bet · GR01AU5 · 2004-03-02 00:00:00 — konvention och rekommendation omarbetarskydd i lantbruket m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensproposition /04:56 konvention ochrekommendation om arbetarskydd i lantbruket m.m.Inga motioner har väckts med anledning avpropositionen.Utskottet föreslår att godkänner (nr 184) om arbetarskydd i lantbruket.I fråga om (nr 183) om skydd vidhavandeskap och barnsbörd ansluter sig utskottettill regeringens bedömning att förnärvarande inte bör tillträda konventionen.I betänkandet informeras också om fem äldre som återkallas då de aldrig trätt ikraft på grund av att för få länder ratificerat dem.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRiksdagen godkänner konvention (nr 184) omarbetarskydd i lantbruket. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:56 i den delen. Propositionen iövriga delar läggs till handlingarna.Stockholm den 2 mars 2004På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: AndersKarlsson (s), (), LailaBjurling (s), (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),() och ().2003/04AU5Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar utskottet proposition2003/04:56 där regeringen föreslår att skagodkänna konvention (nr 184) om arbetarskydd ilantbruket. I propositionen lämnar regeringen ävenen redogörelse för rekommendation (nr 192) isamma ämne.I propositionen lämnar regeringen också enredogörelse för konvention (nr 183) ochrekommendation (nr 191) om skydd vid havandeskap ochbarnsbörd. Regeringen anser i propositionen attSverige inte bör tillträdakonventionen.I propositionen informerar regeringen även omåterkallandet av fem ILO-konventioner.Inga motioner har väckts med anledning avpropositionen.Utskottets övervägandenKonvention (nr 184) ochrekommendation (nr 192) omarbetarskydd i lantbruketUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens uppfattning ifråga om ratificering och föreslår attriksdagen godkänner konventionen.BakgrundILO har tidigare antagit ett antal konventioner ochrekommendationer med direkt eller indirekt relevansför arbetarskyddet inom lantbruket. harratificerat de konventioner som varit tillämpliga påsvenska förhållanden.De tidigare instrumenten har dock inte ansettstillräckliga för lantbrukets behov. IInternationella arbetsbyråns underlagsrapport tillförstaårsbehandlingen av den aktuella konventionenvid Internationella arbetskonferensen uppgeshälften av världens arbetskraft, ca 1,3 miljardermänniskor, vara sysselsatta inom jordbrukssektorn. Iindustriländerna är andelen sysselsatta inomlantbruket , medan motsvarande andelär i utvecklingsländerna. Vid sidan avgruvarbete och bygg- och anläggningsarbete räknaslantbruket till de tre mest riskfylldanäringsgrenarna. En ökad användning av maskiner,bekämpningsmedel och andra kemiska produkter medförallvarliga risker. I många länder är skyddet för demsom arbetar inom lantbruket bristfälligt och antaletdödsolyckor dubbelt så stort som genomsnittet förövriga branscher.Konventionen och tillhörande rekommendation antogsvid den Internationella arbetskonferensen 2001.PropositionenDen operativa delen av konventionen innehåller fyradelar. Del I gäller tillämpningsområdet sominnefattar såväl jordbruks- somskogsbruksverksamheter och därtill hörandeverksamhetsgrenar. Del II innehåller allmännabestämmelser som förutsätter ett nationelltåtgärdsprogram för arbetarskydd inom lantbruket. DelIII innehåller bestämmelser om förebyggande åtgärderoch skyddsåtgärder som arbetsgivaren ska vidta föratt säkerställa arbetstagarens hälsa och säkerhet.Del IV innehåller bestämmelser omarbetstagarkategorier som det anses vara särskiltviktigt att skydda.Rekommendationen preciserar och kompletterarbestämmelserna i konventionen, med bl.a.bestämmelser om att det skydd konventionenföreskriver bör utvidgas till att även omfattaegenföretagare inom lantbruket.För svenskt vidkommande uppfylls konventionenskrav enligt propositionen av bestämmelser iarbetsmiljölagen (1977:1160),arbetsmiljöförordningen (1977:1166),föreskrifter, arbetstidslagen(1982:673) och lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring.Enligt regeringen är konventionen ochkompletterande rekommendation tillsammans medkonvention (nr 129) om yrkesinspektion inomjordbruket viktiga instrument i det pågåendeinternationella arbetet för att främjaarbetarskyddet inom lantbruket. I linje med och remissinstanserna gör regeringenbedömningen att kan och bör ratificerakonventionen. Rekommendationen föranleder enligtregeringens mening ingen ytterligare åtgärd.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som kan konstatera att ingen motionväckts med anledning av propositionen, delarregeringens uppfattning i fråga om ratificering ochföreslår att godkänner konventionen.Konvention (nr 183) ochrekommendation (nr 191) om skydd vidhavandeskap och barnsbördUtskottets förslag i korthetUtskottet ansluter sig till regeringensbedömning att inte börtillträda konventionen och föreslår attpropositionen i denna del läggs tillhandlingarna.BakgrundDen aktuella konventionen har föregåtts av tvåtidigare i frågan: 1919 årskonvention, vilken ratificerades av 57 länder, och1952 års konvention, ratificerad av 40 länder. Detidigare konventionerna har varit vägledande förmånga regeringar vid utarbetandet av lagstiftning påområdet. I fler än 120 länder finns lagbestämmelserom betald moderskapsledighet, vårdförmåner ochanställningsskydd. Inget av de nordiska länderna hardock ratificerat de tidigare konventionerna. Ettskäl som anges i propositionen är att konventionernaställt ovillkorliga och detaljerade krav påtillämpningen av skyddet vid havandeskap ochbarnsbörd. I proposition 1953:73 angavs som hinderför att skulle ratificera 1952 årskonvention bl.a. föreskrifterna angåendeobligatorisk ledighetsperiod efternedkomsten samt vad som gällde ersättningsregler,hälso- och sjukvårdsförmåner under ledigheten ochledighet för amning. Den nya konventionen reviderar1952 års konvention och antogs av år 2000.PropositionenRegeringen anger liknande skäl för att interatificera den nu aktuella konventionen som vidbedömningen av konvention. Ett av skälensom anges i propositionen är oklarheter om vilkasysselsatta som omfattas av konventionens begrepp"atypiska former av beroende verksamhet".Tillämpningsområdet för den svenska arbetsrättenbestäms av arbetstagarbegreppet.Ett annat skäl är konventionens ovillkorliga kravpå sex veckors obligatorisk mammaledighet efternedkomsten. Regeringen anser att obligatoriskföräldraledighet är främmande för svensk rätt.Propositionen hänvisar till att det svenska systemetbygger på båda föräldrarnas rätt att vara lediga förvård av barn, även om två veckors obligatoriskmammaledighet infördes i till följdav ett EG-direktiv.Ett tredje skäl handlar om kontanta förmåner tillföljd av mammaledighet. Konventionen anger tvåmetoder för att fastställa dessa förmåner, dels eninkomstrelaterad metod, dels andra metoder såsom ettfast ersättningsbelopp. Då den inkomstrelaterademetoden används får inte förmånsbeloppet understigatvå tredjedelar av individens tidigare inkomst ellerden del av inkomsten som är ersättningsgrundande. Dåandra metoder tillämpas får ersättningsbeloppet inteunderstiga det genomsnittliga belopp som skulle bliresultatet av att den inkomstrelaterade metodenanvänds. I erhåller de föräldrar som varkenhar sjukpenninggrundande inkomst eller uppfyller detsärskilda kvalificeringsvillkoret inomföräldraförsäkringen som lägst per dag. Detär därför tveksamt om svensk rätt uppfyllerkonventionens krav i detta avseende.Regeringen anger dessutom konventionens krav på enuttrycklig regel om förbud mot graviditetstest ellerintyg om sådant test när en kvinna söker anställningsom ett ytterligare hinder för ratifikation. Svenskrätt innehåller ingen uttrycklig sådan regel, menett krav mot en enskild om graviditetstest ellerintyg skulle kunna anses strida mot god sed påarbetsmarknaden eller utgöra diskriminering.Det femte och sista skälet avser en regel om attamningspauser ska betraktas som arbetstid ochersättas som sådan, ett krav som svensk rätt inteuppfyller.Den svenska har ansett att det påfyra av de fem punkterna finns anledning förregeringen att ta kontakt med Internationellaarbetsbyrån för ett klarläggande om svenskaförhållanden tillmötesgår konventionens krav.Angående kravet på sex veckors obligatoriskmammaledighet har kommittén pekat på möjligheten attgenom en överenskommelse mellan staten ocharbetsmarknadens parter tillgodose konventionen.Regeringen delar kommitténs uppfattning och begärdei ett klargörande på de aktuellapunkterna från . Iavvaktan på tolkningsbesked finnerregeringen att inte bör ratificerakonventionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat att det brukar dröja ungefärett år innan ett svar erhålls från Arbetsbyrån efterdet att en förfrågan har inkommit.Utskottet, som konstaterar att det inte väckts någonmotion med anledning av propositionen, ansluter sigtill regeringens bedömning och föreslår attpropositionen i denna del läggs till handlingarna.Återkallandet av fem ILO-konventionerI propositionen informerar regeringen även om attInternationella arbetskonferensen beslöt attåterkalla fem . Samtliga dessakonventioner antogs . De återkallas dåde aldrig trätt i kraft på grund av att för fåländer ratificerat dem. De aktuella konventionernaär:- konvention (nr 31) om begränsning av arbetstiden ikolgruvor,- konvention (nr 46) om begränsning av arbetstiden ikolgruvor (reviderad),- konvention (nr 51) om förkortning av arbetstidenvid offentliga arbeten,- konvention (nr 61) om förkortning av arbetstideninom textilindustrin,- konvention (nr 66) om migrerande arbetaresrekrytering, arbetsförmedling och arbetsvillkor.BilagaDet behandlade förslagetPropositionen2003/04:56Regeringen föreslår att godkänner (nr 184) om arbetarskydd i lantbruket.