bet · GR01SKU24 · 2004-03-30 00:00:00 — Regeringen har äntligen föreslagit entillfällig lösning på detta beskattningsproblem, säger motionären, menregeringen måste ge besked om kraftvärmens långsiktiga förutsättningar omkolkraften skall kunna ersättas på elmarknaden.Yvonne och (kd, m) påpekar i motion N343 yrkande2 att det behövs en översyn av hur effektskatten på kärnkraft kan avvecklasför att säkerställa en fortsatt säker och miljövänlig elproduktion.Maria m.fl. (kd) anser i motion N413 att en avtrappning aveffektskatten på kärnkraft bör påbörjas. En möjlig finansieringsvägär att skattebortfallet kompenseras genom en övergång tillkonsumtionsbeskattning(yrkande 4).Motionärerna anser vidare att förhandlingar bör upptas med bl.a. Danmarkom att belägga kolkraftsel med miljöavgift vid import till . Danmarklägger en koldioxidavgift och svavelavgift i konsumtionsledetpå den vattenkrafts- och kärnkraftsel som importeras från . Danskkolkraft kan däremot försäljas till utan motsvarande avgifter,vilket ger den ett mycket förmånligt pris, framhåller motionärerna (yrkande5).Motionärerna anser vidare att utredningen om energiskatter bör arbeta medinriktning på ett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, högenergieffektivitet och hög elproduktion premieras (yrkande 6).Motionärerna anser också att EU bör bli mer handlingskraftigt på miljöområdet.Beslut om miljöavgifter bör kunna tas med kvalificerad majoritet (yrkande15).Motionärerna föreslår att skall avslå regeringens förslag ibudgetpropositionen om att vid beräkning av skattenedsättning vidkraftvärmeproduktion införa en proportioneringsregel för insatta bränslen vidvärmeleveranser till industrin (yrkande 16).Slutligen anser motionärerna att eftersom det inte är möjligt att i EUfatta beslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet har det hittillsinte gått att driva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter(yrkande 17).Maud m.fl. (c) anför i motion MJ474 yrkande 4 att skatteväxlingenmåste utformas så att en framtida handel med utsläppsrättigheter underlättas.Detta har regeringen och samarbetspartierna inte klarat av, ansermotionärerna. Den skattenedsättning för industrin som finns måste därförsuccessivt minska. Den nuvarande skatteväxlingen inriktas enbart på atthöja miljöskatter för hushållen och i motsvarande grad sänka inkomstskatter.Detta, menar motionärerna, innebär att man förstärker den befintligaskillnaden i miljöbeskattning mellan hushåll och industri. Inga ansatsergörs för att successivt fasa ut de nedsättningar som finns för att förberedaSverige för ett handelssystem med utsläppsrättigheter.Åsa m.fl. (mp) föreslår i motion Sk456 att frågan om hur engränsjusterad koldioxidskatt kan utformas för att vara förenlig med EU:s ochWTO:s regler skall utredas. Det är fråga om en skatt som kan lyftas avvid export och läggas på vid import (yrkande 1).Motionärerna föreslår vidare att förutsättningarna för en generellkoldioxidskatt på all el som distribueras i det svenska nätet och som utgårfrån att elen producerats med den minst effektiva kolkondenstekniken skallutredas. Skatten skall kunna återföras om distributören kan lämna certifikatsom visar att elen producerats med teknik och bränslen som medför lägrekoldioxidutsläpp (yrkande 2).Maria Wetterstrand m.fl. (mp) föreslår i motion MJ401 att koldioxidskattenbör höjas och breddas (yrkande 2). vill skatteväxla 100miljarder kronor och därvid höja koldioxidskatten med perår. Höjningarna måste få slå igenom på drivmedel och för den lätta industrin.Elproduktionen bör också beläggas med koldioxidskatt.Motionärerna anser vidare att energiintensiva industrins undantag frånoch nedsättningar av koldioxidskatten skulle kunna villkoras av att detecknar långsiktiga avtal med staten om att vidta alla ekonomiskt rimligaåtgärder för att minska utsläpp (yrkande 3).Det finns, enligt motionen, ingen anledning att den icke energiintensivaindustrin skall betala lägre koldioxidskatt än hushållen. Utgiftspostenär en mycket liten del av omsättningen och kan lätt åtgärdas genomenergieffektivisering och bränslebyte. För den energiintensiva industrin ärbilden komplicerad (yrkande 7).Motionärerna anser vidare att frågan om att inkludera dikväveoxid, lustgas,i Nox-avgiftssystemet skall utredas (yrkande 16).Enligt motionen bör striktare föreskrifter för gödselhantering utfärdasför att minska lustgasutsläppen (yrkande 17).Motionärerna anser slutligen att torv skattemässigt bör behandlas som ettfossilt bränsle, då det i rapporteringen till klimatkonventionen räknasså (yrkande 21).Ingegerd Saarinen (mp) anser i motion N415 yrkande 3slutligen att effektskatten på kärnkraft bör höjas successivtså att avvecklingen kommer i gång.Utskottets ställningstagandeRiksdagen (bet. 2000/01:FiU1) har ställt sig bakom den strategi för ensuccessivt ökad miljörelatering av skattesystemet genom grön skatteväxlingsom presenterades i budgetpropositionen . Grunden för strateginär att höjda skatter på energi- och miljöområdet växlas mot sänkta skatterpå arbete. Det främsta syftet med skatteväxlingen är att bidra till attfastställda miljömål uppnås genom en ökad miljöstyrning via skattesystemet.Genom miljöskatter sätter man ett pris på miljön, och det blir dyrareatt släppa ut föroreningar. Hushållen får härigenom ekonomiska motiv attvälja en mer miljövänlig och resurssnål livsstil medan företagen stimulerasatt utveckla en mer miljövänlig teknik. En grön skatteväxling innebärinte en höjning av det totala skatteuttaget då höjningar av de miljörelateradeskatterna balanseras av sänkningar av skatterna på arbete.Skatteväxlingsstrategin beräknas omfatta sammanlagt30 miljarder kronor. har en skatteväxling på sammanlagt8 miljarder kronor genomförts. Inriktningen 2001 var att ge koldioxidskattenen ökad tyngd i förhållande till energiskatten. Skattehöjningarna påenergiområdet koncentrerades till fossila bränslen för uppvärmning, tillelförbrukning och till dieselolja. Dessa höjningar växlades mot höjdagrundavdrag för löntagare och pensionärer och sänkta arbetsgivaravgifteroch egenavgifter för egenföretagare. Skatteväxlingen 2002 bestod av höjdagrundavdrag i inkomstskatten, höjd koldioxidskatt på bränslen för uppvärmning,höjd energiskatt på el samt höjd avfallsskatt. Skatteväxlingen 2003 bestodav en sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare finansierad medhöjningar av kodioxidskatten, elskatten, avfallsskatten och naturgrusskatten.Riksdagen har, som redovisats ovan, i samband med den gångna höstensbudgetbehandling godtagit en skatteväxling som omfattar 2 miljarderkronor. Skatter och avgifter på förvärvsinkomster sänks i utbyte mot höjdkoldioxidskatt och elskatt för hushåll och övrig sektor. Dessutom höjsenergiskatten på dieselolja och skatten på bekämpningsmedel samt elskattenför industrisektorn med per kWh. Den senare höjningen genomförsden . En samordning mellan elskattens införande och ett systemmed långsiktiga avtal med energiintensiv industri bör ske, genom attperioden för sådana avtal kan omfatta tiden fr.o.m. , ävenom själva regelverket i denna del inte väntas vara i kraft förrän motslutet av året efter godkännnande av kommissionen och riksdagen.En reformering av energiskattesystemet utgör en central del av en grönskatteväxling. Vid den senaste budgetbehandlingen uttalade utskottet atten ökad miljörelatering av skattesystemen förutsätter en rationellenergiskattestruktur med långsiktigt hållbara energiskatter som också svararmot de krav som EG-rätten ställer. Utskottet anförde vidare att enreformering av den svenska energibeskattningen är angelägen för att ökamiljöstyrningen inom näringslivet som de svenska företagensinternationella konkurrenskraft värnas. Systemet skall utformas så att detunderlättar möjligheten för framtida skatteväxling som också omfattarnäringslivet. Utskottet ansåg slutligen att en målsättning bör vara attett nytt energiskattesystem skall kunna antas av . Ett viktigtinslag är en samordning mellan energibeskattningen och alternativa styrmedel,som handel med elcertifikat och utsläppsrätter samt ingåendet av långsiktigaavtal. Utskottets ställningstagande är fortfarande giltigt.De motioner som behandlas i avsnittet rör bl.a. den gröna skatteväxlingen,olika förändringar av energiskattesystemet, effektskatten på kärnkraftsel,kraftvärmebeskattningen, naturgasens villkor, elskatt för industrin,näringslivets energiskattenedsättning, bl.a. frågan om hotell- ochrestaurangnäringens och övriga tjänstenäringars energiskatter, EU-arbetetsåvitt avser bl.a. frågan om en gemensam miniminivå för koldioxidskattoch beslutsordningen i fråga om miljöskatter m.m. Utskottet anser attifrågavarande motioner i allt väsentligt rör frågor som redantagit ställning till eller som utretts och som är föremål föröverväganden i , och utskottet anser inte att det i någotfall finns anledning för att rikta ett tillkännagivande tillregeringen. Utskottet begränsar sig därför till följande kommentarer.Enligt den inriktning för den gröna skatteväxlingen som regeringenpresenterade i samband med vårproposition återstår att undermandatperioden genomföra en skatteväxling som omfattar 6 miljarder kronor.Utskottet anser att genomförandet och inriktningen på den fortsatta grönaskatteväxlingen är en fråga för regeringen som inte nu börföregripa. Utskottet har i övrigt inga kommentarer med anledning av deförslag om den gröna skatteväxlingen som lämnas i motion MJ401 yrkande 2.I motion N342 yrkandena 2, 4 och 6 talas bl.a. om att ta bortproduktionsskatterna i energiskattesystemet och en reducering av effektskattenpåkärnkraftsel. Utskottet har framhållit att den svenskaenergibeskattningen i huvudsak är utformad som konsumtionsskatt men attkvarvarande rester av en produktionsskatt på el endast finns i form avden effektskatt som tas ut på kärnkraftverk. Frågan om kärnkraftverkenseffektskatt berörs förutom i nyssnämnda motion även i motionerna N290yrkande 3, N287 yrkande 2, Sk385, N343 yrkande 2, N413 yrkande 4 och N415yrkande 3. har i samband med den gångna höstens budgetberedningavslagit förslag om en sänkning av skatten på kärnkraftsproducerad el ochen övergång till skatt på producerad energi. Utskottet anser inte attriksdagen nu skall ompröva ställningstagandet. När det gäller valet avbeskattningsmetod för kärnkraftverk genomfördes en omläggning från enproduktionsskatt till nuvarande effektskatt för att på detsättet minska risken för snedvridningar inom elproduktionssystemet.I fråga om motion Sk345 och frågan om en sänkning av elskatten för industrinvill utskottet erinra om att kommissionen inte anser att den tillämpadenollskattesatsen för energiskatt på el som förbrukas inom industrin ärförenlig med EG-fördraget om statligt stöd och att ett granskningsförfarandeinletts. har av det skälet vid den senaste budgetbehandlingengodtagit att nollskattesatsen för el som förbrukas bl.a. itillverkningsindustrinslopas och fr.o.m. ersätts av en skattesats på 0,5 öreper kWh. Utskottet vill dock tillägga att det nya energiskattedirektivetgör det möjligt att underskrida minimiskattenivån under vissa förutsättningaroch att det inom pågår ett arbete med ett system därföretag som åtar sig att främja energieffektivisering kan få utnyttjadenna möjlighet.Kraftvärmebeskattningen tas upp i motionerna Sk417, N263 yrkande 1 ochN413 yrkande 16. Enligt motionerna bör långsiktigt stabila villkor skapasför kraftvärmeproduktionen. I motion N263 berörs särskilt förhållandenaför den naturgaseldade kraftvärmen. Naturgasens skattemässiga förutsättningari allmänhet tas vidare upp i motion N224 yrkande 3.Riksdagen beslutade vid senaste budgetbehandlingen om en omläggning avkraftvärmebeskattningen fr.o.m. som bl.a. innebär attkraftvärmeverken får tillämpa industrins avdragsregler vid värmeproduktionen.Bränslen som förbrukas för värmeproduktion skall således berättiga tillavdrag för hela energiskatten och, så snart beslut föreligger,av koldioxidskatten.Naturgasen är med dagens skattesystem det konkurrenskraftigaste fossilabränslet i värmeproduktionen. Detta förklaras av att framför alltenergiskatten är låg, men även av ett relativt lågt kolinnehåll, dvs. I elproduktionen beskattas inte fossila bränslen,vilket innebär att både bränslekostnaden för kol och eldningsolja är lägreän för naturgas. Naturgas som drivmedel undantogs från koldioxidskattehöjningenvid den senaste skatteväxlingen.Förslaget i motion N413 yrkande 5 om att belägga dansk kolkraftel medmiljöavgift vid import till anser utskottet knappast varagenomförbart. Utskottet är övertygat om att elproduktion som inte är miljövänligkommer att bli dyrare och därmed mindre konkurrenskraftig i samband medatt staterna skall minska utsläppen av koldioxid för att säkerställaåtagandena under Kyotoprotokollet. skall inom ramen för EU:s internabördefördelning minska sina utsläpp av drivhusgaser jämfört med1990 års nivå. Enligt den danska genomförandeplanen kommer danskakolkraftverk att kunna exportera el endast om de köper kvoter som uppvägerutsläppen.Motionerna MJ401 yrkandena 3 och 7, MJ474 yrkande 4, Sk215 och Sk341 tarupp frågan om näringslivets energiskattenedsättning. Förslagen gäller denicke energiintensiva industrins, hotell- och restaurangnäringens och övrigatjänstesektorns energiskatter. Utskottet konstaterar att frågan om industrinsskattenedsättning och avgränsningen av det nuvarande området förenergiskattenedsättning mot andra sektorer bereds iRegeringskanslietmed anledning av betänkande. Utskottet anseratt resultatet av beredningen bör avvaktas.Frågan om torvens skattemässiga behandling berörs i motion MJ401 yrkande21. Förslaget i motionen är att torv skattemässigt bör behandlas som ettfossilt bränsle. Utskottet konstaterar att meningarna har varit delade omtorv är ett förnybart eller ett icke-förnybart bränsle. Torven är i dagundantagen från koldioxidbeskattning, dock utan att klassas som biobränsle.Torvutredningen (N2000:10) anser i sitt betänkande (SOU 2002:100) Uthålliganvändning av torv att energitorv i nationella sammanhang inte bör inordnasi något klassificeringssystem eller någon viss kategori. harnyligen (bet. 2003/04:NU8) beslutat att elproduktion som sker med användningav torv i godkända kraftvärmeverk skall vara elcertifikatsberättigande.Utskottetövergår härefter till de motioner som rör EU-samarbetet och frågor om bl.a. en gemensam europeisk miniminivå för koldioxidskatt, att miljöskatterskall kunna beslutas med kvalificerad majoritet i rådet och om eninternationell överenskommelse om minimiavgifter på kodioxidutsläpp sominkluderar flygbränsle. Dessa frågor tas upp i motionerna N413 yrkandena15 och 17, MJ472 yrkande 3 och U254 yrkande 7. Som utskottet de senasteåren har redovisat har i EU verkat för att gemensammaminimiskatter skall införas också på naturgas och kol. Dessa ansträngningarhar lett till att ett nytt energiskattedirektiv antagits den 27 oktober2003 och att positiva minimiskattenivåer för el och samtliga energiprodukter,dvs. såväl mineraloljor som kol och naturgas, därigenom gäller fr.o.m.den 1 januari 2004. Direktivet innebär höjda minimiskattesatser, påmineraloljor men ökad flexibilitet för medlemsstaterna, bl.a. vadgäller möjligheten till differentiering utifrån bränslets miljöegenskaper.Enligt direktivet skall kommersiellt flygbränsle undantas från beskattning.Undantaget kan begränsas till flygfotogen. En lämplig strategi enligtrådet och kommissionen är att fortsätta diskussionen i frågan medInternational () och att rådet när beskattningav flygbränsle blir tillåten internationellt skall besluta om undantageti energiskattedirektivet skall upphävas.Frågan om utvidgad användning av kvalificerad majoritet i rådet var aktuellvid regeringskonferensen i . Konferensen beslöt attenhällighet även i fortsättningen skall gälla alla bestämmelser i fördragetsom rör beskattning. Beslutet överensstämmer med den svenska inställningen.Även utskottet anser att den nuvarande ordningen för att fatta beslut iskattefrågor i EU är den som långsiktigt gynnar svenska intressen. Detkan i detta sammanhang framhållas att Amsterdamfördraget innebar attmiljöfrågorna fick en ökad tyngd inom EU:s målformuleringar och att formernaför beslut om åtgärder för att uppnå miljömålen ändrades. Europaparlamentethar fått en större roll i lagstiftningsarbetet. Fördraget innebar ocksåatt området för beslut med kvalificerad majoritet utsträcktes till nyaområden.Utskottet avstyrker med det ovan anförda samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om sänkta skatter på bränslen, sänkt elskatt,yrkanden med olika inriktning om skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel,en avveckling av 0,8-procentsregeln, slopad beloppsgräns för att fåtillbaka skatt på el och eldningsolja samt förslag om det administrativaförfarandet för växthusodlingens energiskattenedsättning. Jämförreservationerna 6 (m), 7 (fp), 8 (kd) och 9 (c) samt särskilt yttrande 2 (mp).BakgrundSedan den 1 juli 2000 omfattas jordbrukssektorn av samma skattelättnadersom tillverkningsindustrin vid förbrukning av el och bränslen. En beskrivningav energibeskattningen har lämnats ovan.Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedel infördes båda 1984.Gödselmedelsskatten är för varje helt kilo kväve, förutsatt att andelenkväve i medlet är , och för varje helt gram kadmium igödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger per ton fosfor.Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kilo verksam beståndsdeli bekämpningsmedlet.Riksdagen har efter förslag i budgetpropositionen beslutat om enåterföring av skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel tilljordbruksnäringen (vilken inbegriper växthusnäringen). Uppburen skatt påbekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruket via ettsärskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skatten används till åtgärderför att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskernainom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppet återförs kollektivttill jordbruksnäringen för bl.a. informations-, utbildnings-, rådgivnings-och utvecklingsinsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder.Skatten på bekämpningsmedel återförs kollektivt för forsknings- ochutvecklingsinsatser med syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruketoch trädgårdsnäringen.MotionernaRolf () anför i motion Sk204 att uppgörelsen mellanSocialdemokraterna, om höjningar avdieselskatten,skatten på bekämpningsmedel och elskatten har en negativ påverkan påjord- och skogsbrukets villkor.Marietta de () framhåller i motion Sk393 att Sverigesjordbrukare har en synnerligen ogynnsam konkurrenssituationgentemot övriga EU. Motionären anser att det är nödvändigt att sänkadieselskatten för att säkerställa jordbrukets konkurrenskraft.Ulla och () påpekar i motion Sk350 yrkande2 att skatten på handelsgödsel måste sänkas för att förbättra böndernaskonkurrenskraft.Cristina Husmark m.fl. (m) påpekar i motion MJ476 yrkande 10 atttvärt emot alla löften höjs i budgeten både dieselskatt och energiskattvilket ökar "ryggsäcken" för landets bönder - liksom konkurrensnackdelarnajämfört med övriga Europa.Catharina m.fl. (m) framhåller i motion N344 yrkande 2 attsvenska jordbrukare har produktionsskatter som ger betydande konkurrensnackdelargentemot övriga EU. Motionärerna anser att skatten på diesel för jord-och skogsbruket bör sänkas till per liter och att skatten påväxtnäring och växtskyddsmedel skall slopas.Anita m.fl. (fp) föreslår i motion MJ431 yrkande 17 att en ny metodbör prövas för avgifter på kväve från jordbruket som innebär att manbeskattar läckaget från åkrarna och inte kvävepåförseln. Motionärerna anseratt frågan om hur en sådan utsläppsavgift skulle kunna utformas bör utredas.Lars () yrkar i motion Sk306 yrkande 2 att regeringen skallåterkomma till med förslag om sänkt skatt på diesel för jord-och skogsbruket.Mikael () framhåller i motion Sk369 att svenska bönder intekonkurrerar på samma villkor som bönder i grannländerna. Trots löften omatt sänka dieselskatten till europeisk nivå väljer regeringen att i ställethöja skatten, anför motionären.Sven m.fl. (kd) anser i motion Sk401 att koldioxidskattenskall avvecklas för växthusodlingen eller reduceras i nivå medkonkurrentländernas beskattning i avvaktan på att ett nivåmässigt enhetligtbeskattningssystem införs inom hela EU. Motionärerna vill vidare avskaffa0,8-procentsregeln eftersom effekten av regeln kan bli att företag somgenomför energibesparingar eller utnyttjar alternativ till fossilaenergikällor straffas för detta (yrkande 1).Enligt motionen bör även bestämmelserna ändras så att preliminärskattenedsättning görs direkt på fakturan vid bränsleleveranser tillväxthusföretagför all bränsleanvändning som är berättigad till skattenedsättning ochinte bara för den värme som utnyttjas för växthusuppvärmning (yrkande 2).Slutligen föreslås i motionen att växthusnäringens elanvändning skallundantas från minimiskatten på el enligt EU:s kommandeenergibeskattningsdirektiv(yrkande 3).Holger () anför i motion MJ333 yrkande 1 att en harmoniseringav avgifter/skatter på jordbruksområdet måste tillhöra den gemensammajordbrukspolitiken inom EU för att bl.a. svenska jordbrukare skall kunnakonkurrera på lika villkor.Alf m.fl. (kd) förordar i motion MJ399 att inom EU hårtdriver frågan om harmonisering av jordbrukets skatter och avgifter.Böndernas extra skatteryggsäck, bl.a. i form av hög dieselskatt, måste lyftasav så att lantbruksföretagaren kan konkurrera på lika villkor (yrkande 5).Enligt motionen motsätter sig regeringens förslag omhöjd skatt på bekämpningsmedel. Man anser att regeringen borde avvaktaremissomgången beträffande SOU 2003:9 och därefter återkomma med förslagpå en differentierad skatt där det totala skatteuttaget inte höjs (yrkande14).Motionärerna framhåller slutligen att det är angeläget att skatten påbekämpningsmedel och handelsgödsel återförs till jordbruksnäringen. Mananser att det är beklagligt att regeringen frångått överenskommelsen mednäringen och att pengarna nu inte återförs till lantbruksforskningen iden omfattning som tidigare utlovats. anslår 150 miljonerkronor mer än regeringen till utgiftsområde 44:6 Återföring av skatt påhandelsgödsel och bekämpningsmedel (yrkande 15).Birgitta och (c, kd) yrkar i motion Sk392 attdieselskatten skall sänkas med per liter för jord- och skogsbruketsarbetsmaskiner.Birgitta och () påpekar i motion MJ285 yrkande 3att höjningen av skatten på eldningsolja och el slår extra hårt mot norraSverige, som har ett strängare klimat och längre vinter. Enligt motionenbör jordbrukets särskatter därför avvisas.Birgitta () vill i motion MJ406 yrkande 1 att lantbrukare skallfå samma konkurrensvillkor som i övriga EU. Det innebär bl.a. sänktdieselskatt för jord- och skogsbrukets maskiner och slopad kväveskatt påhandelsgödsel. Motionären vill också slopa gränsen på för att fåtillbaka skatten på el- och eldningsolja.Jan m.fl. (c) vill likaledes i motion MJ473 yrkande 3 att svensktlantbruk skall ges samma konkurrensvillkor som övriga EU genom att den s.k. ryggsäcken lyfts av.Åsa () föreslår i motion Sk399 att behovet och utformningen aven kväveskatt på inköpt kväve i foder skall utredas.Utskottets ställningstagandeMotionärerna framför krav på sänkta skatter på bränslen, sänkt elskattoch yrkanden med olika inriktning om skatten på handelsgödsel ochbekämpningsmedel i jord- och skogsbruk samt trädgårdsnäringen. Härutöverframställs yrkanden om att avveckla 0,8-procentsregeln, om slopad gräns på1 för att få tillbaka skatt på el och eldningsolja och om detadministrativa förfarandet för växthusodlingens energiskattenedsättning.Riksdagenhar, som framgått ovan, vid budgetbehandlingen godtagit regeringensförslag om en fortsatt grön skatteväxling som innebär höjda skatter påbränslen, el och bekämpningsmedel.