bet · GR01SFU15 · 2004-04-20 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förändrasvenska regelsystem för att fler skall komma iarbete och för att bidragsberoende skall brytas.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att vidta åtgärderför att minska den svarta sektorns omfattning iSverige.2003/04:Sf39 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att de föreslagnaövergångsreglerna i regeringens skrivelse2003/04:119 inte skall genomföras.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om den s.k.tiotimmarsregeln, det vill säga att regeringeninom EU bör verka för att regelverket om rörlighetför arbetskraft utformas så att arbete, för att geuppehållstillstånd, skall räcka till den egnaförsörjningen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börverka för att kommunerna för utbetalning avförsörjningsstöd enligt socialtjänstlagen alltidbör kräva någon form av motprestation när detgäller friska vuxna människor, t.ex arbete,språkutbildning eller jobbsökaraktiviteter.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenskall se över EU:s och regelverk förföräldrapenning, barnbidrag, studiebidrag ochbostadsbidrag och verka för att dessa reformeras iriktning mot ''''''''bosättningsprincipen'''''''', dvs. atthuvudregeln blir att dessa bidrag endast utbetalastill barn som bor i landet.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen medhjälp av ambassaderna i respektive nyttmedlemsland skall genomföra en informationskampanjför att informera om möjligheten att arbeta iSverige och om villkoren på den svenskaarbetsmarknaden.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en särskild regelunder en övergångsperiod förarbetstagare från EU:s nya medlemsstater enligtanslutningsfördraget, där krav ställs på ensökande av uppehållstillstånd att hon eller hanhar ett arbete som räcker till den egnaförsörjningen.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attuppehållstillstånd för arbetskraftsinvandringskall kunna sökas på plats i Sverige.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen, omden vill att övergångsperioden förlängs efter den31 , måste återkomma till riksdagenför förnyat ställningstagande.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att eventuellainitiativ från regeringen för att återinföra kravpå arbetsmarknadsprövning för anslutningsländernasmedborgare måste underställas förställningstagande.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en anpassning avreglerna för etablerade arbetstagare så attmedborgare i de nya medlemsstaterna som den 1 maj2004 lagligen arbetar i - även om de intehunnit arbeta här en oavbruten period om 12månader - skall ha oinskränkt tillträde till densvenska arbetsmarknaden.2003/04:Sf40 av m.fl. (m):1. begär att regeringen avvisar detställningstagande i fråga om övergångsregler m.m.som redovisas i regeringens skrivelse.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att problem medfiktiva anställningar och utnyttjande av svenskabidragssystem skall mötas med ändring avregelsystemen i stället för med hinder för denfria rörligheten.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attarbetstillstånd inte skall krävas av EU-medborgare.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om krav föruppehållstillstånd för medborgare från de nya EU-länderna.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att socialbidraginte skall utgå till arbetssökande EU-medborgare.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attfamiljeförmåner i princip endast bör utgå till demsom är bosatta inom landet.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om successivinkvalning i socialförsäkringssystemen.2003/04:Sf41 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den 1maj 2004 fullt ut skall tillämpa reglerna om frirörlighet inom EU för alla medlemsländer inom EU,inklusive de nya medlemsstaterna.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attverka för en fungerande arbetsmarknad.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringensnarast skall ta initiativ för att nå enöverenskommelse med övriga EU-länder om attnedmontera de olika nationella övergångsreglerna.2003/04:Sf42 av m.fl. (v):1. begär att regeringen återkommer medförslag på samlade generella insatser som syftartill att säkerställa tryggheten för allaarbetstagare på arbetsmarknaden vid fri rörlighet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inte införasärskilda regler förarbetstagare från EU:s nya medlemsstater enligtanslutningsfördraget.2003/04:Sf43 av m.fl. (c):tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om att inte införa någraövergångsregler för de nya EU-medlemsländerna.2003/04:Sf44 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inte införasärskilda regler förarbetstagare från EU:s nya medlemsstater enligtanslutningsfördraget.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringengenom en årlig skrivelse till under treår skall redogöra för antalet anlända arbetstagarefrån EU:s medlemsstater och mätbara effekter häravpå arbetsmarknaden och socialförsäkringssystemen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenskall följa utvecklingen av sådana effekter ochvid behov återkomma till med förslagtill åtgärder.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenskall ta initiativ för att vända den negativaspiral som uppstått mellan EU:s nuvarandemedlemsstater avseende införandet avövergångsregler.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att enparlamentarisk kommitté skall ges i uppdrag att seöver, samordna och renodla dagens välfärdssystem.2003/04:Sf45 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regeringensbemyndigande att fatta beslut i frågan omövergångsregler.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regeringensbemyndigande att fatta beslut i frågor avprincipiell karaktär i asyl- ochmigrationspolitiken.MotionernaÖvergångsreglernaFredrik m.fl. (m) riktar i motion Sf40kritik mot regeringens förberedelser av unionensutvidgning. Motionärerna anser att börvälkomna utvidgningen och den fria rörligheten.Riksdagen bör därför avvisa regeringensställningstagande om övergångsregler m.m. (yrkande1). De problem som kan uppstå med fiktivaanställningar och utnyttjande av svenskabidragssystem skall i stället mötas med ändring avde svenska välfärdssystemen och (yrkande 2). Arbetstillstånd skall inte krävas avEU-medborgare (yrkande 3). När det gäller de åttanya medlemsländerna bör däremot krävas attarbetstagaren genom eget arbete kan försörja sig ocheventuellt medföljande anhöriga, något som på siktbör gälla alla EU-medborgare. Det räcker med ettformellt krav på egenförsörjning, som kan utgöragrund för svenska myndigheter att agera om det är enmer eller mindre fiktiv anställning som ligger tillgrund för utbetalning av olika ersättningar ellerbidrag (yrkande 4).Bo Könberg m.fl. (fp) anser i motion Sf39 att viskall välkomna människor från de nya EU-länderna attkomma till för att arbeta och bidra till vårvälfärd. Regler som i onödan krånglar till det fördem kan inte accepteras. De i skrivelsen föreslagnaövergångsreglerna skall därför inte genomföras(yrkande 1). Motionärerna anser sig inte hatillräcklig grund för att avvisa farhågor om attutvidgningen kommer att leda till ökat utnyttjandeav bidragssystem på grund av . Det behövs därför ytterligare en periodunder vilken regelförändringar kan genomföras,rimligen återstoden av 2004. Under enövergångsperiod skall ställas kravpå en arbetstagare som söker uppehållstillstånd attsökanden har ett arbete som räcker till den egnaförsörjningen (yrkande 6). Arbetstillstånd skallinte behövas och uppehållstillståndet skall kunnasökas på plats i (yrkande 7). Om regeringenanser att övergångsperioden bör förlängas efter den31 , måste regeringen återkomma tillriksdagen för förnyat ställningstagande (yrkande 8).Om regeringen vill återinföra krav påarbetsmarknadsprövning för anslutningsländernasmedborgare måste det underställas förställningstagande (yrkande 9). Medborgare i de nyamedlemsländerna som lagligen arbetar i den 1maj 2004 skall, även om de inte hunnit arbeta här enoavbruten period , ha oinskränkttillträde till den svenska arbetsmarknaden (yrkande10).I fem motioner anges att några särskilda reglerunder en övergångsperiod för arbetstagare från nyamedlemsstater inte skall införas, utan fri rörlighetför arbetstagare skall tillämpas fullt ut redan den1 . Det är motionerna Sf44 av . (kd) yrkande 1, Sf42 av m.fl. (v)yrkande 2, Sf43 av m.fl. (c), Sf41 avMaria Wetterstrand m.fl. (mp) yrkande 1 och Sf38 avErik m.fl. (fp) yrkande 1. I motion Sf44(kd) anges att regeringen genom att avstå frånsärskilda övergångsregler tar initiativ för attvända den negativa spiral som uppstått mellannuvarande medlemsstater när det gäller införandet avövergångsregler (yrkande 4).I motion Sf44 (kd) anser motionärerna attregeringen, för att möta den oro för framtiden somregeringen spritt till många människor, genom enårlig skrivelse till skall redogöra förantalet anlända arbetstagare från EU:s medlemsländeroch mätbara effekter härav på arbetsmarknaden ochsocialförsäkringssystemen. Så skall ske under de treförsta åren efter utvidgningen. Regeringen skalläven följa utvecklingen av effekterna och vid behovåterkomma till med förslag till åtgärder(yrkandena 2 och 3).I motion Sf45 av () anförs attregeringen i utlänningslagen ges vidsträcktabemyndiganden att meddela föreskrifter på området.Motionären anser att frågor som, i likhet medärendet om övergångsregler, är av principiellkaraktär i asyl- och invandringspolitiken måstebeslutas av . I motionen begärs därförtillkännagivanden om dels att bemyndigandet förregeringen att fatta beslut i frågan omövergångsregler bör återkallas, dels attbemyndiganden för regeringen att fatta beslut ifrågor av principiell karaktär i asyl- ochmigrationspolitiken bör ses över.I motion Sf39 av m.fl. (fp) yrkande 5anförs att det behövs stora insatser för att, ikonkurrens med andra EU-länder, få människor attvälja att arbeta i . Regeringen bör därförmed hjälp av ambassaderna i de nya medlemsländernagenomföra en kampanj för att informera ommöjligheten att arbeta här och om villkoren på densvenska arbetsmarknaden. I motion Sf38 yrkande 2föreslår även m.fl. (fp) eninformationskampanj.ArbetsmarknadenLars m.fl. (v) anger i motion Sf42 yrkande 1att läget på arbetsmarknaden med t.ex. lönedumpningoch risk för att kollektivavtalen urholkas är akut.Regeringen bör därför återkomma med förslag påsamlade generella insatser som syftar till attsäkerställa tryggheten för alla arbetstagare påarbetsmarknaden vid fri rörlighet. Åtgärder somnämns i motionen är auktorisation avbemanningsföretag, att huvudentreprenören ges ansvarför underentreprenörens skatter och socialaavgifter, skärpta krav vid utfärdandet av F-skattsedlar samt fördjupad kontroll,informationsplikt till kollektivavtalsbunden fackligorganisation samt skärpt vetorätt mot entreprenad.Även i motion Sf41 av m.fl.(mp) yrkande 2 påtalas behovet av att verka för enbättre fungerande arbetsmarknad. Ökadeansträngningar bör göras mot diskriminering iarbetslivet, huvudentreprenören bör åläggas ansvaretför betalning av skatter och sociala avgifter,bemanningsföretag bör registreras, det skall varalätt att få F-skattsedel men med skärptefterkontroll, arbetsgivaren skall hainformationsplikt till kollektivavtalsbunden fackligorganisation.Erik m.fl. (fp) begär i motion Sf38yrkande 5 ett tillkännagivande om att åtgärder börvidtas för att minska den svarta sektorns omfattningi , t.ex. genom att införa en skattereduktionför köp av hushållstjänster, samt att svenskamyndigheter, som är de som skall kontrolleraefterlevnaden av lagar och bestämmelser, ges störreresurser att komma åt skattefusk.Det sociala välfärdssystemetFredrik m.fl. (m) anför i motion Sf40 attarbetssökandes rätt till rörlighet inom EUförutsätter att de inte ligger värdlandet till lastutan att de på egen hand kan klara sin ekonomi.Socialbidrag skall därför inte utbetalas, och dettaskall gälla oavsett vilket EU-land som denarbetssökande kommer ifrån (yrkande 5). Svenskafamiljeförmåner är avsedda att underlättabarnfamiljers ekonomiska situation givet det svenskaskattetrycket och kostnadsläget. Det är nödvändigtatt se över så att familjeförmåner iprincip endast utges till dem som är bosatta ilandet (yrkande 6). Det bör också övervägas enordning där arbetstagare, oavsett i vilket EU-landhan eller hon är medborgare, successivt kvalificerarsig in i de svenska socialförsäkringssystemen(yrkande 7).Bo Könberg m.fl. (fp) anför i motion Sf39 attbegreppet arbetstagare i EG-rätten kan tolkas så attden fria rörligheten i praktiken också omfattarbidragstagare. Detta kan framtvinga en samordning avEU-ländernas välfärds- och skattepolitik, något sommotionärerna inte är anhängare av. Den s.k. 10-timmarsregeln när det gäller arbetstagarbegreppet iEG-rätten bör därför utformas så att arbete, för attge rätt till uppehållstillstånd, skall räcka tillden egna försörjningen (yrkande 2). Regeringen börockså se över EU:s och regelverk förföräldrapenning, barnbidrag, studiebidrag ochbostadsbidrag och verka för att dessa bidrag enligthuvudregeln endast utbetalas till barn som bor ilandet (yrkande 4). Vidare bör regeringen verka föratt kommunerna för utbetalning av försörjningsstödenligt socialtjänstlagen alltid bör kräva någon formav motprestation när det gäller friska vuxnamänniskor, t.ex. arbete, språkutbildning ellerjobbsökaraktiviteter (yrkande 3).Även m.fl. (fp) anser i motion Sf38att reglerna på EU-nivå bör förändras för atttydliggöra att den fria rörligheten handlar om frirörlighet för arbetstagare. Den s.k. 10-timmarsregeln bör ersättas med krav påsjälvförsörjning, medlemsstaterna skall ha rätt attvidta åtgärder mot personer som medvetet flyttat föratt utnyttja ett annat lands socialatrygghetssystem, och inget land skall behöva betalaförsörjningsstöd till EU-medborgare som saknaruppehållstillstånd (yrkande 3). Motionärerna anserdessutom att det svenska regelsystemet bör förändrasför att fler skall komma i arbete och för attbidragsberoende skall brytas genom krav påmotprestation för försörjningsstöd (yrkande 4).I motion Sf44 av m.fl. (kd) yrkande 5anförs att dagens socialförsäkringssystem harbrister i flera avseenden. En parlamentariskkommitté bör därför ges i uppdrag att se över,samordna och renodla välfärdssystemen.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) anser i motion Sf41yrkande 3 att regeringen skall ta initiativtill regler för fri rörlighet inom EU som innebäratt en arbetstagare skall ha en lön som räcker förden egna försörjningen i det EU-land han eller honväljer att bosätta sig. Parallellt med detta börregeringen ta initiativ till en nedmontering avbegränsningarna i den fria rörligheten som införsgentemot de nya medlemsländerna.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet, som avgränsat sitt yttrandetill att avse frågan om de av regeringen aviseradeövergångsreglerna bör genomföras, anför bl.a.följande.Behovet av arbetskraft i kommer att ökaredan inom några år. Det är då viktigt att Sverigeär ett attraktivt land för arbetskraft från bl.a. denya medlemsländerna.Erfarenheterna från tidigare utvidgningar avunionen visar att inte ens relativt stora skillnaderi levnadsstandard leder till någon omfattanderörlighet av människor från fattigare till rikareländer. Trots vårt relativt utveckladevälfärdssystem har rörligheten till vårt land varitavsevärt lägre än genomsnittet i EU. De risker somregeringen målar upp i skrivelsen är sannoliktöverdrivna.Regeringens föreslagna övergångsregler kan skapaen spricka i EU och leda till att länderna delas uppi ett A-lag och ett B-lag, där den fria rörlighetenför människor starkt begränsas. Utskottetsuppfattning är att inte skall tillämpaövergångsregler enligt regeringens skrivelse förarbetstagare från EU:s nya medlemsstater.Arbetsmarknadsutskottet anser således attriksdagen inte bör ställa sig bakom regeringensförslag till övergångsregler, vilketsocialförsäkringsutskottet bör föreslå att riksdagenger regeringen till känna.Ett sådant ställningstagande innebär attmotionerna Sf39 (fp) yrkande 1, Sf40 (m) yrkande 1,Sf41 (mp) yrkande 1, Sf42 (v) yrkande 2, Sf43 (c)och Sf44 (kd) yrkande 1 får anses väsentligentillgodosedda.Utskottets ställningstagandeEG-rättsliga aspekter på arbetstagarbegreppetArbetstagares rätt till fri rörlighet är en av degrundläggande friheterna inom gemenskapen, en rättsom garanteras genom fördraget.Den närmare tillämpningen av arbetstagarbegreppethar varit av betydelse för regeringens utformning avde aviserade övergångsreglerna men även förmotionärernas ställningstaganden, då avses närmastModeraternas och . Den beskrivning avarbetstagarbegreppet som finns i skrivelsen (s. 5-6)har kritiserats från olika håll, och utskottet hardärför funnit anledning att vid en offentligutfrågning ytterligare belysa vad som gäller (enutskrift från utfrågningen finns i bilaga 3). Vidutfrågningen medverkade bl.a. chefen för för EU-frågor departementsrådetAnders , professorn i offentlig rätt LottaVahlne , professorn i europeiskintegrationsrätt samt doktoranden ieuropeisk integrationsrätt . Utskottet villsammanfatta vad som framkommit om det rättsligaläget på följande sätt.Arbetstagarbegreppet är inte entydigt utanvarierar beroende på tillämpningsområde.Arbetstagarbegreppet i artikel 39 i EG-fördraget somgäller den fria rörligheten och i rådets förordning(EEG) nr 1612/68 sammanfaller inte alltid medarbetstagarbegreppet i artikel 42 i EG-fördraget somgäller den sociala tryggheten för att genomföra frirörlighet och i rådets förordning (EEG) nr 1408/71.Även inom förordning 1612/68 kan begreppetarbetstagare ha olika innebörd.Situationen för en arbetssökande, dvs. en person somförsta gången söker arbete i en annan medlemsstat,regleras främst i artikel 39 i EG-fördraget och idel I avdelning I i förordning 1612/68. om rätten att resa ut från sitt eget land föratt söka arbete, att resa in i ett annat land föratt söka arbete, att ta del avanställningserbjudanden från arbetsgivare och attbli likabehandlad av arbetsförmedlingarna.En arbetssökande har inte rätt att bosätta sig idet land där han eller hon söker arbete, men har enrätt att uppehålla sig i landet medan arbete söks.Med stöd av praxis kan medlemsstaternabegränsa denna rätt. I praxis har accepterats en tidpå , men det utesluter inte att vistelsenkan begränsas till . Den arbetssökandefår å andra sidan stanna kvar längre om han ellerhon kan visa att han eller hon har en verklig chansatt få ett arbete och aktivt söker arbete.En arbetssökande hade enligt tidigare praxis iprincip inte rätt till sociala trygghetsförmåner,men i ett avgjort mål (dom den 23 mars 2004i mål C-138/02 ) går ifrån sintidigare praxis med hänvisning bl.a. till dengenerella rätt till likabehandling som tillkommerunionsmedborgare. Domstolen anger att enarbetssökande skulle kunna få rätt till vissasociala förmåner enligt del I avdelning II iförordning 1612/68, men att det i det aktuellafallet var försvarligt att i den nationellalagstiftningen begränsa den rätten tills personenhade en mera tydlig koppling till den nationellaarbetsmarknaden.En arbetstagare får enligt EG-rätten ytterligarerättigheter: rätt till likabehandling medarbetslandets egna arbetstagare, rätt att bosättasig i arbetslandet med familjen och rätt till ettuppehållstillstånd som ett bevis påbosättningsrätten. Arbetstagaren får också enligtdel I avdelning II förordning 1612/68 samma rätttill sociala och skattemässiga förmåner som landetsegna medborgare, rätt till skola för barnen,likabehandling när det gäller lön,anställningsvillkor, medlemskap i fackföreningar,rätt till bostad och rätt att ta sin familj med sig.Arbetstagaren omfattas också av arbetslandetssocialförsäkringsförmåner enligt förordning 1408/71.En person som har fått status som arbetstagare hardessutom vissa kvardröjande rättigheter, om honeller han blir ofrivilligt arbetslös eller går ipension. Det gäller framför allt rätten att bo kvari landet och rätten till vissasocialförsäkringsförmåner.Arbetstagarbegreppet har vid flera tillfällentolkats av , som därvid slagit fast attbegreppet vad avser fri rörlighet har engemenskapsrättslig innebörd och att det inte får gesen nationell tolkning. Tolkningen skall inte vararestriktiv.Beträffande tolkning avarbetstagarbegreppet när det gäller fri rörlighetför personer är den juridiska expertisen eniga omföljande, som också redovisats i skrivelsen.- Avgörande för att någon skall betraktas somarbetstagare är att det arbete som utförs är enfaktisk och genuin ekonomisk aktivitet.- Ett anställningsförhållande i EG-rättslig meningutmärks normalt av att en person, under en visstid, mot ersättning utför arbete av ekonomisktvärde åt någon annan under dennes ledning.- Det saknar betydelse att det endast rör sig om ettlågavlönat deltidsarbete. Det är inte hellernödvändigt att arbetstagaren kan försörja sig påsin inkomst. Det avgörande är att det utfördaarbetet inte framstår som så ringa att det ipraktiken är av helt marginell betydelse.- Något direkt krav på att lönen skall utges i formav pengar finns inte. Även den som får lön i formav kost och logi kan betraktas som arbetstagareoch har rätt till de förmåner som gäller för demsom är arbetstagare.Tolkningen av följande rättsfall som redovisats iskrivelsen har däremot ifrågasatts, nämligenrättsfallen Kempf, Rinner-Kuhn och Kitz.Fallet Kempf redovisas i skrivelsen på följandesätt: Kempf var en tysk musiklärare som arbetadedeltid, , i . Hansinkomst som musiklärare var så låg att han uppbarsocialbidrag för att nå upp till existensminimum.Med hänvisning till att Kempf uppenbarligen inteförmådde försörja sig på sitt arbete och därför intekunde anses som arbetstagare, nekades hanuppehållstillstånd i . EG-domstolenuttalade att det var irrelevant ifall en personlagligen erhöll medel från annat håll än arbete(t.ex. genom bidrag), så länge det arbete sompersonen faktiskt utförde kunde anses vara enfaktisk och genuin ekonomisk aktivitet. EftersomKempfs musiklektioner bedömdes vara av mer än heltmarginell och underordnad betydelse utmynnade förhandsavgörande i att Kempf var attbetrakta som arbetstagare.Utskottet noterar att redovisningen kan ge intryckav att gjort bedömningen att Kempfsmusiklektioner var "av mer än helt marginell ochunderordnad betydelse" medan det av domen framgåratt det var den nationella domstolen som hade gjortdenna bedömning.En invändning som gjorts mot redovisningen avfallet Kempf är vidare att målet avser frågan om enarbetstagare skall förlora sin status somarbetstagare på grund av de prövadeomständigheterna.I skrivelsen redovisas också rättsfallet Rinner-Kuhn, där det anges att slagit fast attden som arbetar omfattas avarbetstagarbegreppet.Här har invändningen avsett att målet gälltlikalöneprincipen och frågan om det är tillåtet attsärbehandla deltidsarbetande i förhållande tillheltidsarbetande, dvs. inte frågan om personen är enarbetstagare genom att ha ett faktiskt och verkligtarbete.Regeringskansliets juridiske expert har bekräftatatt målet handlade om jämställdhet mellan kvinnoroch män men hävdat att avgörandet förutsatte attpersonen i rättsfallet Rinner-Kuhn var enarbetstagare.