bet · GR01NU8 · 2004-02-03 00:00:00 — Att nu ge torven ytterligare en ekonomiskförmån är minst sagt omotiverat, anför motionären avslutningsvis.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingRegeringens förslag om att torv skall vara elcertifikatsberättigande är,som tidigare redovisats, ett direkt svar på beställning våren2003 (bet. 2002/03:NU6). Företrädarna för Moderata samlingspartiet,och , som i en gemensam reservation hade yrkatavslag på förslaget om införande av ett elcertifikatssystem, avstod frånatt delta i beslutet om vilken elproduktion som skall varacertifikatberättigande.I en reservation (mp) anfördes att torv inte bör vara certifikatberättigande;reservanten konstaterade att det rör sig om ett fossilt bränsle, som enligtOECD, internationella energiorganet IEA, EU och FN:s klimatpanel (IPCC)avger koldioxid vid förbränning. Dessutom innebär torvtäkter ofta attstora naturvärden förstörs, anförde reservanten.EG-kommissionens beslutEG-kommissionen har, som nämnts, tidigare gjort bedömningen attelcertifikatssystemet i sin nuvarande utformning är förenligt med EG-fördraget.Kommissionens beslut innebär att den förmån som tilldelas producenter avs.k. grön el genom försäljning av elcertifikat på marknaden inte ansesutgöra statligt stöd. Garantipriset, som finns tillgängligt som ettalternativ för producenter av grön el, anses, enligt kommissionen, utgörastatligt stöd till dessa producenter när det utnyttjas men vara förenligtmed EG-fördraget.När det gäller förslaget om att torv skall vara elcertifikatsberättigandeanmälde regeringen detta för prövning till i juli 2003.Kommissionen meddelade sitt beslut , efter det attregeringen avlämnat den nu aktuella propositionen. Beslutet innebär attåtgärden delvis inte utgör stöd och delvis utgör stöd som är förenligtmed artikel 87.3 c i EG-fördraget, eftersom det uppfyller villkoren igemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön. Kommissionenanser att stödet uppfyller de allmänna villkoren av följande skäl:Enligt de svenska myndigheterna är stödet till elproduktion i kraftvärmeverksom använder torv, främst i kombination med andra bränslen, nödvändigtför att hindra att användningen av kol ökar i kraftvärmeverken. Dessutomhar de svenska myndigheterna visat att även med ett relativt högt beräknatmarknadspris på el och med det högsta garanterade priset för certifikat,kommer producenterna inte att överkompenseras i förhållande till sinamerkostnader för produktionen efter avdrag för inkomsterna avvärmeförsäljningen.Det garanterade priset täcker högst av merkostnaderna under det förstaåret. Dessutom sänks den genomsnittliga stödnivån linjärt under en periodpå och stämmer därför överens med artikel 45 i riktlinjerna.Uppdrag till Statens energimyndighetRegeringen gav i uppdrag till att göraen översyn av elcertifikatssystemet. Uppdraget skall redovisas i tvåetapper, varvid den första etappen som särskilt omfattar torv, den elintensivaindustrin och kvotpliktsavgiftens utformning skall redovisas senast den1 . Uppdragets övriga delar (etapp 2) skall slutredovisas senastden 1 november 2004.En del av uppdrag avser en allmän översikt avelcertifikatssystemet (etapp 2). Enligt uppdraget bör redovisaen första översikt av hur väl elcertifikatssystemet uppfyller de fastlagdamålen för systemet. I det fall brister identifieras bör förslag lämnas påförändringar som gör systemet mer ändamålsenligt. Redovisningen bör ge enbeskrivning av utvecklingen systemet varit i drift- vad som har fungerat väl och vad som fungerat mindre väl i systemet.Redovisningen bör vidare innehålla en bedömning av hur systemet inverkatpå berörda aktörers agerande vad avser nyinvesteringar och kapacitetsökningarm.m.Vidare bör redovisa statistik för den förnybaraelproduktionen under (etapp 2). Statistiken bör bl.a. innehållasammanställningar av den befintliga förnybara elproduktionskapaciteten,uppdelad på kraftslag. För biobränsleeldade kraftvärmeverk bör användabiobränslen redovisas. Uppgifter bör inkluderas för attmöjliggöra jämförelser av variationer mellan år, t.ex. vad avser nederbördoch temperatur. bör vidare redovisa en prognos för denmöjliga förnybara elproduktionskapaciteten fram . Bedömningarav faktisk och planerad utbyggnad bör redovisas liksom en bedömning avproduktionskostnaderna för olika kraftslag som är berättigade tillelcertifikat. Vidare bör göras en bedömning av de framtidaproduktionskostnadernai relation till den prognostiserade elprisutvecklingen. Redovisningen börockså omfatta uppgifter om hur stor andel av den totala elförbrukningensom den från kvotplikt undantagna elintensiva industrin står för, uppdeladpå relevanta industribranscher.Beträffande torvens roll inom elcertifikatssystemet (etapp 1) sägs detatt det i översynen bör ingå att värdera både effekterna förelcertifikatssystemetoch för kvotnivåerna av att torv blir ett certifikatberättigande bränsle.Energimyndigheten bör analysera vilken nivå på torvanvändning som kanvara rimlig att anta när kvotnivåerna för och framåt skallfastställas. bör vidare belysa om det finns mer ändamålsenligasätt att främja användningen av torv som bränsle i det svenska energisystemet.I anslutning till regeringens uppdrag till om översynav elcertifikatssystemet kan nämnas att det pågår diskussioner mellanNäringsdepartementet och det norska Olje- og kringförutsättningarna för ett gemensamt svensk-norskt elcertifikatssystem.Uppdrag till NaturvårdsverketI anslutning till yrkandet i motion 2003/04:N9 (m) om behovet av en översynav skyddet för våtmarker vid torvbrytning kan nämnas att Naturvårdsverketi sitt regleringsbrev för getts i uppdrag att, i samråd medSkogsstyrelsen, och , ta fram ennationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar.Uppdraget skall genomföras efter samråd med länsstyrelserna och övrigaberörda myndigheter och redovisas till regeringen senast den 1 oktober2005.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag om att elproduktion som sker med användning av torvi godkända kraftvärmeverk skall vara elcertifikatsberättigande är ettdirekt svar på den begäran som , på utskottets förslag, gjordevåren 2003. Skälen för utskottets ståndpunkt att torv bör berättiga tillelcertifikat är, som tidigare redovisats, miljömässiga. Om torv inte skullevara certifikatberättigande skulle torven som bränsle i kraftvärmeverkenkomma att konkurreras ut av kol. Effekten av en ökad kolanvändning blirökade miljöstörande utsläpp. Enligt utskottets bedömning föreligger ingenrisk för att torv skall tränga ut användningen av biobränslen, eftersomtorv inte utgör något alternativ till biobränslen. Alternativet till torvär, som nämnts, ökad kolanvändning.I några motioner avvisas regeringens förslag om att torv skall varaelcertifikatsberättigande, med hänvisning till olika miljöskäl. Utskottetvill härvid erinra om att, som nämnts, bevekelsegrunderna för utskottetsställningstagande var miljömässiga. Någon ny informationeller några nya synpunkter som skulle motivera ett annat ställningstagandekan utskottet inte se att motionärerna anför.Utskottet vill också erinra om att uppdrag särskiltomfattar en utvärdering av torvens roll inom elcertifikatssystemet. Idenna del av uppdraget, som skall redovisas , ingår,som nämnts, bl.a. att värdera effekterna av att torv blir ettcertifikatberättigande bränsle och att belysa om det finns mer ändamålsenligasätt att främja användningen av torv som bränsle i det svenska energisystemet.När det gäller frågan om skyddet av våtmarker vill utskottet hänvisatill det tidigare omnämnda uppdraget till att ta fram ennationell strategi på området.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i berörd del ochavstyrker de här aktuella motionerna i motsvarande delar.Information om elleverantörernas ersättningar, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om att elleverantörerna skallåläggas att till anmäla den ersättning de tar ut av mindreelförbrukare för att hantera kvotplikten åt dem samt att dessa ersättningarskall offentliggöras. Enligt vad utskottet erfarit kan de avgifterelleverantörerna tar ut variera relativt kraftigt. Utskottet utgår från attdet inom ramen för ett uppdrag som givits skall gå attfå ett underlag för en analys av om konsumenternas ersättningar tillelleverantörerna ligger på en rimlig nivå. Jämför reservationerna 2 (m,fp) och 3 (kd) samt särskilt yttrande 1 (m, fp).PropositionenRegeringen föreslår att elleverantörerna fortlöpande till tillsynsmyndigheten() skall anmäla den ersättning de tar ut för att hanterakvotplikten åt elanvändare som förbrukar mindre än 50 000 kilowattimmarel . skall offentliggöra de ersättningar somelleverantörerna tillämpar.Att kunna jämföra priser och andra villkor är viktigt på alla marknader,inte minst på elmarknaden vid val av elleverantör, sägs det. Elanvändarnabör därför ges förbättrade möjligheter att jämföra de priser somelleverantörerna tillämpar när det gäller att hantera kvotplikten. Detta ärangeläget när möjligheten att frivilligt hantera kvotplikten blir aktuellavseende . Behovet av att få tillgång till sådan information ärsärskilt stort för elanvändare med en mindre förbrukning av el, t.ex.privatpersoner som bor i villor eller lägenheter samt småföretagare. Detfinns ingen offentlig redovisning över vilka ersättningarelleverantörerna tar ut av elanvändarna. offentliggörandeav vilka ersättningar som elleverantörerna tillämpar kan ske genom attmyndigheten publicerar sådan information på sin hemsida eller på annatsätt offentliggör uppgifterna. En bestämmelse om anmälningsskyldighetenbör enligt regeringen tas in i det kapitel i lagen om elcertifikat sombehandlar tillsyn m.m. (6 kap.).Närmare föreskrifter om leverantörerna skall göraanmälningar och vilka uppgifter som skall lämnas i anmälningarna kommeratt meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,tillsynsmyndigheten. Utgångspunkten bör vara att anmälningarna skall göraskvartalsvis och att anmälan skall omfatta den totala ersättning somelleverantören tar ut av kunden. Den anmälda ersättningen skall därförinkludera elcertifikatskostnad, eventuella påslag och mervärdesskatt, såatt jämförelser mellan olika leverantörers debitering blir möjliga attgöra. Regeringens bedömning är att anmälningsskyldigheten inte kommer attställa några omfattande krav på företagens administration och att företagenskostnader för rapporteringen kommer att bli begränsade. Energimyndighetensansvar för elmarknadens funktioner har förstärkts.Myndigheten har också givits en mer operativ roll som expertmyndighetavseende elhandelsfrågor. Vidare har uppgiften attinformera om elcertifikatssystemet och följa utvecklingen påelcertifikatsmarknaden.Myndigheten hanterar också flera administrativa uppgifter ielcertifikatssystemet.Regeringen anser att den nya uppgiften att svara för information om denersättning elleverantörerna tar ut för att hantera kvotplikten åtelanvändarna ligger naturligt inom ramen för ansvar.Hanteringen av anmälningarna och offentliggörandet av ersättningarna bedömsinte bli omfattande och bör därför kunna ske inom ramen för myndighetensnuvarande resurser.MotionernaI motion 2003/04:N9 (m) yrkas avslag på propositionen i dess helhet, dvs.således även på förslaget om information om elleverantörernas ersättningar.Någon särskild motivering avseende denna del lämnas dock inte i motionen.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om att elräkningarna skall varaöverskådliga för konsumenterna, anförs det i motion 2003/04:N7 (kd).Motionärerna erinrar om att vid elcertifikatssystemetsinförande ansåg att det var förenat med en rad osäkerheter kring vilkakostnaderna skulle bli för konsumenterna. De menar att allt pekade på attsystemet skulle bli onödigt dyrt för konsumenterna i förhållande tillmiljönyttan, och de hävdar att den nu aktuella propositionen med önskvärdtydlighet visar att så också blev fallet. Elpriset är alltför sammansattoch svårbegripligt för den enskilde elkonsumenten, och elräkningen är iallmänhet mycket svår att förstå, vilket gör det svårt för de enskildahushållen att överblicka och påverka sina elkostnader, anför motionärerna.De anser att skall anmoda regeringen att ge iuppdrag att verka för att elfakturor skall göras begripliga för konsumenterna,varigenom konsumenterna också ges möjlighet att agera mer aktivt i syfteatt spara el.Vissa kompletterande uppgifterI tidigare nämnda uppdrag ingår, under rubriken konsumenten (etapp 2), att bör kartlägga och analyserahur konsumentpriserna på elcertifikat utvecklats. Myndigheten bör bedömaom det behövs kompletterande åtgärder för att förbättra konsumentensvillkor och information vad avser elcertifikatssystemet. Fakturans rollsom informationsbärare för kunden bör särskilt belysas. Resultat frånarbetet med kvotpliktens utformning bör därvid vara en viktig utgångspunkt(se avsnitt i det följande om kvotens utveckling över tiden).Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar regeringens förslag om att elleverantörerna skallåläggas att till anmäla den ersättning de tar ut avmindre elförbrukare för att hantera kvotplikten åt dem samt att dessaersättningar skall offentliggöras. För att en marknad skall kunna fungeraeffektivt är det nödvändigt att kunderna har tillgång till jämförbarapriser. Först då går det att jämföra en leverantör med en annan.Enligt vad utskottet erfarit kan de avgifter elleverantörerna tar utvariera relativt kraftigt. /04 redovisades i ett programi radio överslagsmässiga beräkningar av konsumenternas kostnaderför elcertifikatssystemet , baserade på olika antaganden avseendepriser och kvotpliktig förbrukning. Enligt dessa beräkningar skulle knappthälften av de totala kostnaderna, som beräknades till ca 3,5 miljarderkronor, komma att gå till de producenter som skall stödjas avelcertifikatssystemet, en femtedel till skatter och drygt en tredjedel tillelleverantörerna. Utskottet vill inte tillmäta dessa schabloniserade uppgifteralltför stor betydelse i sig. anser utskottet att det ärutomordentligt viktigt för allmänhetens tilltro till elmarknaden och dessfunktion att ett system som har till syfte att främja produktion avförnybar el också verkligen gör detta - utan att kringkostnaderna blironödigt höga. Enligt utskottets mening hör den här berörda frågan naturligthemma i uppdrag, och utskottet utgår från att den kommeratt behandlas där. En redovisning av hur det faktiska utfallet har blivitbör - inom ramen för uppdrag - lämnas så snart sommöjligt. I en sådan redovisning vore det önskvärt att få ett underlag fören analys av om konsumenternas ersättningar till elleverantörerna liggerpå en rimlig nivå.Frågan om hur elräkningarna skall kunna bli överskådliga för konsumenternatas upp i motion 2003/04:N7 (kd). Utskottet känner stor sympati för detankegångar som förs fram i motionen och menar att det finns en hel delkvar att göra på området för olika aktörer. Som redovisats innefattarEnergimyndighetens uppdrag ett särskilt avsnitt som avser villkor förkonsumenten, i vilket ingår att speciellt belysa fakturans roll sominformationsbärare för kunden. Något behov av ett ytterligare uppdrag tillKonsumentverket, vilket förordas i den nämnda motionen, kan utskottetdärför inte se.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i här aktuell del.Motion 2003/04:N9 (m), i vilken propositionen - utan särskild motivering- avvisas, avstyrks i motsvarande del. Även motion 2003/04:N7(kd), som i sak kan anses tillgodosedd, avstyrks.Elintensiv industriUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om en utökning av kretsen av elintensivaindustrier som omfattas av undantaget från kvotplikten. Ställningstagandei denna fråga bör anstå till översynen av elcertifikatssystemet som skallske i samband med kontrollstationen för klimatpolitiken senare under år2004. Jämför reservation 4 (kd) och särskilt yttrande 2 (m, fp).PropositionenRegeringen gör bedömningen att det inte är lämpligt att nu utöka kretsenav elintensiva industrier som omfattas av undantaget från kvotplikten.Denna fråga bör behandlas i den kommande översynen av elcertifikatssystemet,vilken är planerad att göras i samband med kontrollstation förklimatpolitiken. Vid översynen kan då en helhetsbedömning av deninternationellt konkurrensutsatta industrins villkor göras.Om undantaget från kvotplikten nu skulle utökas, innan ett förslag tillutformning av regler för nedsättning av skatt på energi är framlagt, skulledetta kunna skapa osäkerhet både för den elintensiva industrin och för deaktörer som skall hantera kvotplikten, anser regeringen. En utökning avundantaget från kvotplikten fr.o.m. skulle kunnamedföra att förutsättningarna för den elintensiva industrin skulle ändrasbåde och . Det är angeläget att ett långsiktigt hållbartsystem för undantag från kvotplikten skapas, så att den elintensivaindustrin får stabila förutsättningar. Regeringen anser det därför lämpligtatt avvakta den fortsatta beredningen av Skattenedsättningskommitténsbetänkande Svåra skatter! (SOU 2003:38). Regeringens bedömning är vidareatt det är väsentligt att hålla elcertifikatssystemet så stabilt sommöjligt under systemets inledande fas och att ge samtliga aktörer rimligamöjligheter att förutse utvecklingen över tiden.MotionernaI två motioner - 2003/04:N7 (kd) och 2003/04:Sk401 (kd) - begärs, medlikartade motiveringar, att regeringen skall återkomma med förslag omlagstiftning som innebär att växthusnäringen undantas från kvotplikt ielcertifikatssystemet. I ett flertal statliga utredningar har slagitsfast att växthusodlingen är en mycket energiintensiv näringsgren som ärutsatt för en stark internationell konkurrens, framhåller motionärernaoch påpekar att energikostnaden i de flesta växthusföretag enligtSkattenedsättningskommitténs beräkningar (SOU 2003:3) ligger på avproduktionsvärdet. Motionärerna anser vidare att EU:s rådsdirektiv(2003/96/EG) ger stöd för att undanta växthusnäringen från kvotplikten inomelcertifikatssystemet.Vissa kompletterande uppgifterÖversyn av elcertifikatssystemetI uppdrag om översyn av elcertifikatssystemet ingår,under rubriken industrins undantag från kvotplikt (etapp1), att bör göra en helhetsbedömning av den internationelltkonkurrensutsatta elintensiva industrins kvotplikt och lämna förslag tilllämpliga undantagsregler för den elintensiva industrins kvotplikt. Reglernabör ta hänsyn till rådets direktiv om energibeskattning (2003/96/EG;artikel 17 om nedsättning av energiskatt för energiintensiv industri) ochdet förslag om definition av elintensiva företag som framläggs idepartementspromemorian Förslag till program för energieffektivisering ienergiintensiva företag (Ds 2003:51). Undantagsreglerna bör beakta behovetav att över tiden förutse hur stor andel av den totala elförbrukningensom kommer att undantas kvotplikt.Kontrollstationen för klimatpolitikenRegeringen gav i uppdrag till och Energimyndighetenatt gemensamt utarbeta underlag inför utvärderingen av klimatpolitikenvid kontrollstationen . Arbetet skall göras i samarbete medStatskontoret, , Konjunkturinstitutetoch andra berörda myndigheter. I uppdraget ingår att utveckla en nyprojektion för utsläppen av växthusgaser och att genomföra en utvärderingav nuvarande styrmedel och åtgärder med avseende på kostnader, effekterpå utsläpp och konsekvenser för andra samhällsmål. Med utgångspunkt i dennämnda projektionen och de bedömningar myndigheterna gör av möjligheternaatt med nuvarande åtgärder och styrmedel nå delmålet för ,skall myndigheterna vid behov bedöma effekter för miljön, kostnader ochsamhällsekonomiska konsekvenser av ytterligare utökade kostnadseffektivaåtgärder för att nå delmålet. Vidare skall myndigheterna kartlägga nyakunskaper om klimatproblemet och analysera ekonomiska och miljömässigaeffekter av att integrera mekanismerna i delmålet för perioden 2008-2012.Uppdraget skall redovisas senast den 30 juni 2004.Effekter på den energiintensiva industrins konkurrenskraft av klimatpolitiskabeslutRegeringen gav i uppdrag åt () att analysera effekterna på den svenska energiintensivaindustrins konkurrenskraft vid införande av klimatpolitiska beslut.Analysen skall i första hand fokusera på de branscher som omfattas av EU:ssystem för handel med utsläppsrätter. Uppdraget består av två delar, delsen kvalitativ analys, dels metodutveckling och simulering. Samråd bör skemed och med avseende på deras nyssnämndauppdrag inför utvärderingen av klimatpolitiken vid kontrollstationen år2004. Uppdraget skall redovisas senast den 30 juni 2004.Skattenedsättningskommitténs betänkandeI propositionen sägs, som nämnts, att det är angeläget att den elintensivaindustrin får stabila förutsättningar och att den pågående beredningen avSkattenedsättningskommitténs betänkande är av betydelse i det sammanhanget.Enligt uppgift är en proposition med anledning av Skattenedsättningskommitténsförslag planerad till augusti 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens åsikt att det inte är lämpligt att nu göranågra förändringar vad avser den krets av elintensiva industrier somomfattas av undantaget från kvotplikten. Ställningstagande i denna frågabör anstå till översynen av elcertifikatssystemet som skall ske i sambandmed kontrollstationen för klimatpolitiken senare under år 2004.Energimyndigheten skall, som nämnts, redovisa en helhetsbedömning av deninternationellt konkurrensutsatta elintensiva industrins kvotplikt och lämnaförslag till lämpliga undantagsregler för den elintensiva industrinskvotplikt . I detta sammanhang vill utskottet framhållavikten av att eventuellt förändrade undantagsregler får en ändamålsenligoch entydig utformning, så att exempelvis inte gränsdragningsproblem mellanföretag inom olika näringsgrenar skall behöva uppstå.Med det anförda avstyrker utskottet de båda här aktuella yrkandena imotionerna 2003/04:N7 (kd) och 2003/04:Sk401 (kd), i vilka föreslås attväxthusnäringen skall undantas från kvotplikt.Kvotens utveckling över tidenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörande kvotnivåer och kvotpliktsavgifteri elcertifikatssystemet. Utskottet kan inte se någon anledning att nugöra några ändringar i dessa båda hänseenden. Båda områdena omfattas avEnergimyndighetens uppdrag, som skall redovisas i två omgångar senareunder . Jämför reservation 5 (mp) och särskilt yttrande 3 (m, fp).PropositionenRegeringen redovisar i propositionen sin bedömning att kvotplikten intebör ändras . Torvens nya ställning som ett certifikatberättigandebränsle i kraftvärmeverk påverkar inte påtagligt den tidigare fastställdakvotnivån för . I den översyn av elcertifikatssystemetsom planeras ske bör dock torvens inträde i detta systemsärskilt beaktas när kvotnivåerna för och framåt fastställs.Den nu gällande kvotnivån grundar sig på beräkningar utifrån målet om enökning av användningen av el från förnybara energikällor med från2002 års nivå . Kvotplikten är det krav som ställs på dekvotpliktiga att inneha ett visst antal elcertifikat på sitt certifikatkontoden för att undvika att påföras en kvotpliktsavgift.Kvotpliktsnivån lades fast för genom beslutom att införa elcertifikatssystemet. har gjort bedömningarav nuvarande och planerad torvanvändning i kraftvärmeanläggningar. Underår 2002 producerades ca el i kraftvärmeanläggningar. Utredningenbedömde att elproduktionen från torv skulle öka till ca år 2003om torven skulle omfattas av elcertifikatssystemet. Utgående frånutredningens bedömning och från tidpunkten för ikraftträdande av det häraktuella förslaget - - bedömer regeringen att tillskottettill den certifikatberättigande elproduktionen i kraftvärmeverk för år2004 kan förväntas uppgå till ca . Det nu aktuella förslaget omatt elproduktion som sker med torv i kraftvärmeverk skall varacertifikatberättigande bedöms inte påtagligt påverka beräkningsunderlaget förkvotplikten för . Regeringen anser, i likhet med m.fl., att det är viktigt för elcertifikatssystemets stabilitet ochtillförlitlighet att kvotnivån fastställs för .