bet · GR01KRU6 · 2004-03-16 00:00:00 — Andra grupper somkvinnojourer, religiösa organisationer m.fl. kan ge stöd till människor i enakut svår situation.I regeringens proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan föreslogs ettövergripande nationellt folkhälsomål och en sektorsövergripande målstrukturmed elva målområden. godkände regeringens förslag (bet.2002/03:SoU7, rskr. 2002:145).Insatser för att nå det övergripande folkhälsomålet skall inte endast skeinom politikområdet folkhälsa. Viktiga åtgärder för att förbättra folkhälsanskall vidtas inom en rad andra politikområden. I bilaga 3 till propositionenangavs för vart och ett av de elva målområdena vilka andra politikområdensom också har betydelse för att man skall nå det övergripande folkhälsomålet,bl.a. kulturpolitiken, mediepolitiken, ungdomspolitiken, utbildningspolitiken,folkrörelsepolitiken och idrottspolitiken. Vidare angavs för vart ochett av de elva målområdena vilka myndigheter som har ansvar inom respektivemålområde, däribland , och forskningsdag den 4 mars 2004Riksdagen anordnade en särskild forskningsdag , där utskotteninbjudit forskare att presentera resultat som rör respektive utskottsverksamhetsområde. valde temat Kultur och hälsa. Fyrainbjudna forskare presenterade sina rön på området. ,docent i psykosocial miljömedicin vid , talade . Ett klassiskt experiment. Under rubrikenHur kan det gå till i kroppen när kultur ger hälsa? talade ,professor i psykosocial miljömedicin, särskilt arbetsmedicin, vid KarolinskaInstitutet. Det föredrag som , professor emeritus i socialmedicinvid , höll var rubricerat Befolkningsnivån: Arbetsliv ochfritid, hälsa och kultur. Slutligen diskuterade , professoremeritus i konstvetenskap, särskilt nutida konstliv och miljö, vid Lundsuniversitet, frågan Kan och bör kulturens plats i samhället vidgas?MotionernaMotionärerna bakom motionerna 2002/03:Kr371 (kd) yrkande 6 och 2003/04:Kr391(kd) yrkande 6 anför att många undersökningar har pekatpå att kulturen har betydelse för både den psykiska och den fysiska hälsan.Motionärerna refererar bedömning att kulturen somläkande kraft är underskattad. Dessa nya erfarenheter bör enligt motionenfå påverka de politiska ställningstagandena. Insatser för kultur i vårdenfår inte bli en satsning som görs med de kronor som eventuellt blir över.Enligt motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande 6 bör tillkännage förregeringen att kultur inom vården bör uppmuntras och stödjas. Motionärernahänvisar till att forskningsresultat visar att det råder tydliga sambandmellan kulturupplevelser och förbättrad hälsa. Kulturupplevelser inomvård och omsorg ger även glädje, mening i tillvaron och ökad livskvalitet.Även i motion 2003/04:So626 (s) redovisas de forskningsresultat somuppnåtts när det gäller kulturens effekter på folkhälsan, både förebyggandeeffekter och i rehabiliteringen av sjuka. Motionärerna framhåller betydelsenav nytänkande och samarbete över sektors- och myndighetsgränser ochframhåller att det krävs ett omfattande arbete även i landsting och kommuner.Med medel omfördelade från ohälsokontot till kulturen borde en offensivsatsning kunna göras för att komma till rätta med ohälsan.I motion 2003/04:Kr234 (s) anförs att den höga sjukfrånvaron och den ökadeohälsan är ett allvarligt problem. Motionärerna redovisar ett projekt somdrivits i företag inom av Skådebanan för att hittasamarbetsformer mellan arbetsliv och kultur. Kulturen bör ses som en tillgångför näringslivet och offentliga arbetsplatser. Motionärerna föreslår attriksdagen skall tillkännage för regeringen att arbetsmarknaden bör uppmuntrasatt föra in kultur i arbetslivet för att minska sjukfrånvaro och ohälsa.Utskottets ställningstagandeUtskottet påminner om att regeringen i budgetpropositionen (prop.2003/04:1 utg.omr. 17 s. 22-23) har uppmärksammat kultur och hälsa. Därredovisas att regeringen har inrättat en nationell ledningsgrupp för attåstadkomma en ökad kraftsamling inom folkhälsopolitiken. Den skall bl.a.arbeta med det positiva sambandet mellan kultur och hälsa.Det är enligt regeringen viktigt att samla och fördjupa kunskapen omsambandet mellan kultur och hälsa. En sådan fördjupad analys aviseras ibudgetpropositionen. I regleringsbrevet för har fåttregeringens uppdrag att med utgångspunkt i mål på politikområdesnivå,verksamhetsområdesnivå och verksamhetsgrensnivå identifiera sin roll inomfolkhälsområdet. Rådet skall vidare redovisa insatser som redan vidtasoch sådana som man avser att vidta för att nå det övergripande folkhälsomåletoch målen för de elva målområdena. skall också redogöra förhur insatser skall följas upp samt val av indikatorer för uppsatta mål.Redovisningen skall vara klar den 31 augusti 2004.En del i handlingsprogram för funktionshindrade behandlarkultur i vård och omsorg. En enkätundersökning i kommunerna har visat attmedarbetarna inom vård och omsorg behöver fortbildning och utbildninginom kulturområdet. har därför tillsammans med elva kommunererbjudit olika kulturutbildningar som har påbörjats i de utvalda kommunernaunder . har givit ut en skrift, Kultur i vård och omsorg,för att ge inspiration och kunskap. I den beskrivs hur en kommun kanbygga upp nätverk, hitta goda exempel och skapa utbildningar i kulturkunskapför medarbetare inom vård och omsorg.Utskottet fäster stor vikt vid den betydelse som kulturen kan ha förfolkhälsan och ser det som mycket uppmuntrande att en rad forskningsresultatpåvisar ett samband mellan kultur och hälsa. Detta gäller både den betydelsesom delaktighet i kultur har för människors välmående och bevarade hälsaoch den läkande effekt som kulturen visat sig ha. Kunskapen om kulturensbetydelse för folkhälsan berör således en mycket bredare samhällssektorän kultursektorn och faller i dessa avseenden utanför kulturutskottetsberedningsområde. Mot bakgrund av vad som uttalats i folkhälsopropositionenoch det kommande arbetet i den nationella ledningsgruppen utgår utskottetfrån att denna breda syn på kultur och hälsa kommer att prägla det kommandearbetet med folkhälsofrågorna.Eftersom ett arbete inom det statliga området nu påbörjas i enlighet medriksdagens beslut om mål för folkhälsan, bl.a. inom kulturområdet, harsåledes de nya rönen redan fått påverka politiska ställningstaganden tillfolkhälsoarbetet. Motionerna bör så långt kunna vara tillgodosedda.Resultat av uppdraget till och av arbetet inom den nationellaledningsgruppen, som bl.a. kommer att arbeta med det positiva sambandetmellan kultur och hälsa, bör avvaktas innan t.ex. frågor om medelsbehovför åtgärder övervägs. Något uttalande för regeringen från riksdagenssida om kultur och hälsa bör inte vara nödvändigt. Motionerna 2002/03:Kr371(kd) yrkande 6 och 2003/04:Kr326 (c) yrkande 6, 2003/04:Kr391 (kd) yrkande6 och 2003/04:So626 (s) avstyrks därför.Även området kultur och arbete har uppmärksammats 2004 (prop. 2003/04:1 utg.omr. 17 s. 23). Regeringen anger att denarbetar för att kulturen skall bli ett naturligt inslag på arbetsplatseroch i arbetslivet samt för att öka intresset för att ta del av olika formerav kultur och stimulera till eget skapande. Främjandearbete på arbetsplatserger möjligheter att väcka nya gruppers intresse. Vidare påminner regeringenom arkitektur-, form- och designskrivelsen, där det konstaterades att engenomtänkt gestaltning av arbetsmiljön kan vara av stort värde (skr.2002/03:129).I sin omvärldsanalys 2003 anför bl.a. att kultur i arbetslivetär viktigt för att göra alla delaktiga i kulturen. Kultur i arbetslivetbör också ses som kompetensutveckling där personalens kreativa förmågaoch utveckling stimuleras.Utskottet instämmer med vad som anförs i budgetpropositionen och i motion2003/04:Kr234 (s) om betydelsen av att kultur i olika former uppmärksammasäven inom arbetslivet. Något uttalande från sida är intenödvändigt för att arbetet skall drivas vidare. Motion 2003/04:Kr234 (s)avstyrks därför.Kulturens betydelse i exportsammanhangUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om kulturens betydelse i exportsammanhang,jämför reservation 10 (fp).MotionenEtt program för kulturens betydelse i exportsammanhang bör enligt motion2002/03:Kr372 (fp) yrkande 25 tas fram. Att satsa på kultur kan vara enrent affärsmässigt god investering även i detta sammanhang, anförs det imotionen.Utskottets ställningstagandeVid en rad tidigare riksmöten har utskottet behandlat motionsyrkanden omett program för hur kultur kan användas i exportsyfte (bl.a. bet.1998/99:KrU5 s. 11). Utskottet instämde då i motionärernas bedömning avkulturens betydelse i exportsammanhang och ansåg att det inte var nödvändigtatt uppmärksammade regeringen på denna kulturens betydelse. Medde motiveringar som då anfördes föreslår utskottet att avslårmotion 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 25.Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att avgett sitt betänkande (SOU 2003:121) och i någon mån kommitin på exportfrågor.Finansiering av kulturNya kulturfonderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om nya kulturfonder.MotionenDet behövs enligt motion 2002/03:Kr237 (fp) yrkandena 1 och 2 en långsiktigplanering för en rationell investering i kulturen. kultur förtjänaren förbättrad ekonomi med en starkare offentlig och decentraliseradmångfald av finansieringsmöjligheter. Institutionerna behöver höjda anslag,de fria konstnärerna förbättrade inkomstmöjligheter och minoriteternaskultur en fungerande ekonomi. Det behövs en stor omflyttning av resurserfrån AMS till kulturområdet för investeringar i sådan arbetskraft, lokaleroch teknik som kulturen saknar. De omflyttade resurserna bör föras tilloberoende stiftelser av det slag som bildades när löntagarfonderna ladesned. Medlen skall användas till långvariga arbetsstipendier och investeringari lokaler och teknik. Stiftelserna bör vara helt fria från politiken ochkulturbyråkratin. Ett regelverk skall skydda kulturen på samma sätt somregler och lagar skyddar landets natur.Utskottets ställningstagandeEn diskussion om balansen mellan statsbidrag till kulturen överarbetsmarknadsbudgeten och över kulturbudgeten samt mellan tillgång ochefterfråganpå den konstnärliga arbetsmarknaden har förts . Medel har vid någratillfällen förts över från arbetsmarknadsområdet till kulturområdet, t.ex.en summa som avsåg medel för lönebidragsanställda och de medel somtillfördes m.m. Den stora kulturpolitiska utredningen på1990-talet behandlade också sådana frågor (SOU 1995:84 s. 263-270).Ytterligare ett antal utredningar om delar av kulturpolitiken genomfördesåren därefter och lades till grund för förslag om förnyelse inom denstatliga bidragsgivningen på kulturområdet och om en rad förstärkningar påolika delområden. har vidare uttalat att särskild hänsyn skalltas inom arbetsmarknadspolitiken till konstnärernas speciella förhållanden(yttr. 2000/01:KrU1y, bet. 2000/01:AU5, rskr. 2000/01:102). En så storförändring som föreslås i motion 2002/03:Kr237 (fp) skulle kräva ettomfattande utredningsarbete för att alla konsekvenser och ekonomiska följderskulle kunna kartläggas och analyseras. Enligt utskottets uppfattningfinns det inte anledning för att omprövagrunden för de långsiktiga beslut om kulturpolitiken och finansieringenav kulturen som fattades och de följdbeslut som fattades årendärefter. Frågor om de ekonomiska behoven inom kulturen får ställas motandra angelägna behov i samband med budgetarbetet under kommande år.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2002/03:Kr237(fp) yrkandena 1 och 2.Principerna för omräkning av vissa kulturanslagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om principerna för omräkning av vissakulturanslag.MotionernaDet rådande pris- och löneomräkningssystemet inom kultursektorn bör enligtmotion 2003/04:Kr276 (v) utvärderas. Dessutom borde det övervägas om pris-och löneomräkningssystemet skall omfatta flera anslag än vad som gällerför närvarande. De berörda måste kunna förstå på vilka grunder systemetvilar. Motionärerna hänvisar till budgetunderlag för åren2004-2006, i vilket rådet konstaterat att det rådande systemet förstatsbudgeten, och därmed också kultursektorn, innehåller ett krav på enkontinuerlig ökning av produktiviteten. Omräkningen av anslagen motsvarandegenerella löneökningar minskas med ett produktivitetsavdrag. Klarar enmyndighet inte produktivitetskravet räcker inte de anvisade medlen, varförverksamheten måste minska. Motionärerna påpekar också att anslagen tillde fria teater-, dans- och musikgrupperna inte alls räknas upp enligtdetta system. Om rationaliseringsutrymmet är fullt utnyttjat och denkonstnärliga verksamheten måste minska skulle detta stå i konflikt med dekulturpolitiska målen. Kulturinstitutionernas grundfinansiering urholkas.I motion 2003/04:Kr390 (kd) yrkande 1 begärs att regeringen skall lämnainformation till om grunderna för beräkningen av pris- ochlöneomräkningen inom kultursektorn. Trots olika satsningar på kulturområdethar pris- och löneomräkningssystemet urholkat anslagen, med resultat attinstitutionerna minskar antalet anställda och att måste gebidrag till färre fria grupper. Motionärerna hänvisar till Kulturrådetsuppgifter att anslagen till de regionala teater-, dans- och musikinstitutionernaurholkats med och anslagen till de nationellainstitutionerna med samma tid.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att yrkandena i motionerna 2003/04:Kr276 (v) och2003/04:Kr390 (kd) utgår från att det är svårt att av budgetpropositionernautläsa grunderna för omräkningen av anslagen inom kulturområdet. Motionärernaefterlyser en redovisning av vilka principer som ligger bakom det faktumatt vissa anslag pris- och löneomräknas och att vissa inte omräknas alls.I båda motionerna uppmärksammas också att hävdat attinstitutionsanslagen med tiden urholkats av en pris- och löneomräkning sominte kompenserar den faktiska löneutvecklingen. Motionärerna efterlyseren utvärdering respektive ett klargörande av pris- och löneomräkningssystemet.För att få ett fördjupat underlag för sina överväganden - och som ett ledi sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete - har utskottet gett riksdagensutredningstjänst () i uppdrag att bistå utskottet med en uppföljningi frågan, bl.a. för att om möjligt jämföra omräkningen med den faktiskalönekostnadsutvecklingen för teater- och dansinstitutioner samt friateatergrupper.Det omräkningssystem som tillämpas för statsbudgeten består, mycket kortuttryckt, dels av en teknisk pris- och löneomräkning som har den konstateradeallmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn och ettgenerellt produktivitetsavdrag som utgångspunkt, dels av en politisk delsom innefattar regeringens bedömningar och ställningstaganden till destatliga verksamheternas omfattning, inriktning och kvalitet. Avsiktenmed den tekniska omräkningen är att anslagen inte skall urholkas. Utskottethar informerats av om den omräkning av vissa kulturanslag som harskett . Detta år avskaffades det tidigaresystemet för beräkning av grundbidrag till de regionala institutionerna.Det avskaffade systemet innebar att grundbeloppen justerades iefterhand med hänsyn till den faktiska lönekostnadsutvecklingen inomstatsförvaltningen. omräknas bidragen till regionalainstitutioner m.fl. med det lönekostnadsindex som ingår i pris- ochlöneomräkningenav förvaltningsanslagen. Bidragen till de fria teater-, dans- ochmusikgrupperna pris- och löneomräknas inte.Vidare har redovisat att beräkning av urholkningen avvissa institutionsanslag kan ses som ett räkneexempel, då det utgår frånen schablonberäkning grundad på antagandet att den genomsnittliga årligalönekostnadsökningen skulle vara . har utifrån statistik från bl.a. gjort vissa preliminära jämförelser av pris- och löneomräkningenoch den faktiska lönekostnadsutvecklingen i syfte att undersöka ominstitutionerna och de fria grupperna fått full kompensation förlönekostnadsutvecklingen. Något entydigt svar kan på dessa snabbt framtagnagrunderinte ges, bl.a. eftersom statistiken i vissa delar inte är helt jämförbar.Vidare har inte hänsyn kunnat tas till förändringar som skett underperioden , t.ex. beträffande beräkningar av pensionskostnaderoch genomförda reformer. Materialet tycks enligt ändå kunna tyda påatt pris- och löneomräkningarna skulle ha varit mindre än de faktiskalönekostnadsökningarna.Utskottet anser att det behövs en grundlig genomgång och analys innannågra närmare slutsatser kan dras. Utskottet avser därför att fördjupasina kunskaper.Som regeringen anfört i budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1utg.omr. 17 s. 24-25) är det viktigt att analysera möjligheterna tillförbättringar för de fri grupperna genom samordning, rådgivning m.m. Vidareär dialog och samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå nödvändiganär det gäller de regionala kulturinstitutionernas förhållanden. Utskottetutgår från att regeringen återkommer till dessa frågor i kommandebudgetpropositioner.Utskottet har vid tidigare tillfällen gjort det principiella uttalandetatt en annan pris- och löneomräkning inte bör tillämpas för kulturanslagenän vad som tillämpas för övriga anslag på statsbudgeten. Utskottet hardock uppmärksammat att särskilda omräkningsmodeller tillämpas för vissaområden, såsom försvarsområdet och högskoleområdet.Utskottet är medvetet om att en förändring av omräkningssystemet, medsyfte att minska eventuell urholkning av de anslag som omfattas avomräkningen, mycket väl kan medföra ett minskat utrymme inom givna ekonomiskaramar för riktade reformer på angelägna områden.Utskottet kan konstatera att de frågor om pris- och löneomräkning,tillämpning av produktivitetsavdrag på konstnärlig verksamhet och valet avomräkning för olika sorters kulturanslag som tas upp i motionerna är avkomplext slag. Den uppföljning som kunnat göras har snararepåvisat ytterligare frågor som bör ställas, än den kunnat ge svar påfrågorna i motionerna. Utskottet kommer därför att - som ovan nämnts -fortsätta sin uppföljning för att få bättre kunskap på området. Utskottetär inte berett att tillstyrka att skall göra ett tillkännagivandeför regeringen med begäran om utvärdering av effekterna av tillämpad pris-och löneomräkning eller om en redovisning från regeringen av grundernaför detta system. Motionerna 2003/04:Kr276 (v) och 2003/04:Kr390 (kd)yrkande 1 avstyrks.BudgetprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om budgetprocessen, jämför reservation11 (kd).MotionenRiksdagen bör enligt motion 2003/04:Kr391 (kd) yrkande 2 tillkännage förregeringen de problem budgetprocessen skapar för kulturinstitutionerna.Budgetåret sammanfaller nämligen inte med institutionernas verksamhetsår,vilket försvårar deras planering.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare tillfälle (bet. 2002/03:KrU15 s. 11-12) anförtatt tiden mellan bidragsbesked till kulturinstitutionerna ochverksamhetsperioders början är beroende av många faktorer, såsom tidpunkten förriksdagsbeslut om anslagens storlek, regeringens beslut i regleringsbrevom användningen av anslagen och de bidragssökandes verksamhetsplaneringsamt besked om bidrag från andra bidragsgivare. Utskottet, som utgår frånatt har god kunskap om de förhållanden institutionerna har,förutsätter att rådet i möjligaste mån tar hänsyn till behovet av tidigabesked. Utskottet avstyrker motion 2003/04:Kr391 (kd) yrkande 2.SponsringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om sponsring, jämför reservation 12(v).MotionenI motion 2002/03:Kr373 (v) yrkande 5 hemställs att regeringen skall få iuppdrag att utarbeta riktlinjer för kultursponsring för att skyddakulturutövarna från bindningar till sponsorer och värna yttrandefriheten idet konstnärliga skapandet.Utskottets ställningstagandeRiksdagens revisorer föreslog att regeringen skulle ta ställningtill vilka myndigheter eller vilka statliga verksamheter som får finansierasmed sponsring (2001/02:RR9). delade i sitt betänkande2001/02:KU19 revisorernas uppfattning och ansåg att det krävs en tydligdefinition av begreppet sponsring för att klargöra hur finansieringsformenskall hanteras inom statsförvaltningen. I det sammanhanget borde hänsyntas till att olika myndigheter kan förhålla sig olika till sponsringberoende på arten av deras verksamhet. ansåg ocksåatt det kunde finnas ett behov av att klargöra hur myndigheterna skallhantera sponsring. Extern finansiering borde inte undergräva de beslutsom fattas i politisk ordning. anförde vidare attdet i första hand ankommer på regeringen att utöva den styrning avmyndigheterna som kan behövas. I enlighet med förslaggav som sin mening regeringen till känna vad som anförts (rskr.2001/02:176). Ett motionsyrkande som syftade till att åtskillnad skullegöras mellan rena tillsynsmyndigheter och myndigheter inom kulturområdetansågs redan delvis tillgodosett genom vad anförtoch avslogs av riksdagen.I regeringens regleringsbrev till en rad kulturmyndigheter och -institutionerfinns intaget ett villkor för kompletterandefinansieringskällor. Dessa myndigheter och institutioner kan söka kompletterandefinansieringskällor för särskilda ändamål eller särskild verksamhet sominte ryms inom anslag och avgiftsintäkter. Sådan finansiering kan ske iform av bidrag från offentliga eller enskilda bidragsgivare eller genomsamarbetsavtal, där ett företag eller en organisation tillskjuter kontantamedel, varor eller tjänster i utbyte mot vissa förmåner (s.k. sponsring).Bidrag eller samarbetsavtal får inte vara förenade med villkor som avvikerfrån de mål och riktlinjer för verksamheten som regeringen har beslutat.Motion 2002/03:Kr373 (v) yrkande 5 bör därmed vara tillgodosedd och böravslås av riksdagen.Stiftelsen förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om Stiftelsen , jämförreservation 13 (m, fp, kd, c).MotionernaI två motioner, 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 6 och 2003/04:Kr327 (fp) yrkande7, hemställs att som sin mening skall ge regeringen till kännaatt det ursprungliga syfte och den självständiga ställning som StiftelsenFramtidens kultur hade från början skall återställas. Motionärerna anseratt stiftelsens syfte har förfelats genom att stiftelsens medel enligtderas mening har blivit en integrerad del av den statliga bidragsgivningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade senast i sitt betänkande 2001/02:KrU1 (s. 30-31)frågor som rör Stiftelsen . Utskottet berörde kortbakgrunden till bildandet av stiftelsen och dess uppdrag, bl.a. att stiftelsenunder skall ge ekonomiskt stöd till långsiktiga och nyskapandekulturprojekt, stimulera det regionala kulturlivet i vid mening samt stärkatillväxt och utveckling.Liksom vill utskottet framhålla att stiftelsen är ensjälvständig juridisk person och att dess förmögenhet skall förvaltasenligt föreskrifterna i stiftelseförordnandet samt att ändamålet medstiftelsen inte kan ändras. Bidragsansökningar kvalitetsprövas genom en adhoc-grupp med externa sakkunniga samt med stöd av sektorsmyndigheterna påområdet, nämligen , och Riksantikvarieämbetet.Utskottet har tidigare även berört stiftelsens prioriteringsarbete.Utskottet anser - på samma grunder som angavs - att riksdageninte bör göra ett sådant uttalande som begärs i motionerna 2002/03:Kr372(fp) yrkande 6 och 2003/04:Kr327 (fp) yrkande 7, varför de avstyrks.Statens kulturråd m.m.Statens kulturråds uppdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om Statens kulturråds uppdrag.MotionenRiksdagen bör enligt motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande 1 tillkännage förregeringen att bör få ett utökat uppdrag som innebär att rådetäven skall arbeta med utveckling. Uppdraget skall innebära att rådet skallutveckla långsiktiga insatser som rör samverkansformer, förändringsarbete,erfarenhetsutbyte, information om kulturprojekt landet runt och informationom olika möjligheter att få stöd och vägledning i kulturarbete.Utskottets ställningstagandeHösten 2001 behandlade utskottet ett motionsyrkande om uppdrag(bet. 2001/02:KrU1 s. 29). Utskottet instämde i vad som anfördes i den dåaktuella motionen om att det är viktigt att samverkansformer ocherfarenhetsutbyte mellan kommunerna och vägledning för kommunernas kulturarbeteutvecklas.