bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /04:60 Berättelse om verksamheten inomEuropeiska unionen samt ett antalmotioner från allmänna motionstiden respektive2003 som innehåller yrkanden med avseende påsamarbetet inom Europeiska unionen samt två motionersom väckts med anledning av skrivelse 2003/04:60.Utrikesutskottet har berett övriga berörda utskotttillfälle att vad avser sina respektiveberedningsområden yttra sig över skrivelsen samt demotioner som behandlas i anslutning till denna. har beretts tillfälle att yttra sig överskrivelsen. Yttranden har inkommit frånkonstitutionsutskottet, finansutskottet,arbetsmarknadsutskottet och . Förutom attdessa yttranden citeras eller refereras ibetänkandet är de i sin helhet fogade tillbetänkandet.I föreliggande betänkande tar utskottet upp frågorkring den europeiska utrikes- och säkerhetspolitiken(GUSP) till särskild behandling. Utrikesutskottettar även upp frågor som gäller övrigasamarbetsområden i anslutning till de motioner somhar väckts. Till följd av att konventet om Europasframtid avslutades men attregeringskonferensen inte kunde avslutas har ävenfrågor kring EU:s framtid givits omfattande utrymmei betänkandet.Till betänkandet har fogats 19 reservationer och 2särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Europeiska rådetRiksdagen avslår motion 2003/04:U208 yrkande 1.2. UtvidgningenRiksdagen avslår motion 2003/04:K419 yrkande 2.3. Ekonomiskt samarbete och ekonomiskpolitikRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U18yrkandena 6 och 12 samt 2003/04:U19 yrkande 3.Reservation 1 (m, fp, kd, c)4. Konventet och regeringskonferensenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K206,2002/03:K238 yrkandena 1-3, 2002/03:K288yrkandena 1 och 2, 2002/03:Fi289 yrkande 1,2002/03:U323 yrkande 17, 2002/03:U324 yrkandena3-5, 2002/03:U326 yrkandena 13, 14, 17, 19, 20och 23, 2003/04:K209, 2003/04:U18 yrkande 1,2003/04:U19 yrkande 4 samt 2003/04:U211 yrkandena1 och 2.Reservation 2 (v, mp)Reservation 3 (c)5. FolkomröstningRiksdagen avslår motion 2002/03:U324 yrkande 1.Reservation 4 (v, mp)6. Europeiska unionens förbindelser medomvärldenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U206yrkandena 1-3 och 5, 2002/03:U228 yrkande 4,2002/03:U245 yrkande 3, 2002/03:U277 yrkande 2,2002/03:U280 yrkandena 2, 3, 8, 9, 11, 13 och 14,2002/03:U299 yrkandena 4-7, 2002/03:U326 yrkande3, 2002/03:Fö261 yrkande 6, 2003/04:K419 yrkande8, 2003/04:U14 yrkande 10, 2003/04:U17 yrkande 7,2003/04:U18 yrkande 3, 2003/04:U19 yrkandena 5, 8och 10, 2003/04:U203 yrkandena 3, 5, 12 och 13,2003/04:U208 yrkandena 2-5, 2003/04:U211 yrkande4, 2003/04:U256 yrkande 3, 2003/04:U259 yrkande6, 2003/04: U282 yrkandena 4 och 21, 2003/04:U289yrkande 3, 2003/04:U292 yrkandena 1, 3 och 4,2003/04:U325 yrkande 3, 2003/04:U329 yrkande 4,2003/04:U340 yrkande 1, 2003/04:U342 yrkande 1,2003/04:U348 yrkande 30, 2003/04:U350 yrkandena 6och 7 samt 2003/04:Fö242 yrkandena 1 och 3.Reservation 5 (m, fp)Reservation 6 (v, mp)Reservation 7 (c)7. Ökade internationella åtaganden ochsvenska försvarsmaktenRiksdagen avslår motion 2003/04:U256 yrkande 4.Reservation 8 (m)8. EU:s bilaterala relationerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U231yrkande 9, 2002/03:U281 yrkande 7, 2002/03:U295yrkande 4, 2002/03:U322 yrkande 14 2003/04:U248yrkande 3 samt 2003/04:U339 yrkandena 3 och 4.Reservation 9 (v)9. avslår motionerna 2003/04:U14 yrkande5, 2003/04:U19 yrkandena 2 och 7, 2003/04:U220yrkandena 7 och 8, 2003/04:U249 yrkandena 2 och3, 2003/04:U329 yrkande 6 samt 2003/04:U342yrkande 2.Reservation 10 (m)Reservation 11 (fp)Reservation 12 (c)10. TurkietRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U286yrkandena 1 och 6 samt 2003/04:U19 yrkande 1.11. IrakRiksdagen avslår motion 2003/04:U19 yrkande 9.Reservation 13 (m, fp, kd)12. Den gemensamma handelspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U18 yrkande2, 2003/04:U19 yrkande 6, 2003/04:U348 yrkande 28samt 2003/04:U351 yrkande 1.Reservation 14 (fp) - motiv13. Sysselsättning och socialpolitikRiksdagen avslår motion 2003/04:U18 yrkandena10 och 11.Reservation 15 (m, fp, kd)14. ArbetstidsdirektivetRiksdagen avslår motion 2003/04:U19 yrkande 11.Reservation 16 (m)15. TjänstedirektivetRiksdagen avslår motion 2003/04:U19 yrkande 12.Reservation 17 (m)16. Fri abortRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U235yrkande 2 och 2003/04:U276 yrkande 2.17. Jordbruk, fiske och miljöRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U324yrkande 17, 2002/03:U326 yrkande 10,2002/03:MJ428 yrkande 50 samt 2003/04:U18yrkandena 4 och 5.Reservation 18 (c)Reservation 19 (mp)18. KonsumentpolitikRiksdagen avslår motion 2003/04:U18 yrkande 7.19. Människohandel och narkotikafrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U18yrkandena 8 och 9 samt 2003/04:U339 yrkandena 1och 2.20. Regeringens skrivelse 2003/04:60Berättelse om verksamheten inom denEuropeiska unionen under 2003Riksdagen lägger skrivelse 2003/04:60 tillhandlingarna.Stockholm den 27 april 2004På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), i (m), BerndtEkholm (s), (), (),(), (), AgneHansson (c), (), (), (), (), AnitaJohansson (s), () och ().2003/04UU10Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utrikesutskottetregeringens skrivelse 2003/04:60 Berättelse omverksamheten inom Europeiska unionen samtett antal motioner från allmänna motionstiden 2002respektive 2003 som innehåller yrkanden med avseendepå samarbetet inom Europeiska unionen samt tvåmotioner som väckts med anledning av skrivelse2003/04:60.Utrikesutskottet har berett övriga utskotttillfälle att yttra sig över skrivelsen samt demotioner som behandlas i anslutning till denna i dedelar som har samband med respektive utskottsberedningsområde. Även har berettstillfälle att yttra sig över skrivelsen.Utrikesutskottet har erhållit yttranden överskrivelsen jämte motioner frånkonstitutionsutskottet, finansutskottet,arbetsmarknadsutskottet samt yttrande överskrivelsen från . I de frågor som intefaller inom utrikesutskottets primäraberedningsområde har relevanta avsnitt ur de andrautskottens yttranden refererats eller citeratsrelativt utförligt. Yttrandena återges också i sinhelhet i bilagor till betänkandet. Även bedömningari de övergripande frågor som faller inom respektiveutskotts beredningsområde och som utskotten harpresenterat i sina yttranden redovisas ibetänkandet. Därutöver har utrikesutskottet även ivissa fall refererat eller citerat egna betänkandeneller betänkanden från andra utskott i de delar somberör frågor som även behandlas i föreliggandebetänkande.Utskottet har i samband med beredningen av ärendet,och avsnittet om EU:s förbindelser med omvärlden,erhållit en föredragning avambassadören och departementsrådet kanslirådet 10 kap. 1 § riksdagsordningen skallregeringen fortlöpande informera om vadsom sker inom ramen för samarbetet i Europeiskaunionen samt till lämna enskrivelse med berättelse över verksamheten iEuropeiska unionen. Med regeringens skrivelse2003/04:60 har regeringen lämnat den avseddaredogörelsen till gällande år 2003.Skrivelsens huvudsakliga innehållSkrivelse 2003/04:60 Berättelse om verksamheten inomEuropeiska unionen behandlar samtligasamarbetsområden inom EU, varav kan nämnas EU:sövergripande utveckling, det ekonomiska och socialasamarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, deträttsliga och inrikes samarbetet samt unionensinstitutioner.Verksamheten präglades av arbetet ikonventet och regeringskonferensen. Arbetet med ettnytt fördrag, syftar bl.a. till ett effektivarebeslutsfattande i den utvidgade unionen. Under åretantogs ett strategiskt treårigtarbetsprogram för rådet, samt en säkerhetsstrategiför unionen. Anslutningsfördraget med de tio nyamedlemsstaterna - , , ,, , , , ,och - undertecknades den 14 april2004.Skrivelsen redovisar också att arbetet med attfrämja en hållbar utveckling, där ekonomiskareformer, sysselsättning och sociala frågor samtmiljöhänsyn kopplas samman, fortsatte inom ramen förden s.k. Lissabonstrategin.I bilagor redovisas bl.a. mål av svenskt intressevid och förstainstansrätt samtviktigare domar och överträdelseärenden.Den övergripande utvecklingen iEuropeiska under 2003SkrivelsenFörberedelserna inför utvidgningen av unionen medtio nya medlemsstater samt arbetet med ett nyttfördrag präglade i hög grad arbetet . VidEuropeiska rådets möte konstaterades attEU:s målsättning är att kunna välkomna ochRumänien som medlemmar . harunder året gjort avsevärda ansträngningar i sittreformarbete. konstaterade dock idecember att fortsatta reformer krävs för att landetskall anses uppfylla det politiska kriteriet förinträde, som är ett av de s.k. Köpenhamns-kriterierna, och som krävs för attmedlemskapsförhandlingar skall kunna inledas.Förberedelserna inför den nu pågående regerings-konferensen, som bl.a. syftar till effektivarebeslutsprocesser i den utvidgade unionen, slutfördesunder våren. Detta arbete skedde inom ramen för dets.k. konventet om framtid. Vid mötet i bestämdes atten regeringskonferens skulle sammankallas redan ioktober. Det italienska ordförandeskapets ambitionatt avsluta förhandlingarna kunde dockinte infrias.Arbetet med att inom unionen främja en hållbarutveckling, dvs. ett integrerat synsätt påekonomiska, sociala/sysselsättnings- och miljö-frågor, fortsatte inom ramen förLissabonstrategin. Vid Lissabonstrategins tredjeuppföljningsmöte i betonades att miljö-frågorna, en fråga som drivits aktivt från svensksida, utgjorde ett bärande inslag i strategin. konstaterade att betydande framsteggjorts sedan det senaste vårtoppmötet.På det ekonomiska området antogs de årligaallmänna ekonomiska riktlinjerna. Dessa lyfte framett antal områden som viktiga för att åstadkomma enhållbar tillväxt, bl.a. en väl avvägd makroekonomiskpolitik, sunda offentliga finanser, ökadeinvesteringar i kunskap och innovation samt bättrefungerande och mer konkurrenskraftiga arbets-,produkt- och kapitalmarknader.Under året fortsatte diskussionen kringutformningen och tillämpningen av stabilitets- ochtillväxtpakten. Kommissionens s.k. underskottsför-faranden avseende och inleddesnär det stod klart att budgetunderskottet i dessaländer överstigit treprocentsgränsen. Rådet kundedock inte enas kring de rekommendationer omförbättringar i de tyska respektive franskaoffentliga finanserna som kommissionen presenterat.I stället antogs icke förpliktande rådsslutsatsersom dock i sak anslöt mycket nära till dessarekommendationer.Den folkomröstning om införandet av euron som densvenska regeringen beslutade efterpartiledaröverläggningar hölls somplanerat . Utfallet visade att detinte fanns stöd för ett beslut om att skulledelta fullt ut i tredje etappen av EMU.Under året genomfördes en halvtidsöversyn av dengemensamma jordbrukspolitiken. Förhandlingarna omförslagen pågick och nådde rådeten politisk överenskommelse om den framtida jord-brukspolitiken. Överenskommelsen innebär tvåprincipiellt viktiga förändringar av den gemensammajordbrukspolitiken, dels att de nuvarande direkt-stöden till jordbrukare omvandlas till inkomststöd,dels att medlemsstaterna ges ett större inflytandeöver hur jordbrukspolitiken skall utformas i detegna landet.Fortsatta steg togs i syfte att upprätta engemensam asyl- och migrationspolitik för unionen.Vid i bekräftadesmålsättningen att få till stånd ett effektivareeuropeiskt asylsystem för att snabbt identifieraskyddsbehövande. Den s.k. Dublinförordningen antogs.Förordningen innehåller regler för att avgöra vilkenmedlemsstat som ansvarar för att pröva en asylan-sökan. Rådet kunde också enas i frågan omminiminormer för mottagandevillkor för asylsökande imedlemsstaterna. Diskussionen kring regler för pröv-ningen av en asylansökan fortsatte. varfrågor om laglig och illegal invandring i fokus.Inom den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken präglades arbetet av krisen iIrak. Vid ett extra möte med ifebruari konstaterade stats- och regeringschefernaatt medlemsstaterna trots vissa åsiktsskillnaderkunde enas i sitt stöd för FN:s ansträngningar attfinna fredliga lösningar. Som ett led iuppföljningen av krisen inleddes ett arbete med attutarbeta en säkerhetsstrategi för unionen, sombekräftade unionens stöd för en effektivmultilateralism med FN i fokus. På svenskt initiativantogs även en strategi mot spridning avmassförstörelsevapen.Genomförandet av den handlingsplan mot terrorismsom beslutades av vid ett extramöte fortsatte att ligga tillgrund för unionens kamp mot terrorismen. En radåtgärder vidtogs för att ytterligare stärka detoperativa polissamarbetet inom unionen.Vid mötet med i idecember antogs även unionens första strategiskatreåriga arbetsprogram för rådet. Detta skedde ienlighet med den överenskommelse som träffats i om atteffektivisera rådets arbete.Europeiska rådets uppgifter enligt EU-fördragetär att "ge unionen de impulser som behövs fördess utveckling och fastställa allmännapolitiska riktlinjer för denna utveckling".Resultaten av Europeiska rådets mötenpresenteras i form av skriftliga slutsatserfrån mötena. Dessa publiceras på rådetswebbplats. hölls möten i den20-21 mars, i samti och 12-13 december.Ett extramöte för att diskutera krisen i Irakhölls i . Därutöverhölls ett informellt möte för en diskussion omkonventet den 16 april.MotionenI den enskilda motionen 2003/04:U208 (m) yrkande 1diskuteras, mot bakgrund av utvidgningen av EU, hurSverige allmänt förhåller sig till det europeiskaintegrationsarbetet. Det anses beklagligt att detSverige, som inte minst på grund av sitt geografiskaläge haft den stora lyckan att klara sig undan krigoch förtryck, inte tillmäter det europeiskasamarbetet större betydelse. Det finns enisolationism byggd på en tro att den svenskavälfärden skulle vara unik och dessutom oberoende avomvärlden. I själva verket har välfärdalltid byggt på och förutsatt djup integration medomvärlden.Utskottets övervägandenUtskottet vill framhålla att medlemskap iEuropeiska unionen är ett uttryck för en strävan atttillsammans med andra länder lösa gemensammaproblem. Frågor som är gränsöverskridande och därdet nationella beslutsfattandet inte räcker till föratt nå politiska mål behöver lösas i samverkan medandra länder. Det kan exempelvis röra miljöfrågoroch kamp mot narkotika och gränsöverskridandebrottslighet, men också röra frågor omsysselsättning och tillväxt. Europeiska unionenkommer tack vare utvidgningen med tio nyamedlemsstater att bli en bredare europeisksamarbetsorganisation. Ytterligare medlemsstater äratt vänta . Strävan är att allamedlemsstater skall delta fullt ut i de olikadelarna av samarbetet, även om visst utrymme finnsför s.k. flexibel integration, dvs. att olika länderrör sig i olika hastigheter mot samma mål.Utskottet har dubbla uppgifter när det gäller EU.Utskottet ansvarar t.ex., när så är behövligt, förriksdagens beredning av övergripande frågor som rörEuropeiska unionen. Det innebär att utskottetbereder propositioner om medlemskap i , omfördragsändringar samt regeringens årliga skrivelseom verksamheten inom EU. Detta arbete sker isamarbete med andra berörda utskott. Utskottets rollliknar i detta sammanhang den roll somfinansutskottet har vad gäller budgetfrågor. Vidarehar utskottet, enligt riksdagsordningen, ansvar attfölja EU-frågorna inom sitt beredningsområde somfackutskott. Det bör dock noteras att EU-frågor berörs i nästan samtliga av utskottetsbetänkanden under varje . Utskottet berörssåledes i mycket hög grad av EU-frågorna. Utskottetser positivt på detta arbete och tar aktiv del idetsamma. Utifrån utskottets funktion som detutskott i som ansvarar för beredningen avövergripande EU-frågor har utskottet ett särskiltansvar att följa utvecklingen inom Europeiska rådet.Med vad som ovan anförts anserutskottet att de frågor som motionenväckt är besvarade och avstyrkerdärmed motion 2003/04:U208 (m)yrkande 1.UtvidgningenSkrivelsenDen undertecknade de tioanslutningsländerna och de 15 dåvarandemedlemsstaterna anslutningsfördraget vid en ceremonii . Nio anslutningsländer höll folkomröstningarsom i samtliga fall gav ett positivt utfall när detgäller ett framtida EU-medlemskap. På Cypernfattades beslut om medlemskap av det nationellaparlamentet.Fortsatt övervakning av de tio ländernasreformframsteg bedrivs av kommissionen genom s.k.monitoring. En sista heltäckande rapportering omövervakningen avgavs i och med de översynsrapportersom presenterades . I dessa presenteradesläget när det gäller anpassningen av nationelllagstiftning till per den 1 septem-ber. Kommissionen konstaterade att de tio ländernavid denna tidpunkt hade uppnått en hög grad av EU-anpassning på flertalet områden till EU:s regelverk.På ett mindre antal områden bedömde kommissionen attländerna med befintlig planering inte skulle hinnauppfylla sina åtaganden före anslutningen den 1 maj2004.MotionenI partimotion 2003/04:K419 (fp) yrkande 2 diskuterasfrågeställningar om s.k. övergångsregler inför denya medlemsländernas inträde i EU.Utskottets övervägandenUtskottet har betonat värdet avEuropeiska unionens utvidgning. I det av riksdagenden godkända betänkandet2003/04:UU4 Europeiska unionens utvidgning 2004tillstyrkte utskottet regeringens proposition2003/04:25.Utskottet anser, vilket framfördes också i nämndabetänkande, att anslutningsfördraget utgör en storframgång efter ett mångårigt och omfattande arbeteav förberedelser och förhandlingar för medlemskap.Utvidgningen innebär att den konstlade delningen avEuropa upphör och att Europeiska unionen blir enbredare europeisk samarbetsorganisation.Medlemsländernas samarbete ger möjlighet att skapabättre villkor för medborgarna. Utvidgningen innebäräven att de nya medlemsländerna får tillgång tillEU:s inre marknad. Den inre marknaden växer kraftigtoch en ny grund för ekonomisk tillväxt skapas.Utvidgningen innebär ökad säkerhet för alla iEuropa.Utvidgningen har haft högsta prioritet för Sverigealltsedan blev medlem i EU . I ljusetav slutsatserna från toppmötena i ochLaeken verkade för framsteg enligttidtabellen men också för viktigaförhandlingsprinciper såsom, framsteg på egnameriter och möjlighet att komma i kapp länder sominlett förhandlingar tidigare. fäste ocksåvikt vid att överenskommelser som nåtts med etteller flera kandidatländer även skulle tillämpas förövriga kandidatländer med liknande förutsättningar.Sverige framhöll även vikten av fortsatta framsteg ikandidatländernas anpassning och tillämpning av och betydelsen av att följa färdplanen.Sveriges ståndpunkter i förhandlingarna utgicksamtidigt från en strävan att begränsa antalet ochomfattningen av övergångslösningar för tillämpningav . Tidtabellens inverkan gjorde attförhandlingarna präglades av betydandeansträngningar från såväl medlemsstater somkandidatländer att finna förhandlingslösningar inomde flesta områden. Utskottet noterar medtillfredsställelse att deltog aktivt i dessaansträngningar.Utskottet avser att särskilt uppmärksammautvidgningen genom att flera av utskottets ledamötergör besök i , och i sambandmed ländernas inträde i unionen den 1 maj 2004.Utskottet anser det angeläget att fortsätteratt arbeta för goda relationer med de nyamedlemmarna också efter . De tio nyamedlemsstaterna kommer självfallet att vara viktigaaktörer i EU och delta i samarbetet på sammagrundläggande villkor som övriga medlemmar.Utskottet vill vidare erinra om att utvidgningeninnebär att unionen får nya grannar. Kommissionensarbete med frågan om den utvidgade unionen tar bl.a.sikte på att öka och förbättra möjligheterna tillgränsöverskridande samarbete mellan det utvidgade EUoch dess nya grannar. Utskottet vill framhållavikten av att frågan om relationerna till unionensnya grannländer prioriteras.Utskottet tog ställning till ettmotionsförslag i frågan om s.k. övergångsregler.Regeringens skrivelse 2003/04:119 har, jämte väcktaföljdmotioner, behandlats avsocialförsäkringsutskottet i det av utskottet den 20april justerade betänkandet 2003/04:SfU15.Riksdagens beslut med anledning av betänkandetkommer att fattas . Att nu göra någotställningstagande i anledning av den långt tidigareväckta motionen synes således inte relevant.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionen väckt är besvarade och avstyrkerdärmed motion 2003/04:K419 (fp) yrkande 2.Den ekonomiska och monetära unionen- EMUSkrivelsenDe allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken utgör det centrala instrumentet församordning av den ekonomiska politiken inom EU.Riktlinjerna består av en allmän del, som angerövergripande riktlinjer för den ekonomiska politikeni medlemsstaterna och gemenskapen, samt specifikarekommendationer till varje medlemsstat. De omfattarsåväl makroekonomisk politik som sysselsättnings-och strukturpolitik. kommer enfullständig revidering av riktlinjerna att görasförst . kommerendast mindre justeringar att göras. Uppföljning avgenomförandet av riktlinjer sker dock årligen.Riktlinjerna baserades som vanligt på ett s.k. KeyIssues Paper (KIP), i vilket Ekofinrådetidentifierade huvudfrågorna inför den fortsattabehandlingen. förelades KIP för att stats- och regeringscheferna skulle gepolitisk vägledning till det fortsatta arbetet medutformningen av riktlinjerna. Med beaktande av dennavägledning presenterade kommissionen enrekommendation till riktlinjer. Ekofinrådetpresenterade ett utkast till riktlinjer i . De slutgiltigariktlinjerna antogs sedan av rådet den 25 juni.De allmänna riktlinjerna för 2003-2005 fokuserarpå de viktigaste och högst prioriterade ekonomisk-politiska frågorna under de kommande tre åren.Samtidigt som krav på kort sikt beaktas, inriktas deallmänna riktlinjerna på hur den ekonomiskapolitiken kan bidra till att uppnå målsättningenfrån . I riktlinjerna framhålls ett antalfaktorer som viktiga för att åstadkomma en höjd ochlångsiktigt hållbar tillväxt.1 makroekonomiska villkor och en sundmakroekonomisk politik.23 En starkare företagaranda och ökadeinvesteringar i kunskap och innovation.45 Bättre fungerande och merkonkurrenskraftiga arbets-, produkt- ochkapitalmarknader.67 Främjandet av ekonomisk, social ochmiljömässig hållbarhet.8MotionernaI kommittémotion 2003/04:U19 (m) yrkande 3 begärModeraterna att regeringen redogör för hurSverige, särskilt med avseende påtillväxtfrågorna, har mött utanförskapet medanledning av folkomröstningsresultatet ominförande av euron.I kommittémotion 2003/04:U18(kd) yrkande 12 föreslås ett, enligtLissabonprocessen, reformerat skatte- ochbidragssystem för att öka incitamenten att arbeta.Enligt har tillväxten i längesläpat efter andra regioners. I motion 2003/04:U18(kd) yrkande 6 hävdas därför att byråkratin inomEU:s regelsystem behöver minska. Byråkratin inom EU-systemet, den åldrande befolkningen och det högaskattetrycket är hinder för att EU skall nå detuppsatta målet och bli världens mestkonkurrenskraftiga ekonomi . För att kommatill rätta med det problemet krävs åtgärder på EU-nivå i en rad frågor. Konkurrensen inom Europastjänste-, transport- och energisektorer måste öka.Alla konkurrenshinder inom marknaderna för turism,transporter och byggande bör undanröjas. En gemensammarknad för finansiella tjänster bör skapas, och denfinansiella marknaden bör göras tillgänglig förprivata kunder för att öka tillgången påriskkapital. Byråkratin och bidragsberoendet inom EUmåste minska, och all ny EU-lagstiftning bör föregåsav kostnadsberäkningar för de europeiska företagen.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet erinrar om att tillväxtligger över genomsnittet för EU och att ärdet land som har flest placeringar på första tilltredje plats bland de olika indikatorerna iLissabonstrategin. Det innebär inte att den svenskaekonomiska politiken inte kan utvecklas ytterligare,men i ljuset av framgångsrika ekonomiskautveckling, inte minst i ett europeiskt perspektiv,är motionärernas framställning missvisande.Utskottet vill inte föregripa den ekonomiskavårpropositionen - som överlämnas till tvådagar efter det att detta yttrande beslutats iutskottet - men kan konstatera att den ekonomiskapolitik som har förts har bidragit till en godekonomisk tillväxt.