bet · GR01SKU20 · 2004-03-09 00:00:00 — medförde skattefrågorna problem i dessa sammanhangeftersom det i praktiken var svårt att bedöma var gränsen går mellanskattefriheten för privata insatser för egen räkning och den skattepliktsom råder för alla ersättningar för arbete och liknande prestationer.Reglerna utgör resultatet av en avvägning mellan delvis motstående intressenoch innebär att man håller fast vid grundläggande skatterättsliga principersamtidigt som man möjliggör kollektiva former av självförvaltning ihyreshus som kan fungera flexibelt och administreras enkelt. Ett viktigtinslag i reglerna är bl.a. att alla hyresgäster skall ha rätt att efterförmåga delta i självförvaltningen och att hyresavdraget skall vara likastort för alla som är med.Enligt utskottets mening har reglerna i nu aktuella delar en välavvägdutformning, och utskottet är därför inte berett att tillstyrka att deändras. Utskottet avstyrker motion Bo297 yrkande 27.Förmånstagare till pensionUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgning av den krets som kan varaförmånstagare till pensionsförsäkring.Gällande reglerAv 58 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) framgår att efterlevandeförmånerenligt en pensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkradesmake och sambo, den försäkrades barn och den försäkrades makes och sambosbarn. Avlider den försäkrade innan pensionen hunnit slutbetalas och detinte finns någon förmånstagare tillfaller överskottet försäkringskollektivet.Förmånstagarkretsen till pensionssparkonton (IPS) är densamma, 58 kap. 27§ inkomstskattelagen (1999:1229). Om innehavaren avlider och det intefinns någon förmånstagare ärvs behållningen på kontot enligt vanliga regler,dvs. även barnbarn ärver.Förslaget om individuellt kompetenssparande (IKS) har samma utformningsom IPS i dessa delar (SOU 2000:119).MotionerI motion Sk412 av () anförs att ensamstående utan barninte kan sätta in någon förmånstagare och att detta är helt orimligt.Dessutom skulle en situation kunna uppkomma där försäkringstagaren fårlåta pengar gå vidare till sambos barn, men inte till sina egna barnbarneller till syskonbarn, vilket kan vara aktuellt om eget barn avlidit.Motionären begär ett tillkännagivande om att begränsningarna avseendeförmånstagare till pensionsförsäkringar bör tas bort.I motion Sk263 av Skånberg (kd) anförs att det är principiellt felatt staten sätter gränser för vem i familjen som skall kunna ärva. Omgränser skall sättas så skall inte de som är släkt med varandra varamissgynnade.Utskottets ställningstagandeEn utgångspunkt vid bestämning av förmånskretsen till pensionsförsäkringarbör enligt utskottets mening i första hand vara att pensionen skalltillfalla den försäkrade och i andra hand den krets av personer som för sinförsörjning är beroende av den försäkrade. Det är härvid rimligt attbarnbarn inte tas med i kretsen. En följd är att pensionsförmånerna någongång kan tillfalla kollektivet och att pensionsförmånerna i övriga fallkan göras förmånligare. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett atttillstyrka den av motionärerna föreslagna utvidgningen av den personkretssom kan vara förmånstagare till pensionsförsäkring. Utskottet avstyrkermotionerna Sk263 och Sk412.Uttag av pension från ålderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om en särskild utredning om 55-årsgränsenseffekter på den faktiska pensionsåldern.Jämför reservation 20 (m, fp).Gällande reglerAv 58 kap. 10 § inkomstskattelagen (1999:1229) framgår att ålderspensioninte får börja betalas ut innan den försäkrade fyller . Utbetalningfår dock göras tidigare om den försäkrade har fått rätt till förtidspensionenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Om det i annat fall finnssärskilda skäl får medge att pensionen får börja betalas utinnan den försäkrade fyller . I 11 § anges att ålderspension intefår betalas ut än . Om utbetalningarna skallupphöra när den försäkrade fyller får pensionen dock inte betalas utunder än . Pensionen skall under de första fem årenbetalas ut med samma belopp vid varje utbetalningstillfälle eller medstigande belopp. Pensionen skall upphöra när den försäkrade dör, även omden bestämda utbetalningstiden inte har löpt ut.MotionI motion A370 yrkande 4 av m.fl. (fp) anförs att det finnstecken på att 55-årsgränsen bidrar till att tidigarelägga faktiskpensionsålder, framför allt i vissa yrkesgrupper. Det bör övervägas att höjaåldern för tidigast möjliga uttag, men den kan självfallet aldrig liggahögre än den tidpunkt då den flexibla pensionen i det nya allmänna systemetför ålderspension tidigast kan tas ut. Motionärerna föreslår att fråganutreds så att kan få ett underlag för ett beslut i frågan.Utskottets ställningstagandeDen demografiska utvecklingen med en allt större andel äldre under kommandedecennier gör att det är viktigt att äldres kompetens och arbetsviljaverkligen tas till vara. Flera utredningar har också visat på betydelsenav ekonomiska drivkrafter för de äldres intresse att stanna kvar iarbetslivet.Regeringen har uppmärksammat dessa frågor och har i Finansplanen för 2004aviserat att den skall se över möjligheterna till förändringar i reglernaför att öka de äldres drivkrafter och möjligheter att fortsätta förvärvsarbeta.Ett sådant arbete har också påbörjats inom Finansdepartementet.Utskottet utgår ifrån att regeringen i sitt arbete med dessa frågor ävenkommer in på de effekter på arbetsviljan som bestämmelserna om pensionssparandekan ha och ser därför inte någon anledning att hos regeringen begära enutredning med den av motionärerna begärda inriktningen. Utskottet avstyrkermotion A370 yrkande 4.Avdrag för pensionssparandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om ett tillkännagivande om behovet aven bibehållen avdragsrätt för pensionssparande.Gällande reglerPensionssparavdrag får enligt 59 kap. 2 § IL göras för förpensionsförsäkring som den skattskyldige äger och för inbetalningar påpensionsspararens eget pensionssparkonto. Pensionssparavdraget får inteöverstiga summan av 0,5 prisbasbelopp och ett särskilt tillägg som ärberoende av om pensionsrätt föreligger eller ej. Om pensionsrätt föreliggeri anställningen uppgår tillägget till av inkomsten mellan 10 och 20prisbasbelopp. Om den skattskyldige inte har pensionsrätt i sin anställningeller om inkomsten utgör aktiv näringsinkomst uppgår tillägget till 35 %av inkomsten, dock högst 10 prisbasbelopp.Skattebasutredningen har i sitt slutbetänkande Våra skatter? (SOU 2002:47)bl.a. funnit att både den uppskjutna beskattningen och den lägreavkastningsskatten vid pensionssparande utgör skatteavvikelser och anser detmotiverat med en översyn i syfte att växla bl.a. skatteavvikelserna förpensionsavsättningar mot en lägre beskattning på andra områden.MotionI motion Sk331 yrkande 1 av () anförs att Skattebasutredningenhar lyft fram tankar om att höja beskattningen av pensionskapitalet ochslopa avdragsrätten för pensionssparande. För den enskilda medborgaren -särskilt för låg- och medelinkomsttagare - kan det relativa värdet avavdragsrätten vara avgörande för att man vidtar åtgärder för att öka sinekonomiska trygghet och försäkra sig om sin försörjning vid ett långt liv.Sparande som är långsiktigt bör snarare stimuleras än drabbas av högreskattetryck. Ett långsiktigt sparande har som mål ett drägligt liv påålderns höst. Motionären begär ett tillkännagivande om att avdragsrättenför pensionssparande bör behållas eller höjas.Utskottets ställningstagandeDe förslag som lagt fram i sitt slutbetänkande ärför närvarande föremål för överväganden inom . Utskottetanser att resultatet av regeringens övervägande i dessa frågor bör avvaktasoch avstyrker därför motion Sk331 yrkande 1.Förtroendevaldas tjänstepensionUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om ett tillkännagivande till regeringenom att förtroendevalda skall likställas med arbetstagare i pensionshänseende.BakgrundFörtroendevalda fritidspolitiker har enligt 4 kap. 12 § kommunallagenrätt till ersättning för förlorade pensionsförmåner. Svenska Kommunförbundethar i ett brevsvar från (, dnr 8962-01/120)fått beskedet att tjänstepensionsförsäkringar inte kan tecknas förförtroendevalda fritidspolitiker eftersom det inte är frågan om ettanställningsförhållande. Däremot kan kommunen enligt svaret göra en inbetalningpå den förtroendevaldes eget pensionssparande. En sådan inbetalning skalltas upp som intäkt under tjänst och dras av som eget pensionssparande.Utrymmet för ett sådant avdrag är dock begränsat.MotionI motion Sk303 av och () anförmotionärerna att det är ett problem att de som har politiska uppdrag sominte är på heltid får en sämre pensionsutveckling än sina arbetskamrater.Motionärerna begär ett tillkännagivande om att förtroendevalda skalllikställas med arbetstagare i tjänstepensionshänseende.Utskottets ställningstagandeRegeringen har i proposition 2003/04:21 Förmån av tandvård och övertagandeav pensionsutfästelser m.m. aviserat en utredning av skattereglerna påtjänstepensionsområdet. Regeringen poängterar att stora förändringar pågårpå pensionsområdet och att ett omfattande förändringsarbete under en längretid pågått inom EU. Redan när de nya enklare reglerna för avdrag förarbetsgivares pensionskostnader infördes lyftes behovet av en mergenomgripande översyn av reglerna för tjänstepensioner fram och då särskiltsamspelet mellan beskattningen och den civilrättsliga regleringen. Motdenna bakgrund avser regeringen att tillsätta en utredning för att göraen större översyn av utformningen av bl.a. den skattemässiga regleringenpå tjänstepensionsområdet. I det sammanhanget bör enligt vad som anförsäven kunna utredas hur livförsäkringsbolagen och pensionerna bör beskattasi en alltmer avreglerad och öppen europeisk försäkringsmarknad.Utskottet utgår ifrån att den problemställning som tas upp av motionärernakommer att beröras av den aviserade utredningen och ser därför inte någonanledning att tillstyrka förslaget om ett tillkännagivande till regeringen.Utskottet avstyrker motion Sk303.SkadeståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om generella skattebefrielser förersättning som erhållits i samband med skada.Jämför särskilt yttrande 6 (m).Gällande reglerErsättning (skadestånd) för förlorad arbetsförtjänst är skattepliktigäven om den inte utgår som livränta eller på grund av tjänst och oavsettom ersättningen utbetalas från försäkring eller direkt från denersättningsskyldige. Om ett skadestånd utgör gottgörelse för själsligt lidande(t.ex. ärekränkning, sveda och värk eller lyte och men) är det att ansesom ideellt skadestånd. Sådana engångsbelopp är undantagna från beskattningom de inte har ett sådant samband med en anställning att beloppen ändå ärskattepliktiga.Enligt 38 § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) har arbetstagarerätt till skadestånd om arbetsgivaren brutit mot lagen, såsom då arbetsgivareutan giltig grund sagt upp eller avskedat arbetstagaren. Regeringsrättenhar konstaterat att allmänt skadestånd som utgått på grund av felaktiguppsägning enligt denna paragraf utgör skattepliktig inkomst av tjänst(RÅ80 1:10, RÅ87 ref. 10).När det gäller sexuella trakasserier finns i jämställdhetslagen (1991:433)en skadeståndssanktionerad skyldighet för en arbetsgivare att vidtautredningsåtgärder och andra åtgärder vid ett påstående om att sådanatrakasserier förekommer på arbetsplatsen. Om arbetsgivaren inte fullgördessa skyldigheter skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagarenför den kränkning som underlåtenheten innebär.Kammarrätten i har i en dom funnit att enutgiven kompensation för själsligt lidande utgjorde skattepliktig inkomstav tjänst.MotionerI motion Sk321 av () anförs att det är synnerligenstötande att det finns ideell skadeersättning som kan bli skattebelagd omt.ex. skymfen, trakasseriet eller vad annat som inträffat skett på speciellplats eller i speciellt sammanhang. Principen skattefrihet för ersättningför ideell skada bör alltid gälla. Motionären begär ett tillkännagivandeom behovet av en översyn av lagstiftningen i syfte att skattebefria allersättning av ideell skada.I motion Sk292 av () anförs att ersättning för skadavid kränkning i samband med t.ex. våldtäkt, dödsfall eller dylikt börvara undantagen från förmögenhetsskatt.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening talar starka kontrollskäl för att de ersättningarsom en arbetsgivare betalar till en anställd bör vara beskattade. Enskattefrihet för ideella skadestånd skulle mycket lätt kunna missbrukas,och möjligheten att komma till rätta med ett sådant missbruk skall varaliten.Nuvarande praxis i fråga om beskattning av skadestånd som har sin grundi anställningsförhållanden är känd, fungerar väl och är också möjlig attförena med de syften som ligger bakom de olika bestämmelserna om ersättningför ideell skada. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen omändrade regler på detta område och avstyrker därför motionerna Sk292 ochSk321.Larm och säkerhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om en allmän avdragsrätt för kostnaderför privata larm- och trygghetsanordningar.MotionI motion Ju260 yrkande 1 av () anförs att det behövs flerpoliser och att skäliga kostnader som den enskilde har för att skydda sinhälsa, liv och lem samt sin egendom i avvaktan på detta bör vara avdragsgilla.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka en allmän avdragsrätt för privatalarm- och trygghetsanordningar och avstyrker därför motionen.Dubbelbeskattningsavtalet med förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om en förändring av dubbelbeskattningsavtaletmed Spanien.Jämför reservation 21 (m).MotionI motion Sk328 av () anförs att principen för den somär skriven i och uppbär pension från är den att på densvenska pensionen dras skatt i . Dessutom beskattas inkomsteni . Den skattskyldige måste sedan redovisa till vadsom erlagts i för att få återbetalt det man erlagt dubbelt.Systemet innebär att den utflyttade betalar skatt på samma inkomst två gånger.Även om den skattskyldige får tillbaka den skatt som betalats i ,av , måste den skattskyldige ligga ute med pengarna.Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen bör ta uppförhandlingarmed den spanska regeringen för att hitta en för medborgarna smidigarelösning.Utskottets ställningstagandeAvräkning av utländsk skatt är en vedertagen metod för att undanröja dendubbelbeskattning som ofta uppkommer till följd av att skattesystemenskiljer sig åt mellan länderna. hävdar av både ekonomiska ochprincipiella skäl rätten att beskatta pensioner som intjänats i Sverigeoch utbetalas från till mottagare i andra länder. Vanligen lederdetta till att beskattningen i de andra länderna sätts ned i motsvarandemån, så att någon dubbelbeskattning inte uppkommer.Spanien har emellertid inte kunnat acceptera denna ordning utan har vidförhandlingarna insisterat på att avräkningen i stället skall ske i Sverige.Eftersom den svenska beskattningen i dessa fall består i en källskatt påpensionerna kan någon jämkning av den svenska skatten inte erhållas.Avräkning av erlagd spansk skatt medges därför först sedan den spanskaskatten betalats.Enligt utskottets mening skulle det vara förenat med stora svårigheteratt förändra reglerna så att avräkning kan medges innan den spanska skattenerlagts. Även om utskottet har förståelse för att det kan vara påfrestandeatt behöva ligga ute med den spanska skatten ser utskottetinte någon möjlighet att hitta en rimlig lösning på det uppkomna problemet.Det bör framhållas att i sina förhandlingar söker undvika attavräkningen hamnar i i dessa fall och att den endast förekommeri några få dubbelbeskattningsavtal.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.Bär och svampUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om en utvidgning av skattefriheten förplockning av bär och svamp.Gällande reglerIntäkt av försäljning av vilt växande bär, svampar samt kottar som denskattskyldige själv plockar är skattefri till den del intäkten underbeskattningsåret inte överstiger . Detta gäller inte omplockningsverksamheten i sig utgör näringsverksamhet eller ersättningen utgörlön eller liknande förmån i inkomstslaget tjänst (8 kap. 28 § IL).Bestämmelsen är uttömmande och skattefriheten omfattar därmed endast försäljningav just bär, svampar och kottar, se RÅ 1992 not 513.När utomlands bosatta personer kommer hit för att ta tillfällig anställningär normalt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta(SINK) tillämplig. Lagen innebär att en skatt på av bruttointäkternatas ut, och skatten betalas genom att arbetsgivaren gör ett avdrag pålönen. Lagen gäller framför allt för löner och andra ersättningar sombetalas vid anställningar. Bärplockare som kommer från viseringspliktigaländer skall i ansökan bl.a. ange namnet på arbetsgivaren i . Dessabärplockare är således anställda och har en arbetsgivare som skall setill att skatt enligt SINK betalas in.För bärplockare som kommer från viseringsfria länder finns det ingauppgifter om en eventuell arbetsgivare. Dessa plockar och säljer normalttill olika uppköpare på egen hand. Eftersom de inte anses ha någonanställning här kan de inte heller beskattas enligt SINK. Då deras verksamhetnormalt inte utgör näringsverksamhet från ett fast driftställe i Sverigeblir det inte heller aktuellt att beskatta dem enligt inkomstskattelagensbestämmelser. Dessa bärplockare skall i stället betala en eventuellinkomstskatt i hemlandet på sina i förvärvade intäkter.MotionerI motion Sk211 av och () anför motionärernaatt det går utför för bärbranschen i . Från att ha varit den heltdominerande nationen i när det gäller försäljning av blåbär stodSverige endast för av blåbärsförsäljningen. Det är önskvärtatt skatten i plockarledet tas bort, detta för att åstadkomma en harmoniseringmed de finska skattereglerna.I motion Sk335 av () anförs att den för låga skattefriagränsen lockar svenskar (skolungdomar, arbetslösa och pensionärer) attinte uppge sina riktiga namn vid försäljning till uppköparna för attdärigenom kunna undfly eventuell skatt. Detta är olyckligt för alla inblandade,men i synnerhet för ungdomar som frestas till skattefusk redan i tidigaår. Eftersom inkomsten är näst intill omöjlig att kontrollera kan detlätt uppfattas som en uppmuntran till "svartjobb". Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av dessa regler.Utskottets ställningstagandeSkattefriheten för vissa intäkter av bärplockning ärett undantag från den allmänna principen om en likformig och neutralbeskattning av arbetsinkomster och motiveras av speciella praktiska skäli samband med denna verksamhet och även av önskemålet att stimulera etttillvaratagande av naturtillgångar.Enligt utskottets mening finns det anledning att vara restriktiv medundantag från beskattningen av arbetsinkomster. Det finns enrisk att sådana undantag leder till konkurrenssnedvridningar på arbetsmarknadenoch på den marknad där företagen avsätter sina produkter. Skattereglersom avser att gynna en viss bransch kan också komma att ifrågasättas iolika internationella sammanhang.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka en utvidgningav den nuvarande skattefriheten. Utskottet avstyrker motionerna Sk211 ochSk335.Ersättning till aktiva i ideella föreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna om att idrottsdomare skall ha hemmet somtjänsteställe, om en översyn av idrottsföreningarnas skatteregler och omatt de särskilda råd som meddelats för idrottslig verksamhet även skallgälla för andra ideella föreningar.Jämför reservation 22 (c).BakgrundFör idrottsföreningar gäller särskilda regler vid utbetalning av ersättningtill idrottsutövare. Understiger föreningens ersättning till en utövareett halvt prisbasbelopp utgår inte arbetsgivaravgift/särskildlöneskatt, 2 kap. 19 § socialavgiftslagen (2000:980). Vidare kan, undervissa förutsättningar, ett schablonavdrag på medges förkostnader för idrottsredskap m.m. (RSV 2001:46 och RSV M 2001:34).Riksidrottsförbundet konstaterar i en egen utredning att reglerna ärkomplicerade och oklara men också att det är viktigt att reglerna skalltillämpas lika för alla. För att få ett tydligt och klart regelverk harRiksidrottsförbundet gjort en framställan till regeringen om att en statligutredning skall tillsättas.MotionerI flera motioner tas idrottsföreningarnas situation upp. I motion Sk396av och () och i Kr285 yrkande 11 avBirgitta m.fl. (c) anförs att idrottsdomare och idrottsfunktionärerbör få ha bostaden som tjänsteställe på samma sätt som t.ex. reservofficerareoch nämndemän. Vidare begärs i motionerna Kr282 yrkande 16 av . (m) och Kr285 av m.fl. (c) yrkande 7 en översyn isyfte att förenkla skattereglerna för idrottsföreningar. Motionärernaanför att en idrottare eller idrottsförening inte på grund av oklara reglerskall behöva råka i klammeri med och att enklare regler skullegöra det lättare att rekrytera ledare som är beredda att ta ett övergripandeansvar för föreningarna.I motion Sk441 av och () anförs attidrottsutövare har möjlighet att göra speciella idrottsavdrag i sindeklaration. Eftersom hela föreningslivet är viktigt för det svenska samhälletbör reglerna ses i syfte att ge andra ideella föreningar samma möjlighetersom idrottsföreningar.Utskottets ställningstagandeTjänstestället är den plats där en arbetstagare fullgör huvuddelen avsitt arbete. Om detta sker under förflyttning eller på arbetsplatser somväxlar anses som tjänsteställe i regel den plats där arbetstagaren fullgören del av sitt arbete, som att hämta material etc. Om arbetet på varjearbetsplats pågår en begränsad tid enligt de villkor som gäller för vissaarbetstagare inom byggnads- och anläggningsbranschen eller därmed jämförligabranscher, skall den skattskyldiges bostad anses som tjänsteställe. Förreservofficerare skall bostaden anses som tjänsteställe. Detsamma skallgälla för nämndemän, jurymän och andra liknande uppdragstagare i allmändomstol, allmän förvaltningsdomstol, hyresnämnd, arrendenämnd ellerskattenämnd.Utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader (SOU 1999:94) har övervägtfrågan om en särskild regel om tjänsteställe vid kortvariga uppdrag menhar kommit fram till att det avgörande också fortsättningsvis bör vara enbedömning av var huvuddelen av arbetet utförs.Enligt utskottets mening bör den nuvarande regleringen av tjänsteställevid beskattningen ligga fast. Att avdragsrätten för kostnader i sambandmed en inställelse i vissa fall inte kan dras av med full effekt får enligtutskottets mening ses som ett resultat av den schablonisering som gällervid avdrag för resekostnader. Utskottet avstyrker förslagen om attidrottsdomare skall ha hemmet som tjänsteställe.När det gäller önskemålen om en utvidgning av de särskilda reglerna föridrottsföreningar till andra föreningar har socialförsäkringsutskottettagit ställning i denna fråga i anslutning till att de särskildaavgiftsreglerna för idrottsföreningar överfördes till den nya socialavgiftslagen(bet. 2000/01: SfU5). anförde att undantagetfrån skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter i första hand har uppkommitför att förenkla möjligheten till avdrag i avgiftssammanhang föridrottsutövares kostnadsersättningar och att utskottet inte kunde ställa sigbakom ett förslag om en utvidgning av undantaget.Mot den angivna bakgrunden är utskottet inte berett att tillstyrka att desärskilda avgiftsreglerna för idrottsföreningar utvidgas till att gällaför alla föreningar.När det gäller allmänna råd om beskattning av ersättningarm.m. i samband med idrottslig verksamhet behandlar dessa en rad frågorsom är speciella för idrottslig verksamhet och berör både inkomster ochavdrag. Det ankommer på att bedöma i vilken utsträckningmotsvarande behov finns inom ytterligare områden. Utskottet är inte berettatt tillstyrka något uttalande från sida i denna del.Slutligen tas i motionerna upp behovet av en översyn av de skattereglersom gäller på området.