bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — Slutligen innebär det attförtroendet för regeringens energi- och miljöpolitikkommer att svikta. Riksdagsuttalanden om ovanståendeförordas av motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen föreslås även mål för insatsernakring forskning, utveckling och demonstration påenergiområdet. Detta förslag hanteras i avsnittet ommål för energipolitiken.Energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser (35:6)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 20miljoner kronor.Anslaget avser insatser för att förbereda,genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k.gemensamt genomförande och projekt rörandemekanismen för ren utveckling. Vidare får anslagetanvändas för utvecklingsinsatser avseende systemetför handel med utsläppsrätter.Regeringen föreslår även att bemyndigandet omekonomiska åtaganden under anslaget får uppgå till20 för och 20 miljonerkronor för perioden 2007-2009.MotionernaI motion 2004/05:N410 (kd) yrkas avslag på helaanslagsbeloppet. Motionärerna anser att tidigareomfattande anslagssparanden gör att anslaget heltbör sparas in.Statlig prisgaranti elcertifikat (35:7)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 80miljoner kronor.Anslaget avser statlig prisgaranti för elcertifikat.För att ge producenterna ett skydd mot alltför lågacertifikatpriser finns (2003-2007) ett garantipris för elcertifikaten.Prisgarantin utfaller emellertid först efter åretsslut. Under det första verksamhetsåret medelcertifikatssystemet har prisgarantin inte behövtutnyttjas.MotionernaAnslaget avvisas i sin helhet i motion 2004/05:N375(m). Motionärerna påtalar att de motsatte siginförandet av elcertifikatssystemet och att de anseratt detta system skall avskaffas då det är dyrt,svåradministrerat och ineffektivt. Dessutom ärelcertifikatssystemet ett sätt för regeringen attkringgå budgetlagens krav på bruttoredovisning.Även i motion 2004/05:N309 yrkasavslag på hela anslagsbeloppet.Ersättning för vissa kostnader vid avvecklingav en reaktor vid (35:8)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 317,2miljoner kronor.Anslaget avser statens åtaganden om ersättning avvissa merkostnader som uppstår till följd av attdriften av den första reaktorn i Barsebäcksverkenhar upphört enligt det avtal som träffades mellanstaten, och . Ersättningenskall täcka merkostnader för dels avställnings- ochservicedrift av den första reaktorn iBarsebäcksverken, dels singeldrift av den andrareaktorn. Ersättning lämnas längst t.o.m. år 2017.Inga motioner har väckts rörande detta anslag.Stöd för villaägare att byta bortdirektverkande elMotionenI motion 2004/05:N410 föreslåsatt anvisas till ett nyttstatligt anslag för stöd till villaägare som villbyta bort direktverkande el. Det statliga bidragetskall uppgå till av investeringskostnaden i ettnytt eller kompletterande uppvärmningssystem förhusägare med direktverkande el som enda energikälla.Det statliga bidraget får ej överstiga pervilla.Solcells- och vätgasforskningMotionenI motion 2004/05:N410 föreslåsatt anvisas ett nytt anslag förforskning och utveckling av solcells- ochvätgasbaserade energisystem. Motionärerna framhålleratt har en framskjuten position när detgäller forskning och utveckling på dessa bådaområden och att dessa tekniker kan komma att blimycket viktiga när det gäller den framtidaenergiförsörjningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till de av regeringenframlagda förslagen till anslag och bemyndiganden ibudgetpropositionen. I motionerna 2004/05:N375 (m),2004/05:N309 (fp) och 2004/05:N410 (kd) förordasandra belopp än regeringen föreslagit för olikaanslag inom utgiftsområdet. Moderata samlingspartietvill göra besparingar på anslagen 35:2-4 och 7 med295 i jämförelse med regeringensförslag. föreslår en minskning med 356miljoner kronor och de besparingar som förordas röranslagen 35:1-4 och 7. hemställeratt besparingar görs på anslagen 35:1-6 samtförordar att två nya anslag upprättas: dels ettanslag för stöd till villaägare som vill byta bortdirektverkande el (), dels ettanslag för solcells- och vätgasforskning (50miljoner kronor). Sammanlagt innebär förslagen enminskning med totalt iförhållande till regeringens förslag.Utskottet har genom ett yttrande - i form av ettprotokollsutdrag - till finansutskottet tillstyrktregeringens förslag till ramar för utgiftsområdet.Av protokollsutdraget framgår att företrädarna förModerata samlingspartiet, ochKristdemokraterna tillstyrkte förslagen i respektivepartis motionsförslag. fattade nyligenbeslut (bet. 2004/05:FiU1) om ramarna för de olikautgiftsområdena för nästa budgetår. Utskottetsutgångspunkt är således att ramarna förutgiftsområdet för är fastställda.Av särskilda yttranden till föreliggandebetänkande framgår att företrädarna för de tidigarenämnda partierna vidhåller sina förslag till ramarför olika utgiftsområden och att de därför väljeratt avstå från att delta i beslutet omanslagsfördelningen för utgiftsområde 21 Energi.När det gäller regeringens förslag om fortsattstöd för solvärme , delarutskottet regeringens bedömning att stödet bidragittill att öka intresset för denna uppvärmningsform.Utskottet tillstyrker därför propositionen även idenna del.Utskottet övergår därmed till att kommentera någrai detta avsnitt berörda motioner.I motion 2004/05:N365 (kd) anförs att regeringensbudgetförslag när det gäller energiforskning innebären drastisk minskning i förhållande till tidigare åroch att detta kommer att medföra en rad allvarligakonsekvenser. Med anledning av detta vill utskottetanföra följande. De fortsatta insatserna kringforskning, utveckling och demonstration inomenergiområdet reduceras jämfört med den tidigareprogramperioden bl.a. mot bakgrund av detstatsfinansiella läget. kan erinras om attregeringen, tillsammans med samverkanspartierna,gjort bedömningen att det finns möjligheter attgenom en mer fokuserad prioritering öka utnyttjandetav resurserna. Enligt utskottets mening kanutformningen av verksamheten utifrån en merastrategiskt fokuserad prioritering minskaneddragningens följder vad gäller programmetspåtagliga resultat. Utskottet noterar attdet parti motionärerna företräder har förordatneddragningar för anslaget Energiforskning iförhållande till regeringens förslag.När det gäller förslaget i motion 2004/05:N410(kd) om ett särskilt anslag för solcells- ochvätgasforskning vill utskottet erinra om attEnergimyndigheten finansierar sådan typav verksamhet.Beträffande vad som förordas om anslag förvindkraft i motion 2004/05: Bo276 (kd) villutskottet påminna om de särskilda insatser som finnsför vindkraften.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2005för utgiftsområde 21. Likaså tillstyrks de övrigahär behandlade förslagen till riksdagsbeslut somläggs fram i budgetpropositionen. Samtliga mot dettastående motionsyrkanden avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Allmän inriktning av energipolitiken(punkt 1)av Per (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2004/05:MJ368yrkandena 1, 6 och 7, 2004/05:MJ498 yrkande 7,2004/05:N309 yrkande 1, 2004/05:N348 yrkande 4,2004/05:N405 yrkandena 1, 3, 9 och 16, 2004/05: N410yrkandena 2, 7 och 11 och 2004/05:N413 yrkande 10,bifaller delvis motionerna 2004/05:MJ498 yrkande 8,2004/05:N348 yrkande 11, 2004/05: N410 yrkandena 1,10, och 17 och avslår motionerna 2004/05:U311yrkandena 20 och 21, 2004/05:N220, 2004/05:N262,2004/05:N273, 2004/05: N283, 2004/05:N296 yrkandena1-3, 2004/05:N298 yrkandena 2-4 och 8, 2004/05:N307yrkandena 4 och 16, 2004/05:N312, 2004/05:N337,2004/05: N355 yrkande 1, 2004/05:N376, 2004/05:N377,2004/05:N414 yrkande 11 och 2004/05:N421.StällningstagandeVi anser att den politiska styrningen avenergipolitiken måste förändras på ett genomgripandesätt. Den energipolitik som regeringen tillsammansmed sina stödpartier för präglas av en kortsiktighetsom missgynnar såväl konsumenter som producenter,och den har skapat en bestående osäkerhet om delångsiktiga villkoren för att investera iindustriell verksamhet.Sverige har ett i grunden väl fungerandeenergisystem. Genom landets goda tillgång påvattenkraft och den framsynta kärnkraftspolitiken på1950- och 1960-talen har vi en konkurrenskraftigelproduktionsindustri. Den av regeringen fördapolitiken undergräver emellertid dessa godaförutsättningar. Förtidsavvecklingen av kärnkraft,den s.k. gröna skatteväxlingen och en ogenomträngligröra av skatteregler, subventioner och andrastyrmedel, gör att energipolitiken varken främjargod miljö eller säker försörjning av energi.Regeringens linje, att avveckla den svenskakärnkraften, har gjort till en nettoimportörav el. intäkter av elexport har bytts motkostnader för elimport som sårbarheten idet svenska energisystemet ökat. Den osäkerhet somregeringen skapat har även ryckt undan grunden förvälbehövliga investeringar i ny energiproduktion.Resultatet av den förda politiken har blivit attelpriserna stigit och att hela samhälletsenergiförsörjning hotas vid stark kyla eller vidavbrott i någon del av elnätet.Sverige behöver, i likhet med vad som lyfts fram imotionerna 2004/05: N405 (m), 2004/05:N309 (fp) och2004/05:N410 (kd), en ny och långsiktigenergipolitik. Det är vår uppfattning attenergipolitiken bäst främjas genom en frienergiproduktion inom ramen för givna miljö- ochsäkerhetskrav. Regeringens målflora på energiområdetbör reduceras till ett övergripande mål om attenergipolitiken skall främja en säker ochkonkurrenskraftig el- och energiförsörjning i helalandet, som all energiproduktion skallklara högt ställda miljö- och säkerhetskrav ienlighet med den generella miljöpolitiken. Detförsta ledet innebär att energibeskattningen iSverige inte markant bör avvika från vad som gälleri våra konkurrentländer och att osäkerheten inomenergipolitiken måste reduceras så attkraftföretagen vågar investera i nyproduktionskapacitet. Det andra ledet innebär att demiljö- och säkerhetskrav som ställs på olika typerav kraftproduktion i största möjliga utsträckningskall vara likartade.Det är även vår mening att regeringen bör låtautvärdera måluppfyllelsen av den fördaenergipolitiken och analysera hur miljömålen kan nåspå mest kostnadseffektiva sätt.Vi välkomnar en successiv omställning av detsvenska energisystemet till att bli ekologiskthållbart. En sådan omställning måste dock ske medhänsyn till behov av tillväxt och ökadsysselsättning. menar vi att de olikaenergislagen måste klara konkurrensen påenergimarknaden utan omfattande subventioner. Detsystem med elcertifikat som regeringen och dessstödpartier drivit igenom för att främjaproduktionen av förnybar el anser vi i grunden varafelaktigt. Statsmakternas stöd bör i ställetkoncentreras till forskning på energiområdet,särskilt på lång sikt, samt till information ochandra insatser som minskar sökkostnaderna förelkonsumenter eller påskyndar spridningen av nyteknik. Även inom EU borde energiforskningenuppmärksammas i högre utsträckning.Det är även av stor vikt att arbetet med att skapaen miljövänligare energiförsörjning drivs på ettinternationellt plan, såväl inom EU som i andraforum. Flera av de miljöproblem som är kopplade tillenergisektorn, däribland växthuseffekten, är globalaoch kan endast lösas genom internationell samverkan.Vi menar att regeringen saknar en samladklimatpolitisk strategi. För att begränsaklimatutsläppen krävs en rad olika åtgärder,däribland att förhindra en förtida avveckling avkärnkraften.Stängningen av bidrarnegativt till växthuseffekten. I stället för attdriva linjen med en avveckling av kärnkraften borderegeringen, som anförs i motion 2004/05:MJ368 (fp),återkomma till med en tidsplan föravvecklingen av beroende av fossilabränsle.När det gäller byggandet avfusionsexperimentanläggningen ITER anser vi attregeringen bör medverka till ett snabbt beslut omlokaliseringen i enlighet med vad som anförs imotion 2004/05:MJ498 (kd). Det är enligt vår meningangeläget att byggandet av denna anläggning snarastpåbörjas.Vidare måste energibeskattningen reformeras ochutformas så att det blir intressant att investera ien utökad elproduktion. är i behov av ettnytt energiskattesystem där skatter ochmiljöavgifter utformas med hänsyn till omvärlden.Ett nytt, långsiktigt energiskattesystem behövs föratt inte näringslivets konkurrenskraft skallreduceras och för att tillväxten ochsysselsättningen inte ytterligare skall drabbas.Vi anser även, i likhet med vad som anförs imotion 2004/05:N348 (m), att den svenskakraftvärmeproduktionen är eftersatt och behöver gesvillkor som förbättrar dess konkurrenskraft.Regeringen måste också ta sitt ansvar och vidtaerforderliga åtgärder så att elbrist inte uppstår.Med hänvisning till det ovan sagda tillstyrksnämnda motioner i berörda delar. Det sagda liggeräven i linje med vad som framförs i motion2004/05:N413 (fp) och också den tillstyrks i häraktuell del. Övriga här aktuella motionsyrkandenavstyrks.2. Allmän inriktning av energipolitiken(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2004/05:N307 yrkandena4 och 16, 2004/05:N296 yrkandena 1-3, bifallerdelvis motion 2004/05:N298 yrkandena 2-3 och 8 ochavslår motionerna 2004/05:U311 yrkandena 20 och 21,2004/05:MJ368 yrkandena 1, 6 och 7, 2004/05:MJ498yrkandena 7 och 8, 2004/05:N220, 2004/05:N262,2004/05:N273, 2004/05: N283, 2004/05:N298 yrkande 4,2004/05:N309 yrkande 1, 2004/05:N312, 2004/05:N337,2004/05:N348 yrkandena 4 och 11, 2004/05:N355yrkande 1, 2004/05:N376, 2004/05:N377, 2004/05:N405yrkandena 1, 3, 9 och 16, 2004/05:N410 yrkandena 1,2, 7, 10, 11 och 17, 2004/05:N413 yrkande 10,2004/05:N414 yrkande 11 och 2004/05:N421.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion2004/05:N307 anser jag att de avgöranden somenergipolitiken står inför framför allt ärtvå, nämligen att minska miljöpåverkan och attminska oljeberoendet. För att nå fram till enhållbar försörjning av bl.a. el, värme, kyla ochdrivmedel krävs en radikal minskning av användningenav fossila bränslen och uran.Vi befinner oss i flera avseenden vid ett vägskälnär det gäller olja, gas, kärnkraft och torv. Jagmenar att energipolitiken i grunden måste förändrasför att ett ekologiskt samhälle skall möjliggöras.Det svenska energisystemet bör enligt minuppfattning därför genomgå en total omställning tillelproduktion baserad på förnybara energislag.Målet för energipolitiken bör vara att, inom ramenför en ekologiskt bärkraftig utveckling på kort ochlång sikt, skapa förutsättningar för att förselandet med förnybar energi på ett sätt som medföratt näringslivet ges konkurrenskraftiga villkor ochhushållen får rimliga kostnader. Varje energislagmåste långsiktigt bära sina egna samhällsekonomiskakostnader, inklusive risk- och miljökostnader. Genomatt anpassa energisystemet till vad som ärlångsiktigt, ekologiskt hållbart skapasförutsättningar i för såväl en robustekonomisk utveckling som en god social utveckling.Samhällets behov av fossila bränslen - kol, oljaoch fossilgas (naturgas) - bör successivt avvecklasoch ersättas med förnybara energikällor. Som ett ledi detta bör besluta att begära attregeringen att föreslår tydliga mål för en minskningav oljeberoendet. Vidare bör regeringen ta framstrategier för att minska den samlade förbrukningenav oljeprodukter i alla sektorer, i enlighet med vadsom anförs i tidigare nämnda motion.Det är även min uppfattning att kärnkraften böravvecklas då den är en farlig och icke förnybarenergikälla som inte hör hemma i ett modernt ochekologiskt samhälle. Jag anser att kärnkraften kanavvecklas som nettoutsläppen av koldioxidminskas. Detta kan göras genom effektivareenergianvändning och ett ökat nyttjande av vindkraftoch biokraftvärme. För den fortsattakärnkraftsavvecklingen skall marknadsekonomiskastyrmedel användas.Det finns två principiella metoder att förändraenergisystemet så att ohållbara energikällor fasasut och mer hållbara fasas in. Den ena metoden är attstatsmakterna prissätter miljöförstöring och övrigarisker och belastar kärnkraft och fossil energi meddessa kostnader. Det vill säga förorenaren betalar,t.ex. genom miljöskatter eller genom administrativastyrmedel. I takt med att den gamla elproduktionenfasas ut, uppstår en efterfrågestyrd marknad förförnybar kraft. Den andra metoden är att bestämmavilka förnybara energikällor staten anser önskvärda,t.ex. vindkraft, och att en utbyggnad drivs framgenom reglerade priser eller reglerade kvantiteter.Systemet med elcertifikat sällar sig till densistnämnda metoden och innebär att statenkommenderar fram ett visst utbud av förnybar el. Detligger i linje med en svensk tradition, och det varså vattenkraften och kärnkraften byggdes ut.Jag menar att den förstnämnda metoden emellertidär att föredra. Den är effektivare ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv, eftersom den inteleder till överutbyggnad av kraftsektorn. Samtidigtär denna metod rättvisare, då den inte leder tillöverdriven ersättning till vissa producenter, ochden står framför allt i tydligare relation tillmålet. Mer kärnkraft och fossilkraft fasas ut genomåtgärder som riktar sig direkt mot dessa än genomåtgärder som främjar alternativen.Som uppmärksammas i motion 2004/05:N296 (mp) börmer kraft inom ramen för samarbetet i EU ägnas åtförnybar energi för området uppvärmning och kyla.Över 40 % av medlemsländernas totalaenergiförbrukning kan hänföras till detta område.Regeringen bör aktivt arbeta för att denna fråga fåren högre prioritet inom EU. Det är viktigt attSverige tar initiativ och driver frågan om hurforskning och standarder skall se ut och vilka målsom skall gälla för arbetet. Det är även angelägetatt för egen del ökar insatserna när detgäller detta område, inte minst beträffandeforskning och utveckling.När det gäller energiforskning ligger iframkant inom flera viktiga områden och det finns potential i t.ex. vågkraft, solceller, solvärmeoch ny vindkraftsteknik. Vidare anser jag att ensatsning på miljöteknisk forskning inomenergiområdet skulle bidra till att stärka Sverigeskonkurrenskraft. Därom bör göra ettuttalande.Som anförs i motion 2004/05:N298 (mp) är detangeläget att , när det gäller den fortsattaomställningen av energisystemet, tillvaratar dekunskaper som finns och tar intryck från hur andraländer har agerat. Det gäller inte minst vikten avstabila villkor för omställningen av energisystemet.Såväl forskare och produktutvecklare som investeraremåste få stabila villkor änsom varit fallet.Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämndamotioner - helt eller delvis - i berörda delar.Övriga här behandlade motioner avstyrks imotsvarande delar.3. Mål för användningen av biodrivmedel ochandra förnybara drivmedel (punkt 2)av Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. avslår proposition 2004/05:1utgiftsområde 21 punkt 1 och tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservation 3. Därmed bifaller motion2004/05:N375 yrkande 1.StällningstagandeVår grundläggande inställning är - i likhet med vadsom anförs i motion 2004/05:N375 (m) - att det ärfel att ställa upp kvantitativa mål för hurenergiproduktionen bör fördelas mellan olikaenergislag. Målen bör i stället formuleras i termerav miljöeffekter, och styrmedel bör utformasdärifrån. Däremot bör prioriteringar mellan olikaproduktionsmetoder och energikällor, inom ramen förstrikta miljökrav, överlåtas åt medborgarna ochföretagen. Därtill finner vi det inte hellerlämpligt att avvika från direktivets referensnivå om2 %.Vi menar därför att , med bifall tillnämnda motion, bör avslå regeringens förslag om målför användningen av biodrivmedel och andra förnybaradrivmedel.4. Mål för insatser kring forskning, utvecklingoch demonstration på energiområdet (punkt 3)av Per (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. avslår proposition 2004/05:1utgiftsområde 21 punkt 2 och tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifaller motion2004/05:N375 yrkandena 2, 3 och 5.StällningstagandeVi anser att det är angeläget med forskning inomenergiområdet, särskilt långsiktig forskning, ochmenar att det krävs att statsmakterna satsar påenergiforskning och energiteknisk utveckling.När det gäller de mål som regeringen föreslagitskall gälla för insatserna kring forskning,utveckling och demonstration på energiområdet är viemellertid kritiska. Som vi redogjort förär det vår uppfattning att energipolitikensövergripande mål bör reduceras till attenergipolitiken skall främja en säker ochkonkurrenskraftig el- och energiförsörjning i helalandet, som all energiproduktion skallklara högt ställda miljö- och säkerhetskrav ienlighet med den generella miljöpolitiken. Av dettaföljer även vår åsikt att målet för insatserna kringforskning och utveckling på energiområdet börutformas utifrån dessa övergripande mål. Genom ettuttalande bör klargöra detta förregeringen.Därtill är vi kritiska till att regeringen, enligtvår mening, inte i någon större utsträckninguppmärksammat de anmärkningar som lämnades av denutredare som har haft i uppgift att granska ochutvärdera insatserna inom 1997 års långsiktigaenergipolitiska program (SOU 2003:80) när det gällermålen för programmet. Enligt utredningen var målenoprecist formulerade och svåra att följa upp.Utredaren framhöll även att regeringen bör tainitiativ till att skapa bättre förutsättningar attfölja upp och utvärdera resultaten från insatsernaoch menade att såväl målen som systemen föruppföljning bör utvecklas. Som tidigare redovisatshar även utskottet, i samband med bedömningar avregeringens resultatredovisningar, påtalat vikten aven ökad konkretion när det gäller målsättningen fördet långsiktiga programmet och att specifikauppföljningsbara mål bör sättas upp. Att tillstå attdessa synpunkter hörsammats av regeringen och att deåterspeglas i det förslag som förelagts riksdagenkan knappast låta sig göras.I detta sammanhang vill vi även tydliggöra vårståndpunkt när det gäller inriktningen. Enligt vårmening måste energiforskningen vara internationelltgångbar och den skall utvärderas professionellt.Vi ställer oss härutöver frågande till den ordningi vilken regeringen framlägger sina förslag. Ibudgetpropositionen framläggs förslag dels rörandedet övergripande målet för insatserna, dels anslagför för verksamheten. Någon närmareredogörelse för vilken inriktning verksamheten skallha har inte presenterats av regeringen. Ipropositionen sägs endast att regeringen avser attåterkomma med förslag till den närmare utformningenav det långsiktiga energipolitiska programmet, dvs.först efter det att insatserna påbörjats. Ettöppnare mandat än det som regeringen eftersträvar ärsvårt att tänka sig.Med hänvisning till det sagda tillstyrks motion2004/05:N375 (m) i berörda delar. Regeringensförslag om mål för insatserna kring forskning,utveckling och demonstration på energiområdetavstyrks.5. Avvecklingen av kärnkraften (punkt 4)av Per (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller motionerna 2004/05:N242 yrkande 5i denna del, 2004/05:N309 yrkandena 3-5,2004/05:N405 yrkandena 12 och 13 och 2004/05:N410yrkande 3 och avslår motionerna 2003/04:MJ66 yrkande6, 2004/05:N276 yrkande 1, 2004/05:N307 yrkande 9,2004/05:N348 yrkandena 1 och 2, 2004/05:N415 yrkande1 i denna del och 2004/05:N420 yrkandena 1, 2 och 4.StällningstagandeVi anser att beslutet om en förtida avveckling avkärnkraften skall upphävas.