bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — En hållbar ekonomisk utvecklingär en självklar ledstjärna för politiken. har argumenterat i många ekonomisk-politiska betänkanden (t.ex. bet. 2002/03:FiU20,2003/04:FiU1) skulle inte den politik som de nuaktuella motionärernas partier förespråkar bidratill tillväxt.Motionsyrkandet om reformering av skatte- ochbidragssystemen hänvisar till Lissabonprocessen. Somframgår av regeringens skrivelse (skr. 2003/04:60s.157 f.) är det dock inom sysselsättningsstrateginsom rekommendationen har givits. I Sverigeshandlingsplan för sysselsättning 2003 kommenterasrekommendationen, och regeringen redovisar där attde genomsnittliga marginaleffekterna har sänktsbetydligt . Ett långsiktigt arbete med attminska de kombinerade marginaleffekterna i skatte-,transfererings- och bidragssystemen bedrivs. Tillexempel inleddes en omfattande skattereforminriktad på att sänka marginalskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare. Reformen består av en stegviskompensation för den allmänna egenavgiften och ensuccessiv minskning av andelen skattebetalare sombetalar statlig inkomstskatt. Skattereformen hartillsammans med reformer i bidragssystemen ochinförandet av en maxtaxa inom barnomsorgen medförtökade drivkrafter att söka och acceptera erbjudandenom arbete samt att öka arbetsinsatsen från del- tillheltid.Finansutskottet erinrar vidare om attEgendomsskattekommittén överlämnade sitthuvudbetänkande Reformerade egendomsskatter (SOU2004:36) till finansminister måndagen29 och att kommittén avser att redovisaåterstående delar av utredningsuppdraget (rörandearvs- och gåvobeskattningen) i ett slutbetänkande islutet av maj månad 2004. Utskottet finner ingenanledning att i detta sammanhang ta ställning tillkommitténs huvudbetänkande.Utskottet anser med hänvisning till det anfördaatt motionerna bör avstyrkas.Till yttrandet är fogat en avvikande mening av (m,fp, kd, c).Utskottets övervägandenUtskottet kan dela de bedömningar somFinansutskottet gjort beträffande motionsyrkandenmed anknytning till ekonomiskt samarbete ochekonomisk politik. Utskottet anser därmed att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2003/04:U18 (kd)yrkandena 6 och 12 och 2003/04:U19 (m) yrkande 3.Konventet om framtid ochregeringskonferensenSkrivelsenKonventet om framtid gick in isin s.k. beslutsfas. presenteradekonventets presidium ett samlat fördragsutkast ifyra delar. Utkastet diskuterades därefter intensivtunder de tre sista plenarmötena i maj och juni.Konventets presidium valde att söka undvikaalternativa skrivningar och eftersträvade konsensuskring breda kompromisser.Konventsresultatet presenterades vid i . Utkastettill konstitutionellt fördrag välkomnades som en godgrund för regeringskonferensen. En teknisk översynav den del i det konstitutionella fördraget sombehandlar politikområdena genomfördes månad. huvuduppgift äratt ta ställning till det utkast tillkonstitutionellt fördrag som framlagts av konventetsamt ändringsförslag från medlemsstaterna.Beslut om att hålla en regeringskonferens omEuropas framtid fattades redan vid Europeiska rådetsmöten i och i Laeken . Vidtoppmötet i bestämdes att konferensenskulle sammankallas . Vidtoppmötet beslutades vidare att konferensen skullefullborda sitt arbete i så god tid att deneuropeiska allmänheten kunde få kännedom omresultatet före valen till i juni2004. Det nya konstitutionella fördraget skulleundertecknas av samtliga medlemsstater, gamla såvälsom nya, efter den 1 maj 2004.Nuvarande och anslutande medlemsstater skall delta iregeringskonferensen på samma villkor.Kandidatländerna , och Turkietskall delta som observatörer.MotionernaI flera motioner diskuteras EU:s framtidsfrågor.I två motioner argumenteras för att regeringenaktivt bör verka för att förhandlingarna omkonventets förslag till fördrag återupptas ochavslutas, samt att regeringen i dettaförhandlingsarbete följer det mandat riksdagentidigare givit. gör, i motion2003/04:U19 (m) yrkande 4, gällande att desenaste månadernas utveckling i världen och inomEU gör det möjligt att återuppta förhandlingarnai regeringskonferensen om ett nytt fördrag. Omordförandeskapet nu väljer att inkallaregeringskonferens, finns möjligheter attslutföra förhandlingarna . EnligtModeraterna bör regeringen aktivt bidra till attförhandlingarna återupptas och helst avslutasredan under våren. Partiet påpekar också attriksdagen definierat detförhandlingsmandat regeringen har att respekteraoch driva i förhandlingarna. EnligtKristdemokraterna var det olyckligt att EU:smedlemsregeringar inte lyckades komma överens omde strukturella förändringar som EU bör gå igenomför att fungera med 25 (och senare 27)medlemsländer i stället för som 15.Kristdemokraterna menar därför, genom motion2003/04:U18 (kd) yrkande 1, att aktivtmåste verka för att EU möjligt återupptarförhandlingarna om en ny konstitution och agerarför att framtidskonventets förslag i så storutsträckning som möjligt skall vara gällande.I motion 2002/03:U323 (m) yrkande 17 lyfterModeraterna fram tre utgångspunkter som ansessärskilt viktiga för EU:s framtid. Den enautgångspunkten är att det inte bör vara lätt att geEU ny kompetens. Medlemsländerna bör noga betänkasig innan de överlåter till EU att ta ansvaret förnya uppgifter. Den andra utgångspunkten är att närEU har fått ett sådant ansvar måste unionen faktisktha möjlighet att fullfölja sin uppgift.Beslutsordningarna måste vara utformade så attunionen verkligen kan leverera till medborgarna detsom de förväntar sig. Det är, för det tredje,viktigt att medborgarna tydligt ser var EU:s ansvarligger och att det finns möjlighet att utkräva ettpolitiskt ansvar från EU:s olika institutioner. EUgrundas på fördrag mellan medlemsländerna. EU äralltså ingen självständig statsbildning utan maktenöver EU ligger hos medlemsländerna.I ett stort antal motioner diskuteras EU:sbeslutsprocedurer och institutionella frågor, delsutifrån frågeställningar om mellanstatlighet ochöverstatlighet, dels utifrån olika förslag tillförändringar.Centerpartiet hävdar, i motion 2002/03:U326 (c)yrkande 19, att bör delas upp itvå delar. Konstitutionen bör bestå av ett avsnittsom bör vara mycket svårt att förändra, till vilkett.ex. frågor om institutionella arrangemang ochrösträttsregler kan föras. Ett annat avsnitt kanbehandla unionens politiska innehåll ochkompetenskatalogen. För det senare avsnittet börformerna för att fatta beslut om ändringar varaenklare, även om kravet på enhällighet bör kvarstå.Vidare hävdar partiet, i yrkande 20, attbeslutsprocedurens behöver förändras ochförtydligas. Beslut i parlamentet borde kunna fattasgenom enkel majoritet och beslut i ministerrådetgenom ett slags kvalificerad dubbel majoritet, dären kvalificerad mängd röster representerande enkvalificerad majoritet av befolkningen imedlemsstaterna tillåts fälla avgörandet.EU:s utveckling mot en överstatlig politisk unionmåste förhindras, enligt vad som framgår av motion2002/03:Fi289 (v) yrkande 1. Också i motion2002/03:K238 (c) yrkande 1 hävdas att enkompetenskatalog måste utarbetas för att begränsaEU:s överstatliga makt och för att stärka denationella parlamentens makt. Dessutom menarmotionärerna, i yrkande 2, att ett brett rådslagbland folkrörelser och organisationer skulle kunnautarbeta ett i huvudsak mellanstatligt alternativtill det federala statsbygget. Motionärerna önskarockså, i yrkande 3, se en ökad samverkan medDanmark, och kandidatländerna iutarbetandet av en mellanstatlig samarbetsmodell.I motion 2002/03:U326 (c) yrkande 14 drivs kravetatt den offentliga makten skall byggas ur ettunderifrånperspektiv. Makten skall enligtmotionärerna ligga på den lokala nivån varifrånbefogenheter skall kunna lämnas över till högrenivåer. Vilken nivå ett beslut skall fattas på böravgöras av närheten till dem som berörs. EU:shuvudsakliga ämnesområden bör omfatta sådant sominte kan hanteras lokalt, regionalt eller nationelltutan sköts bättre på unionsnivå. Sådana områden ärfred och rättssäkerhet, miljö och hållbarutveckling, främjandet av ekonomisk utveckling ochvälståndsutveckling. Till områden där frågorna lösesbättre på nationell eller regional nivå hör form ochval av utbildning, kultur och socialpolitik.Motionärerna anser det naturligt att medlemsstaternasamarbetar kring dessa frågor, men de bör inte varaföremål för gemensamt beslutsfattande.Centerpartiet anser, i motion 2002/03:U326 (c)yrkande 13, att EU bör utvecklas mot ett smalare ocheffektivare EU. För att uppnå att makten skallbyggas underifrån bör institutionernas roll ochutveckling ses över. Att förändra institutionerna,som byggts upp sedan mitten av , är dockett långsiktigt arbete. Det är varken möjligt ellerönskvärt att genomföra en snabb totalrevidering avalla fördragen, även om en revidering bör göras.I motion 2002/03:K288 (v) yrkande 1 begärs att enutredning tillsätts som belyser maktrelationernaöver lagstiftningen mellan riksdag och EU:sinstitutioner. Vidare hävdas, i yrkande 2, attregeringen i EU bör verka för att EU:s medlemsländergör egna utvärderingar av den öppna samordningensmetod.I motion 2002/03:U324 (mp) yrkande 5 hävdas attalla av EU beslutade regler och lagar som berörSverige borde tas upp i föratt få de praktiska konsekvenserna belysta och attriksdagen bör ha möjlighet att göra efter- ochomprövningar av redan fattade beslut och lämnaförändringsförslag till EU.I motionerna 2002/03:K206 (m) och 2003/04:K209 (m)hävdar motionären att EU inte bör ägna sig åtdetaljreglering.Hur EU:s institutioner kan förändras uppmärksammas iett antal motioner.I motion 2002/03:U324 (mp) yrkande 3 hävdas att ensamrätt att lägga fram förslag böravskaffas till förmån för en förslagsrätt för denationella parlamenten och . Vidaregörs, i yrkande 4, gällande att EG-kommissionenborde avskaffas och ersättas med ett rentadministrativt organ.Behovet av offentlig debatt och insyn i EU:s beslutsamt behovet av ökad folkbildning om EU diskuteras inågra olika motioner.I motion 2002/03:U326 (c) yrkande 23 anförs attregeringen bör bli mer aktiv i debatten om EU:sframtidsfrågor. Motionärerna anser att regeringenbör lägga fram sin syn på hur EU:s framtid skallformas och att även regeringens representanter ikonventet bör bli mer aktiva i debatten om EU:sframtidsfrågor. lyfter vidare, i sammamotion yrkande 17, fram kravet på att EU måste få entydligare beslutsstruktur. En beslutsstruktur därbesluten måste passera båda institutionerna skulleunderlätta insyn och offentlig debatt. Motionärernaanser att kommissionen bör underställas de beslutsom fattas i de politiska institutionerna, att såvälministerrådet som parlamentet bör ha initiativrättoch att de förändringar som görs i de bådainstitutionerna bör kunna passera utan att på nyttgodkännas av kommissionen. I motion 2003/04:U211(fp) yrkande 1 hävdas att det finns ett stort behovav folkbildning kring EU. Särskilt behövs, enligtmotionens yrkande 2, en kontinuerlig demokratiskdialog med ungdomar kring EU. för, imotion 2002/03:U324 (mp) yrkande 1, fram kravet påatt alla nya som innebär maktöverföringtill EU-nivå skall underställas medborgarna i enfolkomröstning.Konstitutionsutskottets yttrandeI frågan om slutförande av regeringskonferensenkonstaterar att nu enats om att förhandlingarna om ett nyttkonstitutionellt fördrag skall vara avslutade senastvid och attden synes vara inställd på attresultat skall uppnås. Utskottet vill understrykabetydelsen av att så sker och utgår från attregeringen därvid kommer att arbeta enligt deståndpunkter som angivits av på förslag avsammansatta konstitutions- och utrikesutskottet ibetänkande 2003/04:KUU1. Utskottet anser därmed attnågra sådana tillkännagivanden som begärs imotionerna 2003/04:U18 (kd) yrkande 1 och2003/04:U19 (m) yrkande 4 inte behövs.Såvitt avser synpunkterna i motion 2002/03:U323(m) yrkande 17 vill utskottet hänvisa till deställningstaganden i olika delfrågor som gjorts ibetänkande 2003/04:KUU1. Även såvitt avser de frågorsom tas upp i motionerna 2002/03:K206 (m),2002/03:K238 (c) yrkande 1, 2002/03:U324 (mp)yrkandena 3 och 4, 2002/03:U326 (c) yrkandena 13,14, 17, 19 och 20 och 2003/04:K209 (m) villutskottet hänvisa till de ställningstaganden ifrågor om institutioner, beslutsfattande ochbefogenheter som gjorts i det nämnda betänkandet,främst med anledning av motioner som väckts senareän de nu nämnda. Motionerna avstyrks i berördadelar.I motionerna 2002/03:K288 (v) yrkandena 1 och 2och 2002/03:Fi289 (v) yrkande 1 tas frågor om bl.a.den öppna samordningsmetoden och EMU upp medinriktning på frågornas betydelse för en utvecklingmot överstatlighet. Även frågor om en sådanutveckling har behandlats i betänkandet2003/04:KUU1, och utskottet avstyrker motionerna iberörda delar, liksom motion 2002/03:K238 (c)yrkandena 2 och 3.Konstitutionsutskottet delar motionärens uppfattningom behovet av folkbildning och debatt kring EU.Utskottet, som kommer att behandla en motion (fp) omregeringens ansvar för en ökad debatt omEuropafrågor i betänkande 2003/04:KU19 överdemokratiskrivelsen, anser dock att någottillkännagivande med anledning av motionen inte ärpåkallat.Konstitutionsutskottet behandlade i sitt betänkande2001/02:KU29 Lagstiftningsprocessen m.m. tvåmotionsyrkanden (mp) av samma lydelse som det härbehandlade. Utskottet hänvisade till en givenredovisning varav framgick att det också inom EUbedrevs ett arbete med regelkvalitet ochregelförenkling och att det också i detta arbetefanns en inriktning på att analysera konsekvenser avförslag till nya regler. Utskottet hänvisade vidaretill ett tidigare påpekande om att EU böreftersträva ett så okomplicerat regelsystem sommöjligt. Därutöver påpekade utskottet att riksdagenbl.a. inom ramen för sitt uppföljnings- ochutvärderingsarbete hade möjlighet att belysakonsekvenserna av EU-regler. Någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av vad som anfördes imotionerna i berörd del var enligt utskottets meninginte påkallad, utan de avstyrktes.Som tidigare påpekat harriksdagen bl.a. inom ramen för sitt uppföljnings-och utvärderingsarbete möjlighet att belysakonsekvenser av regler som beslutats på EU-nivå -likaväl som konsekvenserna av andra regler. Liksom ifråga om andra regler har riksdagsledamöter ocksåmöjlighet att motionsvis begära att regeringen skallverka för förändringar. Inom EU bedrivs fortsattarbetet med regelkvaliteten. Utskottet anser inteatt någon åtgärd är påkallad med anledning avmotionen.Konstitutionsutskottet har i tidigare sammanhangredogjort för regeringsformens regler omfolkomröstning. Utskottet behandlade frågor omfolkomröstningsinstitutet som sådant och särskildafrågor om grundlagsändring och folkomröstningingående i sitt betänkande 2003/04:KU9Författningsfrågor.Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetbehandlade i betänkande 2003/04:KUU1 motioner omfolkomröstning om det fördrag somregeringskonferensen skall utmynna i.Utskottet ansåg att frågan om en folkomröstning omdet framtida fördraget borde prövas av den riksdagsom har att ta slutlig ställning till fördraget.Sammanfattningsvis fann utskottet ingen anledningtill att ställa sig bakom motionsyrkanden omfolkomröstning, utan de avstyrktes.Konstitutionsutskottet anser, liksom tidigare, attavgörandet av om folkomröstning bör hållas i enfråga bör avgöras från fall till fall. Utskottetvill också erinra om vad som sagts bl.a. omatt den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ettrepresentativt och parlamentariskt statsskick.Riksdagen är enligt utskottets uppfattning välskickad att ta ställning i de frågor som nya fördragoch fördragsändringar kan ge upphov till. Utskottetavstyrker motionen.Till yttrandet är fogat tre avvikande meningar av(m), (c), och (mp).Utskottets övervägandenInledningsvis vill utskottet, i likhet medsammansatta konstitutions- och utrikesutskottet(bet. 2003/04:KUU1 s.36), framhålla att konventetsarbete var framgångsrikt. Konventets förslag innebarett angeläget förtydligande av samarbetets natur ochomfattning genom att reglerna förs samman i ettsamlat och välstrukturerat fördrag. Konventetsförslag utgjorde en bra grund förregeringskonferensen. Utskottet konstaterar, inteutan viss besvikelse, att det inte visade sigmöjligt att slutförhandla regeringskonferensen redanvid toppmötet i den 12-13 december 2003.Utskottet noterar dock att EU:s stats- ochregeringschefer vid toppmötet i den 25-26mars 2004 enades om att återuppta förhandlingarna omkonstitutionen med sikte på att nå en uppgörelsesenast till , vilketutskottet välkomnar.Som också framgår av konstitutionsutskottetsyttrande har samtliga nu aktuella motionsförslag omhur EU bör utvecklas och hurbeslutsprocedurerna inom EU skall formas behandlatsav sammansatta utskottet. Utskottet vill därförhänvisa till sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande 2003/04:KUU1, vilket dealltjämt tillämpliga ställningstagandena för vad sombör vara utgångspunkter underförhandlingarna om ett nytt fördrag framgår. Detgäller också motionsförslag om att en folkomröstningbör hållas i om resultaten avregeringskonferensen.Utskottet instämmer i det värdefulla i att folkbildning bedrivsom utvecklingen inom Europeiska unionen. Denparlamentariskt tillsatta har tilluppgift att bl.a. stimulera en bred, offentligdebatt om Europeiska unionen, särskilt i förhållandetill regeringskonferensen. Kommittén skall ocksåbidra till att öka kunskaperna hos allmänheten omaktuella frågeställningar kring EU:s utveckling ochge företrädare för olika åsiktsriktningar utrymmeatt argumentera för sina uppfattningar. Kommitténhar lämnat projektbidrag till ett stort antalprojekt som pågår i syfte att stimulera svenskdebatt om EU:s framtidsfrågor. Den sistabidragsomgången ägde rum och i dagslägetplaneras inte någon ny bidragsomgång. EU 2004-kommitténs arbete fortsätter , men kommerenligt direktiven till utredningen att vara avslutatsenast den 1 september.Utskottet delar uppfattningen att ungdomar behöverinvolveras i den demokratiska diskussionen omEuropeiska unionens framtida utveckling och serdärför allvarligt på det låga valdeltagandet blandunga i valen till Europaparlamentsvalet 1999.Utskottet noterar att i en särskildungdomssatsning inför Europaparlamentsvalet i juni2004 beviljat ett stort antal ungdomsorganisationer,gymnasieskolor, politiska ungdomsförbund och andraaktörer bidrag och stöd.Mot bakgrund av yttrandeoch med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:K206 (m),2002/03:K238 (c) yrkandena 1-3, 2002/03:K288 (v)yrkandena 1 och 2, 2002/03:Fi289 (v) yrkande 1,2002/03:U323 (m) yrkande 17, 2002/03:U324 (mp)yrkandena 1, 3-5, 2002/03:U326 (c) yrkandena 13, 14,17, 19, 20 och 23, 2003/04:K209 (m), 2003/04:U18(kd) yrkande 1, 2003/04:U19 (m) yrkande 4 samt2003/04:U211 (fp) yrkandena 1 och 2.Europeiska unionens förbindelser medomvärldenDen gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik under 2003SkrivelsenVerksamheten inom GUSP präglades avkrisen i . Trots vissa åsiktsskillnader kundemedlemsstaterna enas i sitt stöd för FN:sansträngningar att finna fredliga lösningar. Som ettled i uppföljningen av krisen inleddes ett arbetemed att utarbeta en säkerhetsstrategi för unionen.Detta arbete har letts av den högerepresentanten/generalsekreteraren innehåller tre avsnitt. Detförsta behandlar globala utmaningar och hot, såsomterrorism, massförstörelsevapen, regionalakonflikter, sönderfallande stater samt organiseradbrottslighet. Det andra avsnittet rör strategiskamålsättningar för EU:s agerande med betoning påsäkerhetsfrämjande - i vid bemärkelse - i EU:sgrannskap samt effektiv multilateralism. Det tredjeoch avslutande avsnittet behandlarsäkerhetsstrategins politiska konsekvenser för EU.Genom säkerhetsstrategin har EU:s medlemsstaterenats kring en gemensam säkerhetsrelateradomvärldssyn liksom kring strategiska målsättningarför EU:s GUSP-politik. Strategin ger EU en gemensamutgångspunkt och skapar möjligheter att bättrekommunicera EU:s ståndpunkter till andra länder.Härmed stärks agerandet inom EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik.Strategin antogs av vid dess mötei , och kommer ettuppföljningsarbete att inledas som syftar till attta fram konkreta handlingsplaner utifrånsäkerhetsstrategin. Dessa handlingsplaner avserbl.a. stärkandet av effektiv multilateralism med FNi fokus, kampen mot terrorism, en strategi förMellanöstern och en sammanhållen EU-politik i frågaom Bosnien och Hercegovina.Inom GUSP finns det flera instrument tillgängligaför att genomföra den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. De viktigaste är gemensammastrategier, gemensamma åtgärder, gemensammaståndpunkter och gemensamma uttalanden.Under året antogs 18 gemensamma ståndpunkter somexempelvis gällde ändring av restriktiva åtgärdermot , kontroll av vapenförmedling och deninternationella brottmålsdomstolen.Vidare antogs 19 gemensamma åtgärder om bl.a. EU:spolismission i f.d. jugoslaviska republiken ("EUPOL Proxima"), fortsättande av EU:ssamarbetsprogram för icke-spridning och nedrustningi och EU:s militära operation iDemokratiska republiken ("").Utöver detta har det inom ramen för GUSP gjorts138 uttalanden.I den s.k. GUSP-budgeten, som är en del av EU:stotala budget, uppgick de finansiella medlen år 2003till . Denna budget belastadesframför allt av kostnader för EU:s polismission iBosnien och och EU:s polismission i f.d.jugoslaviska republiken partimotion 2002/03:U326 (c) yrkande 3 menarmotionärerna att EU:s utrikes- och säkerhetspolitikskall stärkas och utvecklas för att möta nya de nyahot som vi såg exempel på i 2001. Ikommittémotion 2003/04:U350 (kd) yrkande 7 anförsatt framtida hot mot säkerheten i Europaföreträdesvis skall hanteras och lösas gemensamtinom ett utvidgat EU.Folkpartiet menar i partimotion 2003/04:K419 (fp)yrkande 8 att det måste vidtas åtgärder för attstärka och effektivisera EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik. Enligt motionärerna är det ettproblem att GUSP leds från två olikainstitutioner, dels från ministerrådet genom denhöge representanten, dels från kommissionen genomden ansvarige kommissionären för utrikespolitiken.Folkpartiet välkomnar följaktligen konventetsförslag om att man skall slå ihop dessa funktionertill en, för att på så vis effektivisera arbetet ochtydliggöra att EU talar med en och samma röst ifrågor som rör den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. anför ikommittémotion 2003/04:U19 (m) yrkande 5 att bättregemensamma analysresurser, en utveckling av dengemensamma värdegrunden och definitionen avgemensamma mål för utrikespolitiken, tillsammans meden gemensam utrikesminister, kommer att ge bättreförutsättningar för en enad och trovärdig utrikes-och säkerhetspolitik i EU.Motionären bakom den enskilda motionen2003/04:U325 (m) yrkande 3 anser att EU, med singemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, har ettansvar för att medlemsländerna gentemot länderna iMellanöstern gemensamt agerar med kraven pådemokrati, respekt och tolerans samt mänskliga fri-och rättigheter som grund. I kommittémotion2003/04:U19 (m) yrkande 8 anför att denstrategi för som är under process i EU,och som förväntas antas , måste utarbetasi nära samverkan med den amerikanskaadministrationens nya Mellanösternpolitik. I sammamotion (yrkande 9) menar motionärerna att Sverigeoch EU bör stödja uppbyggnaden av ett fredligt,stabilt och demokratiskt Irak.I kommittémotion 2003/04:U282 (fp) yrkande 21förespråkar att bör verka för entydligare och mer sammanhållen strategi för EU:sarbete med mänskliga rättigheter i världen.Moderaterna menar i kommittémotion 2003/04:U14 (m)yrkande 10 att det finns all anledning för Sverigeoch EU att genom tydliga krav och kontakter bidratill att demokratin får fotfäste i grannskapsöder och öster om . Inrättandet av en nyparlamentarisk församling, Euro-MediterraneanParliamentary Assembly (EMPA), i vilken samtligakuststater förutom och skall ingå,är ett steg i rätt riktning framhåller motionärerna.I kommittémotion 2003/04:U289 (m) yrkande 3 pekarmoderaterna likaledes på att EU:s MEDA-process börintensifieras för att främja frihandel,miljösamarbete och en demokratisk utveckling.