bet · GR01UBU4 · 2004-02-19 00:00:00 — Fristående skolor skall dock inte ha en skyldighet atterbjuda sådan verksamhet.Detta bör med bifall till motionsyrkandet som sin mening geregeringen till känna.18. Fristående skolor för vuxenutbildning, punkt 16 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om fristående skolor för vuxenutbildning. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Ub367 yrkande 27 och 2003/04:Ub378yrkande 4.StällningstagandeMöjligheten att välja utbildning måste öka även inom vuxenutbildningen.Vi anser att fristående skolor för vuxenutbildning skall få etableras,med regler som motsvarar dem som gäller för de fristående gymnasieskolorna.I dag lägger kommunerna ofta ut vuxenutbildningen på entreprenad, vilketär ett steg på vägen mot ökad mångfald, men det är ett system som ocksåhar svagheter. Det innebär att kommunen och inte eleven väljer skola.Genom att tillåta fristående skolor för vuxenutbildning kommer man ocksåifrån den egendomliga situation som råder att det är en rektorsom skall utfärda betygsdokumenten, även när det är lärare hos en annananordnare som har undervisat och examinerat eleven.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna och därmedbifalla motionsyrkandena.19. Rätten till skolskjuts för elev i fristående skola, punkt 17 (m, fp,kd, c)av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skolskjuts. Därmed bifaller motionerna2003/04:Ub378 yrkande 5, 2003/04:Ub388 yrkande 17 i denna del och2003/04:Ub439 yrkande 29 och avslår motion 2003/04:Ub253.StällningstagandeEn kommun är inte skyldig att sörja för skolskjuts för elever som väljeren annan skola än den som kommunen annars skulle ha placerat dem i. Eleveri fristående skolor är alltså inte berättigade till skolskjuts. Det kansättas i fråga om det finns en reell valfrihet om valet av en annan skolainnebär betydande skolskjutskostnader för den enskilde. Vi anser attbestämmelserna om skolskjuts bör ses över. Denna uppfattning har ocksåförts fram av (SOU 2002:121). Enligt vår mening börkommunen bekosta skolskjuts även till en fristående skola så länge detinte innebär merkostnader för kommunen, t.ex. genom att kostnaden förbusskort är densamma.Vad vi här har anfört bör med bifall till motionerna 2003/04:Ub378yrkande 5, 2003/04:Ub388 yrkande 17 i denna del och 2003/04:Ub439 yrkande29 som sin mening ge regeringen till känna.20. förslag till reglering av fristående skolor, punkt18 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lagreglering av fristående skolor. Därmedbifaller motion 2003/04:Ub427 yrkande 7.StällningstagandeI Skollagskommitténs betänkande görs stora ingrepp i friskolornas nuvarandefrihet. När avsikten var att minska detaljregleringen inom skolans område,visar det sig att betänkandet i stället har landat i att öka regleringenför de fristående skolorna. Det är riskabelt att med ekonomisk styrningtvinga fristående skolor att följa exakt samma regelverk som det offentligaskolväsendet. Själva idén med friskolor är att erbjuda alternativ ochbidra till mångfalden i skolsystemet.Detta bör med bifall till motionsyrkandet som sin mening geregeringen till känna.21. Begreppet fristående skolor, punkt 19 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om bibehållande av begreppet fristående skolor.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Ub378 yrkande 6 och 2003/04:Ub427yrkande 9.StällningstagandeVi anser inte att regeringen bör lägga fram förslag om en ny benämning påfristående skolor. Att - som föreslår - byta ut begreppetfristående skolor mot enskilda skolor vore enligt vår mening olyckligt.Ordet enskilda kan leda tankarna fel och associeras till icke offentligtfinansierade skolor eller privata skolor. Dock finansieras de friståendeskolorna på samma sätt som de kommunala och har inte särskilda inträdeskraveller avgifter, utan är öppna för alla. Vid översättning till andra språkär enskild ofta synonymt med privat.Vad vi här har anfört bör med bifall till motionsyrkandena somsin mening ge regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Etablering av fristående skolor, punkt 1 (m, fp, kd, c, mp)(), (), (), (), (), (), () ochAxel Darvik (fp) anför:Vi finner det självfallet vara av vikt att kommuner i yttranden överansökan om bidragsrätt för fristående skolor lämnar ett bra underlag förSkolverkets bedömning. Av yttrandena bör tydligt framgå vilka konsekvenser,såväl positiva som negativa, som etablerandet av den nya fristående skolankommer att ha. Sådana konsekvensbeskrivningar kan innehålla en rad olikafaktorer, som varierar mellan kommunerna beroende på förhållanden i denenskilda kommunen. Dock vill vi understryka att ansvaret för tillståndsgivningoch tillsyn faller på Skolverket.Vi motsätter oss bestämt att kommunerna, som framskymtat i uttalandenfrån Socialdemokraterna och , skall ges någon form avvetorätt mot etablering och konkurrens från fristående alternativ.2. Etablering av fristående skolor, punkt 1 (s)(), (), (), LouiseMalmström (s), (), (), ()och () anför:En väsentlig skillnad mellan kommunalt och enskilt huvudmannaskap förskolan är att kommunen alltid har det yttersta ansvaret för att erbjudaalla barn och ungdomar i kommunen en god och likvärdig utbildning. Enligtvår mening måste det därför finnas en sådan balans mellan offentliga ochfristående skolor i en kommun att kommunen ges faktiska möjligheter attta sitt övergripande ansvar. Eleverna å sin sida måste ha reella möjligheteratt välja en skola. I sammanhanget vill vi också erinra om attkommunen har ett uppdrag att erbjuda ett allsidigt urval av gymnasieutbildning,vilket självklart påverkas av etableringarna av fristående skolor ikommunen eller på närliggande orter. Det är angeläget att vidsin bedömning har ett bra och fullständigt beslutsunderlag.Vi hänvisar till vår reservation 9 i utskottets betänkande 2001/02:UbU7med anledning av propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35).Vi står fast vid vad vi där anfört om att regeringens förslag om bl.a.tydligare regler för prövning av fristående skolas rätt tillbidrag och om uppföljning och utvärdering av fristående skolorbör genomföras.3. Etablering av fristående skolor, punkt 1 (v)() anför:För att kunna utveckla demokratin och motverka intolerans och fördomar ärdet viktigt att skapa mötesplatser för människor med olika social ochetnisk bakgrund. Skolan skall vara en sådan mötesplats. För att uppnådetta vill att regelverket skall utformas så att alla elevergaranteras en likvärdig utbildning, oavsett huvudman. Därför anser vi attreglerna för fristående skolor bör förändras på några punkter.Kommunen har ansvar för att planera och fördela resurser inom skolväsendet.Vid etablering av en ny skola är det därför viktigt att kommunens arbeteinte försvåras. Det är som fattar beslut om en fristående skolaskall beviljas bidrag. Besluten fattas utifrån en helhetsbedömning, menkommunens yttrande, som också skall innehålla en konsekvensbeskrivning,skall ha en avgörande betydelse. har inga möjligheteratt avslå en ansökan som kommunen har tillstyrkt. Vi anser att det behövsen ändring av skollagen som innebär att alltid skall avslå enansökan, som utifrån en helhetsbedömning innebär påtagliga negativa följderför elever och skolväsende, även om kommunen har tillstyrkt ansökan.Av de fristående skolor som har fått tillstånd att är det som verkligen har startat. Orsakenär ofta orealistiska, och ibland även oseriösa, bedömningar och beräkningarav elevunderlag och kostnader. Det bör införas en särskild avgift förSkolverkets prövning för att begränsa mängden oseriösa ansökningar, menäven för att bidra till finansieringen av statens merkostnader för prövningen.Oavsett hur många elever som går i fristående skolor är det alltid kommunensom har ansvar för att garantera alla elevers skolgång. Närhelst underåret skall kommunen, utan dröjsmål, kunna erbjuda elever plats i skolan.I de kommunala skolorna måste det därför finnas en överkapacitet för attkunna möta oförutsedda elevtillströmningar, som att en fristående skolagår i konkurs och lägger ned verksamheten. Denna kommunens beredskap kostargivetvis pengar i form av s.k. skolpliktskostnad. Huvudmännen för defristående skolorna delar inte detta ansvar och har därigenom inte sammakostnader som kommunerna. De kostnaderna bör därför inte ingå i bidragentill de fristående skolorna. Redan nu är det många kommuner som inte räknarmed skolpliktskostnaden i bidragen till de fristående skolorna, men föratt förtydliga kommunernas ansvar och helt säkert undvika att det utgårfelaktiga ersättningar bör det stå tydligt i skollagen att skolpliktskostnadernainte skall ingå i bidragen till de fristående skolorna.Som med all offentlig verksamhet som övergår i privata händer finns deten risk att demokratin ställs åt sidan. Allmänhetens insyn i de friståendeskolorna är begränsad till deras ekonomiska redovisning, som knappastsäger någonting om undervisningens kvalitet och liknande. Den begränsadeinsynen utgör också ett problem i kommunernas kvalitetsarbete förskolväsendet eftersom de fristående skolorna ej är skyldiga att delta ikommunens uppföljning och utvärdering. De fristående skolorna bör varaskyldiga att lämna sådan information om sin verksamhet att insynen kangaranteras. De bör även vara skyldiga att delta i kommunernas uppföljningoch utvärdering, likaväl som kommunerna bör ha en skyldighet att inkluderade fristående skolorna i detta.Valfrihetsreformen har inte bara fått till följd att de flesta väljer enkommunal skola - de väljer dessutom den skola som ligger närmast hemmet.Viljan att se sina barn i en skola i sitt närområde tycks vara så starkatt det är motiverat att införa en närhetsprincip, som innebär att geografisknärhet till en skola skall ge företräde om flera önskar gå i skolan ändet finns plats för.4. Bidragssystemet för fristående gymnasieskolor, punkt 5 (mp)() anför:Jag delar uppfattningen i motion 2003/04:Ub391 yrkande 11 att det ärviktigt att utreda hur de nya bidragsreglerna påverkat situationen för defristående gymnasieskolorna. utvärderar nu bidragssystemet förfristående gymnasieskolor, efter kritik från ochSvenska . Resultatet av denna utvärdering bör inväntas.5. Införande av individuella program, punkt 7 (fp)() och Axel Darvik (fp) anför:Vi har tidigare, bl.a. vid behandlingen av propositionenFristående skolor, framfört vår uppfattning att fristående gymnasieskolorskall ges möjlighet att anordna det individuella programmet så länge dettafinns kvar. har i sina motioner om och gymnasieskolanföreslagit att det individuella programmet avskaffas och att grundskolanfår det fulla ansvaret för att eleverna uppnår de förkunskaper som krävsför gymnasieskolan. Med hänvisning till att förslag om förändringar avdetta program bereds inom avstår vi nu från att reserveraoss.6. Uppföljning, utvärdering och tillsyn, punkt 11 (m, fp, kd, mp)(), (), (), (), (), () och Axel Darvik (fp)anför:Vi hänvisar till att vår reservation 11 till utskottets betänkande 2002/03:UbU15 Fristående skolor vann kammarens bifall. Enligt den bifallnareservationen skall uppföljning och utvärdering av fristående skolor utförasav , men fristående skolor skall alltid erbjudas att delta ikommunens uppföljnings- och utvärderingssystem. Detta gav somsin mening regeringen till känna.7. Etableringsfrihet inom förskoleverksamheten, punkt 14 (mp)() anför:Jag anser i likhet med vad som framförts i motioner att förskolor somuppfyller i lag fastställda villkor och som arbetar utifrån läroplanenbör få tillstånd för sin verksamhet. Kommunerna bör också vara skyldigaatt utge bidrag till godkända enskilda förskolor. Jag välkomnar det förslagi denna riktning som lagts fram av (SOU 2002:121).Beredningen inom av kommitténs förslag bör enligt minmening avvaktas, varför jag avstår från att reservera mig.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /04:Sf326 av m.fl. (fp):13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att friskolor som inte följer läroplanens mål bör fåsina tillstånd indragna.2003/04:So500 av m.fl. (c):14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om principer för etableringsfrihet och valfrihet i barnomsorgen.2003/04:Ub205 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom utvärdering av friskolor.2003/04:Ub253 av Skånberg (kd):begär att regeringen lägger fram förslag som innebär attsärskolebarn i friskola får rätt till skolskjuts.2003/04:Ub282 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av offentlig finansiering av konfessionella skolor.2003/04:Ub286 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av att inspektera och pröva undervisningen i konfessionellaskolor, vad gäller sex- och samlevnadsundervisning.2003/04:Ub300 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att jämställa etableringsfrihet för förskolor med etableringsfrihetför skolor och sålunda tvinga kommunerna att ge medel även till alternativaförskolor.2003/04:Ub342 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att garantera ekonomisk rättvisa åt friskolorna.2003/04:Ub367 av m.fl. (fp):24. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att en s.k. riksprislista skall användas i de fall därkommuner och fristående skolor inte kommer överens om nivån på ersättningen.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att även vuxenutbildning bör kunna erbjudas av friståendeutbildningsenheter.32. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om underlättande av etablering av fristående gymnasieskolor.2003/04:Ub374 av och (bådas):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom riksrekryterande gymnasieutbildningar och friståendegymnasieskolor.2003/04:Ub377 av m.fl. (kd):10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om som tillsynsmyndighet för fristående skolorför funktionshindrade.2003/04:Ub378 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att uppföljning och utvärdering av fristående skolor skallutföras av men att fristående skolor skall erbjudas att deltai kommunens uppföljnings- och utvärderingssystem.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att fristående skolor inte skall ha rätt att neka elever tillträde.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fristående gymnasiers rätt att starta individuella program.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fristående skolors rätt att bedriva vuxenutbildning.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kommuner skall bekosta skolskjuts även till fristående skolorså länge det inte innebär en merkostnad för kommunen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om beteckningen fristående skolor.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett nytt ersättningssystem med möjlighet till överklagande förfristående skolor.2003/04:Ub388 av m.fl. (fp):17. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att skapa lika villkor för fristående och kommunala skolor.2003/04:Ub391 av m.fl. (c):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att granskning av fristående skolor skall utföras avdet nationella kvalitetsinstitutet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att fristående skolor skall vara förpliktade att taemot elever med behov av särskilt stöd på samma villkor som kommunalaskolor.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om möjligheten att inrätta det individuella programmetvid fristående gymnasieskolor.11. begär att regeringen låter utreda hur de nyabidragsreglerna påverkat situationen för de fristående gymnasieskolorna.2003/04:Ub427 av i m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsyn och godkännande av fristående skolor.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att säkerställa att de fristående skolorna inte skall utsättasför att kommunerna har insyns- och granskningsrätt i de fristående skolorna.4. begär att regeringen återinför riksprislista förgymnasieutbildningar.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av riksnorm för grundskoleutbildning.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunalt veto mot friskoleetableringar.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om friskolornas frihet.8. begär att regeringen tillsätter en utredning att seöver entreprenadlösningar på skolans område.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om begreppet friskolor.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om rätt till fritidsverksamhet.2003/04:Ub428 av m.fl. (mp, fp, v, c):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om undervisning i HBT-frågor vid fristående skolor.2003/04:Ub436 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom offentliga medel till konfessionella skolor.2003/04:Ub437 av m.fl. (s):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om undervisning i HBT-frågor vid fristående skolor.2003/04:Ub438 av m.fl. (kd):7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa etableringsfrihet för förskolor.2003/04:Ub439 av m.fl. (kd):29. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att kommuner skall bekosta skolskjuts till friståendeskolor så länge det inte innebär merkostnader för kommunen.2003/04:Ub486 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom enskild förskola.2003/04:Ub498 av m.fl. (kd):35. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att möjliggöra för fristående skolor att bedrivaindividuellt program.2003/04:N330 av m.fl. (kd):10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om möjligheterna att driva skolor med mindre elevantal än20.