bet · GS01SKU17 · 2004-11-30 00:00:00 — Räntebeläggning av periodiseringsfonderna (prop. 2004/05:38) SammanfattningUtskottet tillstyrker regeringens förslag om räntebeläggning av juridiskapersoners avsättningar till periodiseringsfonder och avstyrker därmedfyra motioner i vilka yrkas att förslaget skall avslås. Räntebeläggningendelfinansierar en beslutad sänkning av förmögenhetsskatten ochslopad arvsskatt och gåvoskatt fr.o.m. . Regeringenhar beräknat att räntebeläggningen skall ge en budgetförstärkning för2005 på . Den varaktiga årliga budgetförstärkningenberäknas till 2,1 miljarder kronor.I ärendet har lämnats ett särskilt yttrande (m, fp, kd, c).Utskottets förslag till riksdagsbeslutRäntebeläggning av periodiseringsfondernaRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229). Därmed bifaller proposition 2004/05:38 och avslårmotionerna 2004/05:Sk10, 2004/05:Sk11, 2004/05:Sk12 och2004/05:Sk13.Stockholm den 30 november 2004På skatteutskottets vägnarSusanne EbersteinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), PerErik (), (), Per (), MarieEngström (v), (), (), (),(), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI propositionen lägger regeringen fram ett tidigare aviserat förslag omräntebeläggning av periodiseringsfonderna. Räntebeläggningen är ett ledi finansieringen av höjt fribelopp vid förmögenhetstaxeringen (prop.2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47) och slopad arvsskattoch gåvoskatt (prop. 2004/05:25, bet. 2004/05:SkU18). Även ändringar iden särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (prop. 2004/05:19,bet. 2004/05:SkU9) finansieras med räntebeläggningen.Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår avbilaga 1. Regeringens förslag till lagtext återges i bilaga 2.Propositionens huvudsakliga innehållI budgetpropositionen aviserades ett förslag om räntebeläggningav juridiska personers avsättningar till periodiseringsfonder. Iproposition 2004/05:38 återkommer regeringen med ett sådant förslag.Förslaget innebär att juridiska personer som vid beskattningsårets ingånghar gjort avsättningar till periodiseringsfonder skall ta upp enschablonintäkt till beskattning. Schablonintäkten beräknas genom att summanav gjorda avsättningar till periodiseringsfonder som den skattskyldigehar vid ingången av beskattningsåret multipliceras avstatslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxeringsåret.De nya reglerna föreslås träda i kraft och tillämpaspå beskattningsår som påbörjas efter utgången av 2004.Utskottets övervägandenRäntebeläggning av periodiseringsfondernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen antar regeringens förslag om att ränta skall tas ut på juridiskapersoners avsättningar till periodiseringsfonder och avslår fyra motionerom avslag på detta förslag.Jämför särskilt yttrande (m, fp, kd, c).Gällande rättAvsättning till periodiseringsfond är en bokföringsmässig reserveringsom skapar en obeskattad reserv baserad på årsvinsten i en näringsverksamhet.Bestämmelserna finns i 30 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), IL.Avsättningsnivån till periodiseringsfond är års taxeringhögre för enskilda näringsidkare än för andra företag. Enskildanäringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolagfår dra av högst ett belopp som motsvarar av ett förperiodiseringsfond justerat positivt resultat. Juridiska personer fårvarje år dra av högst ett belopp som motsvarar av överskottet avnäringsverksamheten före avdraget. Återföringstiden för reserveringarnahar års taxering förlängts från fem till . Ennäringsidkare kan därmed ha sex periodiseringsfonder inäringsverksamheten.PropositionenI propositionen föreslås att inkomstskattelagen tillförs en ny paragraf,30 kap. 6 a §, som innebär att en juridisk person som har gjort avdragför avsättning till en periodiseringsfond skall ta upp en schablonintäkt.Intäkten skall beräknas genom att av statslåneräntan vid utgångenav november månad andra året före taxeringsåret multipliceras med summanav gjorda avdrag för avsättningar till sådana periodiseringsfonder somden juridiska personen har vid beskattningsårets ingång. Den nya lagregelnföreslås bli tillämplig på beskattningsår som påbörjas 2004.Propositionen är en uppföljning av vad regeringen anförde i budgetpropositionenför 2005 (prop. 2004/05:1) om vissa skattelättnader i kapitalbeskattningenfr.o.m. Regeringen anförde att det är rimligt att de lättnadersom aviserades beträffande arvs-, gåvo- och förmögenhetsskatternafinansieringsmässigt balanseras genom vissa förändringar av skattereglernaför företag, eftersom lättnaderna till inte oväsentlig del kommerföretagssektorn till godo genom att ägarkollektivet gynnas.Företag som drivs av fysiska personer som enskild näringsverksamhet ochhandelsbolag undantas från räntebeläggningen. Skälet är de delvis redankomplexa skattereglerna för dessa företag. En räntebeläggning avperiodiseringsfonderna skulle bygga på regelkomplexet och komma i konfliktmed ambitionen att förenkla regelsystemet. När det gäller juridiskapersoner gör regeringen bedömningen att åtgärden är av enkel karaktär,eftersom den endast innebär att en given räntesats multipliceras medett underlag som motsvarar befintliga periodiseringsfonder.Regeringen har i budgetpropositionen beräknat att räntebeläggningenskall ge en budgetförstärkning på . Den varaktigaårliga budgetförstärkningen beräknas till . Förslagetbedöms endast ge upphov till försumbara merkostnader för Skatteverketoch andra myndigheter, vilka får hanteras inom befintliga ramar.Beträffande de ekonomiska konsekvenserna visar tillgängliga data att storaföretag utnyttjar periodiseringsfonderna i betydligt större utsträckningän små företag. utnyttjade av aktiebolagenperiodiseringsfonderna. Av dessa avsatte av de stora bolagen medeltill periodiseringsfonderna, medan motsvarande siffra för de små bolagenuppgick till endast 36 %.MotionernaI motionerna yrkas att propositionen skall avslås.Lennart m.fl. (m) anför i motion 2004/05:Sk10 att bättreförutsättningar för företagare och företag bör vara ett led i en politiksom kan återupprätta arbetslinjen, skapa fler jobb och stärka medborgarnastrygghet. Regeringens förslag till räntebeläggning av periodiseringsfondernagår enligt motionärerna i motsatt riktning och kommer att försämrainvesteringsklimatet. En sämre investeringsutveckling medför att efterfråganpå arbetskraft minskar.Uppgiften att skapa nya arbetstillfällen i vilar enligt motion2004/05:Sk12 av m.fl. (fp) alltmer på de små ochmedelstora företagen. har antalet svenskaföretagare minskat med 30 000. Skall vi vända denna negativa trend krävsenligt motionen åtgärder som gör det lättare att båda starta och drivaföretag. Enligt motionen är det fel metod, som regeringen föreslår, attfinansiera behövliga skattelättnader med en försämring som främst drabbarnya växande företag. Om ett företag skall kunna utvecklas även underperioder med dålig lönsamhet är det viktigt att det kan fondera vinsterfrån goda år.Andra skäl mot en räntebeläggning, som förs fram i motion 2004/05:Sk11av Per m.fl. (kd), är att komplexiteten i skattesystemet ökaroch att företagsformerna kommer att behandlas olika i skattehänseende.Enligt motionärerna får inte heller omständigheten att en mindre andelav småföretagen än av storföretagen fullt ut utnyttjarperiodiseringsfondssystemetvara ett skäl för att räntebelägga periodiseringsfonder hos småföretagsom är juridiska personer. Alla småföretag måste enligt motionen hamöjligheten att spara vinstmedel för att kunna kraftsamla för nyainvesteringar. Motionärerna vänder sig också mot att avsättningar somredan gjorts omfattas.I motion 2004/05:Sk13 av m.fl. (c) avvisas regeringensförslag bl.a. med hänvisning till att en räntebeläggning avperiodiseringsfonderna medför ökade kostnader för företag i allmänhet och försmåföretag i synnerhet, dels genom den rent fiskala effekten, delseftersom regelverket blir krångligare. Dessutom kommer räntebeläggningenatt leda till en ökad osäkerhet då räntesatsen kommer att variera. Dettasammantaget kommer att leda till att en del företagare sannolikt väljeratt inte utnyttja periodiseringsfonder. Det leder i sin tur tillförsämringar när det gäller nyföretagande, nyanställningar, och den ekonomiskatillväxten minskar.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har i yttrande till finansutskottet över skattefrågornai budgetpropositionen (yttr. 2004/05:SkU1y) anslutit sig tillregeringens förslag att de lättnader i kapitalbeskattningen som riksdagenbeslutar om bör finansieras genom en räntebeläggningav periodiseringsfonderna. har gjort samma bedömning.Riksdagen har godtagit finansutskottets betänkande (bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47).Det framgår av regeringens motivering till förslaget om räntebeläggningav periodiseringsfonderna att denna åtgärd måste ses som mindre ingripandeän tänkbara alternativa finansieringar. Intresset av att i störstamöjliga utsträckning bevara de goda förutsättningarna för att görainvesteringar i och att inte försämra företagens internationellakonkurrenskraft talar t.ex. mot en höjning av den nominella skattesatsen.Till skillnad från andra möjliga förändringar inom periodiseringsfondssystemethar en räntebeläggning den fördelen, att systemets resultatutjämnandeegenskaper inte påverkas så som t.ex. sänkta avsättningsnivåer ellerkortare avsättningstider skulle göra. Nivån på schablonintäkten harvalts med hänsyn till att periodiseringsfondssystemet fortfarande skallkunna ha betydelse för riskkapitalförsörjningen.Den kritik som anförs i motionerna mot räntebeläggningen framstår därförenligt utskottets mening som överdriven. Utskottet anser inte att enräntebeläggning kommer att bli ett sådant hinder för företagande ochtillväxt som motionärerna vill göra gällande. Förutom att ändringeninnebär en skärpning inom ramen för ett generöst resultatutjämningssystemmåste den även ses i ljuset av att ett stort antal små och medelstoraföretag får fördelar av att den arvsskatt och gåvoskatt som varit ettproblem i samband med generationsskiften försvinner fr.o.m. den 1 januari2005 (prop. 2004/05:25, bet. 2004/05:SkU18). I sammanhanget förtjänarockså att nämnas att utskottet tillstyrkt regeringens förslagom vissa andra förändringar som gäller småföretag, bl.a. i reglerna omperiodiseringsfond, och som är avsedda att avlägsna vissa andra hindermot generationsskiften på inkomstbeskattningens område (prop. 2004/05:32,bet. 2004/05:SkU15). Att småföretag som är juridiska personer, i motsatstill enskilda näringsidkare och vissa delägare i handelsbolag, omfattasav räntebeläggningen får i enlighet med vad regeringen anfört ipropositionen beaktas i det fortsatta arbetet med reformerade regler förfåmansaktiebolagen.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionärernas yrkanden om attpropositionen skall avslås och tillstyrker regeringens lagförslagangående räntebeläggning av periodiseringsfonderna.Särskilt yttrandeRäntebeläggning av periodiseringsfonderna (m, fp, kd, c)(), (), Per (), UlfSjösten (m), (), () och StaffanDanielsson (c) anför:Moderata samlingspartiet, , och Centerpartiethar lagt fram alternativa förslag till regeringensbudgetförslag. Gemensamt för våra budgetförslag är att de rymmer angelägnaförändringar i skattelagstiftningen för att stimulera företagande ochtillväxt och ge nya jobb. Sådana förändringar kan enligt vår mening skeutan att företagens möjligheter att avsätta till periodiseringsfondförsämras.Som närmare har utvecklats i de motioner som väckts från borgerligthåll kan en rad invändningar resas mot en räntebeläggning avperiodiseringsfonderna. Räntebeläggningen medför ökade skattekostnader förföretagen och riskerar därigenom att negativt påverka investeringsklimatetmed minskad efterfrågan på arbetskraft som följd. För att vi skall fåen stabil tillväxt behöver vi i stället föra en politik som stärkerinvesteringsklimatet och som kan vända den nedåtgående trend i företagandetsom vi nu kan se. Vi måste därför satsa hårt på åtgärder som gör detlättare att både starta och driva företag. Att i detta läge finansieravissa skattelättnader med skärpningar i andra skatteregler, som främstkommer att drabba nya växande företags möjligheter att spara vinstmedelför att kraftsamla för nya investeringar, är enligt vår mening en dåligpolitik. Om företag skall kunna utvecklas även med dåliglönsamhet är det viktigt att de kan fondera vinster från goda år.Särskilt viktigt är detta för småföretag, som har det besvärligare i sinkapitalanskaffning än de stora företagen. Härtill kommer att det blirkrångligare för företagen att utnyttja periodiseringsfondssystemet, bl.a. därför att de ekonomiska effekterna av avsättningar blir svårare attförutse med hänsyn till att räntesatsen kommer att variera. Det är inteheller bra att reglerna också slår olika för småföretag beroende på omde drivs som enskilda firmor eller om de är fåmansföretag, dvs. drivsi form av en juridisk person. Regeringen hänvisar här till att dessaskillnader skall beaktas i ett pågående arbete med fåmansföretagensskatteregler. Problemet är bara att regeringen har skrivit om nyafåmansföretagsregler i många olika sammanhang utan attnågra förslag på mer genomgripande förändringar har presenterats förriksdagen.Räntebeläggningen hade kunnat undvikas om hade varit bereddatt ta fasta på de budgetförslag vi presenterade som alternativtill regeringens budgetproposition. Emellertid har en majoritet iriksdagen, bestående av Socialdemokraterna, gröna, (bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47)fastställt regeringens förslag till ekonomiska ramar för utgiftsområdenai statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster . Samtidigthar avslagit förslag från borgerligt håll om att räntebeläggningeninte skall genomföras. majoritet har därmed redan fastställten budget som innefattar räntebeläggning av periodiseringsfonderna somfinansiering till vissa åtgärder på skatteområdet, och det som återståri det nu aktuella ärendet är endast den lagtekniska uppföljningen. Vihar därför inte någon reservation i det nu förevarande ärendet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:38 Räntebeläggning av periodiseringsfonderna:Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:1229).Följdmotioner2004/05:Sk10 av m.fl. (m):avslår proposition 2004/05:38.2004/05:Sk11 av Per m.fl. (kd):avslår regeringens förslag att räntebelägga juridiska personersavsättningar i periodiseringsfonder och att beskatta denna avsättning.2004/05:Sk12 av m.fl. (fp):avslår förslaget i propositionen om att försämra de skattemässigavillkoren för avsättningar till periodiseringsfonder.2004/05:Sk13 av m.fl. (c):avslår regeringens proposition 2004/05:38 Räntebeläggning avperiodiseringsfonderna.Bilaga 2Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)Härigenomföreskrivs att det i inkomstskattelagen (1999:1229) skall införas en nyparagraf, 30 kap. 6 a §, samt närmast före 30 kap. 6 a § en ny rubrikav följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse30 kap.Schablonintäkt 6 a §En juridisk person som har gjort avdrag föravsättning till en periodiseringsfond skall ta upp en schablonintäkt.Intäkten skall beräknas till av statslåneräntan vid utgångenav november månad andra året före taxeringsåret multiplicerad med summanav gjorda avdrag för avsättningar till sådana periodiseringsfonder somden juridiska personen har vid beskattningsårets ingång.Avsättning fören andel i ett handelsbolag som enligt 3 § andra stycket dragits av vidbeskattningen, skall vid tillämpning av denna paragraf anses ha gjortsav den juridiska personen vid beskattningsårets utgång.Om beskattningsåretär längre eller kortare än , skall schablonintäkten justerasi motsvarande mån.Denna lag träder i kraft och tillämpas på beskattningsårsom påbörjas efter utgången av .