bet · GS01MJU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Motionsyrkandet bör därför lämnas utan någon ytterligareåtgärd av riksdagen.Som framgår av skrivelsen är en faktor som påverkar möjligheten att nåmiljökvalitetsmålet svårigheten att hitta villiga huvudmän för genomförandeav efterbehandlingsprojekt med huvudsakligen statlig finansiering.Naturvårdsverket menar att många kommuner anser sig sakna tillräckligkompetens och resurser för att bära de kostnader saneringen för med sigeftersom statsbidrag lämnas med högst av kostnaden i enlighet medbidragsförordningen (SFS 2004:100). I rapporten för bostadsbristenhar i lämnat förslag till förändringar ibidragsförordningen för förorenade områden i syfte att stimulerabostadsbyggande. Rapporten bereds i Regeringskansliet.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motion 2004/05:MJ498(kd) yrkande 19 bör lämnas utan vidare åtgärd.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, punkt 2 (fp, kd, c)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ60 yrkande 2.StällningstagandeDe erfarenheter och kunskaper som har vunnits under de senaste årenvisar att miljömålet, som är kopplat till antalet objekt i stället förmiljönyttan eller riskreduktionen, är svårt att omsätta regionalt ochlokalt. Risken är att rätt prioriteringar inte görs ur miljösynpunktnär fokus ligger på att vidta åtgärder på ett visst antal platser. Störremiljönytta skulle sannolikt nås om man i stället fokuserade på ett områdedär spridningsrisken är störst och mest akut. Vi anser att vid inrättandetav nya delmål under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bör fokus vara påmiljönyttan och den riskreduktion som en efterbehandlingsåtgärd medför.Detta bör ges regeringen till känna.2. Förenklad tillståndsprocess, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en förenklad tillståndsprocess för miljöfarligverksamhet. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ60 yrkande 3.StällningstagandeFörutom att det finns brist på ekonomiska resurser för att åtgärdaförorenade områden har det även funnits en begränsning när det gällerbehandlingsanläggningar. Eftersom anläggningarna ofta klassas sommiljöfarlig verksamhet enligt krävs det tillstånd innanverksamheten får bedrivas. Efter införande har det varitstor belastning på länsstyrelserna för tillståndsgivning, vilket harresulterat i att anläggningar i vissa fall har fått vänta upp till sjuår på tillstånd. sätter stor tilltro till Miljöbalkskommitténsförslag om en förenklad tillståndsprocess för miljöfarlig verksamhet.Det är angeläget att förslaget blir en realitetför att sanering av förorenade områden skall kunna påbörjas snabbare.Detta bör ges regeringen till känna.3. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden, punkt 4 (kd)avSven ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om den s.k. 10-procentsregeln för sanering avförorenade områden. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ498yrkande 19.Ställningstagande10 % av totalkostnaden för ett efterbehandlingsprojekt skall i dagfinansieras av den kommunala huvudmannen. I praktiken förhandlas detkommunala bidraget ofta ned, men regeln uppfattas ändå ofta av kommunernasom en negativ bieffekt av det kommunala huvudmannaskapet och ett hinderi systemet. Därför föreslår att denna s.k. 10-procentsregelavskaffas. Detta bör ges regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1(m)(), () och Bengt-AndersJohansson (m) anför:En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartisteroch miljöpartister beslutade att fastställa ekonomiskaramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende . fastställdesutgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för åren 2005 och 2006.Moderaterna har i partimotion 2004/05:Fi231 En politik för arbete ochi kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att brytabidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egnavardagen samt trygga goda statsfinanser och en långsiktig finansieringav välfärden. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård,rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslåren växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningarför alla, främst låg- och medelinkomsttagare. värnar vi demänniskor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har småeller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår ocksåfast att det allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet genom rambeslutet valt en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningeninom utgiftsområde 20. I det följande redovisar vi vilken fördelning påanslagen inom utgiftsområdet som vi förordade i vår anslagsmotion2004/05:MJ474.Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald används huvudsakligentill markinköp för naturvårdsändamål, medan medel för skötsel av markenär väsentligt mindre. Därmed upprepas misstaget dåtillräckliga medel för att sköta naturvårdsmark inte anslogs. Vi ärkritiska till omfattningen av de statliga markinköpen och till omfattningenav de stora markavsättningar som görs där ägandet inte övergår tillstaten. Avsättningarnas påverkan på t.ex. virkesförsörjningen böranalyseras. Vi är också kritiska till den nuvarande modellen för markskötsel.Av naturliga skäl är tidigare markägare inte intresserade av att skötanågon annans mark. I många fall förloras därför just det värde som avsågsskyddas. I stället borde avtal om skötsel träffas med nuvarande ägaredär denne får ersättning för sitt arbete. På så sätt säkerställs skötselnutan att marken behöver övergå i statens ägo. Anslaget 34:3 kan därförminskas med . Av de medel vi anvisar till anslaget34:3 vill vi se en omfördelning så att skötseln av hittillsvarande objektblir bättre än . Medlen skall också användas för ersättning isamband med tecknande av skötselkontrakt enligt ovan. När detta inte gårmåste staten som ny ägare ha tillräckligt med resurser för att skötasina åtaganden.Behovet av att återställa förorenad mark är stort men i huvudsak inteakut. Sanering är en långsiktig åtgärd som måste vägas mot andra angelägnauppgifter. Nödvändiga prioriteringar bör grundas på vetenskapligariskbedömningar av saneringsobjekten. Anslaget 34:4 kan därför minskasmed 312 850 000 kr.Medel till anslås numera under detta utgiftsområde. har förutomvissa myndighetsuppgifter också en omfattande affärsverksamhet. Därtillär en del uppgifter uppdragsfinansierade. Enligt vår mening bör detprövas om inte fler uppgifter kan avgiftsbeläggas. Anslaget bör därförminskas med 20 miljoner kronor.Medel som har anslagits under 34:14 Stöd till klimatinvesteringar hargått till kommunala projekt. Vi kan inte dela regeringens positivaomdömen om effekterna av programmet. Målet är otydligt och effekten aveventuella åtgärder omöjlig att verifiera. Investeringar bör alltid skepå marknadsmässiga grunder. I finns det lång erfarenhet avstatligt stödda investeringar som utan tillskott av ytterligare offentligamedel har visat sig ha kort livslängd. Statliga bidrag har ingivit falskaförhoppningar och varit slöseri med skattemedel. Det gäller i hög graddessa medel. Anslaget bör därför avskaffas. Självfallet borde regeringeninte heller bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser under anslaget.2. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1(fp)() och () anför:Folkpartiet liberalerna har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Detär en politik för arbete och tillväxt. förslag tillutgiftsramar för utgiftsområde 20 har avslagits i budgetprocessens förstasteg. Då vårt budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt attdelta i fördelningen på anslag inom utgiftsområdet. I det följanderedovisas i sammanfattning vårt budgetförslag för utgiftsområde 20.Folkpartiet har föreslagit en hållbarhetskommission. Denskall ha i uppdrag att utreda vilka systemfel som lägger hinder för etthållbart samhälle och att föreslå åtgärder. Kommissionen bör ha medelför egna utredningar, och föreslår därför ett nytt kontoför hållbarhetskommissionen med . Det förstauppdraget bör vara att ge förslag till hur splittringen i dagens nationellahavsmiljöarbete kan överbryggas. Därefter bör hindren för en hållbarutveckling inom kommunikationssektorn studeras.Östersjön är hotad och ytterligare satsningar behövs. Folkpartietföreslår därför att avsätts på ett särskilt östersjökonto.Inledningsvis skall dessa medel användas för att förstärka den eftersattaräddningsberedskapen. En övervaknings- och ledningscentral för ,med de nya möjligheter till trafikrapportering och övervakning somfinns, bör snabbt upprättas. Dessutom bör ochSjöfartsverkets arbete med att knyta samman dagens olika rapporteringssystem(Sjöbasis) få högsta prioritet och resurser för att tas i drift närarbetet har avslutats.Folkpartiet anser att ett verk för landsbygden och de areella näringarna,, bör inrättas. I skall alla frågor som hör till näringsdelenav jord, skog, fiske och landsbygdsutveckling ingå. Vi anser att detförsta steget kan tas redan till årsskiftet 2004/05. Detta steg skullevara en delning av i en näringsdel som inkluderas i detnya verket för och en del som berör havsmiljön och inkluderas iNaturvårdsverket. Därför ökas driftsbudget med . Detta inkluderar en långsiktig ökning av medel till havsmiljöforskningmed en riktad ökning på jämfört med regeringensförslag. Sammanslagningen bör dessutom ge administrativa vinster, vilketi så fall skall användas för ytterligare förstärkning av den operativaverksamheten.Folkpartiet föreslår att delar av den ökning på kontot biologisk mångfaldsom regeringen gör skall fördelas på en ökning av anslagen till kalkningmed ytterligare , på vetenskapliga grunder fördelatmellan skogs- och sjökalkning. Dessutom bör särskilda medel avsättasför att säkra skyddet av rödlistade arter på grund av de förändringarsom den nya jordbrukspolitiken kan orsaka. Detta stöd kan med fördelsamordnas på länsstyrelsenivå med miljöstöden i LBU-programmen, menskall fördelas strikt ur miljösynpunkt. Vidare läggs för litet resurserpå inventeringar av havsmiljön och att bilda reservat. Enomprioritering behövs enligt vår mening för att åtgärda detta.Det internationella samarbetet kring miljöfrågor är mycket viktigt ochäven om regeringen aviserar en viss ökning av detta konto vill Folkpartietatt detta arbete förstärks ytterligare med , framförallt för samarbete med länder i närområdet.Folkpartiet vill se en effektivisering av . Framför allt bör enökad inkomstfinansiering av verksamheten eftersträvas. Det är oroandeoch oacceptabelt att uppdragsverksamheten går med förlust. Anslaget34:12 bör minskas med 25 miljoner kronor.Vår tids största miljöutmaning är att komma till rätta med utsläppen avklimatgaser. är kritiskt till att regeringen väljer kortsiktigasatsningar i form av klimatinvesteringspengar, KLIMP, i stället för attta tag i de strukturella problemen inom energisektorn. Satsningen gynnarsnarare de kommuner som har blivit duktiga på att söka medel än miljön.Folkpartiet invänder också mot att det anslagssparande vad avser KLIMPsom gjordes får användas . Vianser att anslaget i stället bör dras in och nya åtaganden under år2005 inte tillåtas, vilket motsvarar en ytterligare besparing på 300miljoner kronor.En av de viktigaste frågorna är att åstadkomma ett skifte till alternativabränslen för trafiken. Därför vill se en ökad satsning påforskning inom detta område och ökar anslaget 26:2 med 10 miljoner kronor.Förutom denna satsning beskriver i sina bostadsmotionerett antal satsningar inom byggforskningen. Då Formas är den ansvarigaforskningsfinansiären för sådan forskning utökas detta konto medytterligare . Sammantaget bör anslaget 26:2 förstärkasmed 30 miljoner kronor.3. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1(kd)() anför:Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner förordat en annaninriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än denregeringen och dess stödpartier föreslår. budgetalternativtar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningargenom strukturella reformer för minskad ohälsa, förbättrad lönebildningoch strategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapasförutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla.Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungeraeffektivt. Modern institutionell ekonomisk teori visar också att en sundoch väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar,förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar påväl fungerande institutioner - såsom förutsägbart rättssystem, personligtansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människoremellan - utmärks av ordning och låg osäkerhet. Denna ordning har inteuppkommit spontant utan bygger på det kristna och det klassiska kulturarvet.Här betonas bl.a. skillnaden mellan rätt och fel, karaktär, hederlighet,personligt ansvarstagande, duglighet och arbetsetik. Det kostar merarbete,tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet.Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet och solidaritet.Frihet under ansvar är grundläggande. Enskilda initiativ och personligtansvarstagande skall uppmuntras. Statens uppgift är att säkra engrundläggande ekonomisk trygghet för alla. Det sker genom socialpolitiken,skattesystemet, lagar och den offentliga verksamheten. Ett exempel pådetta är gemensamt och solidariskt finansierad social service som allamedborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att väljavem som skall tillhandahålla denna service. Det handlar bl.a. omarbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel och där den kraftigt ökandesjukfrånvaron måste mötas med en förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering.Det handlar om skatterna på arbete och företagande som måste sänkasoch anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Dethandlar om det svenska konkurrenstrycket som måste förbättras. Vidaremåste den offentliga sektorn förnyas för att bättre mötakonsumenternas/brukarnasbehov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutommåste valfriheten inom familjepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas,pensionärernas ekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras.Kristdemokraterna anser också att statens lånebehov kan minskas jämförtmed regeringens förslag genom ett starkare finansiellt sparande ochgenom en snabbare avveckling av det statliga ägandet av bolag som verkarpå den konkurrensutsatta marknaden.Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningarför en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildesvalfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utanatt jagas av krympande skattebaser och där statens finanser blir mindrekonjunkturkänsliga.Riksdagsmajoriteten - bestående av socialdemokrater, vänsterpartisteroch miljöpartister - har genom förslag till ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom enannan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten.Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (i stället för i enreservation) den del av vår politik som rör utgiftsområde 20 och som viskulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnitriksdagens bifall i den första beslutsomgången.För att minska försurningen av sjöar, vattendrag och mark krävsutsläppsminskningar från bl.a. transport- och energisektorerna. Den marksom redan är drabbad av försurning måste återställas genom omfattandekalkningsinsatser. För detta ändamål bör avsättasper år. Vi har tidigare kritiserat att det har varit svårt att utläsahur mycket pengar som anslås till kalkning i regeringens budgetförslag.Kalkning bör därför redovisas separat. Skogskalkning bör inledningsvistas med som ett nytt anslag. bör hela den samladekalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom en strategimed sammanslagen sjö- och skogskalkning kan komma att minska resursbehovettotalt sett.Enligt budgetpropositionen har länsstyrelserna under perioden 1999-2003inte hunnit bilda naturreservat i den takt som områden köpts in ellerintrångsersättning avtalats. anser därför att det ärlämpligt att något sakta in på takten i avsättningen av mark. Syftetmed skyddandet av värdefulla biotoper är inte i första hand deras legalastatus utan deras faktiska tillstånd. För skyddsvärda områden som inteomedelbart hotas av avverkning bör man kunna vänta med inköpeller intrångsersättning. Vi föreslår också ett ökat inslag avnaturvårdsavtal i arbetet med att bevara nyckelbiotoper i skogsmark.Naturvårdsåtgärderna måste stämmas av mot konsekvenserna för skogsbruketsproduktionsmål. Sammantaget bedömer att det är välavvägt att i förhållande till regeringens förslag för anslå 650miljoner kronor mindre till anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald.Frivillig avsättning av skogsmark är en viktig del i upprätthållandetav levande skogar. De statliga ersättningsmedlen bör prioriteras tillnaturvårdsavtal i högre grad än . Om stora områden skall undantasfrån traditionellt skogsbruk bör detta i första hand ske på statensmark så att den privata äganderätten bevaras och skogsägarensutkomstmöjligheter inte försämras. Vidare måste myndigheterna använda sig avstatens mark för markbyten.Kristdemokraterna prioriterar sanering av förorenade områden och anvisardärför mer än regeringen till detta anslag. Enligtbudgetpropositionen har kostnaderna för sanering av förorenade områdenvisat sig bli större än man tidigare antagit. För att minska kostnadernabehöver saneringsteknologin utvecklas. Forskning bör bedrivas bl.a.kring giftnedbrytande bakterier och andra nya saneringsmetoder. Viföreslår därför att ett saneringsteknologiskt institut bör inrättas fördetta ändamål med finansiering under anslag 34:4. Anslaget bör iförekommande fall även utnyttjas för sanering av radioaktivt kontamineradeområden.Kristdemokraterna anser att universiteten får för låga basanslag.Anslagen skall vara stora nog för universiteten att finansiera denlångsiktiga forskningen. Uppföljningen av miljömålen måste anses tillhöraden långsiktiga forskningen. Det är ett problem att en så stor andel avuniversitetens miljöforskning måste finansieras av externa medelsom söks projektvis. För att utveckla renare drivmedel och därigenombidra till renare luft i städerna behövs ytterligare medel till forskningkring trafikens utsläpp och alternativa drivmedel. börfå ansvaret för att i samarbete med andra myndigheter och aktörer inledaett forskningsprogram som syftar till att göra till en förebildför ett hållbart samhälle där huvuddelen av fordonen drivs med alternativabränslen. anvisar därför mer änregeringen till anslaget 34:5.Kristdemokraterna föreslår att anslagsökningen till föreslås minskasmed 20 miljoner kronor.Det svåraste miljöproblemet är klimatförändringarna. Bidragen tillklimatinvesteringar bör därför ökas. Investeringsstödet är inriktat pååtgärder som minskar klimatpåverkande utsläpp. Det är viktigt attreglerna som styr anslaget är strikt fokuserade på åtgärder som direktgår att hänföra till minskningar av växthusgaser. Den här typen avåtgärder ger relativt snabba och synliga resultat då de är åtgärdsinriktade,konkreta och lokala. För att fortsätta de relativt kostnadseffektivaklimatinvesteringsprojekten med full kraft föreslår Kristdemokraternaatt anslaget 34:14 ökas med i förhållande tillregeringens förslag.4. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1(c)() anför:I finns en majoritet, bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister, för förslagen i budgetpropositionen om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen avdet offentliga utgiftstaket samt förslaget om preliminära utgiftstakför åren 2005 och 2006.Centerpartiets budgetalternativ, med förslag till utgiftstak,anslagsfördelning och skatteförändringar, skall ses som en helhet där intenågon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från deandra.Centerpartiet vill ha ett samhälle där fokus finns på det friska ochinte på det sjuka. Att av den arbetsföra befolkningen är iarbetsåtgärder, öppen arbetslöshet sjukskrivning eller förtidspension,är inte tillfredsställande. Alla dessa människor är en resurs. Varjeindivid kan, med en annan syn, ges möjlighet att bidra med vad han ellerhon kan prestera. För att uppnå en positiv förändring fordras ett annattänkande, där individen ges självkänsla och självbestämmande och därsamhället ser till människan i första hand och inte till systemet somi dag, ett samhälle som bygger på federalismens principer där individenoch lokalsamhället är grunden. inleder en förändringsprocessbl.a. genom att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare.Den globala tillväxten, energiförsörjningen och den därtill sammanhängandemiljöproblematiken väcker stora frågor om framtiden. Den långsiktigalösningen för en hållbar energiförsörjning är ett samhälle som använderförnybara resurser. vill genom vårt budgetalternativbeträda vägen som leder in i kretsloppssamhället. Näringsliv och företagandeär grunden för ett blomstrande samhälle. Ett där företagande ärminst lika naturligt som anställning måste vara ett framtidsmål. I alltfrån skolan till myndigheter måste vikten av företagande och företagsamhetuppmuntras. Allt detta tillsammans med en tydlig bild av ett framtidahållbart och grönt samhälle är bärande delar i den resa in i framtidensom budgetmotion anslår.Centerpartiet föreslår att inrättar ett nytt anslag förforskning och utveckling av alternativa drivmedel. Anslaget bör uppgåtill . Vi vet att klimatproblemet måste lösas ochdet krävs att vi ser till att förverkliga mål om halveradeutsläpp av växthusgaser . Anslaget skall användas tillforskning och stöd till anläggningar för framställning av förnybaradrivmedel. Det är viktigt att forskningsinsatser görs i samarbete medfordonsindustrin samt drivmedelstillverkare. För att frigöra budgetmedelväljer vi bl.a. att minska anslagen för samtliga verk och myndigheterinom utgiftsområdet . föreslår att anslagen 34:1Naturvårdsverket minskas med , 34:9 och 34:10 Statens kärnkraftsinspektion:Förvaltningskostnadermed vardera samt 34:12 med 8 miljoner kronor.Kemikalieinspektionen får dock oförändrade anslag eftersom vi menar attarbetet med , REACH, kommer att kosta en heldel pengar.Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald bör minskas med 150miljoner kronor genom att medlen för inköp av skogsmark minskas. Dettamot bakgrund av att förordar en annan modell för bevarandeav skyddsvärd skogsmark, t.ex. naturvårdsavtal.Glädjande nog kan vi i årets budgetproposition konstatera att ävenregeringen har insett behovet av att satsa budgetmedel på sanering ochåterställning av förorenade områden.