bet · GS01MJU4 · 2004-10-28 00:00:00 — Kvaliteten på bensin och dieselbränslen SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:9Kvaliteten på bensin och dieselbränslen samt tre följdmotioner medsamanlagt 16 yrkanden. I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen(2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen, lagen(1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner ochlagen (1994:1776) om skatt på energi. Ändringarna föranleds av detsvenska genomförandet av och rådets direktiv /17/EGom ändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen.Utskottet föreslår att antar förslagen. I betänkandet finns 8 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Miljöklasser för dieselbränsleRiksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (2001:1080)om motorfordons avgasrening och motorbränslen i den del den avser bilaga3. Därmed bifaller proposition 2004/05:9 punkt 1 i denna deloch avslår motionerna 2004/05:MJ2 yrkande 1, 2004/05:MJ3 yrkandena 1-3och 2004/05:MJ4 yrkande 1.Reservation 1 (fp, kd, c, mp)2. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (2001:1080)om motorfordons avgasrening och motorbränslen i den mån lagförslagetinte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan,lag om ändring i lagen(1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner,lagom ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi.Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:9 punkterna 1 i denna del, 2 och 3.3. CertifieringRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ2 yrkande 5.Reservation 2 (fp, mp)4. Inblandning av biobränslen, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ2 yrkande 2 och 2004/05:MJ4yrkande 7.Reservation 3 (fp, kd, mp)5. DispensRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ4 yrkande 6.6. Märkning av dieselbränsleRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ4 yrkande 2.Reservation 4 (mp)7. StyrmedelRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ4 yrkande 4.Reservation 5 (mp)8. Rapportskyldighet, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ2 yrkande 4, 2004/05:MJ3 yrkande4 och 2004/05:MJ4 yrkande 3.Reservation 6 (fp, kd, mp)9. Renodlad miljölagstiftningRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ2 yrkande 3.Reservation 7 (fp, mp)10. Konvertering av fordonRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ4 yrkande 5.Reservation 8 (fp, kd, v, mp)den 28 oktober 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), RuneBerglund (s), (), (), Kjell-ErikKarlsson (v), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningEuropaparlamentet och rådet har antagit direktiv /17/EG om ändringav direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (EUT L76, 22.3.2003, s. 10, Celex 32003L0017). Syftet med direktivet är framförallt att minska svavelhalten i bensin och diesel.Propositionen behandlar de lagändringar som föreslås för att genomföradirektivet. Propositionen innehåller i likhet med promemorian också enöversyn av definitionerna i bränslelagstiftningen. De definitioner somfinns i förordningen (1985:838) om motorbränslen föreslås tas in i lagen(2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Samtidigtföreslås termen dieselbrännolja bytas ut mot termen dieselbränsle isamma lag. En följdändring föreslås även i samma lag med anledning avatt ramdirektivet 92/61/EEG har ersatts med direktiv /24/EG. Dåsystemet med miljöklasser är kopplat till skattelagstiftningen föreslåsslutligen en följdändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi.Nu gällande regler om miljöklass och beskattning uppdateras med anledningav nya tekniska krav i direktivet. De föreslagna definitionsbestämmelsernamed sina konsekvensändringar har betydelse endast för tillämpning avbestämmelser i de berörda lagarna och är redaktionella. Regeringen hardärför bedömt att ändringarna som föreslås i propositionen inte är avden beskaffenheten att Lagrådets hörande är behövligt.BakgrundEG-lagstiftningÅr 1998 antogs och rådets direktiv /70/EG omkvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv93/12/EEG (ramdirektivet). Ramdirektivet innehåller krav för bensin ochdieselbränsle som används i motorfordon och innebär bl.a. att försäljningav blyhaltig bensin förbjöds . Ramdirektivet harändrats , första gången genom kommissionens direktiv /71/EGom anpassning till den tekniska utvecklingen av de mätmetoder somföreskrivs i bilagorna I, II, III och IV till artikel 10 i direktiv98/70/EG, genom och rådets direktiv2003/17/EG om ändring i direktiv /70/EG och tredje gången genomEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 om anpassningtill rådets beslut /468/EG av de bestämmelser i rättsakter somomfattas av förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget som avser de kommittéersom biträder kommissionen när den utövar sina genomförandebefogenheter.År 2003 antogs och rådets direktiv /17/EG omändring av direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen(särdirektivet). Syftet med särdirektivet är att ytterligare skärpakraven för bensin och dieselbränslen i motorfordon. införskrav för det bränsle som används i mobila maskiner. De skärpta kravenbidrar till att gemenskapens luftkvalitetsnormer och därmed sammanhängandemål skall kunna uppfyllas. De skärpta kraven i särdirektivet innebäratt svavelhalten minskas i allt bränsle. En kraftig minskning avsvavelhalten kommer att möjliggöra en förbättring av bränsleeffektivitetenoch leda till betydande minskningar i utsläppen av vanliga luftföroreningarfrån fordon. skall det, i tillräckligamängder och med en lämplig geografisk täckning, finnas tillgång tillbensin och dieselbränslen med en svavelhalt på högst /kg. Från ochmed får bensin och dieselbränsle inte saluföras omdet har en svavelhalt som är högre än /kg. Särdirektivet innehålleräven en möjlighet för medlemsstaterna att anta bestämmelser omskattestimulanser.Nuvarande svensk lagstiftningLagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen innehållerregler om bensin och dieselolja och dessa bränslens indelning imiljöklasser. Miljöklasserna specificeras närmare i två bilagor till lagen,där bilaga 2 innehåller specifikationerna för bensin och bilaga 3specifikationerna för dieselolja. Det finns två miljöklasser för bensinoch tre för dieselolja, där det bränsle som innehåller de bästaspecifikationerna från miljösynpunkt hänförs till miljöklass 1. Lageninnehåller också ett förbud mot saluförande av bensin eller dieselbrännoljasom inte uppfyller de grundläggande specifikationerna för miljöklass 3.Samtliga krav avser endast bränslen avsedda för motorfordon. Iförordningen (1985:838) om motorbränslen finns ytterligare bestämmelser ombensin, dieselbrännolja och fotogen. I förordningen (1998:946) omsvavelhaltigt bränsle regleras allt bränsle som har en svavelhalt somöverstiger vad som är tillåtet enligt lagen om motorfordons avgasreningoch motorbränslen. Lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaserfrån mobila maskiner innehåller bestämmelser om buller- och avgaskravför mobila maskiner. Lagen innehåller också ett bemyndigande för regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter omskyldighet att använda visst bränsle. I lagen saknas dock bestämmelsermotsvarande dem som finns i lagen om motorfordons avgasrening ochmotorbränslen med krav på viss miljöklass för det bränsle som används imobila maskiner. Lagen (1994:1776) om skatt på energi innehåller bl.a.bestämmelser om för vilka bränslen som energiskatt och koldioxidskattskall betalas. Skatt skall exempelvis betalas för bensin som uppfyllerkraven för miljöklasserna 1 och 2 i bilaga 2 till lagen om motorfordonsavgasrening och motorbränslen. Skatt skall också betalas för eldningsolja,dieselbrännolja, fotogen m.m. som inte har försetts med märkämnen ochger minst 85 volymprocent destillat vid 350 oC, tillhöriga miljöklass1, 2 eller 3 i bilaga 3 till lagen om motorfordons avgasrening ochmotorbränslen.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa ändringar i lagen (2001:1080) ommotorfordons avgasrening och motorbränslen, lagen (1998:1707) om åtgärdermot buller och avgaser från mobila maskiner och lagen (1994:1776) omskatt på energi. Ändringarna föranleds av det svenska genomförandet avEuropaparlamentets och rådets direktiv /17/EG om ändring av direktiv98/70/EG om kvaliteten på bensin och dieselbränslen.De föreslagna ändringarna innebär att specifikationerna för miljöklassernaför bensin och dieselbränsle som används i motorfordon skärps. Samtidigtförfattningsregleras att det bränsle som används i mobila maskiner skalluppfylla de krav som ställs upp i miljöklass 3 för dieselbränsle förmotorfordon. De skärpta kraven innebär främst att den tillåtna svavelhalteni bränslet minskas, vilket bidrar till att gemenskapens luftkvalitetsnormeroch därmed sammanhängande mål skall kunna uppfyllas.För att underlätta tillämpningen av lagen om motorfordons avgasreningoch motorbränslen föreslås definitioner i lagens inledande bestämmelser,med konsekvensändringar i övriga bestämmelser och i lagen om skatt påenergi. I lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen föreslåsäven att en hänvisning till ett numera upphävt direktiv ersätts med enhänvisning till det nu gällande direktivet. Författningsändringarnaföreslås träda i kraft den 1 januari 2005.Utskottets övervägandenDefinitionerUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag när det gäller definitionenav motorbensin, dieselbränsle, m.m.PropositionenI särdirektivet definieras bensin som alla flyktiga mineraloljor som äravsedda för användning i förbränningsmotorer med styrd tändning förframdrivning av fordon och som, efter senaste ändringen, i kombineradenomenklaturen omfattas av KN-numren 2710 11 41, 2710 11 45, 2710 11 49,2710 11 51 och 2710 11 59. Före ändringen gällde följande KN-nummer:2710 00 27, 2710 00 29, 2710 00 32, 2710 00 34 respektive 2710 00 36.Termen motorbensin är inte särskilt definierad i direktiven. I de svenskaförfattningarna definieras inte vad som menas med termen bensin. Däremotdefinieras motorbensin i förordningen (1985:838) om motorbränslen somsådan bensin som är avsedd för motordrift och som omfattas av nr 271000 27, 2710 00 29, 2710 00 32, 2710 00 34 eller 2710 00 36 i Kombineradenomenklaturen. I Kombinerade nomenklaturen anges att de aktuella KN-numrenavser motorbensin. För att få enhetlighet mellan lagen om motorfordonsavgasrening och motorbränslen och förordningen om motorbränslen bördefinitionen av motorbensin flyttas från 1 § förordningen om motorbränslentill 2 § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen.Konsekvensändringar görs i 24 och 27 §§ i samma lag. Ramdirektiv /24/EGhar ersatt direktiv /61/EEG varför en följdändring görs i 2 § lagenom motorfordons avgasrening och motorbränslen.Dieselbränslet definieras i särdirektivet som gasoljor som, efter senasteändringen, omfattas av KN-nummer 2710 19 41 och som används för demotordrivna fordon som avses i direktiv /220/EEG och direktiv /77/EEG.Före ändringen gällde KN-nummer 2710 00 66. Dieselolja och dieselbrännoljadefinieras varken i särdirektivet eller i ramdirektivet. I Kombineradenomenklaturen anges att det aktuella KN-numret avser en sorts gasolja(dieselbrännolja). I de befintliga svenska författningarna går det inteatt urskilja någon enhetlig linje eller tydlig avgränsning mellan deanvända termerna dieselolja, dieselbrännolja, dieselbränsle, gasoljoretc. För att undanröja otydlighet bör den använda terminologin förtydligasoch så långt som möjligt bör termerna användas på ett enhetligt sätt.I lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen är det bara ettslags bränsle som avses. Det bränslet bör definieras i enlighet med vadsom i särdirektivet avses med dieselbränsle. Termen dieselbränsle avserdå sådan gasolja, innehållande högst 0,05 viktprocent svavel, som äravsedd för motorfordon. Detta innebär att termen dieselbrännolja i lagenom motorfordons avgasrening och motorbränslen genomgående bör bytas utmot termen dieselbränsle. Även termen dieselolja som används omväxlandemed termen dieselbrännolja i bilaga 3 till lagen bör bytas ut mot termendieselbränsle. En definition av dieselbränsle bör placeras i lagensandra paragraf. En konsekvensändring bör göras i 2 kap. 5 § lagen omskatt på energi, som innehåller en hänvisning till bilaga 3 i lagen ommotorfordons avgasrening och motorbränslen, där följaktligen begreppetdieselolja bör tas bort. I förtydligande syfte och i likhet med paragrafensförsta stycke preciseras bränslekategorin endast genom en hänvisningtill den aktuella punkten i skattetabellen. Ändringarna är redaktionella.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag i berörda delar.Miljöklassystemet, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag när det gäller förändringarav miljöklasserna 1 och 2 för bensin. Utskottet tillstyrker ävenregeringens förslag att högsta tillåtna svavelhalt i dieselbränsle förmiljöklasserna 2 och 3 fr.o.m. är /kg. I sambanddärmed avstyrker utskottet motionsyrkanden (fp, kd, mp) om ytterligareförändringar i miljöklasserna för dieselbränslen. Vidare avstyrkerutskottet motionsyrkanden om märkning av dieselbränslen (mp), certifiering(fp), inblandningen av biobränslen (fp, mp) och dispens för inblandningav etanol (mp). Jämför reservationerna 1 (fp, kd, c, mp), 2 (fp, mp)och 3 (fp, kd, mp).PropositionenEnligt propositionen förbjöds genom ramdirektivet all försäljning avblyhaltig bensin i gemenskapen fr.o.m. . Från och medsamma datum skulle medlemsstaterna tillåta försäljning av blyfri bensinmed en maximal svavelhalt på /kg och med maximalt 35,0 volymprocentaromatiska kolväten. I samma direktiv föreskrivs att det i medlemsstaternafr.o.m. endast får säljas sådan blyfri bensin somuppfyller de nämnda gränsvärdena för bl.a. svavel och aromatiska kolväten.Nuvarande miljöklass 1 i bilaga 2 till lagen om motorfordons avgasreningoch motorbränslen uppfyller de gränsvärden för svavel som uppställs iramdirektivet för sådan bensin som skall finnas tillgänglig för försäljningfr.o.m. Miljöklass 1 uppfyller dock inte ramdirektivetskrav på aromatiska kolväten i samma bensin. Regeringen föreslår attkraven i miljöklass 1 skärps fr.o.m. på så sätt attgränsvärdet för svavelhalten sänks till /kg och för de aromatiskakolvätena till 35,0 volymprocent.Miljöklass 2 i bilaga 2 till samma lag motsvarar de krav för bensin somfanns och som får försäljas fram till . Isärdirektivet har kraven på innehållet i bensin skärpts och senast den1 skall varje medlemsstat se till att blyfri bensin med ensvavelhalt på högst /kg saluförs inom dess territorium. Tillgångenpå denna bensin skall säkerställas genom en lämpligt balanserad geografisktäckning. Från får blyfri bensin saluföras endast omden har en svavelhalt på högst /kg. Svavelhalten för motorbensini miljöklass 2 och alkylatbensin i miljöklass 1 får enligt särdirektivetuppgå till /kg t.o.m. varefter svavelhaltenför dessa bränslen högst får uppgå till /kg. Regeringen föreslårdärför att kraven i miljöklass 2 skärps fr.o.m. påså sätt att gränsvärdet för svavelhalten sänks till /kg och dearomatiska kolvätena till 35,0 volymprocent. Av specifikationerna förmiljöklass 2 och för alkylatbensin i miljöklass 1 framgår att gränsvärdetför svavelvärdet får uppgå till /kg t.o.m. den 31 december2008.Vidare föreslår regeringen att bilaga 3 till lagen (2001:1080) ommotorfordons avgasrening och motorbränslen ändras på så sätt att högstatillåtna svavelhalt i dieselbränslen för miljöklasserna 2 och 3 fr.o.m.den 1 januari 2009 är /kg. I ramdirektivet anges att medlemsstaternafår bestämma att den högsta fastställda svavelhalten för dieselbränslenockså skall gälla för sådana gasoljor som används för motorer i mobilamaskiner som inte är avsedda att användas på väg och i jordbrukstraktorer.De svenska författningarna innehåller inget sådant krav. I sådanamaskiner används dock i praktiken samma dieselbränsle som i bilar. Isärdirektivet skärps kraven på så sätt att medlemsstaterna skall setill att gasoljor för dessa maskiner och för jordbruks- och skogsbrukstraktorerhar en svavelhalt som är mindre än /kg. Senast den 1 januari2008 skall den högsta tillåtna svavelhalten i gasoljor för dessa maskineroch traktorer vara /kg. Särdirektivet ger dock utrymme förmedlemsstaterna att fastställa en lägre gräns eller samma svavelhalt somföreskrivs i särdirektivet för dieselbränslen. I mobila maskiner iSverige används framför allt bränsle motsvarande miljöklass 1 fördiesel i mobila maskiner. Särskilt avser detta mobila maskiner med eneffekt som är större än . I vissa mindre mobila maskinersåsom gräsklippare och utombordare på båtar används i viss utsträckningden från miljösynpunkt fördelaktiga alkylatbensinen. En ny paragraf tasin i lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobilamaskiner. Paragrafen fastställer kraven på dieselbränslen för mobilamaskiner genom en hänvisning till bilaga 3 till lagen (2001:1080) ommotorfordons avgasrening och motorbränslen.De nya kraven i miljöspecifikationerna skall enligt direktivet börjatillämpas varför de nya författningsbestämmelser somföranleds av direktivet föreslås träda i kraft då.MotionernaEnligt motion MJ2 (fp) bör miljöklasserna ändras för att möjliggörautökad inblandning av förnybara drivmedel. När exempelvis RME(rapsmetylester) blandas in i miljöklass 1-diesel förhöjs kokpunkten i denfärdiga blandningen från till . Enligtbränsledirektivet i tillåts . Trots att rapsen, i dettafall, är skattebefriad och dieseln ligger i miljöklass 1 så hamnar denfärdiga miljödieseln i miljöklass 2 i . bör harmoniserakokpunkten till samma gradtal som i övriga . En lagändring innebärstora minskningar av den fossila dieseln till förmån för förnybarabränslen (yrkande 1). Specifikationen för bensin kan man inte göra någotåt i detta sammanhang. Ändringar som t.ex. tillåter inblandning av meretanol än måste gå via EU då har exakt samma krav somEU. Regeringen bör verka inom EU för att höja gränsen för inblandningav biobränslen, framför allt etanol, i bensin (yrkande 2). Det är idetta sammanhang viktigt att påpeka att framställningen av drivmedletmåste ske på ett sådant sätt att den totala negativa miljöbelastningenminskar. Hälften av etanol och en fjärdedel av världens etanolproduceras ur fossil olja. Att ersätta bensin med etanol producerat pådetta sätt är inte särskilt meningsfullt. Ett certifieringssystem bördärför införas för att säkerställa den totala miljönyttan (yrkande 5).I motion MJ3 (kd) framhålls att det är viktigt att nytänkande projekt,som syftar till produktion av alternativa drivmedel, genomförs. Nuvarandesituation skapar snedvriden konkurrens och hindrar utvecklingen av nyaprodukter och möjligheter att bygga ut servicenät för alternativabränslen. Producenter av alternativa drivmedel pekar på att nuvarandeklassningskriterier för miljövänliga drivmedel inte är tidsenliga utansnarare missgynnar nya miljövänliga drivmedel, som t.ex. ekoparaffin.Miljövänliga bränslen har en tendens att ha lägre densitet än smutsiga.Men om ett bränsle har lägre densitet än /m3 så höjs skattenmed per liter. Detta har fått till följd att vissa miljövänligabränslen knappast säljs i . Rätt utformade klassningskriteriergör att dessa drivmedel kan klassas som miljöklass 1 med åtföljandepåverkan på priset. Det skulle skapa en naturlig marknad för dessamiljövänliga drivmedel. föreslår därför att kraven påen undre gräns på densitet avskaffas. Vidare föreslås att slutkokpunktenför miljöklasserna 1 och 2 höjs till . Kravet på cetanindexbör tas bort. Det är en parameter som räknas ut teoretiskt och som ärett onödigt komplement till cetantal, som mäts experimentellt. EU-direktivenställer inga krav på cetanindex men har samma krav på cetantal som gällerför svensk MK 1-klassning (yrkandena 1, 2 och 3).I motion MJ4 (mp) yrkande 1 konstateras att regeringens förslag innebäratt mer miljövänliga bränslen missgynnas och den ändring som riksdagenbegärde finns därmed inte med i förslaget. Enligt motionärernabör regelverket utgå ifrån miljökrav och i övrigt vara neutral mellanolika tekniska lösningar. Gällande EG-direktiv skall vara infört inationell lagstiftning . Om detta skall följaskan nu liggande förslag inte återremitteras till regeringen. Därförmåste lagen ändras . Lämpligen bör de ändringar som behövs för atttillgodose tidigare önskemål införas i samband med aktuelltriksdagsbeslut. När det gäller cetanindex räknas detta fram utifråndrivmedlets destillation och densitet. För vanlig diesel finns ett visstsamband mellan dessa egenskaper och vissa miljöegenskaper. Dessamiljöegenskaper kan dock regleras på annat sätt. Den föreslagna gränsenfyller därför ingen funktion från miljösynpunkt. Däremot kan den motverkaen inblandning av bl.a. etanol och metanol i diesel som miljömässigtkan vara att föredra. Kraven på lägst cetanindex för diesel av miljöklasserna1 och 2 bör därför slopas. När det gäller densitet finns för vanligdieselolja ett visst samband mellan densitet och vissa miljöegenskaper.För andra sorters diesel finns inte samma samband. Dessa egenskaperkan för övrigt regleras på annat sätt. I EG-direktivet 2003/17 angesatt maxgränsen för dieselbränslets densitet skall vara perkubikmeter. I regeringens förslag sätts en lägre maxdensitet på /m3 för miljöklasserna 1 och 2. Enligt motionärerna är detta etttekniskt krav som saknar positiva miljöeffekter eftersom de mestmiljöskadliga ämnena redan är reglerade. Däremot medför det att vissadrivmedel som kan vara bättre från miljösynpunkt utesluts ur miljöklasserna1 och 2. Kraven på högsta densitet för diesel av miljöklasserna 1 och2 bör således ändras från högst /m3 till /m3. Direktivetanger ingen undre gräns för densitet för dieselbränsle. Regeringensförslag har en gräns på /m3 för miljöklasserna 1 och 2. Syntetiskdiesel har en lägre densitet än vanlig diesel. Det föreslagna kravetmedför att diesel som innehåller viss typ av syntetisk diesel, som kanvara bättre från miljösynpunkt, inte kan säljas som miljöklass 1 eller2. Detta tycks strida mot EG-direktivet. Den svenska gränsen för minstadensitet bör tas bort. När det gäller vanlig diesel finns en vissrelation mellan övre kokpunkt och vissa miljöegenskaper. För andra sortersdiesel finns inte samma samband. Dessa egenskaper kan för övrigt regleraspå annat sätt. Det föreslagna kravet på övre kokpunkt för diesel ärdärmed ett hinder för ökad inblandning av t.ex. RME-diesel. Diesel somtotalt sett är bättre från miljösynpunkt kan således inte hänföras tillmiljöklass 1 eller 2. Den föreslagna gränsen för kokpunkten skall anslutasig till den gräns som anges i direktivet. Regeringens förslag beträffandehögsta kokpunkt för miljöklass 1-diesel och miljöklass 2-diesel börsåledes ändras från 285 respektive 295 till . Motionärernakonstaterar vidare (yrkande 2) att de ändringar som föreslås kan medföraatt dieselblandningar med högre andel RME (diesel) säljs. För vissaspeciella användningsområden kan kunden föredra lägre inblandningar.Andra kunder kan vilja aktivt välja det mindre miljöbelastande drivmedlet.Därför bör diesel vid inblandning av icke rena kolväten (enindikator på inblandning av t.ex. RME) märkas. Enligt yrkande 6 gerdirektiv /17/EG medlemsstater en möjlighet att ställa strängarekrav för att skydda människors hälsa och/eller miljön i viss tätbebyggelse(punkt 12). Det ligger således klart i direktivets anda att tillåtahögre andel förnybara komponenter i bensin och att inte sätta ett takför inblandning. Enligt motionärerna bör regeringen söka dispens frånEU att tillåta etanolinblandning i bensin. Vidare börregeringen i det fortsatta arbetet med översynen av auto/oildirektivetoch särdirektivet 2003/17/EG och andra berörda regelverk driva påändringar som är bättre från miljösynpunkt. En sådan ändring är att höjataket för inblandning av etanol i bensin från till . Det börvara fritt för medlemsstater att tillåta högre andel inblandning avalternativa drivmedel.