund för och stimuleratill lokala handlingsprogram och rutiner.I juni 2003 presenterade regeringen en nationellhandlingsplan mot kvinnlig könsstympning. Deövergripande målen med handlingsplanen är två: attkönsstympning av flickor som bor i skallupphöra samt att de flickor och kvinnor i Sverigesom redan blivit könsstympade får adekvat stöd.Åtgärderna i handlingsplanen riktar sig till berördabefolkningsgrupper, personal inom hälso- ochsjukvård, skola och socialtjänst som kommer ikontakt med flickorna samt kommuner och landsting,frivilligorganisationer och föreningar som arbetarmot kvinnlig könsstympning. Vidare harSocialstyrelsen fått i uppdrag att utveckla enkunskapsbank med goda exempel och erfarenheter fråndet förebyggande arbetet. kommeräven att ansvara för fortsatt spridning avinformationsmaterial till berörda folkgrupper.Handlingsplanen skall följas upp , och efter2005 skall en större utvärdering göras.Enligt lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar fåricke medicinskt betingad omskärelse av pojkarutföras av legitimerad läkare eller, såvitt avserpojkar , av person medsärskilt tillstånd från . Omskärelsefår inte utföras utan smärtlindring. Lagen trädde ikraft den 1 oktober 2001.I betänkande 2002/03:SoU1 Utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg behandladesbl.a. ett motionsyrkande om att införa enåldersgräns för manlig omskärelse.Utskottet anförde att lagen (2001:499) om omskärelseav pojkar då hade varit i kraft tid.I samband med behandlingen av lagförslaget gjorderiksdagen ett tillkännagivande om att regeringen börfölja tillämpningen av lagen frånikraftträdandet samt därefter återkomma tillriksdagen med en bred redovisning av erfarenheternaav lagregleringen (bet. 2000/01:SoU17; rskr.2000/01:258). I avvaktan på redovisningen avuppföljningen avstyrktes motionsyrkandet (s. 53).På regeringens uppdrag arbetar förnärvarande med en uppföljning av lagens tillämpning.Uppdraget skall rapporteras till regeringen den 30maj 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin inställning att det iarbetet med att förebygga könsstympning i ärsynnerligen angeläget med information och utbildningom kvinnlig könsstympning till såväl vuxna som barninom de grupper där traditionen lever kvar.Inställningen till sedvänjan måste förändras för attförhindra att föräldrar låter könsstympa sina barn.Det är också viktigt att öka kunskaperna hos berördapersonalgrupper, dels om hur de bör agera isituationer där de möter barn som riskerar att blikönsstympade, dels om hur redan drabbade flickor ochkvinnor bör behandlas och bemötas. Ett mycketviktigt steg i detta arbete är den nationellahandlingsplan mot kvinnlig könsstympning sompresenterades av regeringen . Utskottetdelar regeringens målsättning med handlingsplanenliksom regeringens inställning att det förebyggandearbetet måste ske med gemensamma krafter för attlyckas. Utskottet ser positivt på atthandlingsplanen, förutom till berördabefolkningsgrupper, bl.a. riktar sig tillyrkesgrupper inom hälso- och sjukvården, förskolanoch skolan, samt polisväsendet ochåklagarväsendet. Utskottet vill i sammanhangetframhålla att personal inom olika verksamheter sommisstänker eller får vetskap om att flickor harblivit eller riskerar att bli utsatta förkönsstympning omfattas av anmälningsskyldighetenenligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453).Utskottet kommer att följa arbetet medhandlingsplanen med stort intresse. börenligt utskottets mening inte föregripa resultatetav detta arbete. Motionerna 2003/04:So244 (m)yrkande 1, 2003/04:So504 (fp) yrkande 10,2003/04:Ju391 (m) yrkande 2, 2003/04:Ju444 (fp)yrkande 15, 2003/04:Ju479 (fp) yrkande 8,2003/04:Sf326 (fp) yrkande 16, 2003/04:Ub394 (c)yrkande 7 och 2003/04:A371 (kd) yrkande 29 får meddet anförda anses i huvudsak tillgodosedda.Vad beträffar möjligheterna för personal inom hälso-och sjukvården och att polisanmälamisstankar om könsstympning kan utskottet konstateraatt sekretess inte hindrar att polisanmälan görs ifall av grov könsstympning, för vilket inte ärföreskrivet lindrigare straff än fängelse (jfr bl.a. 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen[1980:100]). Motion 2003/04:So244 (m) yrkande 2avstyrks i den mån den inte är tillgodosedd med detanförda.Utskottet ser inga skäl att frångå uppfattningen attde straffrättsliga bestämmelserna rörandekönsstympning är utformade på ett ändamålsenligtsätt. Motion 2003/04:Ub394 (c) yrkande 6 avstyrksdärmed.När det gäller omskärelse av pojkar kan utskottetkonstatera att en uppföljning av lagstiftningen påområdet pågår inom . Iavvaktan på redovisningen av uppföljningsarbetetvåren 2005, saknas det enligt utskottets meninganledning till något sådant initiativ frånriksdagens sida som begärs i motion 2003/04:So223(m) yrkandena 1 och 2. Motion 2003/04:So241 (v)avstyrks av det skälet att den får ansestillgodosedd.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om barn och vissskadlig påverkan samt om barn i s.k.hederskulturer, med hänvisning till pågåendearbetet på dessa områden. Vidare börriksdagen avslå motioner om olika skolfrågor,bl.a. om nationell skolpeng, mobbning ochbehovet av specialskolor. Utskottet hänvisartill den bedömning som utbildningsutskottetnyligen gjort i flera av frågorna samt tillpågående arbete på området. Slutligen börriksdagen avslå en motion om s.k. secondopinion vid vårdnadsutredningar, medhänvisning till utskottets tidigareredovisade inställning i denna fråga.Jämför reservationerna 41 (kd), 42 (v, mp),43 (m), 44 (m), 45 (m), 46 (m), 47 (fp) och48 (c).MotionerTre motioner rör barn och viss skadlig påverkan.I motion 2003/04:So271 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om att regeringenbör tillsätta en utredning om hur barn påverkas avde sexualiserade bilder som de möter i samhället viaTV, tidningar och filmer (yrkande 8).I motion 2003/04:Ju478 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om att utredapornografins skador och konsekvenser för t.ex. ungamänniskor och hur detta påverkar dem i deras syn påsexualitet (yrkande 11).I motion 2003/04:So336 av ()begärs ett tillkännagivande om att en utredning ochkartläggning bör göras över unga flickorsupplevelser i samband med påtvingad sex ochbestående psykiska men (yrkande 1). Vidare begärsett tillkännagivande om att ett informationsprogramriktat till ungdomar bör ingå i utredningen (yrkande2). Enligt motionären behöver inte minst rätten tillden egna kroppen belysas i dettainformationsprogram.Barn i s.k. hederskulturer tas upp i två motioner.I motion 2003/04:So273 av de och () begärs etttillkännagivande om att tillförsäkra alla flickoroch kvinnor, även de med ursprung i s.k.hederskulturer, rätt till trygg och säker sexualitet(yrkande 2). Enligt motionärerna måste detförebyggande arbetet prioriteras inom detta område,bl.a. genom samtal och projekt med pojkar och män iinvandrarkulturer. Vidare begärs i motionen etttillkännagivande om behovet av kunskaper ochkompetens om olika invandrarkulturer ochinvandrarungdomars levnadsvillkor inom bl.a.socialtjänsten, skolan och polisen (yrkande 3).I motion 2003/04:So282 av () begärsett tillkännagivande om behovet av att göraundersökningar i kommunerna om unga kvinnor somlever under hedersförtryck i Sverige.I två motioner berörs olika skolfrågor.I motion 2003/04:So11 av . (m) begärs ett tillkännagivande om barnensrätt till kunskap (yrkande 4). För att alla eleverskall kunna hitta en skola som passar måste detfinnas många skolor med olika inriktningar, menarmotionärerna. Dessa kan vara kommunala skolor ellerfristående skolor. Skolorna skall ha likvärdigamöjligheter och rättvisa villkor, oavsett vem somdriver dem. Motionärerna anser att det bör införasen nationell skolpeng. Vidare begärs i yrkande 5 etttillkännagivande om åtgärder mot mobbning.Motionärerna anför att mobbning är ett av skolansallra största problem. Enligt motionärerna har manalldeles för länge valt att blunda för problemeneller att bagatellisera dem. konkreta åtgärder att ta till även förpersoner som mobbar. I motionen begärsäven ett tillkännagivande om barn medfunktionshinder (yrkande 6). Motionärernasutgångspunkt är att funktionshindrade tillsammansmed sina anhöriga själva kan bedöma vilkenverksamhet som bäst tillgodoser deras behov - inteminst inom skolans område. Specialskolor skall äveni framtiden vara ett alternativ för de elever somönskar denna skolform.I motion 2003/04:So10 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om skolans ochkunskapens betydelse för att förebygga och motverkasociala klyftor bland barn (yrkande 3). Enligtmotionärerna har såväl grundskola som gymnasieskolamisslyckats med stora delar av denna uppgift. Närskolan misslyckas och ganska många elever lämnas isticket utan att ha fått de kunskaper de skulle hafått med sig från skolan, är detta enligtmotionärerna ett mycket stort avsteg från det somborde uppnås om levde upp tillbarnkonventionens ideal. Motionärerna anför att denattityd till skolans betydelse för barns godauppväxtvillkor som avspeglas i skrivelse 2003/04:47inte är godtagbar.Två motioner handlar om vårdnadsutredningar.I motion 2003/04:So500 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om en utredning avförändrad lagstiftning och kvalitetssäkring av devårdnadsutredningar som ansvarar för(yrkande 4). En förändrad lagstiftning bör övervägasför att förhindra att delad vårdnad utdöms trots attdet är "klart olämpligt". När det gällervårdnadsutredningar kan en väg till kvalitetssäkringvara att s.k. second opinion införs, dvs. enmöjlighet till ytterligare en social prövning omendera parten anser sig missbedömd.Ett identiskt yrkande återfinns i motion2002/03:So250 av m.fl. (c) (yrkande4).Tidigare behandling och pågående arbete m.m.Regeringen beslutade att startaprojektet om unga flickors självbild. Tillgrund för arbetet ligger bland annat FN:s konventionom barnets rättigheter. Artikel 17 i konventionenhandlar särskilt om massmediernas roll. Bland annatsägs att staten skall uppmuntra utvecklingen avriktlinjer för att skydda barn mot information ochmaterial som är till skada för barns välfärd.Projektet vill ge unga flickor utrymme attsjälva berätta om hur de upplever sin vardag ochsina möjligheter. FLICKA vill också samtala medmedier och reklambranschen om hur bilder påverkarbarn och unga. FLICKA kommer att arbeta medaktiviteter och debattforum. En turnébuss kommer attbesöka 24 städer runt om i . Ifokus står flickor och pojkar mellan 10 och 14 år.Huvudtemat i ,Älskar, älskar inte, är barns- och ungdomars behovav nära relationer till såväl sina föräldrar somtill andra vuxna och kompisar. I årsrapportenredovisas bland annat resultaten från enundersökning om kärlek, sex och vänskap sommyndigheten genomfört bland sina kontaktklasser runtom i . Av undersökningen framgårt.ex. att det finns ett missnöje med skolansundervisning i sex- och samlevnad. Den anses somviktig, men bör bättre anpassas efter elevernasönskemål och behov. Det finns, enligtundersökningen, en önskan att undervisningen i högregrad fokuseras på relationer. Barnombudsmannenföreslår därför att sex- och samlevnadsundervisningbör byta namn till "relationskunskap" i läroplanen.Detta för att markera att det är kärleksrelationer,där sexualitet ingår, som står i fokus. I rapportenföreslås vidare att ungdomsmottagningarna bör byggasut. De bör dessutom utvecklas och anpassas ävenefter pojkarnas behov, utan att det sker påbekostnad av flickorna.När det gäller flickor och unga kvinnor som utsättsför hedersrelaterat våld eller hot om våld kundesocialutskottet i betänkande 2002/03:SoU15 Stärktskydd för barn i utsatta situationer m.m. konstateraatt denna grupp har uppmärksammats särskilt undersenare år. Regeringen har givit olika myndigheteruppdrag på området. Bland annat har Socialstyrelsenställt samman skriftlig information som skall gestöd i arbete med dessa flickor,Flickor som lever under hot och tvång i familjer medsträngt patriarkala värderingar. Motionsyrkanden omdetta ansågs därmed i huvudsak tillgodosedda (s. 29;res. m).Regeringen avser att avsättaytterligare för att stimulerainrättandet av skyddat boende, vissautbildningsinsater m.m. för flickor och unga kvinnorsom riskerar att utsättas för s.k. hederesrelateratvåld. Även pojkar och unga män skall omfattas avsatsningen.Den 11 februari 2004 anförde statsrådet svar på fråga 2003/04:701 om skydd vidhedersrelaterat våld bl.a. följande:Jag följer noga situationen för ungdomar, framförallt flickor och unga kvinnor, som riskerar attutsättas för hedersrelaterat våld från sinafamiljer. För att öka och sprida kunskaperna omdetta problem har jag genomfört en seriekunskapsseminarier med företrädare förmyndigheter, tros-samfund, kvinnojourer,invandrarorganisationer, andrafrivilligorganisationer och experter. Olikamyndigheter har på regeringens uppdrag vidtagitåtgärder för att sprida kunskap om familjer medhederstänkande.De som först brukar få kännedom om att en flickautsätts för hot från sina anhöriga är personal iskolan, inom och polisen. Enförutsättning för att kunna bistå flickan är attdessa myndigheter samverkar för att bistå henne.Det behövs även samverkan mellan myndigheter ochfrivilligorganisationer för att hjälpen ska bliså effektiv som möjligt.Kartläggningar i de tre storstadslänen visar attdet råder brist på skyddat boende, att det behövsutbildning av personal som kommer i kontakt medproblemet och samordning av myndigheternasinsatser. Det behövs också fungerande nätverkmellan olika myndigheter, trossamfund ochfrivilligorganisationer för att lösa praktiskaproblem och bedriva ett effektivtinformationsarbete och attitydpåverkande arbete.Min uppfattning är att de mest effektivaaktörerna när det gäller attitydpåverkande arbeteär landsmän och religiösa företrädare. Det behövsen grundläggande diskussion om barns och kvinnorsrättigheter. Ansvaret för att detta sker liggerpå hela vårt samhälle.Jag vill också göra klart att skyddat boende ären akut och temporär åtgärd. Det löser baraproblemet på kort sikt och måste kombineras medlångsiktiga lösningar från fall till fall.Samverkan mellan myndigheter, frivilligaorganisationer och andra aktörer har störstabetydelse för ett gott resultat.Länsstyrelserna i de tre storstadslänen har fåttmedel för att stimulera inrättandet av skyddatboende. Medlen får även användas till utbildning,attitydpåverkande arbete med mera. I detta arbeteär det viktigt att den kunskap som finns hosfrivilligorganisationer som exempelviskvinnojourer tas till vara. Övriga länsstyrelserhar fått medel för att kartlägga och analyserabehovet av insatser för flickor och unga kvinnorsom riskerar att utsättas för hedersrelateratvåld. En rapport ska lämnas till regeringensenast vid utgången av mars månad.Utbildningsutskottet har behandlat frågan omatt skolor skall ha lika möjligheter och villkoroavsett vem som driver dem. I det av riksdagengodkända betänkandet 2003/04:UbU6 Valfrihet i skolanavstyrktes motionsyrkanden om bl.a. införandet avett system med nationell skolpeng (s. 14; res. m,fp).Motioner om valfrihet i skolan avstyrktes medmotiveringen att utskottet anser att elevers ochföräldrars möjligheter att välja skola är vältillgodosedda inom nuvarande regelverk förgrundskolan (s. 6 f., res. finns).Skollagskommittén lägger i sitt slutbetänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)bl.a. fram förslag för att motverka mobbning ochannan kränkande behandling i skolan. Bland annatföreslås att det i skollagen skall tydliggöras attarbetsmiljölagen gäller på skolområdet. Vidare börbestämmelser införas som ger rektor och läraremöjlighet att i akuta situationer vidta tillfälligaåtgärder för att tillförsäkra alla elever en tryggskolmiljö och studiero och för att komma till rättamed elever som uppträder störande eller hotfullt.Kommittén föreslår även att ett nyttverksamhetsområde, elevhälsa, införs i skollagen. Ielevhälsan ingår omvårdnad samt medicinska,psykologiska, sociala och specialpedagogiskainsatser. Betänkandet bereds inomUtbildningsdepartementet med inriktningen att enproposition skall läggas fram för under år2005.Regeringen har tillsatt ensärskild utredare för att ta fram förslag tilllagstiftning om förbud mot diskriminering och annankränkande behandling inom skolväsendet, den s.k.Skolansvarsutredningen (dir. 2003:114).Utgångspunkten för utredningen är att skydd skallfinnas mot diskriminering på grund av kön, etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning och funktionshinder samt mot annankränkande behandling. Överträdelse av förbud skallsanktioneras, exempelvis genom skadestånd. Utredarenskall lämna förslag till regler som främjar likarättigheter och motverkar diskriminering och annankränkande behandling inom såväl kommunala somfristående skolor, förskolor och skolbarnsomsorg. Avdirektiven framgår att utredningsuppdraget omfattarskydd mot kränkande behandling såsom mobbning iskolan. Ett delbetänkande som skall innehållalagförslag skall redovisas senast den 30 april 2004.Myndigheten för skolutveckling redovisade idecember 2003 i stödmaterialet Olikas lika värde ettregeringsuppdrag om att lyfta fram exempel påhandlingsprogram och arbetssätt mot kränkandebehandling. Myndigheten identifierar här faktorersom motverkar kränkande behandling och stärkerarbetet med en god social miljö. Publikationen harspritts till skolor ute i landet. Myndighetenarbetar nu med att ta fram allmänna råd förskolornas arbete med att motverka alla former avkränkande behandling. Dessa beräknas vara klaraunder våren 2004.Ett 90-tal motionsyrkanden om bl.a. mobbning togsupp i det av godkända betänkandet2003/04:UbU9 Kränkande behandling i skolan.Motionsyrkandena avstyrktes, bl.a. med hänvisningtill det pågående arbetet i Skolansvarsutredningenoch till de förslag som lagts fram avSkollagskommittén (res. finns).I den ovannämnda årsrapporten frånBarnombudsmannen tas även frågor om mobbning upp.Barnombudsmannen upprepar här sitt krav att mobbningbör ges en tydlig definition och klassas som brott,samt att skolpersonal och personal inom barnomsorgenfår ett större lagstadgat ansvar att förhindrabrott.I det av godkända betänkandet2003/04:UbU10 Elever med funktionshinder avstyrksbl.a. motionsyrkanden som rör upphävande av beslutatt avveckla specialskolor. Utskottet fann inte skälför att ändra sitt tidigareställningstagande (prop. 1998/99:105, bet.1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Vidare framhöllutskottet den pågående utvecklingen avresurscenterverksamheten vid i ochHällsboskolan i samt hänvisade till att enförordning om visstidsutbildning vid resurscenterövervägs inom (s. 14; res. m+fp+kd+c).Motionsyrkanden om specialskolor behandlades ävenav socialutskottet i det av godkändabetänkandet /04:SoU2 Uppföljning av dennationella handlingsplanen för handikappolitiken.Motionsyrkandena avslogs med hänvisning tillförslagen från utredningen om visstidsplaceringarvid statliga resurscenter (s. 41; res. m+fp+kd+c).Enligt uppgift från pågårarbete inom departementet med en förordning omvisstidsutbildning. Avsikten är att förordningenskall kunna träda i kraft den 1 juli 2004.Myndigheten för skolutveckling har sedan maj 2003regeringens uppdrag att arbeta för förbättradförskole- och skolsituation i områden som ärpräglade av social och etnisk segregation.Myndigheten skall till regeringen() redovisa gjorda insatser,vilka metoder och arbetssätt som använts, viktigaiakttagelser som gjorts under arbetet samt vilkaresultat som har uppnåtts och hur dessa spritts tillolika huvudmän.