bet · GS01FIU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Därför bör statens övertagandeav kostnadsansvaret för assistansverksamheten genomföras med hänsyntill finansieringsprincipen. Motsvarande förslag beskrivs i Folkpartietliberalernas motion Fi271, utan att något formellt yrkande presenterasi denna fråga.Kristdemokraterna framhåller i motion 2003/04:Fi36 att LSS inte gerutrymme för lokala variationer i tillämpningen utan är en rättighetslagsom ska vara likvärdig i hela landet. är lagens krav påkommunerna om vad den funktionshindrade har rätt till mycket detaljerade.Motionärerna anser att kostnadsutjämningen genom en inomkommunal modelli enlighet med dagens system inte ökar kommunernas möjligheter attgenomföra LSS på ett fullvärdigt sätt. I stället fördelar den bara denekonomiska bördan mellan kommunerna. Därför föreslår man att regeringenomgående ska återkomma till med ett förslag till statligtövertagande av finansieringsansvaret för LSS (yrkande 6). Vid ettstatligt övertagande av finansieringsansvaret ska den s.k.finansieringsprincipentillämpas. Eftersom regeringen ännu inte tillsatt den utredning somriksdagen beslutat om avseende översyn av lagen om assistentersättning() bör dessa båda frågor enligt motionärernas uppfattning samlas ien gemensam utredning som tillsätts omgående.I motion Fi214 av de () framförs att det nyakommunala utjämningssystemet för kostnader enligt LSS har lett till attvårdtagare ses som en kostnadspost för kommunerna, vilket strider motintentionen med lagstiftningen. riskerar de oklarheter somuppstått i och med utjämningssystemet att bli etableringshinder förvårdhem. Därför anser motionären att klara regler som inte påverkaretableringsmöjligheterna för vårdgivare måste införas. Ett nationelltsystem med statligt kostnadsansvar för LSS skulle enligt motionärensuppfattning skapa en sund konkurrens där kvalificerade och specialiseradevårdgivare inte blir ett kostnadsproblem för de kommuner där de etableras.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill erinra om att socialutskottet, i samband medbehandlingen av regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunalasektorn , genom ett initiativ föreslog etttillkännagivande till regeringen om en parlamentarisk utredning med uppgiftatt göra en bred översyn av lagen (1993:389) om assistansersättning().14Betänkande 2002/03:SoU19, rskr. 2002/03:193. I enlighet medsocialutskottets förslag gav regeringen till känna att tidenvar mogen för en bred översyn av . pekade på tillämpnings-och finansieringsproblem i samband med och menade att översynen bl.a. skulle avse hur lagen fungerat i praktiken, även innefattande frågorom bemötande, personalförsörjning och långsiktig finansiering.Finansutskottet kan konstatera att regeringen beslutadeatt tillkalla en parlamentarisk kommitté för att göra en bred översynav personlig assistans både enligt och enligt lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I utredningsdirektivet(dir. 2004:107) pekar regeringen på behovet av en utredning utifrån attregleringen av den personliga assistansen har ändrats vid ett antaltillfällen sedan ikraftträdandet av LSS och , somfinansieringsansvaret för kommun och stat har förändrats.Den nytillsatta kommittén ska bl.a. kartlägga och analysera konsekvensernaav det gemensamma finansieringsansvar som staten och kommunerna har förden personliga assistansen. Särskild uppmärksamhet ska därvid riktasmot de svårigheter som kan finnas när det gäller att överblicka effekternaav finansieringssystemet. Kommittén ska också analysera förekomsten avkostnadsförskjutningar från en huvudman till en annan, deras orsakersamt föreslå åtgärder för att komma till rätta med sådanakostnadsförskjutningar.Därutöver ska kommittén analysera orsakerna till kostnadsutvecklingensamt lämna förslag till åtgärder som dämpar och stabiliserar den ochsom förbättrar kostnadskontrollen.Mot denna bakgrund finner finansutskottet att motion 2003/04:Fi36 (kd)yrkande 6 får anses delvis tillgodosedd. Vidare bedömer utskottet attdet med hänsyn till det påbörjade utredningsarbetet inte finns anledningatt göra något särskilt uttalande i fråga om finansieringsansvaret förinsatser enligt LSS. Motionerna 2003/04:Fi34 (fp) yrkande 6, 2003/04:Fi36(kd) yrkande 6 och Fi214 (m) avstyrks därmed.Mål för utgiftsområde 25Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om ändrat mål för utgiftsområdet.Jämför reservation 18 (kd).MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Fi36 (yrkande 7) att måletför utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ska ändras. Detnuvarande målet - "att skapa goda och likvärdiga förutsättningar förkommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olikaverksamheter" - behöver enligt motionärerna förtydligas. Genom att styrakommunerna med olika former av riktade bidrag försöker staten inte barage kommunerna likvärdiga förutsättningar utan försöker också direktpåverka resultaten i den kommunala verksamheten. Ett annat problem äratt regeringen inte respekterar den s.k. finansieringsprincipen utanlägger uppgifter på kommunerna utan att ge dem fullgod kompensation förvad dessa uppgifter kostar. Det bör också framgå av målet att staten ienlighet med den s.k. subsidiaritetsprincipen ska vara stödjande gentemotkommunerna och inte detaljstyra verksamheten.Motionärerna föreslår att målet för utgiftsområdet ska kompletteras såatt målet blir "att utifrån subsidiaritetsprincipen, med beaktande avprincipen om kommunalt självstyre samt en konsekvent tillämpning avfinansieringsprincipen, skapa goda och likvärdiga förutsättningar förkommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olikaverksamheter".Motsvarande förslag presenteras i motion Fi258(yrkande 2 i denna del).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregående behandlat motionsyrkanden om defrågor som föreslås motivera en förändring av målet för utgiftsområde25, nämligen subsidiaritetsprincipen, den kommunala självstyrelsen ochfinansieringsprincipen. Samtliga motionsyrkanden har avstyrkts huvudsakligenmed hänvisning till det omfattande utredningsarbete som för närvarandepågår inom . Utskottet har därvid framhållit attutredningens resultat inte bör föregripas av något uttalande från riksdagenssida. Likaså anser utskottet beträffande målet för utgiftsområdet bör avvakta utredningens resultat innan målformuleringen kan sesöver.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Fi36 (kd)yrkande 7 och Fi258 (kd) yrkande 2 i denna del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ekonomiska förutsättningar för verksamhet, punkt 4 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ekonomiska förutsättningar för kommunalverksamhet. Därmed bifaller motion2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkandena 4, 6, 7och 11-14 samtavslår motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 3 och5,2003/04:Fi35 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 4-6,2004/05:Fi235 av (),2004/05:Fi251 av och (båda fp)yrkande 2,2004/05:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 2 och2004/05:Fi275 av ().StällningstagandeVi anser att de ekonomiska relationerna mellan staten och kommunernamåste reformeras för att kommunsektorn ska kunna möta de långsiktigautmaningarna inom vården, skolan och omsorgen och för att lösa deomedelbara problemen i ett stort antal kommuner. Kommunernas uppgifterbör delvis förändras genom att beslutanderätten flyttas till medborgarna.Dessutom bör finansieringen förstatligas för en stor del av de kommunalauppgifterna, t.ex. skolan, barnomsorgen och äldreomsorgen.Det är enligt vår mening angeläget att kommunalt självstyre stärks överde verksamheter och ansvarsområden som är kvar i regi. Kommunernaska kunna inbördes konkurrera om invånarnas val genom att erbjuda olikaformer av service och kvalitet. Det ska också vara möjligt att snabbtgenomföra reformer för att effektivisera den kommunala verksamhetengenom att använda entreprenader, upphandlingar, pengsystem och andraalternativa driftsformer. Kommunerna bör dessutom ges möjlighet atttillföra resurser till vården och omsorgen genom viss ökad användningav avgiftsfinansiering. Däremot motsätter vi oss riktade bidrag tillkommunerna. De olika riktade bidragen, exempelvis i form av sysselsättningsstödsom syftar till att öka antalet anställda i kommunerna, driver endastupp kostnaderna och förvärrar det ekonomiska läget i kommunerna.Vi förespråkar att beslutanderätten i så stor utsträckning som möjligtförs över till enskilda människor för att minska politikernas makt ochöka människornas självbestämmande. På flera områden ska detta ske genominförandet av s.k. pengsystem där finansieringen är gemensam och nationell,men där valet av utförare - kommunen eller någon annan - ligger hosden enskilde individen. Inom skolområdet är nationell skolpeng ettinstrument för att skapa utbildning med kvalitet och relevans, mångfaldoch valfrihet. Det långsiktiga målet för skolpolitik äratt alla elever ska ha minst två olika alternativ att välja mellan inomrimligt avstånd från hemmet.Vi vill att sjukvården finansieras nationellt och patienterna får utökadvalfrihet. Alltfler uppgifter ska tas över av självständigavårdgivare, medan ekonomiska mekanismer som underlättar övergången ny sjukvårdsmodell bör introduceras. Sjukvården bör enligt vår meningpräglas av kostnadskontroll, valfrihet och integrerat patientansvar.Inom den slutna vården vill vi införa en patientgaranti så att vårdgivareendast ska få betalt när och om de faktiskt behandlar patienter. Detkommer att leda till högre produktivitet, speciellt i landsting somtidigare inte har använt moderna ekonomiska styrmedel.Vad vi här anfört om ekonomiska förutsättningar för verksamhetbör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Fi33 (m) yrkandena 4, 6, 7 och 11-14 och avslårmotionerna 2003/04:Fi34 (fp) yrkandena 2, 3 och 5, 2003/04:Fi35 (c)yrkandena 1 och 4-6, Fi235 (c), Fi251 (fp) yrkande 2, Fi271 (fp) yrkande2 och Fi275 (s).2. Ekonomiska förutsättningar för verksamhet, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ekonomiska förutsättningar för kommunalverksamhet. Därmed bifaller motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 3 och5,2004/05:Fi251 av och (båda fp)yrkande 2 och2004/05:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 2 ochavslår motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkandena 4, 6, 7och 11-14,2003/04:Fi35 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 4-6,2004/05:Fi235 av () och2004/05:Fi275 av ().StällningstagandeVi anser att kommunernas planeringsförutsättningar måste bli bättre.Alltför ofta har den statliga politiken gentemot kommuner och landstingvarit ryckig och oförutsägbar. Ska kommun- och landstingssektorn hareella möjligheter att vända underskott till en ekonomi i balans krävsatt statliga beslut får större långsiktighet och tydlighet vad det gällerkommunernas och landstingens ekonomiska villkor. Relationerna mellanstat och kommun måste göras betydligt klarare på områden som bidragssystemoch kommunala resurser.Företrädare för kommuner och landsting pekar ibland på att riktadestatsbidrag på ett ogynnsamt sätt kan påverka möjligheterna till en sundhushållning med de kommunala resurserna. Sålunda kan de riktadestatsbidragen missgynna kommuner som redan innan dessa bidrag införts hadegenomfört satsningar på de berörda områdena. Utformningen av dessa bidragkan dessutom vara sådan att den försvårar eller omöjliggör motiveradebesparingar i ett ekonomiskt läge där sådana är påkallade. Det finnsdärför enligt vår mening anledning att förutsättningslöst utreda vilkaeffekter riktade statsbidrag till kommuner och landsting har påverksamheten och på vilka sätt de påverkar planeringsförutsättningarna förlandsting och kommuner. Utredningen bör leda fram till en slutsatsgällande omläggningen av systemet med statsbidrag i syfte att skapa etttydligare, enklare och mer effektivt system. Det mesta talar för attstatsbidrag bör vara generella och kompletteras med tillfälligastimulansbidrag.Det är för oss vidare inte självklart att den nuvarande ansvarsfördelningenmellan staten, landstingen och kommunerna skapar de bästa förutsättningarnaför kommuner och landsting att genomföra sina uppdrag. Vi noterar attAnsvarskommittén bland sina huvuduppgifter ska se över ansvarsfördelningenmellan kommuner, landsting och stat. Då Ansvarskommitténs arbete intei närtid kan förväntas ge förslag på några genomgripande förändringarkan det finnas anledning att se över om det i det kortare perspektivetbör genomföras några förändringar i ansvarsfördelningen mellan kommuner,landsting och stat. Därutöver bör de ekonomiska villkoren för kommuneroch landsting reformeras så att de främjar en utjämning av deoskäliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män.Vad vi här anfört om ekonomiska förutsättningar för verksamhetbör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Fi34 (fp) yrkandena 2, 3 och 5, Fi251 (fp)yrkande 2 och Fi271 (fp) yrkande 2 och avslår motionerna 2003/04:Fi33(m) yrkandena 4, 6, 7 och 11-14, 2003/04:Fi35 (c) yrkandena 1 och 4-6,Fi235 (c) och Fi275 (s).3. Ekonomiska förutsättningar för verksamhet, punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ekonomiska förutsättningar för kommunalverksamhet. Därmed bifaller motionerna2003/04:Fi35 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 4-6 samt2004/05:Fi235 av () ochavslår motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkandena 4, 6, 7och 11-14,2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 3 och5,2004/05:Fi251 av och (båda fp)yrkande 2,2004/05:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 2 och2004/05:Fi275 av ().StällningstagandeJag anser att de generella och riktade bidragen som staten ger tillkommuner och landsting är otillräckliga relativt de åtaganden som åläggskommunerna. Dessa bidrag kan därför bara anses uppfylla målet om likvärdigaförutsättningar, inte goda förutsättningar, för kommuner och landstingatt uppnå nationellt uppsatta mål. Därmed har regeringen enligt minuppfattning inte verkställt beslut avseende goda förutsättningaratt uppnå nationella mål för den kommunala verksamheten.Kommunsektorn ansvarar för många funktioner som tidigare stöttadesmed ideella insatser. Krav på offentlig verksamhet lägger ett stortansvar på dem som driver samhällsutvecklingen. Men kommunerna ochlandstingen saknar resurser för bl.a. utvecklingen inom socialomsorgensamt inom barn- och ungdomsvården. Resursbristen orsakas av riktadeåtgärder inom olika kommunala områden utan tillräcklig finansiering.Det är därför enligt min mening angeläget att staten tillför och intedrar in medel till den kommunala verksamheten. bör ettgränsöverskridande samarbete uppmuntras så att barns och ungdomars hälsakan förbättras.Samverkan mellan kommuner och landsting blir en allt vanligare lösningför att söka kostnadsminskningar, bl.a. genom regionala samverkansorgan.Jag anser att de redan existerande försöksverksamheterna med ändradregional ansvarsfördelning bör byggas ut i full skala och kunna permanentasi de fall kommuner och landsting så önskar. Det är även viktigt attreducera statens inblandning på ett sådant sätt att det kommunala ochregionala självstyret blir reellt. Beslut ska fattas enligtsubsidiaritetsprincipen och därmed enligt federalismens principer. Enomfördelningav uppgifter ska ske mellan kommuner och regioner så att effektivitetoch koppling mellan beslutandenivå och beskattningsrätt uppnås.Länsstyrelserna i sin nuvarande form bör mot denna bakgrund avvecklas.Därutöver bör ansvars- och kostnadsfördelningen mellan kommun och statutredas också i de fall där miljökraven leder till kommunala överinvesteringari förhållande till kommunens eget befolkningsunderlag.Samtidigt ska vården och omsorgen prioriteras genom att tydliggöra denfördelning av den offentliga budgeten som anger resursmängdentill området hälsa och sjukvård i konkurrens med annan offentlig verksamhet.Jag anser att det enbart är genom en öppen dialog och debatt somprioriteringsbeslut inom vården kan förankras och få legitimitet.Prioriteringsdiskussioner med väl dokumenterat underlag bör därför förasupp på den politiska dagordningen.Vad jag här anfört om ekonomiska förutsättningar för verksamhetbör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Fi35 (c) yrkandena 1 och 4-6 och Fi235 (c)och avslår motionerna 2003/04:Fi33 (m) yrkandena 4, 6, 7 och 11-14,2003/04:Fi34 (fp) yrkandena 2, 3 och 5, Fi251 (fp) yrkande 2, Fi271(fp) yrkande 2 och Fi275 (s).4. Finansieringsprincipen och det kommunala självstyret, punkt 5 (m, fp,kd, c)av (), (), (), CeciliaWidegren (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om finansieringsprincipen och det kommunalasjälvstyret. Därmed bifaller delvis motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkande 1,2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 4,2003/04:Fi35 av m.fl. (c) yrkande 2,2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 2,2004/05:Fi258 av m.fl. (kd) yrkande 2 i denna deloch2004/05:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 1.StällningstagandeDen av antagna finansieringsprincipen innebär att statligabeslut som medför nya kostnader eller minskade inkomster för kommuneroch landsting ska finansieras av staten. Det innebär att ett statligtreformbeslut som direkt eller indirekt påverkar den kommunala ekonominska medföra en förändring av nivån på det generella statsbidraget. Mångaavsteg har emellertid gjorts från finansieringsprincipen sedan denbörjade tillämpas 1993. Kommuner och landsting har inte fått fullkompensation via statsbidrag för att täcka kostnader för nya uppgifter.Inte heller har alla förslag som indirekt påverkat den kommunala ekonominreglerats enligt finansieringsprincipen.Vi anser att finansieringsprincipen som den nu tillämpas har betydandebrister. Kompensation till kommunerna utgår med belopp som beräknas närreformen införs. Om sedan kostnaderna för reformen stiger kompenseraskommunerna inte för detta. Enligt vår mening ska finansieringsprincipentillämpas så att den som fattar beslut om kostnadshöjande reformer ocksåska stå för deras kostnader.Vidare vill vi också framhålla vikten av den kommunala självstyrelsen.Självstyrelsen är för kommunerna en fråga om uppgifts- och ansvarsfördelningmellan invånare, kommun och stat. Många problem inom den kommunalaverksamheten som är orsakade av en dålig efterlevnad av finansieringsprincipenkan lösas efter det att man djupgående analyserat effekterna av statensstyrning av kommunerna genom bidragssystem. Vi anser att relationernamellan stat och kommuner måste göras betydligt klarare på sådana områdensom bl.a. bidragssystem och kommunernas resurser. Samspelet mellan denkommunala självstyrelsen och behovet att förverkliga nationell politikpå lokal nivå måste också göras tydligare. Mot bakgrund av den negativautvecklingen där lokalt självbestämmande åsidosätts är det enligt vårmening angeläget att den kommunala självstyrelsen stärks.Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin meningvad vi har anfört om finansieringsprincipen och det kommunala självstyret.Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi33 (m) yrkande1, 2003/04:Fi34 (fp) yrkande 4, 2003/04:Fi35 (c) yrkande 2, 2003/04:Fi36(kd) yrkande 2, Fi258 (kd) yrkande 2 i denna del och Fi271 (fp) yrkande1.5. Utjämningssystemet, punkt 6 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förändringar i det kommunala utjämningssystemet.Därmed bifaller motion2004/05:Fi231 av m.fl. (m) yrkandena 11 och12,bifaller delvis motionerna2004/05:Fi209 av och (båda m)yrkandena 1 och 2,2004/05:N349 av de m.fl. (m) yrkande3 och2004/05:Bo301 av de m.fl. (m) yrkande10 ochavslår motionerna2004/05:Fi237 av (),2004/05:Fi251 av och (båda fp)yrkande 1,2004/05:N239 av m.fl. (kd) yrkande 3,2004/05:N409 av m.fl. (fp) yrkande 32 och2004/05:Bo310 av m.fl. (fp) yrkande 17.StällningstagandeVi anser att det kommunala utjämningssystemet måste förändras för attstödja välstånd. För att kunna möta de långsiktiga utmaningarna inomvården, skolan och omsorgen, och för att lösa de omedelbara problemeni ett stort antal kommuner, krävs att ett nytt utjämningssystem baseraspå tydliga ansvarsförhållanden mellan staten och kommunerna. Det nyautjämningssystemet ska både stimulera ekonomisk tillväxt och getillräckliga statliga bidrag till kommuner och landsting som behöverkompensation för otillräcklig skattekraft.För att komma till rätta med några av de mest snedvridande ochtillväxtfientliga inslagen i dagens system och i det av riskdagen beslutadenya systemet bör emellertid ett antal förändringar beslutas redan i dag.Vi förordar att bidragen till respektive avgifter från kommuner ochlandsting vars relativa skattekraft växer fryses. På så sätt kommerkommunerna att få behålla hela den relativa tillväxten i skattekraft.Gränsen för utjämningsavgift bör dessutom höjas till för landsting,så att den hamnar på samma nivå som för primärkommuner. skautjämningsavgiften sättas till av den egna skattesatsen för bådeprimärkommuner och landsting. På så sätt mildras något de skadligaeffekter som det nya utjämningssystemet ger upphov till. Genom attavgiften beräknas utifrån den egna skattesatsen skapas dessutom ettincitament att hålla en låg skattesats.Med våra förslag kommer ingen kommun eller landsting att få lägre bidrag,eller betala än högre avgift, jämfört med det utjämningssystem som skagälla fr.o.m. . Vi står därmed fast bakom de förslagtill förändringar i utjämningssystemet som Moderata samlingspartietpresenterade i motion 2003/04:Fi46 i samband med regeringens förslagtill ändringar i systemet.Vad vi har anfört om förändringarna i det kommunala utjämningssystemetbör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifallerriksdagen motion Fi231 (m) yrkandena 11 och 12, bifaller delvis motionernaFi209 (m) yrkandena 1 och 2, N349 (m) yrkande 3 och Bo301 (m) yrkande10 och avslår motionerna Fi237 (m), Fi251 (fp) yrkande 1, N239 (kd)yrkande 3, N409 (fp) yrkande 32 och Bo310 (fp) yrkande 17.6. Utjämningssystemet, punkt 6 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett tillväxtvänligt utjämningssystem. Därmedbifaller motionerna2004/05:Fi251 av och (båda fp)yrkande 1,2004/05:N409 av m.fl. (fp) yrkande 32 och2004/05:Bo310 av m.fl. (fp) yrkande 17 ochavslår motionerna2004/05:Fi209 av och (båda m)yrkandena 1 och 2,2004/05:Fi231 av m.fl. (m) yrkandena 11 och12,2004/05:Fi237 av (),2004/05:N239 av m.fl. (kd) yrkande 3,2004/05:N349 av de m.fl. (m) yrkande3 och2004/05:Bo301 av de m.fl. (m) yrkande10.StällningstagandeEn viktig socialliberal princip är att alla människor ska ha möjlighettill en grundläggande god kommunalt finansierad sevice oavsett var ilandet de väljer att bo. Ett system för utjämning av de kommunalekonomiskaförutsättningarna är därför både rimligt och nödvändigt. Dagens systemleder dock enligt vår mening till orimliga följder för medborgarnassituation och för kommunernas och landstingens ekonomi.Vi vill bl.a. se ett system där hänsyn tas till såväl inkomstnivå somkostnadsläge i olika regioner. Utjämningen ska baseras på tydligt mätbara,opåverkbara strukturella kostnader.