bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — Motionärerna ifrågasätter motiven förbyggandet av denna kabel och menar att det finnsvissa oklarheter. Det har framkommit att motiven fördenna kabel skulle vara att möjliggöra export tillSverige från den planerade nya kärnkraftsreaktorn iFinland och det pågår en diskussion om huruvida dennya kabeln är eller har varit en förutsättning förbyggandet av femte reaktor. Motionärernabetonar att de inte vill stödja utbyggnaden avkärnkraften och inte heller byggandet av nyaelkablar som motiveras av utökad import av el frånfinsk kärnkraft. De föreslår därför att Svenskakraftnäts investeringsram vad gäller elkabeln mellanSverige och avslås i avvaktan på att fråganblir ordentligt utredd.Att den nya likströmskabel till somSvenska kraftnät vill bygga inte behövs för någrasvenska behov anförs i motion 2004/05:N307 (mp).Däremot är den av vikt för den planerade finskareaktorn, då det finska elnätet kommer att utsättasför stora påfrestningar när den nya reaktorn drabbasav snabbstopp. Då behövs reservkraft snabbt och denskall tas från . När reaktorn fungerar å andra sidan ett väldigt stort tillskott sominte alltid motsvaras av efterfrågan i Finland.Sverige får då ta hand om överskottet. Motionärernamenar därför att ett byggande av kabeln är enuppenbar subvention till finsk kärnkraft. Det äräven en dålig affär för Sverige.I motion 2004/05:N350 (mp) föreslås dels attriksdagen skall besluta att godkänna Svenskakraftnäts investeringsplan medundantag för den del som rör investeringen i enlikströmskabel till , dels att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att en nylikströmskabel till inte skall byggas.Motionärerna menar att kabeln inte behövs för någrasvenska behov och att det är en dålig affär förSverige. Kabeln är däremot av stor vikt för denplanerade finska kärnkraftsreaktorn och byggandet aven sådan kabel ser de därför som en svensksubvention till finsk kärnkraft.Vissa kompletterande uppgifterSvenska kraftnäts investeringsplan för åren2005-2007I Svenska kraftnäts investeringsplan(verksamhetsplan) (daterad ) redogörs för de större projekt (över 100miljoner kronor) som affärsverket har för avsikt attinvestera i under aktuell period. Totalt omnämns sexsådana projekt i planen. De projekt som omnämns ären ny 400 kV-ledning på sträckan mellan ()och Järpströmmen (), en förnyelse avlikströmsförbindelsen Kontiskan mellan ochDanmark, en ny 400 kV-ledning mellan ochLindome, en förnyelse av en 200 kV-ledning i södraNorrland, en ny likströmskabel mellan ochSverige (Fennoskan 2) samt en ny 400 kV-ledning frånMellansverige till Skåne.Svenska kraftnäts redogörelse inför utskottetom investeringsplanenSvenska kraftnäts generaldirektör harinför utskottet redogjort för affärsverketsinvesteringsplan och lämnat information om denplanerade nya likströmskabeln till Finland.Enligt den redogörelse som lämnades finns detflera skäl till att stärka överföringsförbindelsernamellan de nordiska länderna. För det första minskardet produktionskostnaderna eftersom den billigasteanläggningen kan utnyttjas. För det andra ger det enökad försörjningstrygghet, t.ex. under torrår ellervid stark kyla. För det tredje stärker detdriftsäkerheten i systemet. För det fjärde skapardet bättre förutsättningar för förnybar energi,särskilt för vindkraften.De förutsättningar vi står inför är att energi-och effektbalanserna i har försvagats under1990-talet. harelförbrukningen ökat medanproduktionsförmågan endast ökat . Svenskakraftnät räknar med en långsam ökning avelförbrukningen fram . Vidare innefattarberäkningarna ändringar i produktionssystemet i formav viss ny gaskraft i , ökadkärnkraft/biobränslen i , ny vindkraft iflera länder och att andra reaktorstängs. Sammanfattningsvis ser man fortfarande ettunderskott i elbalans år 2010.Den totala elförbrukningen i var år2003. Av detta var utbytet mellan de nordiskaländerna och med grannländerna . Under ungefären tredjedel av tiden finns det flaskhalsar isystemet. Bara mellan och finns detbegränsningar i överföringsmöjligheterna under ca1 om året.För att möta dessa utmaningar har Nordel,samarbetsorganet för de nordiska ländernassystemansvariga stamnätsföretag, analyserat ettstort antal flaskhalsar. harrekommenderat att satsningar görs på fem projekt. Defem prioriterade snitt som enligt Nordels styrelsebör byggas ut är följande:· Förbindelse mellan centrala och sydliga ,·· Stora Bältförbindelsen i ,·· Fennoskan mellan och ,·· Nea-Järpströmmen mellan och ,·· Skagerackförbindelsen mellan och Norge.·Dessa förslag till förstärkningar skall betraktassom en helhet utan inbördes prioritering. De kanalla vara genomförda kring och skall ses somett viktigt steg mot en ännu bättre nordiskinfrastruktur. Ett genomförande avinvesteringsplanen kommer att väsentligt förstärkainfrastrukturen för den nordiska elmarknaden.Totalkostnaden för dessa förstärkningar uppgår tillca och investeringsprojektenskall skötas bilateralt.När det gäller den planerade förbindelsen mellanSverige och , Fennoskan, redogjordes för denyttovärden denna kabel skulle ha. Svenska kraftnätmenar att kabeln skulle ge bättreproduktionsoptimering, ge mindreöverföringsförluster, reducera risken föreffektbrist, reducera risken för elransonering vidtorrår, ge bättre förutsättningar för elhandel övergränserna, ge bättre konkurrensförutsättningar i dennordiska elmarknadens olika delar, öka kapacitetenför utbyte av reglerkraft och systemtjänster samtförstärka driftsäkerheten. Enligt Svenska kraftnätsberäkningar uppgår det sammantagnasamhällsekonomiska nyttovärdet av att byggaFennoskan till årligen.Kostnaden för kabeln beräknas till ca 2 miljarderkronor.Riksrevisionens rapport om statens uttag avtvingande avgifterRiksrevisionen redovisade i rapporten avgifter?- Statens uttag av tvingande avgifter (RiR 2004:17)slutsatser och förslag när det gäller riksdagensinsyn och regeringens styrning av tvingandeavgifter. föreslog vad gäller Svenskakraftnäts nätavgifter och balansersättningar attregeringen bör pröva om de är tvingande eller ej ochåterkomma till med ett förtydligande.Vidare föreslog att Svenska kraftnätsavgifter för elcertifikat och ursprungsgarantier börredovisas som tvingande. Enligt Riksrevisionensgranskning tar mer än 100 statliga myndighetertillsammans in i intäkterfrån avgifter som är tvingande bl.a. för medborgareoch företag. De som vill ta del av den statligatjänsten har inget annat val än att betala en avgifteftersom ingen annan än staten tillhandahållertjänsten. Vidare sägs i rapporten att mängdentvingande avgifter per myndighet varierar från ettpar till omkring 100 avgifter. Exempel på tvingandeavgifter är avgifter för körkort, pass, inspektionav fartyg, byte av namn och kontroll av läkemedel.Riksrevisionen konstaterade att eftersomavgifterna innebär ingrepp i bl.a. medborgarnasekonomi står det i grundlag att riksdagenska besluta om dem. Enligt grundlagen har riksdagendock möjlighet att låta regeringen eller statligamyndigheter besluta om avgifterna. levererademyndigheterna intäkterna till statskassan. Numeraförfogar myndigheterna över merparten av intäkternafrån avgifterna. Dessutom avgör myndigheterna imånga fall själva hur stora avgifterna ska vara.Riksdagen har således delegerat betydandebeslutsbefogenheter till myndigheterna.Riksrevisionen fann att det råder många oklarheteroch brister kring tvingande avgifter och kundekonstatera att avgiftsbelagd verksamhet inte följsupp och prövas i samma utsträckning somanslagsfinansierad verksamhet. Staten har i vissafall kunnat öka sina utgifter utan att påverkautgiftstaket. Lagstiftningen är oklar på flerapunkter. Gränsen mellan avgifter och skatter liksomgränsen mellan tvingande avgifter och avgifter iuppdragsverksamhet är svår att dra. Riksdagensbemyndiganden att låta regeringen och myndigheterbesluta om tvingande avgifter är i vissa falloprecisa. Det är också oklart hur många tvingandeavgifter som staten tar ut. Samma avgifter hanterasibland som tvingande, ibland som avgifter iuppdragsverksamhet. Klassificeringen av avgifter kanfå konsekvenser för myndigheternas möjlighet att draav momskostnader. Det går inte heller att få enentydig bild av statens totala intäkter fråntvingande avgifter. Uppgifter om totala intäktervarierar . Avgifterhar dessutom ofta varit för höga och under lång tidgivit stora överskott i förhållande tillomsättningen i den avgiftsbelagda verksamheten.Överskotten kan användas för att finansiera andra,ospecificerade, verksamheter vid myndigheten sominte har något att göra med den avgift som betalas.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om Svenskakraftnäts investeringsplan och därefter frågornarörande Svenska kraftnäts finansiella befogenheteroch avgifter inom Svenska kraftnäts verksamhet.Svenska kraftnäts investeringsplanRegeringen har begärt godkännande när detgäller Svenska kraftnäts investeringsplan . har motioner väcktsvari bl.a. begärs att inte skall godkännaden del av investeringsplanen som omfattar byggandetav en ny likströmskabel mellan och Finland.Utskottet har i denna fråga följande uppfattning.Företrädare för har införutskottet redogjort för de prioriteringar som denordiska ländernas gjort förperioden fram , inklusive den i motioneruppmärksammade likströmskabeln mellan ochFinland. Som tidigare redovisats är det Nordelsuppfattning att dess förslag till prioritering avfem projekt skall ses som en helhet. Projektensyftar bl.a. till att öka försörjningstryggheten ochstärka driftsäkerheten i elsystemet. Samtliga femförbindelser kan vara realiserade ochinvesteringarna beräknas kosta ca 10 miljarderkronor. Utskottet har inget att erinra mot deprioriteringar som Nordel gjort.Den investeringsplan som har att taställning till, inklusive den planeradelikströmskabeln mellan och , kanenligt utskottets mening till stora delar ses somett genomförande av de prioriteringar som Nordelfastställt. Utifrån de förutsättningar som gäller ärbyggandet av en kabel mellan och Finlandenligt utskottets uppfattning rimlig för attytterligare integrera den nordiska elmarknaden.Byggandet av kabeln bör även ses som ett led iskapandet av en gemensam europeisk elmarknad.Med utgångspunkt i den information som Svenskakraftnät lämnat är det utskottets uppfattning,oavsett byggandet av en ny kärnkraftsreaktor iFinland eller ej, att det föreligger behov av attbygga den planerade likströmskabeln mellan Sverigeoch . Det framtida behovet av förnyadelproduktion i ger vid handen att kabelnfordras.Utskottet anser därför att skallgodkänna Svenska kraftnäts investeringsplan , inklusive den del som omfattarbyggandet av en likströmskabel mellan ochFinland.Med hänvisning till det anförda tillstyrkspropositionen i denna del medan motionerna avstyrksi berörda delar.Svenska kraftnäts finansiella befogenheterUtskottet har inget att erinra och tillstyrkerdärmed regeringens framlagda förslag om bemyndigandeför regeringen rörande Svenska kraftnäts finansiellabefogenheter.Avgifter inom Svenska kraftnäts verksamhetUtskottet har vidare inget att erinra ochtillstyrker därmed regeringens framlagda förslag attregeringen bemyndigas att låta Svenska kraftnätdisponera avgifter enligt lagen (2003:113) omelcertifikat och lagen (2003:437) omursprungsgarantier avseende förnybar el samt övrigaoffentligrättsliga avgifter inom Svenska kraftnätsverksamhet. Utskottet noterar regeringensbedömning att de nätavgifter och balansersättningarsom tar ut inte äroffentligrättsliga avgifter utan intäkter ikommersiell verksamhet.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21EnergiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslagen och godkännabemyndigandena m.m. för inomutgiftsområde 21 Energi i enlighet med vadregeringen föreslagit samt godkänna vadregeringen föreslagit om fortsatt stöd försolvärme. Samtliga motionsyrkanden böravslås.InledningRegeringens förslag i budgetpropositionen förutgiftsområde 21 redovisas i bilaga tillsammans medövriga partiers förslag. Under utgiftsområdet tastotalt tio anslag upp, varav två av anslagen utgörsav förslag från . En närmareredogörelse för de olika anslagen följer underrespektive anslagsrubrik. Regeringens förslag tillutgiftsram för uppgår till . De övriga partiernas förslag tillutgiftsramar fördelar sig på följande sätt.Vänsterpartiet och har inte lagt framnågra budgetförslag som avviker från vad regeringenföreslagit. Den utgiftsram som Centerpartietföreslagit för utgiftsområdet avviker inte hellerden från vad regeringen föreslagit. Övriga partiersförslag innebär en lägre ram än regeringsförslaget,nämligen lägre (m), 356 miljonerkronor lägre (fp) och lägre (kd).Enligt regeringens förslag kompletteras anslagen(35:2) Insatser för effektivare energianvändning,(35:3) Teknikupphandling och marknadsintroduktion,(35:4) Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft,(35:5) Energiforskning och (35:6) Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser medbemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiskaförpliktelser, vilka leder till utgifter underkommande år.I budgetpropositionen (s. 26) anges attanslagssparandet inom utgiftsområde 21 Energiuppgick till ca vid utgången avår 2003, vilket är en minskning med ca 0,6 miljarderkronor jämfört med utgången av . Regeringenbeslutade att föra bort 0,36miljarder kronor av anslagsbehållningarna inomutgiftsområdet som indragningar. Vidare redogörs ipropositionen för att anslagssparandet i övrigt tillstörsta delen är uppbundet av fattade beslut.Anslagssparandet förklaras bl.a. av att ledtidernamellan beslut om bidrag till utbetalning av medel dåden bidragsberättigade åtgärden slutförts är långa.Beträffande de beräknade anslagen för åren 2006och 2007 för utgiftsområde 21 Energi uppgår dessatill 1 356 respektive 1 247 miljoner kronor.I det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet för ochmotsvarande förslag i aktuella motioner.Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader(35:1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 188,2miljoner kronor.Anslaget är avsett att finansiera Energimyndighetensförvaltningskostnader. I dessa kostnader ingår ävennätmyndighetens verksamhet. Kostnader förEnergimyndigheten för planering, uppföljning ochutvärdering av de energipolitiska programmenfinansieras genom s.k. programanknutna kostnader,vilka belastar anslagen för de olika åtgärderna inomde energipolitiska programmen. Prognosen för deprogramanknutna kostnaderna uppgår till 136 miljonerkronor för , vilket kan jämföras med ettutfall om . Denprognostiserade ökningen kan främst förklaras avförberedelserna vid myndigheten inför introduktionenav ett system för handel med utsläppsrätter den 1januari 2005 och av förberedelser för attintroducera ett program för energieffektivisering ienergiintensiv industri.Vidare disponerar avgifter förtillsyn enligt naturgaslagen och, ,avgifter för elanvändare som registrerar sig för attfrivilligt hantera kvotplikten enligt lagen omelcertifikat.Enligt regeringen behöver Energimyndighetensförvaltningsanslag utökas med förår 2005 och framåt. Detta innefattar 25 miljonerkronor som regeringen bedömer att Energimyndighetensresurser för tillsyns- och analysverksamhet avseendeenergimarknader behöver utökas med. Vidareinnefattar det utökade resurser om 10 miljonerkronor för myndighetens uppgifter för attadministrera vissa uppgifter inom systemet förhandel med utsläppsrätter som skall införas ijanuari 2005. Även de tillkommande kostnaderna hoslänsstyrelserna bör finansieras inom denna ram.Slutligen innefattar utökningen 5 miljoner kronorper år då skall fungera somtillsynsmyndighet för det föreslagna programmet förenergieffektivisering i energiintensiv industri.MotionernaI motion 2004/05:N309 föreslås enbesparing på anslaget med 50 miljoner kronor.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:N410att Energimyndighetens förvaltningsanslag minskasmed i förhållande tillregeringens förslag. I motionen konstateras attmyndigheten fått några nya arbetsuppgifter och ettkraftigt utökat anslag. Motionärerna ser positivt påmöjligheten till en utökad kontrollfunktion menfinner den mindre framgångsrik dåsanktionsmöjligheter fortsatt saknas.Insatser för effektivare energianvändning(35:2)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 166miljoner kronor.Anslaget avser bidrag för energirådgivning,utbildning av och information till energirådgivaresamt stöd till regionala energikontor. Vidare avseranslaget insatser för informationsspridning,utveckling och spridning av verktyg och metoder,vissa utredningsinsatser samt utbildning omenergieffektiv teknik. Anslaget får även användasför provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning.Med anledning av förslaget i budgetpropositionen(finansplanen s. 225) om en särskildinvesteringsstimulans för energi- ochmiljöinvesteringar i offentliga lokaler föreslårregeringen att anslaget utökas med 30 miljonerkronor för att finansiera de tillkommandeadministrationskostnaderna vid de berördamyndigheterna. Enligt förslaget skallEnergimyndigheten, , ochlänsstyrelserna administrera stödet.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till100 för och 80 miljonerkronor för år 2007.MotionernaEn besparing på anslaget med 30 miljoner kronorföreslås i Moderata samlingspartiets motion2004/05:N375. Motionärerna erinrar om att anslagetbl.a. omfattar administrationskostnader knutna tillden särskilda investeringsstimulans som regeringenföreslår för energi- och miljöinvesteringar ioffentliga lokaler. Förslaget till besparingmotsvarar regeringens uppskattning av den ökadeadministrationskostnaden, då motionärerna motsättersig denna investeringsstimulans.I motion 2004/05:N309 föreslås enbesparing på anslaget med 83 miljoner kronor.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:N410att anslaget minskas med iförhållande till regeringens förslag och förordarsamtidigt en översyn av de olikaenergirådgivningsfunktioner som finns i kommunerna.Det betonas dock att det är angeläget attenergirådgivning fortsatt bedrivs i kommunerna.Sänkningen motiveras med att anslaget höjts kraftigtunder utan att en nödvändig översynav verksamhetens organisation gjorts.Teknikupphandling och marknadsintroduktion(35:3)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 85miljoner kronor.Anslaget avser bidrag till teknikupphandling för attutveckla och introducera ny energieffektiv teknik påmarknaden samt kompletterande stöd tillmarknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Föratt täcka in alla led i detta arbete ges ävenkompletterande stöd för marknadsintroduktion avenergieffektiv teknik, t.ex. för expansion avfjärrvärmenäten. Vidare omfattar anslagetinformations-, utvecklings- ochdemonstrationsinsatser avseende konvertering mellanolika system för uppvärmning. Anslaget används ävenför stöd till investeringar i solvärme ochgenomförande av EG-rättsakter inomenergieffektiviseringsområdet och därtill hörandemetod-, utvecklings- och utredningsarbete.Regeringen föreslår även att det statliga stödettill investeringar i solvärme förlängs , . Stödet får förperioden sammanlagt högst uppgå till 25 miljonerkronor. har satsatspå ett särskilt investeringsstöd för solvärme.Efterfrågan på stödet har ökat ochregeringen bedömer att stödet bidragit till att ökaintresset för denna uppvärmningsform.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till65 för och 65 miljonerkronor för år 2007.MotionernaAnslaget avvisas i sin helhet i motion 2004/05:N375(m). Vidare förordas att avslårregeringens förslag till bemyndigande för dettaanslag. Det stöd som anslaget omfattar menarmotionärerna innebär stöd till vissa utvaldaenergiformer som regeringen anser bör gynnas.Motionärerna å sin sida anser att olika energiformerskall konkurrera på lika villkor. De föreslår ävenatt avslår regeringens förslag tillgodkännande av fortsatt stöd till solvärme.I motion 2004/05:N309 (fp) föreslås en besparingpå anslaget med 43 miljoner kronor.Att det är rimligt med en besparing på anslagetmed sägs det i motion2004/05:N410 (kd). Motionärerna framhåller samtidigtatt de ser positivt på den del som syftar tillmarknadsföring av solvärme.Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft(35:4)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 100miljoner kronor.Anslaget får användas för bidrag tillteknikutveckling och marknadsintroduktion avstorskaliga vindkraftstillämpningar.Förordningen (2003:564) som reglerar bidragenunder anslaget kunde till följd av fördröjningar,med anledning av Europeiska kommissionensgodkännande om statsstödsreglerna, träda i kraftförst . Förseningen i ikraftträdandetförklarar huvudsakligen det uppkomnaanslagssparandet, vilket uppgick till 48,5miljoner kronor. Stödutbetalningarna väntas dockkomma i gång , då Energimyndighetenförväntas fatta beslut om huvuddelen av stödet.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till90 för och 50 miljonerkronor för år 2007.MotionernaAnslaget avvisas i sin helhet i motion 2004/05:N375(m). Vidare förordas att avslårregeringens förslag till bemyndigande för dettaanslag. Det stöd som anslaget omfattar menarmotionärerna innebär stöd till vissa utvaldaenergiformer som regeringen anser bör gynnas.Motionärerna å sin sida anser att olika energiformerskall konkurrera på lika villkor.Även i motion 2004/05:N309 (fp) yrkas avslag påhela anslagsbeloppet.Att anslaget höjts kraftigt sedan föregående årkonstateras i motion 2004/05:N410 (kd). Motionärernamenar att anslaget bör ha en mer jämn fördelningöver tiden för att understryka vikten av stabiliteti energipolitiken och förordar därför en minskningav anslaget med i förhållandetill regeringens förslag.I motion 2004/05:Bo276 (kd) föreslås - utan attnågot belopp anges - att medel bör anslås förforskning om vindkraft, både beträffandekostnadseffektivitet och design. Motionären menaratt mer resurser bör satsas på forskning för attutveckla vindkraftverken och få dem merkostnadseffektiva. Vidare bör designen avvindkraftverken utvecklas för att minska påverkan pålandskapsbilden.Energiforskning (35:5)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 440miljoner kronor.Anslaget används för att finansiera forsknings- ochutvecklingsinsatser inom energiområdet. Vidare fåranslaget användas för bidrag för att främjautvecklingen av teknik som baserar sig på förnybaraenergislag och effektiv energianvändning iindustriella processer i försöks- ellerfullskaleanläggningar. Anslaget används även förvissa utrednings- och utvärderingsinsatser inomenergiområdet samt svenskt och internationelltforsknings- och utvecklingssamarbete.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till446 för och 446 miljonerkronor för perioden 2007-2009.MotionernaKristdemokraterna förordar i motion 2004/05:N410 enminskning av anslaget med medhänvisning till att ett nytt anslag föreslås försolcells- och vätgasenergiforskning.I motion 2004/05:N365 (kd) sägs att regeringensförslag till anslag för Energiforskningensammantaget innebär en minskning på årsbasis meddrygt , från (föranslagen Energiforskning, Energiteknikstöd ochIntroduktion av ny energiteknik) till 440 miljonerkronor . Motionärerna gör bedömningen attregeringens budgetförslag kommer att medföra en radallvarliga negativa konsekvenser. För det förstakommer förutsättningarna för svenskt näringsliv attkonkurrera inom området och ligga långt frammeinternationellt att försämras. För det andra hotasden förtroendefulla samverkan mellan högskola ochnäringsliv som byggts upp inomenergiforskning och miljörelaterad energiverksamhet.För det tredje kommer möjligheten till ökad exportav teknik på områdena miljö, förnybar energi ocheffektiv energianvändning att minska drastiskt. Fördet fjärde kommer medverkan i samarbetet inom EU pådetta område att försvåras. För det femte kommerförsörjning och utveckling av kunskap, teknik ochkompetens för insatser inom energi- ochklimatområdet att minska kraftigt. För det sjättegår det drastiskt minskade anslaget inte ihop medmålet att skall vara en ledandeforskningsnation.