bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Eventuelltpositivt eller negativt anslagssparande vid utgångenav på de båda anslag som då upphör förs tilldet nya anslaget.I propositionen föreslås att tillanslaget 19:6 anvisar ettramanslag på 7 159 miljoner kronor.Sedan budgetåret 1999 har RFV fått ekonomisktutrymme för att stödja och medverka till attforskning bedrivs inom området för socialförsäkring.Med anledning härav föreslås att regeringenbemyndigas att , i fråga om ramanslaget19:6, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusiveåtaganden som tidigare ingåtts av RFV, innebärutgifter om högst efter 2005.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion Sf403 av m.fl. (fp) yrkande 13 idenna del begärs att till anslaget 19:6anvisar mer än vad regeringenföreslagit. Ett resurstillskott på 500 miljonerkronor krävs för inköp av rehabiliteringstjänster.För kontroll samt åtgärder mot felaktigautbetalningar krävs 50 miljoner kronor.I motion Sf359 av m.fl. (kd) yrkande 26 idenna del begärs att till anslaget 19:6anvisar mindre än vad regeringenföreslagit. I yrkandena 11 och 25 begärstillkännagivanden om att tillFörsäkringskassan skall användas för att ökakontrollen och kvaliteten samt förkortahandläggningstiderna. För administrering av en s.k.utvecklingspeng som skall utgå till flyktingaranvisas 10 miljoner kronor.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf369yrkande 1 i denna del att till anslaget19:6 anvisar mindre än vadregeringen föreslagit. I yrkande 12 begärs etttillkännagivande om besparingar i Försäkringskassanscentrala administration. Motionärerna anser att detfinns utrymme för en administrativ besparing där denlokala administrationen inte skall påverkas.Övriga motionerFredrik m.fl. (m) begär i motion Sf357yrkande 2 ett tillkännagivande om förtydligaderiktlinjer för försäkringsläkare. Senast bör det finnas klara riktlinjer för vilkakrav på utbildning m.m. som bör ställas på enförsäkringsläkare. Vidare krävs mer likvärdigaarbetsförhållanden inom olika försäkringskassor.I motion Sf403 av m.fl. (fp) yrkande 12begärs ett tillkännagivande om att trots att antaletförsäkringsläkare ökats bör regeringen vidbehov återkomma med förslag till ytterligare ökning.Försäkringsläkarna är ett bra stöd som ger kvaliteti försäkringskassornas beslut.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf355yrkandena 1, 2 och 5 tillkännagivanden om attförsäkringsläkarna skall ställas undermyndighetskontroll, att de måste tillförsäkras enkontinuerlig och uppdaterad vidareutbildning samtatt ett reformerat försäkringsmedicinskt system börutredas grundligt. Motionärerna anser att friabedömningar utan vetenskaplig värdering, kritikeller ansvar inte kan accepteras. Regeringen böröverväga en kontrollmöjlighet lika den för övrigaläkare.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf275 yrkande2 ett tillkännagivande om utbildning avförsäkringskassornas personal i genuskunskap. Ettgenusperspektiv måste integreras både teoretiskt ochmetodologiskt. Enligt motionärerna gäller detta isynnerhet handläggare i arbetsskadeärenden.I motion MJ367 av m.fl. (v) yrkande 4begärs ett tillkännagivande om att Försäkringskassanbör se över enhetligheten i bedömningarna. Vissaförsäkringskassor godkänner inte enligt motionärernaelallergi och elöverkänslighet som sjukdom.I motion MJ509 av () yrkande 13begärs ett tillkännagivande om en översyn avförsäkringskassornas nya praxis att skärpasjukpenningkraven för elöverkänsliga. Motionärenmenar att den enskilde möts av oförstående och attförsäkringskassan uttalat att det inte föreliggernågon fara för s.k. elektrostress.Beträffande missbruk av socialförsäkringssystemetbegär och ()i motion Sf331 yrkandena 1 och 2 tillkännagivandenom att verka för att fusk och missbruk inomförsäkringssystemen beivras och om att informationom rättigheter och skyldigheter med ett etisktperspektiv i försäkringssystemen intensifieras. Fusksom inte beivras äventyrar förtroendet för systemenmenar motionärerna.I motion Sf340 av () begärs etttillkännagivande om nödvändigheten av bättresamverkansregler mellan socialtjänst ochförsäkringskassa för att inte utsatta biståndstagareskall komma i kläm. I motionen påtalas vikten av attförsäkringskassan och samverkar ochlämnar en fullständig information om reglerna förhur olika socialförsäkringar, bidrag och bistånd serut och samverkar.Utskottets ställningstagandeAnslaget 19:6 FörsäkringskassanInrättandet av den nya myndigheten bl.a. till att ge nya och bättreförutsättningar försocialförsäkringsadministrationen att fullgöra sinauppdrag och uppnå en mer enhetlig rättstillämpningoch likabehandling. En viktig uppgift för den nyamyndigheten är att stärka samverkan med andraaktörer när det gäller rehabiliteringsarbetet.En särskild utredare med uppdrag att vidta deåtgärder som krävs för att den nya myndigheten skallkunna fungera fr.o.m. hartillsatts. Arbetet har organiserats som en bredgenomförandeorganisation () i samverkan medRFV, försäkringskassorna ochpersonalorganisationerna (dir. 2003:170).När det gäller rehabiliteringsarbetet kanutskottet konstatera att RFV och AMS har fått iuppdrag att inleda en förnyelse av denarbetslivsinriktade rehabiliteringen. En metod förtidig, fördjupad bedömning av arbetsförmågan ochbehovet av rehabilitering skall utvecklas, liksommetodiken i försäkringskassornas handläggning avsjukfall och rehabiliteringsärenden. Vidare skallrehabiliteringssamordnarnas yrkesroll förtydligas.En pilotverksamhet avseende en samordnadorganisation mellan ocharbetsförmedlingen för arbetslivsinriktadrehabilitering (FAROS) skall genomföras.Utskottet vill också peka på att inom ramen försatsningen mot ohälsan tillfördessocialförsäkringsadministrationen ca 430 respektiveca . Dennasatsningen för att motverka ohälsan har bl.a.möjliggjort fler handläggare inomrehabiliteringsverksamheten, fler försäkringsläkaresamt utbildning av såväl handläggare somförsäkringsläkare och andra läkare.När det gäller tilltron till välfärdssystemen ären enhetlig rättstillämpning väsentlig. mening är det också viktigt att de somfår t.ex. sjukpenning eller sjukersättning uppfyllerkriterierna för detta och att missbruk ochfelutnyttjande av försäkringen motverkas. Utskottetnoterar också att de medel som avsätts för att brytautvecklingen inom ohälsoområdet även avser resurserför en förstärkt kontrollverksamhet.Av budgetpropositionen framgår att flerautvecklingsprojekt med syfte att skapa en mersammanhållen organisation, med likformig tillämpningav försäkringen och en effektiv handläggning harbedrivits . Bland annat har ett gemensamtsystem utvecklats som binder samman datorsystemenhos försäkringskassorna, AMS ocharbetslöshetskassorna. Genom ett sådantinformationsutbyte minskar risken för fel ochmissbruk. skall () anslutas till systemet föratt öka kvaliteten vid fastställande av studiestödoch förenkla administrationen kring handläggningenav bostadsbidrag. har vidare en s.k.kontrollstrategi mot fusk och fel införts. Strateginhar samordnats med motsvarande insatser inom vissaandra myndigheter, såsom ochBrottsförebyggande rådet (BRÅ).Genom satsningarna mot ohälsan och den nya samladesocialförsäkringsadministrationen anser utskottetatt förutsättningar skapas för en fungeranderehabiliteringsverksamhet och för åtgärder motfelaktiga utbetalningar.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning till anslaget 19:6 ochbegärt bemyndigande. Utskottet avstyrker motionernaSf359 yrkandena 11, 25 och 26 i denna del, Sf369yrkandena 1 i denna del och 12 samt Sf403 yrkande 13i denna del.Övriga motionerMed det ovan anförda avstyrks även motion Sf331yrkandena 1 och 2 om åtgärder mot missbruk inomförsäkringssystemen.I betänkande 2002/03:SfU10 uttalade utskottet attdet bör ankomma på regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer att meddela närmareföreskrifter om behörighetskrav och arbetsuppgifterför försäkringsläkare och om utbildning av dessa,och utskottet förutsatte att sådana föreskrifterkommer att meddelas relativt snart. Utskottetvidhåller sitt ställningstagande. Motion Sf357yrkande 2 får anses tillgodosedd och avstyrks.Utskottet kan konstatera att avsattesmedel för att ytterligare förstärkaförsäkringsläkarresurserna hos försäkringskassorna.Fler försäkringsläkare tjänstgör och därutöver tillgängliga försäkringsläkartiden utökats. Närdet gäller frågan om antalet försäkringsläkare ärtillräckligt förutsätter utskottet attFörsäkringskassan följer denna fråga noga. MotionSf403 yrkande 12 får därmed anses tillgodosedd ochavstyrks.Socialstyrelsen kom med enutredningsrapport, Tillsyn över försäkringsläkare;rapport med anledning av regeringsuppdrag. Irapporten anges att beträffande ärenden hosförsäkringskassorna finns en möjlighetatt inom ramen för domstolsprövning avförvaltningsbesvär begära prövning hosSocialstyrelsens rättsliga råd. Det bedöms vara ettbättre alternativ att en oberoende expertvärderingkan ske av försäkringsläkarnas medicinskabedömningar än att läkarna ställs underSocialstyrelsens tillsyn.Utskottet kan konstatera att frågan om enförändring av tillsynen av försäkringsläkarna ärkomplicerad och att väckermånga frågor. Utskottet anser att etttillkännagivande om myndighetskontroll avförsäkringsläkarna inte nu skall göras. Utskottetavstyrker motion Sf355 yrkande 1.Utskottet delar regeringens bedömning att densärskilda satsning som gjordes för attförstärka utbildningen i försäkringsmedicin innebarett omfattande utbildningsprogram förförsäkringsläkare och handläggare, vilka nu skallföra utbildningen vidare till i stort sett samtligaläkare i . Vidare kommer enfördjupad utbildning i försäkringsmedicin fördistriktsläkare och företagsläkare att genomföras.Med det anförda får motion Sf355 yrkande 2 ansestillgodosedd och avstyrks.Utskottet kan vidare konstatera att enligtbudgetpropositionen avser regeringen att underhösten 2004 ge RFV i uppdrag att i samråd medSocialstyrelsen utforma försäkringsmedicinskariktlinjer för sjukskrivning. Nationellaförsäkringsmedicinska riktlinjer skulle ge ett stödför både behandlande läkare ochförsäkringsadministrationen i kontakterna med deförsäkrade i handläggnings- och beslutsprocessen.Med det anförda avstyrks motion Sf355 yrkande 5.Av RFV:s årsredovisning framgår attmyndighetens interna styrinstrument ochstyrprocesser behöver ses över för att bättre levaupp till genderperspektivet i socialförsäkringen.Vidare anges att könsuppdelad statistik konsekventhar tillämpats i syfte att kunna göra utvärderingarsom i högre grad inkluderar könskonsekvensanalyser.Försäkringskassorna har vidare hållittemadagar för att informera och öka förståelsen ochbetydelsen bland medarbetarna om bl.a. genderfrågor.I det övergripande målet försocialförsäkringsadministrationen lyfts kravet pålikabehandling för kvinnor och män fram. Utskottetkan också konstatera att i de fall där statistikfinns tillgänglig förekommer, enligt RFV:sbedömning, inget som tyder på olikheter ibehandlingen av kvinnor respektive män. Inte hellerden kundundersökning som verket genomför,ger belägg för att kvinnor och män behandlas olika.Administrationen får där höga genomsnittsbetyg förbemötande av såväl kvinnor som män. mening är det viktigt att behovet avutbildning i genuskunskap också analyseras i den nyaorganisationen. Något behov av ett tillkännagivandemed anledning av motion Sf275 yrkande 2 föreliggerinte enligt utskottets bedömning. Motionen avstyrks.Utskottet vill peka på att ett syfte med inrättandetav den nya är att ökaförutsättningarna för att åstadkomma en mer enhetligrättstilllämpning och likabehandling. Det är ocksåviktigt för tilltron till socialförsäkringen attförbättringar här kan ske snabbt. För detta krävsatt enhetliga arbetsrutiner och metoder får ettordentligt genomslag. Av budgetpropositionen framgåratt regeringen har för avsikt att noga följautvecklingen av detta arbete inom den nyaorganisationen.Utskottet anser att det med den nya organisationeninte finns behov av etttillkännagivande om en mer enhetlig rättstillämpningnär det gäller exempelvis elöverkänslighet.Motionerna MJ367 yrkande 4 och MJ509 yrkande 13avstyrks med det anförda.Utskottet vill betona att i den samverkan som skermellan olika myndigheter måste även inrymmas fråganom att korrekt information skall ges gällanderegelsystemen, och hur dessa samverkar. Motion Sf340avstyrks med det anförda.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghetvid ålderdomUtgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomomfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik.Området omfattar garantipension till ålderspension,efterlevandepensioner till vuxna, bostadstilläggtill pensionärer m.fl. samt äldreförsörjningsstöd.Från och med 2005 överförs bostadstillägg tillpersoner med aktivitets- eller sjukersättning tillutgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp.Målet för politikområdet är att"personer med låg eller ingen inkomstrelateradpension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd.Efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomisktstöd för att klara omställningen efter ettdödsfall".Enligt vad som anges i propositionen blev utgifternaför lägre än anvisat ochför 2004 beräknas utgifterna bli 522 miljoner kronorhögre än anvisat för utgiftsområdet. Totalt beräknasutgifterna till ,vilket är lägre än utfallet för2003.Andelen pensionärer med inkomstrelateradålderspension ökar som den genomsnittliganivån på den inkomstrelaterade pensionen stiger. Dåflertalet utgifter inom utgiftsområdet utgörkomplement till den inkomstrelaterade pensionenmedför detta minskade utgifter inom helautgiftsområdet med undantag för efterlevandepensiontill vuxna. Efterlevandepension följer inte sammautveckling eftersom det i anslaget ingår bådeinkomstrelaterad efterlevandepension ochgarantipension till efterlevandepension.Enligt regeringen är en grundläggande förutsättningför politikområdet att pensionsreformen, som fulltut genomfördes , ligger fast.Överenskommelsen mellan fem partier (s, m, fp, kdoch c) vilar på en mycket stark politisk grund ochinnebär att reglerna i allt väsentligt skall gällaunder överskådlig tid. För tilliten till systemet ärdet viktigt att signalerna om detta är tydliga ochentydiga.En bärande tanke i reformen ärlivsinkomstprincipen och den starka kopplingenmellan arbete och pension. Detta kommer enligtregeringen att bidra till ökatarbetskraftsdeltagande, något som framöverbehöver och som är grunden för tillväxt och fortsattutveckling av välfärden. Väsentligt är också attålderspensionens inkomstbaserade del är finansielltstabil och inte riskerar att vältra över kostnaderpå kommande generationer.För politikområdet är tryggheten central.Ersättningar som ger en garanti när man blir gammaleller om man blir efterlevande skall finnas.Politiken bör mot denna bakgrund fokusera påstabilitet och värdesäkring. Genom garantipensionenoch äldreförsörjningsstödet som infördes den 1januari 2003 finns ett heltäckande grundskydd förpersoner över 65 år.För att värna pensionssystemet krävs ökadekunskaper om pensionssystemets principer ochfunktionssätt hos allmänheten och ökad förståelseför sambanden mellan arbete, samhällsekonomi,livslängd och pension. Det är också viktigt attfortlöpande analysera hur systemet fungerar och desseffekter.Riksdagen har , i enlighet med regeringensförslag, fastställt ramen för utgiftsområde 11 till46 (bet. 2004/05:FiU1, rskr.2004/05:47).20:1 Garantipension till ålderspensionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 20:1Garantipension till ålderspension. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden ompensionärer med de lägsta inkomsterna, omåterställande av pensionerna till 1990 årsvärde, om yrkesskadelivränta och om att ipensionshänseende likställa gifta pensionärermed ogifta.Jämför reservationerna 56 (kd), 57 (v) och58(v, mp).Gällande ordningDet tidigare grundskyddet för ålderspensionärer,dvs. folkpension, pensionstillskott och särskiltgrundavdrag, har ersatts av enbeskattad garantipension. Garantipensionen följerden allmänna prisutvecklingen och finansieras medallmänna skattemedel.Garantipensionen är bosättningsbaserad och förfull garantipension krävs att man varit bosatt iSverige mellan 25 och 65 år.Garantipensionen reduceras av inkomstrelateradålderspension och kan utbetalas från ålder.För en ogift person som är född eller senarekan garantipension betalas ut med högst 2,13prisbasbelopp och för en gift person med högst 1,9prisbasbelopp. Garantipension till personer föddaföre betalas ut med högst 2,1814 prisbasbeloppför ogifta personer och med högst 1,9434prisbasbelopp för gifta.Övergångsvis garantipension utges till den som ärfödd eller tidigare som kompensation förbortfall av folkpension i form av ålderspension,pensionstillskott och särskilt grundavdrag.Övergångsvis garantipension utges ej till den varspensionsinkomster överstiger 3,16 prisbasbelopp.PropositionenAnslaget omfattar garantipension till ålderspension,hustrutillägg, barntillägg till ålderspension samtsärskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukteller handikappat barn.Regeringen föreslår att för budgetåret2005 till anslaget 20:1 Garantipension tillålderspension anvisar ett ramanslag på 22 541miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf358yrkande 6 i denna del att anvisar 700miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit. Iyrkande 2 begärs beslut om att den övergångsvisaålderspensionen skall höjas med per månadfr.o.m. 2005.I motion Sf370 i denna del av . (c) begärs att anvisar mer än vad regeringen föreslagit.Motionärerna föreslår att den övergångsvisagarantipensionen höjs med 2005.Övriga motionerI motion Sf358 yrkande 1 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om de sämst ställdapensionärerna. Motionärerna anser att bådeskattesänkningar och pensionsuppräkningar kananvändas för att uppnå en ökning av pensionerna mednetto ca jämfört med 2002.I motion Sf362 av m.fl. (v) yrkande 15begärs ett tillkännagivande om att förbättringar påskattesidan, av bostadstillägg och avpensionstillskott inte bör ses som ett återställandeav pensionerna till värde utan somvälbehövliga standardhöjningar.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf262yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om dels ändraderegler så att pensionärer som uppbäryrkesskadelivränta och är återbetalningsskyldigaenligt samordningsregler skall anses ha betalat sinskuld när engångsbeloppet är inbetalt, dels attmöjligheten att växla in livränta mot kapitalbeloppskall tas bort eftersom det är omöjligt att veta omden enskilda är införstådd med konsekvenserna av attta ut kapitalbelopp.I motion Sf217 av () begärs förslagom att gifta pensionärer eller motsvarande skallbetraktas som enskilda individer i det statligapensionssystemet.Gunilla Tjernberg (kd) begär i motion Sf273 etttillkännagivande om en översyn av garantipensionensersättningsnivåer. Motionären anser att det ärorimligt och orättvist att ha olika nivåer förogifta och gifta pensionärer.Utskottets ställningstagandeAnslaget 20:1 Garantipension till ålderspensionUnder fick alla, även pensionärerna,bidra till saneringen av statens finanser. Dockprioriterades ett bibehållet skydd för deålderspensionärer som har de lägsta inkomsterna.Samtidigt som samhällsekonomin har förbättrats harockså villkoren för pensionärerna förbättrats. Dettagäller bl.a. ändringar i den särskildaskattereduktionen, införande av s.k.följsamhetsindexering för pensionerna ochförbättringar av bostadstillägget för pensionärerm.fl. (BTP), som åter föreslås höjas. Därutöverinnebar införandet av äldreförsörjningsstödet den 1januari 2003 en väsentlig förbättring. Detta stödgaranterar i princip alla en skäliglevnadsnivå och en skälig bostadskostnad.Av departementspromemorian Gyllene år medsilverhår - för vissa eller för alla?, Ds 2002:14,och en s.k. utfallsstudie över utvecklingen under90-talet som gjordes av RFV framgår attBTP och det särskilda bostadstillägget (SBTP)tillsammans med skatten i ökad utsträckning verkatkraftigt utjämnande. Effekten var attpensionärer med högre inkomster fått en viss negativreal utveckling medan pensionärer med de lägstainkomsterna fått realt förbättrat netto, dvs. depensionärer som har de lägsta inkomsterna har klaratsaneringsprogrammet bättre änpensionärer med hög pension.Utskottet är liksom tidigare (se bet.2003/04:SfU1) av den uppfattningen att när det finnsett utrymme för ekonomiska förbättringar så bör detanvändas selektivt, så att de pensionärer som harlägst inkomster får en förbättrad standard.Utskottet välkomnar därför regeringens förslag omatt nu förbättra bostadstillägget. För den som harfyllt skall fr.o.m. denhögsta bostadskostnad som BTP beräknas på höjas från4 till . Vidare föreslås att vidberäkning av särskilt bostadstillägg tillpensionärer som har fyllt och vid beräkning aväldreförsörjningsstöd skall gränsen för skäligbostadskostnad höjas med . Angåendeförslaget se nedan under anslaget 20:3Bostadstillägg till pensionärer.Med hänsyn härtill bör inte den övergångsvisagarantipensionen höjas 2005. Däremot anser utskottetatt det är väsentligt att pensionärernas ekonomiskaförhållanden fortlöpande uppmärksammas. I dettaligger också att fortsätta analysera pensionärernaslevnadsstandard med särskilt fokus på utvecklingenför de pensionärer som har de lägsta inkomsterna.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning. Utskottetavstyrker därmed motionerna Sf358 yrkandena 2 och 6i denna del samt Sf370 i denna del.Övriga motionerMed vad som anförts ovan avstyrks även motionernaSf358 yrkande 1 och Sf362 yrkande 15. Beträffandeett återställande av pensionerna till värdekonstaterar utskottet därutöver att pensionärernafr.o.m. 2002 har kompenserats för besparingarnagenom förändringar av basbeloppet. Vidare harskattelättnader skett. Utskottet vill även tilläggaatt följsamhetsindexeringen 2003 resulterat i enuppräkning av tilläggspensionen som är betydligtbättre än vad en uppräkning med prisbasbeloppetskulle ha inneburit.När det gäller utbyte av yrkesskadelivränta motengångsbelopp och avdrag på pension har utskottettidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senasti betänkande 2003/04:SfU1. Utskottet anförde dåföljande.Enligt lagstiftningen om det nya pensionssystemetskall bl.a. ålderspension i form av inkomstpension,tilläggspension och garantipension minskas medyrkesskadelivränta. Minskningen skall ske med trefjärdedelar av den del av livräntan som överstigeren sjättedels prisbasbelopp. Minskning skall ävenske för livränta som har bytts ut mot engångsbeloppoch görs då som om livräntan fortfarande utgick.Motsvarande regler finns i lagen (1954:243) omyrkesskadeförsäkring (YFL), som upphört att gällafr.o.m. men som enligtövergångsbestämmelser fortfarande tillämpas påskador som inträffat före detta datum. Vidareframhöll utskottet att utbyte av större livräntormot engångsbelopp sker med återhållsamhet medankravet på skäl för utbyte är litet när det gällerlåga livräntor, att livräntetagaren får uppgift omvad engångsutbetalningen kommer att medföra iframtiden beträffande avdrag från pension, dvs. attavdrag fortfarande kommer att göras som om livräntanutgick , samt att engångsbeloppet ihuvudsak är beräknat enligt försäkringsmässigaprinciper. Utskottet avstyrkte därmedmotionsyrkandet i fråga liksom ett yrkande om attslopa möjligheten till utbyte av livränta motengångsbelopp.Utskottet finner inte skäl att nu göra någon annanbedömning och avstyrker därmed motion Sf262yrkandena 1 och 2.I utskottets betänkande 2003/04:SfU5 Det reformeradepensionssystemet behandlades yrkanden om att giftapensionärer i pensionshänseende borde likställas medogifta. Utskottet, som avstyrkte motionsyrkandena,anförde bl.a. följande. Att i det nyapensionssystemet likställa pensionen för gifta medpensionen för dem som är ogifta, vilket såledesskulle beröra pensionärer som är födda ellertidigare och pensionärer som uppbär garantipension,har tidigare beräknats kosta drygt fem miljarderkronor.