bet · GR01KU24 · 2004-05-04 00:00:00 — attsändningsverksamheten skall skapa utrymme för ettmångsidigare och för fler grupper mera tillgängligtutbud för att öka radiomediets attraktivitet. Enutvärdering bör göras , varefter man kan taställning till om det finns möjlighet att gå vidaremed ett teknikskifte och inrikta politiken på attersätta de nuvarande analoga sändningarna meddigitala sändningar. Kommittén anser vidare attunder en första etapp, som föreslås inledas under år2005, bör omfattningen av investeringarna i DAB-näten begränsas.Beträffande fördelningen av kapacitet isändarnäten gör kommittén bedömningen att SverigesRadio, under den första etappen av den fortsattasändningsverksamheten, bör förfoga över helakapaciteten i det nationella DAB-nätet samt cirka entredjedel av kapaciteten i det regionalt nedbrytbaraDAB-nätet. Övrig kapacitet i det regionala DAB-nätetbör upplåtas till privata aktörer. Tillstånd bördärvid erbjudas att bedriva såväl regionala somnationella ljudradiosändningar. Vid konkurrens omsändningstillstånd bör enligt kommittén tillståndfördelas enligt de grundprinciper som gäller förfördelning av tillstånd att bedriva analoglokalradio.Kommittén anser att incitament bör skapas för attunderlätta driften av lokala digitalaljudradiosändningar. Dessa föreslås utgöras avmöjligheter för innehavare av tillstånd att sändaanalog lokalradio att få lättnader i form av sänktakoncessionsavgifter eller sänkta krav på skyldighetatt sända viss mängd eget material och program medlokal anknytning. Tillståndshavare som erhållit sittsändningstillstånd före skall kunnaerhålla lättnader av koncessionsavgifterna omtillståndshavaren erhåller tillstånd att bedrivaDAB-sändningar. På motsvarande sätt skalltillståndshavare som erhållit sändningstillståndefter kunna erhålla lättnaderavseende villkor för sändningars innehåll i sinanaloga sändningsverksamhet.Enligt uppgift från harDigitalradioutredningens förslag gått ut på remiss.Remissyttrandena skall avlämnas senast den 31augusti 2004.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan ingick i Digitalradiokommitténsuppdrag att göra en samlad analys av den digitalaradions framtidsförutsättningar och att ta ställningtill den digitala radions framtid. Genom det nuavlämnade betänkandet har kommittén fullgjort sittuppdrag. En utvärdering av DAB som standard fördistribution av digital radio har därvid gjorts. Ienlighet med detta bör enligt utskottets meningmotion K444 yrkande 17 avstyrkas.Vad gäller vad som anförs i motionerna K444yrkandena 18 om fördelning av koncessioner fördigitalradion anser utskottet att beredningen avDigitalradiokommitténs förslag inte bör föregripasoch avstyrker motionen i berörd del.Av samma skäl avstyrker utskottet motion Kr359yrkande 7 om att den digitala radion inte fårutsättas för samma ingrepp som skett med digital TV.Kommersiell nationell radioUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner med yrkande omen nationell kommersiell radio med hänvisningtill pågående beredningsarbete.Jämför reservation 11.MotionernaI motion K382 av m.fl. (kd) yrkasatt ger regeringen till känna vad imotionen anförs om en utredning om nationell friradio på kommersiell grund (yrkande 6). Motionärernaframhåller att många andra länder tolererar frianationella radiostationer som är kommersielltfinansierade. Enligt motionärerna bör man prövaockså en sådan möjlighet i . Regeringen bördärför överväga möjligheten av fri nationell radiopå kommersiell grund.I motion K444 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförs om koncessioner för fria nationellaradiokanaler samt möjligheten till lokalaradiostationers nationella samverkan (yrkande 13).Motionärerna anför att förbudet mot nationellakanaler inverkar negativt på utbudet för lyssnarna.Underlaget för att satsa på kvalitet ochkvalificerade programkoncept urholkas genom attvarje radiostation begränsas till ett litetsändningsområde. Enligt motionärerna har privatalokalradiostationer därigenom ett för litetpublikunderlag för att kunna utvecklaprogramutbudet. Detta motverkar möjligheten tillmångfald och undandrar därigenom lyssnarna chansernatill en högkvalitativ riksstäckande kanal, samtidigtsom de befintliga statliga, rikstäckande kanalernainte utsätts för någon konkurrens. Motionärernaanser att mot denna bakgrund bör koncessioner förfria nationella radiokanaler erbjudas. De privatalokala radiostationerna skall ges möjlighet att inomnätverk samverka nationellt om olika delar avprogramutbudet. Härigenom skapas möjlighet tillkvalitetskanaler som riktar sig mot olika delar avpubliken och som kan nå tillräckligt underlag föratt finansiera ett fördjupat programutbud.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandlingvåren av proposition 1999/2000:55 Kommersielllokalradio avstyrkte utskottet ett motionsyrkande omen utredning rörande inrättandet av en nationell friradio på kommersiell grund. Utskottet pekade på attsyftet med införandet av privata reklamfinansieradeljudradiosändningar var att främja självständigtlokalt förankrade radiostationer. Utskottet framhöllatt det analoga sändningsutrymmet är begränsat ochger utrymme endast för ett mindre antal nyasändningstillstånd. Vidare framhölls att behovet avmångfald gör att det är angeläget att minst tvåtillstånd så långt möjligt skall kunna ges för varjesändningsområde. Mot den bakgrunden var utskottetinte berett att förorda en ordning som innebär attanalogt sändningsutrymme avsett för den kommersiellalokalradion i stället används för rikstäckandekommersiell radio.Under våren 2001 avstyrkte utskottet, som inte varberett att frångå sin tidigare bedömning, ettliknande motionsyrkande (bet. 2000/01:KU22 s. 9).Utskottet gjorde samma bedömning under föregåenderiksmöte med anledning av då väckta motionsyrkandeni samma fråga (bet. 2001/02:KU33 s. 16 f.).Vid sin behandling av liknande motionsyrkandenunder föregående var utskottet inte hellernu berett att frångå sin tidigare bedömning när detgäller rikstäckande kommersiell radio. Utskottet noterade att frågan omönskad fördelning i den digitala radion mellanrikstäckande, regionala och lokala sändningar skullebli föremål för överväganden inomDigitalradioutredningens fortsatta arbete.Utskottets ställningstagandeSom framgått ovan föreslår attprivata aktörer under en första etapp av fortsattsändningsverksamhet i den digitala ljudradion börerbjudas tillstånd att bedriva såväl regionala somnationella sändningar. Tillstånd till privataaktörer bör enligt kommittén, vid konkurrens,fördelas enligt de grundprinciper som gäller förfördelning av tillstånd att bedriva analoglokalradio. Utskottet, som inte vill föregripaberedningen av kommitténs förslag, avstyrkermotionerna K382 yrkande 6 samt K444 yrkande 13.NärradionUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående beredningsarbete en motion ombevarandet av närradions ideella och lokalainriktning.MotionenI motion Kr386 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförs om bevarandet av närradions ideella ochlokala inriktning (yrkande 2). Motionärerna anföratt Radio- och i sin utredning omnärradion konstaterat att kommersialiseringen ännuinte utgör något stort problem för närradion.Kristdemokraterna anser ändå att en skärpning ifråga om vem som skall få tillstånd att sändanärradio bör ske för att komma till rätta med dettaproblem. Även det s.k. riksförbudets nuvarandeutformning är enligt motionärerna olyckligt. Dettahar inneburit att vissa aktörer skaffat ett flertallicenser för att kunna sända mer än tio timmarcentralt producerat material, som de inteproducerar något lokalt material. I Radio- och utredning föreslås att lagen ändras så attdet är möjligt att söka dispens från riksförbudet,dock maximalt per kalenderår.Kristdemokraterna anser att detta är fel väg att gå.Lagen bör i stället utformas så att den anger att enviss andel måste vara lokalt producerad. Genom atthöja kraven på vilka föreningar som sänder närradiooch på så sätt försvåra för rent kommersiellaaktörer, som utrymmet för ökad samverkanges åt föreningarna, ges enligt motionärerna bättreförutsättningar för att utveckla närradions styrkaoch särart. Annars riskerar närradion att döut, vilket skulle innebära en demokratisk förlust.BakgrundGällande reglerEnligt 6 kap. 6 § radio- och TV-lagen får i närradioendast sändas program som har framställts särskiltför den egna verksamheten, om innehållet isändningarna- är av särskilt intresse för tillståndshavarensmedlemmar,- främjar kunskap och utbildning, eller- utgör upptagningar av lokala kulturellatillställningar.Vidare sägs i 7 § att en närradioföreningsprogramutbud endast får innehålla1. sändningar från evenemang av gemensamt intresseför tillståndshavarna,2. information, i begränsad omfattning, omkommunal verksamhet,3. uppgifter om program och programtider samtandra upplysningar om närradioverksamheten på orten,och4. provsändningar av program, framställda avjuridiska personer som är behöriga att få tillståndatt sända närradio, i varje enskilt fall under högsttre månader.Pågående arbete i RegeringskanslietI budgetpropositionen (prop. 2003/04:1utg.omr. 17 s. 94) anförde regeringen att det undersenare år har framkommit att vissa föreningar somfår sändningstillstånd för närradio har för avsiktatt sända program utan eller med begränsadanknytning till det lokala föreningslivet. Det harenligt regeringen funnits farhågor att en sådanutveckling skall leda närradion bort från att varaen lokal föreningsradio med utrymme för olikaåsikter. Mot denna bakgrund gav regeringen idecember 2001 Radio- och i uppdrag attbedöma hur närradion uppfyller syftet att varaen lokal föreningsradio utan kommersiella intressen.Uppdraget redovisades . Därefter gavregeringen Radio- och iuppdrag att göra en uppföljning av den tidigarerapporten. Verket redovisade detta uppdrag i april2003. Regeringen framhåller att det i rapportenbl.a. föreslås ett skärpt krav på lokal förankringsom ett villkor för att få sända närradio. Radio-och har remitterats.Regeringen anför vidare att en samlad analys avframtidsförutsättningarna för lokal icke-kommersiellradio och TV har påbörjats inom Regeringskansliet.Regeringen beslutade om enlagrådsremiss rörande skärpta krav i radio- och TV-lagen på anknytning till sändningsområdet för attideella föreningar skall få tillstånd att sändanärradio.Utskottet har inhämtat att en proposition planerasatt avlämnas till under maj 2004.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade liknande frågor omnärradion som de nu aktuella senast under riksmötet2001/02. Utskottet avstyrkte då motionerna medhänvisning till att pågående arbete med utvärderingav bl.a. gällande ordning för närradioverksamhetenborde avvaktas (bet. 2001/02:KU33 s. 36).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att pågående beredningsarbete böravvaktas och avstyrker därför motion Kr386 yrkande2.Regionala koncessioner för TVUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om regionalakoncessioner för TV.Jämför reservation 12.MotionenI motion K444 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförs om regionala koncessioner (yrkande 12).Enligt motionärerna bör staten genom regionalakoncessioner ge olika möjlighet att,redan i det analoga nätet, börja sända med olikadelar av landet som sändningsområden. TV-bolag somväxer fram ur en sådan process skall kunna genomföranationella sändningar genom samarbete.BakgrundGällande sändningstillstånd m.m.I 2 kap. 2 § första stycket radio- och TV-lagen(1996:844) får tillstånd att sända TV-program ochtillstånd att till hela landet eller till utlandetsända ljudradio meddelas av regeringen.Enligt 3 kap. 2 § första stycket 1 anges attvillkor för sändningstillstånd får avse skyldighetatt sända program till hela landet eller till enviss del av landet.Vidare får villkor för sändningstillstånd avseskyldighet att regionalt sända och produceraprogram.Våren 2001 beslutade (prop. 2000/01:94,bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268) att godkännaregeringens förslag om villkor och riktlinjer för enny sändningstillståndsperiod för () och ().Regeringen beslutade attmeddela SVT tillstånd att sända rikstäckandetelevision. Att sända rikstäckande programinnebär enligt tillståndet rätt att dela uppsändningen i regionala sändningar. Som villkor angesvidare att SVT skall sända två TV-programtill hela landet. Tillståndet innehåller ocksåvillkor som tar sikte på regionala nyhetsprogramsamt regionalt producerade program.Tillståndsperioden avser tiden den 1 januari 2002t.o.m. den 31 december 2005.Samma dag beslutade regeringen att meddela URtillstånd att sända rikstäckande ljudradio ochtelevision. Sändningstillståndet innebär rätt att ihela landet sända program med utnyttjande avSveriges Televisions och Radiossändningsutrymme enligt överenskommelse som träffasbolagen emellan. Att sända ettrikstäckande program innebär enligt tillståndet rättatt dela upp sändningen i regionala sändningar.Tillståndet trädde i kraft ochgäller t.o.m. den 31 december 2005.Därutöver beslutade regeringen den 20 december2001 att meddela tillstånd att sändarikstäckande marksänd television med analog teknik.Sändningstillståndet innebär rätt att i hela landet,sända ett program. Attsamtidigt sända ett rikstäckande program innebärenligt tillståndet rätt att dela upp sändningen iregionala sändningar. Tillståndet innehåller vidarevillkor om att skall sända program till helalandet. Som villkor uppställs också skyldighet attregionalt sända och producera program. Tillståndetträdde i kraft och gäller t.o.m.den 31 december 2005.Digital marksänd TVSom redovisats ovan beslutade att digitalmarksänd TV borde införas i (prop.1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). Isamband härmed uttalades när det gällde urvalet avprogramföretag som skulle ges tillstånd att sändamarksänd digital TV bl.a. att det borde eftersträvasatt mer än ett programföretag deltar isändningsverksamheten på varje ort (a. prop. s. 30).Normalt borde inte ett företag ensamt kunnadisponera en hel multiplex. Lokala och regionalaprogram borde ges företräde, liksom program som ärförankrade i den svenska kulturkretsen.Radio- och föreslår i sittdelbetänkande Nytt regelverk för marksänd digital TV(SOU 2004:39) att de riktlinjer som statsmakternaangav inför starten av de digitala sändningarna ivissa delar bör gälla även fortsättningsvis (s.205). Sålunda bör enligt kommittén tillståndsgivarenvid beviljande av tillstånd beakta attsändningsutrymme kan tas i anspråk för olikaprogramtjänster som kompletterar varandra så attsändningarna som helhet kommer att tilltala olikaintressen och smakriktningar, för lokala ochregionala program och av så många oberoendeprogramföretag som möjligt i syfte att främjayttrandefriheten och informationsfriheten ochundvika maktkoncentration.Utskottets ställningstagandeFör närvarande har tre programföretag - SVT, UR ochTV 4 - regeringens tillstånd att sända television idet analoga marknätet. Samtliga tillstånd har singrund i riksdagsbeslut, för vilka en utgångspunkthar varit att tillstånden skall avse rikstäckandesändningar. Att sända rikstäckande programinnebär enligt tillstånden dock en rätt att dela uppsändningarna i regionala sändningar. De nu gällandetillstånden avser sändningsperioden t.o.m. den 31december 2005. Utskottet är inte berett att förordaatt de därpå följande tillstånden i det analogamarknätet skall ha en annan utgångspunkt änrikstäckande sändningar. Vidare vill utskottetframhålla att vad däremot gäller sändningar i detdigitala marknätet har förordats att lokala ochregionala program skall ges företräde. Mot bakgrundav vad som har anförts avstyrker utskottet motionK444 yrkande 12.Koncessionsavgifter för kommersielllokalradioUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om ändradekoncessionsavgifter för kommersielllokalradio med hänvisning till pågåendeberedningsarbete.MotionenI motion K382 av m.fl. yrkas attriksdagen begär att regeringen lägger fram förslagtill en avvecklingsplan för de högakoncessionsavgifter som gäller för de ursprungligatillstånden för kommersiell lokalradio ned till enrimlig nivå (yrkande 8). När nu ett nytt system förtilldelning av tillstånd har trätt i kraft talarenligt motionärerna mycket för att man avvecklar degenomgående höga koncessionsavgifterna för debefintliga tillstånden ned till en rimlig nivå.BakgrundLokalradiolagens bestämmelser i 15-17 §§ och 32-37§§ om avgift fortsätter enligtövergångsbestämmelserna till lagen om ändring ilagen (1992:72) om koncessionsavgift påtelevisionens område att gälla i fråga om tillståndsom meddelats före och därefterförlängs.I proposition 1999/2000:55 Kommersiell lokalradiouttalade regeringen i fråga om befintliga tillståndatt den i och för sig hade den utgångspunkten att denya reglerna skall gälla även dessa. Detta var dockenligt regeringen inte möjligt fullt ut. Förbefintliga tillstånd skulle därför den avgift somfastställts vid auktionsförfarande betalas ävenunder kommande tillståndsperioder. För nya tillståndskulle en koncessionsavgift om per årbetalas. Avgiften skulle justeras med hänsyntill konsumentprisindex.Av propositionen framgick att den årliga avgiftenför att sända lokalradio varierade som ett resultatav auktionerna mellan minimiavgiften21 och . Den genomsnittligaavgiften uppgick till per år.Flertalet av programföretagen har uppvisat förlusterfram till utgången av . Lagrådet ansåg attdet från principiella utgångspunkter kundeifrågasättas att avgiftsbestämmelserna ilokalradiolagen skulle fortsätta att gälla alltframgent eftersom det medförde att mycket storaavgiftsskillnader kunde förekomma även sedan kravenpå programinnehåll m.m. blivit enhetliga. EnligtLagrådet borde det finnas en sluttidpunkt även förde avgifter som de nuvarande tillståndshavarnabetalade, lämpligen vid utgången av år 2008.Regeringen framhöll å sin sida att de nyabestämmelserna syftade till att stimulera mångfaldoch lokal förankring inom den kommersiellalokalradion. Ökade krav skulle ställas på de nyatillståndshavarna som fick sitt tillstånd ikonkurrens. Krav på programinnehåll som kan ställasi form av tillståndsvillkor avseende eget materialoch program med lokal anknytning skulle bara blitillämpliga på de nya tillstånden. Mot dennabakgrund ansåg regeringen att den avgift somfastställts vid auktionsförfarandet borde gälla förde befintliga tillstånden även . Vidare anfördes att den som bedrevverksamhet inom lokalradion alltid har möjlighet attfrånträda sitt tillstånd och ansöka på nytt enligtdet nya regelsystemet.Vid sin behandling av propositionen anfördekonstitutionsutskottet att det med hänvisning tillden angivna bakgrunden inte var berett attförorda en annan lösning av avgiftsfrågan än den somregeringen föreslog (bet. 1999/2000:KU15).Utskottet behandlade senast under föregåenderiksmöte ett motionsyrkande med ett liknandeinnehåll som det nu aktuella (bet. 2002/03:KU25 s.28-29). Därvid vidhöll utskottet sin tidigarebedömning att någon förändring av reglerna omkoncessionsavgifter för de ursprungliga tillståndenatt sända kommersiell lokalradio inte borde ske.Motionen avstyrktes således.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan i avsnittet rörande digitalradio föreslår atttillståndshavare som erhållit sändningstillstånd föranalog ljudradio före skall kunnaerhålla lättnader av koncessionsavgifter omtillståndshavaren erhåller tillstånd att bedrivaDAB-sändningar. Utskottet, som inte vill föregripaberedningen av kommitténs förslag, avstyrker motionK382 yrkande 8.Koncessionsavgift för TVUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillpågående beredningsarbete motioner om ändradekoncessionsavgifter för TV.MotionernaI motion K382 av m.fl. (kd) yrkasatt begär att regeringen lägger framförslag om hur koncessionsavgiften för TV-sändning idet analoga nätet skall justeras enligt vad imotionen anförs (yrkande 9). Enligt motionärernafinns det inte något som helst sakligt skäl att taut koncessionsavgift på intäkter av sändningar meddigital teknik, eftersom någon ensamrätt inteföreligger. Motionärerna anser att det är uppenbartatt lagen i denna del strider motgeneralitetsprincipen genom att lagstiftningenendast kommer att gälla en enda TV-kanal, men intenågon av de övriga likställda. Vidare anförmotionärerna att det kan vara fråga om olagligsärbeskattning. Bestämmelsen kan också vara i stridmed EG-rätten, t.ex. kan uttalade skillnader iskattebelastning som gynnar vissa företag ses somett statsstöd i EG-rättslig mening. Motionärernaframhåller därutöver att koncessionsavgiften harutretts och att utredaren föreslagit en rakavtrappning fram till nedsläckningsdatum för detanaloga TV-nätet. En sådan lösning är enligtmotionärerna alltför trubbig. Vid omförhandling avsändningstillståndet bör avgiften för återståendetid i det analoga nätet justeras. Motionärerna anseratt till dess att ett nytt sändningstillstånd träderi kraft bör en justering av avgiften i proportiontill andelen tittare i det analoga nätet ske. Deregelbundna mätningar som görs bör kunna utgöraunderlag för att justera koncessionsavgiften.I motion K444 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att koncessionsavgifterna för avvecklas i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 10). Motionärernas utgångspunkt äratt vid en öppenhet för ny teknik och enskildaaktörers etableringsfrihet minskar värdet av detprivilegium som tilldelats vad gällerreklamfinansierade marksändningar. På motsvarandesätt bör de särskilda krav som ställs på iform av koncessionsavgift och krav påprograminnehåll avvecklas.BakgrundGällande bestämmelserEnligt 1 § första stycket lagen (1992:72) omkoncessionsavgift på televisionens och radionsområde skall ett programföretag som enligt 2 kap. 2§ första stycket radio- och TV-lagen (1996:844) hartillstånd att i hela landet sända TV-program medanalog sändningsteknik betala koncessionsavgift tillstaten under förutsättning att företaget har rättatt sända reklam i en sådan sändning och är ensamtom denna rätt här i landet.Av 2-4 §§ framgår att koncessionsavgiften bestårav en fast del och en rörlig del och beräknasfr.o.m. månaden efter den då sändningsverksamhetenpåbörjats.Före var skyldigheten att betalakoncessionsavgift knuten till programföretaget somvar ensamt om rätten att bedriva rikstäckandesändningar med reklam, oavsett sändningsteknik.Detta ändrades genom ett beslut av underriksmötet /01 (prop. 2000/01:132, bet. 2000/01:KU26, rskr. 2000/01:277). Därmed gäller från och medden att avgiftsskyldighet förutsätteratt programföretaget är ensamt om att ha tillståndatt med analog sändningsteknik bedriva rikstäckandeTV-sändningar med reklam.En lagändring gjordes också under riksmötet2001/02 (prop. 2001/02:170, bet. 2001/02:KU36, rskr.2001/02:272). Före gjordes vidberäkningen av koncessionsavgiften ingen åtskillnadpå sådana reklamintäkter som härrörde frånsändningar med analog sändningsteknik och andrasändningar. gällerenligt 4 § att koncessionsavgiften skall beräknas påde intäkter som utgör vederlag till programföretagetför att det sänder annonser i sändningar som skermed stöd av tillståndet enligt 2 kap. 2 § förstastycket radio- och tv-lagen att sända TV-program medanalog sändningsteknik och i sändningar som ihuvudsak överensstämmer med dessa sändningar.I betänkande 2002/03:KU25 lämnades en utförligredovisning rörande bakgrunden till gällandebestämmelser (s. 30-32).Tidigare riksdagsbehandlingVid behandlingen av proposition 2001/02:170 Vissafrågor om koncessionsavgift på televisionens områdebehandlade utskottet också en motion med ettliknande yrkande som en av de nu aktuella. I sittställningstagande delade utskottet regeringensbedömning att parallellsändning av AB:s analogaprogram i det digitala marknätet intetorde alstra några särskilda intäkter mot bakgrundav att annonsörernas intresse av att sända reklam iTV 4 AB:s analoga program är en följd av attreklamutsändningen når hela landet (bet.2001/02:KU36 s. 11 f.).