bet · GS01MJU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård m.m. SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen förår 2005 om anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdsamt regeringens skrivelse 2003/04:141 Sanering och återställning avförorenade områden - resultatredovisning. Utskottet behandlar även 25motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2004 och en motionsom väckts med anledning av skrivelsen.Sverige är ett föregångsland i omställningen till ett ekologiskt hållbartsamhälle. Genom en aktiv och pådrivande miljöpolitik skall aktivtbidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling,såväl nationellt som inom EU och globalt. Arbetet med att till nästageneration nå de 15 miljökvalitetsmål som har beslutat omutgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Miljömålsarbetet meddess systematik, delmål, tydligt vägledande åtgärdsstrategier ochregelbunden utvärdering skapar stabilitet och långsiktighet somdet stimulerar till en pådrivande förnyelse av miljöpolitiken. Målet ärett ekologiskt hållbart Sverige.Riksdagen fastställde ramen för utgiftsområde 20till 3 i enlighet med finansutskottets förslag. Iutgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitik och del av politikområdeForskningspolitik. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskthållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde samtidigtsom åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansierasinom ramen för andra utgiftsområden. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning på anslagen och regeringens förslag tillbemyndiganden. Utskottet ställer sig i övrigt bakom de bedömningar somregeringen har redovisat.Skrivelse 2003/04:141 Sanering och återställning av förorenade områden- resultatredovisning utgör ett komplement till budgetpropositionen förår 2005 i fråga om redovisningen av resurser och uppnådda resultat förverksamheten under anslaget 34:4. Utskottet föreslår att läggerskrivelsen till handlingarna.Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns tre reservationeroch fem särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdRiksdagen1. bemyndigar regeringen att , för ramanslaget34:2 Miljöövervakning m.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband medplanering, upphandling och genomförande av miljöövervakning som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst under år2006, högst och högst under år2008,2. bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 34:3Åtgärder för biologisk mångfald, ingå ekonomiska förpliktelser i sambandmed förvärv av eller intrångsersättning i ur naturvårdssynpunkt värdefullanaturområden som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst120 ,3. bemyndigar regeringen att ,för ramanslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden,ingå ekonomiska förpliktelser i samband med genomförande av saneringsinsatser,som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 250 000 000kr , högst och högst 100 000 000kr ,4. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:5 Miljöforskning, ingå ekonomiska förpliktelser i sambandmed planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 60 000 000 krunder , högst och högst 30 000 000kr ,5. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:9 , ingå ekonomiska förpliktelseri samband med strålskyddsforskning som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst och högst 5 000 000kr ,6. bemyndigar regeringen att , förramanslaget 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning,ingå ekonomiska förpliktelser i samband med kärnsäkerhetsforskning sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 20 000 000 krunder och högst ,7. bemyndigarregeringen att , för ramanslaget 34:13 Stöd tillklimatinvesteringar,ingå ekonomiska förpliktelser i samband med beslut om stöd tillklimatinvesteringar som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst ,8. bemyndigar regeringenatt , för anslaget 26:2 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskning, ingå ekonomiska förpliktelseri samband med planering, upphandling och genomförande av forskningsprojektsom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 235 000 000kr , högst och högst 115 000 000kr ,9. anvisar för anslagenunder utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt utskottetsförslag i bilaga 2.Därmed bifaller proposition 2004/05:1Utgiftsområde 20 punkterna 1-9 och avslår motionerna 2003/04:MJ60 yrkande1, 2003/04:MJ474 yrkande 17, 2004/05:T461 yrkande 6, 2004/05:MJ201,2004/05:MJ212, 2004/05:MJ273, 2004/05:MJ288, 2004/05:MJ357, 2004/05:MJ369yrkande 41, 2004/05:MJ386 yrkande 1, 2004/05:MJ411 yrkandena 1 och 2,2004/05:MJ434 yrkandena 2, 27, 28 och 31, 2004/05:MJ474 yrkandena 1 och2, 2004/05:MJ498 yrkandena 18, 35 och 48, 2004/05:MJ511 yrkandena 1 och2 samt 2004/05:MJ526 yrkandena 1 och 2.2. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljöRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ60 yrkande 2.Reservation 1 (fp, kd, c)3. Förenklad tillståndsprocessRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ60 yrkande 3.Reservation 2 (c)4. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områdenRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ498 yrkande 19.Reservation 3 (kd)5. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2003/04:141 till handlingarna.Stockholm den 30 november 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ()1Deltar ej under punkt 1, (), (), AlfEriksson (s), (), (), ()2Deltar ej under punkt 1, (), (), ()3Deltar ej under punkt 1, (),(), ()4Deltar ej under punkt1, (), ()5Deltar ej under punkt 1,()6Deltar ej under punkt 1 och ()7Deltarej under punkt 1.Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen förår 2005, volym 11, om anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård samt regeringens skrivelse 2003/04:141 Sanering och återställningav förorenade områden - resultatredovisning. Utskottet behandlar även25 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2004 samt enmotion som väckts med anledning av skrivelsen.I utgiftsområde 20 ingår politikområde Miljöpolitik och del av politikområdeForskningspolitik. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskthållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde samtidigtsom åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansierasinom ramen för andra utgiftsområden. Forskningspolitiken presenterasnärmare under utgiftsområde 16. Regeringens förslag till utgifter harutformats i samarbete med och . Förslagetåterfinns i bilaga 3.Politikområde MiljöpolitikPolitikområde Miljöpolitik omfattar frågor som rör naturvård och biologiskmångfald, vatten- och luftvård, sanering och efterbehandling av förorenadeområden, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljöövervakning,miljöforskning, kemikaliekontroll, strålskydd, säkerhetsfrågor koppladetill kärnkraften, meteorologi, hydrologi och oceanografi samt internationelltmiljösamarbete. Verksamheten vid , ,, , Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut och förekologisk hållbarhet ingår i politikområdet. Vidare hör för vatten- och luftvårdsforskning, , , till politikområdet. Andra myndigheter med verksamhetinom politikområdet är och Kustbevakningen.Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generationkunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i ärlösta. De 15 miljökvalitetsmål som har beslutat om anger vilkettillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv. Ett antal delmålanger att en viss miljökvalitet skall vara uppnådd eller att förändringarskall vara genomförda för att miljökvalitetsmålenskall kunna uppnås inom en generation.Sanering och återställning av förorenade områden -resultatredovisningTalmanskonferensen beslutade att tillkalla enparlamentarisk kommitté för att se över och utvärdera vissa frågor röranderiksdagens arbetsformer. I sitt huvudbetänkande inför 2000-talet(förslag till 2000/01:RS1 s. 76) anförde kommittén attbudgetarbetet i bör utvecklas på så sätt att uppföljning ochutvärdering blir en integrerad del av budgetprocessen. Som ett led idetta föreslog kommittén att regeringen varje vår lämnar skrivelsertill med resultatinformation för alla utgiftsområden.Skrivelserna behöver enligt förslaget inte avse all verksamhet inom ettutgiftsområde, utan kan med fördel koncentreras till vissa delar. Detankommer på regeringen att avgöra vilka verksamheter som skall redovisas.Huvudsyftet är att få ett underlag för en diskussion i omuppnådda resultat. Skrivelserna skall däremot inte innehålla någraförslag från regeringen. beslutade i enlighet med kommitténsförslag att regeringen , med början ,skall lämna resultatskrivelser på alla utgiftsområden (2000/01:KU23 s.12-13, rskr. 2000/01:273-276). I budgetpropositionen för deladeregeringen uppfattning att det är viktigt att resultatskrivelsernautvecklas i dialog mellan riksdagsutskotten och . Attha som ambition att redan påföljande år lämna resultatskrivelser föralla utgiftsområden bedömde regeringen som alltför optimistiskt ochförordade i stället ett successivt införande över (prop.2002/03:1, utg.omr. 2 s. 31, 2002/03:FiU2 s. 11, 2002/03:85-86).Skrivelse 2003/04:141 Sanering och återställning av förorenade områden- resultatredovisning utgör ett komplement till budgetpropositionen förår 2005 i fråga om redovisningen av resurser och uppnådda resultat förverksamheten Sanering och återställning av förorenade områden (utg.omr.20, anslag 34:4) inom politikområde Miljöpolitik. Syftet är att ge enmer ingående redogörelse än vad som vanligen kan innefattas iresultatredovisningen i budgetpropositionen, genom att ge fördjupadinformation om resursfördelningen och utfallet beträffandeefterbehandlingsverksamheten. Redovisningen har också som syfte att visa hurresultaten svarar mot uppställda mål. har valtsför redovisningen av uppnådda resultat.Utskottets övervägandenUtgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdPolitikens inriktning och resultatbedömningUtskottets förslag i korthetUtskottet har inget att erinra mot inriktningen på regeringens politik.Mot den bakgrunden och med hänvisning till ramen för utgiftsområdetavstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden om att anslå medel tillnya anslag (fp, kd, c) samt ett yrkande (c) om statligt stöd tillglasåtervinning. Utskottet har heller inget att erinra mot regeringensredovisning av genomförda insatser och resultatbedömning.PropositionenMiljöpolitikens mål och inriktningDet övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generationkunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i ärlösta. De 15 miljökvalitetsmål som har beslutat om anger vilkettillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv. Ett antal delmålanger att en viss miljökvalitet skall vara uppnådd eller att förändringarskall vara genomförda för att miljökvalitetsmålenskall kunna uppnås inom en generation.Omsorgen om naturen och miljön och dess betydelse för folkhälsan är enförutsättning för vår välfärd och vårt långsiktiga välstånd samt utgören viktig drivkraft för en tillväxt som sker inom ramen för en hållbarsamhällsutveckling. Ett aktivt friluftsliv, rekreation och naturupplevelserkan motverka stress och utbrändhet och bidra till ökad folkhälsa ochlivskvalitet. Detta är ett viktigt skäl till att skyddet av den biologiskamångfalden är en av hörnstenarna i regeringens miljöpolitik. Den förnyadenaturvårds- och friluftspolitik som utvecklas sätter fokus på människanoch naturens sociala värden.Havsmiljöfrågorna ges en fortsatt central roll i miljöarbetet, såvälnationellt som internationellt. För att nå miljökvalitetsmålet Hav ibalans samt levande kust och skärgård kommer regeringen att presenteraen strategi för en sammanhållen nationell havsmiljöpolitik. Miljösamarbetetmed utvecklas i syfte att skydda känsligamiljö. Miljösamarbetet med intensifieras för att aktivt bidratill att minska miljöbelastning i och Barents hav.Farliga kemikalier i varor och produkter utgör en risk för både miljönoch människors hälsa. En högt prioriterad miljöfråga är därför att ökakunskapen om gifterna i vår miljö. Miljö- och hälsoproblem som hör ihopmed kemikalieanvändning måste enligt regeringen lösas genom samarbeteinom EU och globalt. Europeiska kommissionens förslag till en ny europeiskkemikalielagstiftning kommer att få en avgörande betydelse för möjligheternaatt nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. På den globala arenan pågårett arbete för att få fram en global kemikaliestrategi till år 2005.Även frågor om bl.a. tungmetaller och bromerade flamskyddsmedel är högtprioriterade av regeringen. Regelverk kring hanteringen av genetisktmodifierade organismer har trätt i kraft bådeinom EU och globalt. Genomförandet kommer att kräva fortsatta resurser.Inom kretsloppsområdet deltar aktivt i EU-arbetet för att tafram strategier kring frågor om återvinning och förebyggande av avfallsamt i förhandlingar om ett flertal direktiv.Klimatpolitiken är fortsatt högt prioriterad och av central betydelsei arbetet för hållbar utveckling. Grunden är samarbetet inom ramen förklimatkonventionen. Kyotoprotokollet utgör ett första steg motklimatkonventionens slutgiltiga mål - att undvika farliga klimatförändringar.På sikt anser regeringen att det behövs betydligt mer långtgående ochomfattande åtaganden. I en klimatproposition kommer regeringenatt följa upp klimatpolitiken och behandla det nationella delmålet omatt minska utsläppen av växthusgaser i relation till EU:s handelssystemmed utsläppsrätter.Även luftföroreningsfrågorna ges fortsatt hög prioritet i miljöpolitiken.Trots att miljösituationen i många avseenden har förbättrats under desenaste åren kvarstår enligt regeringen svårlösta problem som innebärhälsorisker för människor. Ny kunskap har lett till att miljöfaktorerspåverkan på hälsa har omvärderats så att man numera ser allvarligare pådem. Det gäller t.ex. luftföroreningar i form av partiklar och marknäraozon, som allt tydligare framstår som allvarliga riskfaktorer även vidlåga exponeringsnivåer. EU-arbetet och det övriga internationellasamarbetet är av avgörande betydelse för att vi skall kunna nå våranationella miljökvalitetsmål luft och Bara naturlig försurning.Den stora utmaningen för den moderna miljöpolitiken och politiken förhållbar utveckling är att bryta sambandet mellan ekonomisk utvecklingoch negativ påverkan på miljö, naturresurser och människors hälsa. Enökad satsning på ny miljöteknik och teknikutveckling framhåller regeringensom avgörande för att nå hållbar utveckling och skapa hållbara konsumtions-och produktionsmönster. Fortsatta satsningar på kunskapsuppbyggnad,forskning och utveckling inom energi och transporter är nödvändiga föratt kunna utveckla morgondagens energi- och bränslesnåla teknik.Regeringens arbete med att utveckla effektiva ekonomiska styrmedel fortsätter.För att uppnå flera av de nationella miljökvalitetsmålen krävsinternationella insatser. EU:s arbete påverkar direkt den svenskamiljölagstiftningen. Miljöskydd för tillväxt och arbetstillfällen är en viktigdel i arbetet för att nå målet med den s.k. Lissabonstrategin till år2010. Regeringen anser att fortsatt skall utnyttja möjlighetenatt genom EU påverka den globala miljöpolitiken. Riktlinjer för Sverigesinternationella miljöarbete skall utarbetas. lägger ocksåfortsatt stor vikt vid det regionala miljösamarbetet för att skapa en merenhetlig och ambitiös miljöpolitik i vårt närområde. EU-utvidgningenskapar helt nya förutsättningar för ett intensifierat miljösamarbete inorra , inklusive Ryssland.I en ny miljömålsproposition kommer regeringen att utveckla de treåtgärdsstrategierna för effektivare energianvändning och transporter,för giftfria och resurssnåla kretslopp och för hushållning med mark,vatten och bebyggd miljö. Vidare kommer regeringen att presentera nyadelmål och åtgärdsförslag för att nå det övergripande målet att tillnästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen ärlösta.ResultatbedömningMiljömålsrådet lämnade sin tredje årliga rapport om uppföljningav 15 miljömål. I rapporten gör rådet en bedömning av möjligheternaatt nå miljökvalitetsmålen och delmålen inom angivna tidsramar. Beträffandemiljökvalitetsmålen gör rådet samma bedömning som föregående år. Fyramål blir svåra att nå : Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö,Ingen övergödning och Levande skogar.För målet Begränsad klimatpåverkan krävs enligt rådet främst åtgärderpå ett internationellt plan för att det långsiktiga målet skall infrias.När det gäller det kortsiktiga klimatmålet är bilden mer positiv.Beträffande målet Giftfri miljö kan EU:s kemikaliearbete ge positivaeffekter men det blir ändå svårt att nå målet som helhet. de långlivade ämnen som redan är spridda i miljön. Svårighetenmed att nå målet Ingen övergödning beror bl.a. på att återhämtningstideni de naturliga ekosystemen är mycket lång. Svårigheten med att nå måletLevande skogar beror främst på att de skogliga ekologiska processernatar lång tid.Rådet har för några delmål ändrat sin bedömning jämfört med föregåendeår. Inom målet luft gäller det möjligheten att uppfyllamiljökvalitetsnormen för halten av kvävedioxid i luft i tätorter. Trenden medminskande halter luftföroreningar i ser ut att ha brutits.Kraftfulla åtgärder krävs för att minska hälsoriskerna från luftföroreningarfrämst genom åtgärder i trafiken. Inom målet Levande skogar och delmåletom långsiktigt skydd av skyddsvärd skogsmark går det enligt rådet alltförlångsamt att avsätta skog i naturreservat för att delmålet skallnås.Förutom den återkommande rapporteringen innehåller årets rapport ävenredogörelser för kommunernas respektive näringslivets arbete medmiljökvalitetsmålen. Regeringen gör samma bedömning som ifråga om att samverkan och samarbete mellan kommuner, näringsliv ochnationella myndigheter är nödvändigt för att de nationella och regionalamiljökvalitetsmålen skall kunna nås. Det regionala miljömålsarbetet ärviktigt för att ge underlag för miljöarbetet i länen genom att detbelyser vilka åtgärder som behöver vidtas för att miljökvalitetsmålenskall nås. Av länsstyrelsernas årsredovisningar och rapporter ommiljömålsarbetet framgår att de flesta län har antagit regionala miljömåloch att arbetet med att upprätta åtgärdsprogram pågår. Regeringen bedömeratt länsstyrelserna överlag har bedrivit ett bra naturvårds- ochmiljöarbete.Begränsad klimatpåverkanMiljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan innebär att halten av desex växthusgaserna, räknat som koldioxidekvivalenter, enligt Kyotoprotokolletoch den internationella klimatpanelen IPCC:s definitioner tillsammansskall stabiliseras på en nivå lägre än 550 ppm i atmosfären. Enligtdelmålet skall de svenska utsläppen av växthusgaser minskas med 4 %till jämfört med . bör de svenskautsläppen vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånarejämfört med genomsnittsnivån som uppgick till 7,9 ton.Naturvårdsverket och redovisade uppdragetatt ta fram underlag för den utvärdering av klimatpolitiken som genomförsunder . Enligt rapporten 2004 varierar utsläppenfrån till ett annat, bl.a. beroende på nivåer i vattenmagasinoch temperatur, men har enligt utsläppsstatistiken för perioden 1999-2002i samtliga fall legat års nivå. Sammantaget har utsläppenfrikopplats från tillväxten. Utsläppen av växthusgaser från olikadelsektorer utvecklas i olika riktning. De största minskningarna avutsläppen i absoluta tal har gjorts inom energisektorn, där en minskningmed har skett . Särskilt stor är minskningen i desektorer som belastas med full koldioxidskatt. Utsläppen fråntransportsektorn har däremot ökat med . Det ärvägtrafiken, framför allt tunga godstransporter, som står för ökningen avutsläppen.För att nå det långsiktiga svenska klimatmålet behövs ettomfattande och långsiktigt omställningsarbete med ytterligare insatseroch internationell samverkan. Den prognos över utsläppsutvecklingen somgörs i rapporten 2004 pekar mot att utsläppen fram tillår 2010 ökar jämfört med de senaste årens nivåer men att utsläppen ändåkommer att ligga års nivå. andel av EU:s gemensammaåtaganden gentemot Kyotoprotokollet uppfylls med marginal. Enligtrapporten behövs ytterligare åtgärder för att det nationella delmålet föråren 2008-2012 skall kunna nås. och Energimyndighetenlämnar ett antal förslag till åtgärder och föreslår en förändradformulering av det nationella klimatmålet. Regeringen återkommer till frågani den proposition om klimatpolitikens inriktning som kommer att presenterasför under våren 2005.Frisk luftMiljökvalitetsmålet luft innebär att luften skall vara så ren attmänniskors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Fyradelmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta arbetet föratt nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller halter för svaveldioxid,kvävedioxid och marknära ozon samt minskning av utsläppen av flyktigaorganiska ämnen.Enligt har halterna av svaveldioxid kraftigtreducerats . överskrids målnivån enbart påett fåtal platser. Det råder viss osäkerhet om halterna har slutat attminska, men beslutade åtgärder medför sannolikt att delmålet omsvaveldioxid nås.Människors exponering för kvävedioxid har enligt rådet totalt settminskat, men fortfarande exponeras omkring 300 000 personer för haltersom överstiger miljökvalitetsnormen. Minskningen av halterna har avtagitde . Rådet bedömer att delmålet för kvävedioxid i huvudsakkan nås i urban bakgrundsluft om planerade åtgärder genomförs. Dockkommer överskridanden i gaturum i storstäderna att kvarstå.Antalet episoder med höga halter av marknära ozon har enligt rådetminskat något . Minskningen av sådana episoder kan enligtrådet ses som ett resultat av de åtgärder mot utsläpp av flyktigaorganiska ämnen (VOC) och kväveoxider (NOx) som genomförs i ochövriga EU. Det finns dock ingen tendens till att medelhalten minskar,och en sådan utveckling parallellt med de allt högre halterna i störrestäder medför att befolkningens exponering för marknära ozon på siktkan befaras öka. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärder behövs föratt målet skall nås.Enligt beräknas beslutade åtgärder och planeradeåtgärdspaket såväl för trafiksektorn som för vedeldning,lösningsmedelsanvändningoch industriella processer minska utsläppen av flyktiga organiska ämnen(VOC) väsentligt. Trots osäkerhet om den verkliga utsläppsnivån bedömerrådet att delmålet kan uppnås.Miljökvalitetsnormer och åtgärdsprogram enligt är instrumenti miljöarbetet som kan få stor betydelse för att minska halterna avluftföroreningar i t.ex. hårt trafikerade städer. och har ocksåbedömt behovet av nya miljökvalitetsnormer och delmål. Förslagen kommeratt behandlas i samband med regeringens redovisning till underår 2005 av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Bara naturlig försurningMiljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning innebär att de försurandeeffekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen förvad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall hellerinte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremåloch byggnader. Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i detfortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gällerminskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskningav utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. För attmiljökvalitetsmålet skall nås krävs att utsläppen av försurande ämnenfortsätter att minska i och övriga Europa.Enligt har nedfallet av svavel under perioden1990-2002 minskat med i och och med ca 55 %i . Kvävehalterna i nederbörden har minskat i stora delar avSverige under den senare delen av perioden. Den senaste riksinventeringenav sjöar och vattendrag, som gjordes , visar att av sjöarnaöver är försurade enligt dagens bedömningsgrunder, jämfört med13 % . Delmålet om att trenden till ökad försurning av skogsmarkenskall vara bruten och en återhämtning skall ha påbörjats är enligt rådetsannolikt uppfyllt .