bet · GR01FiU20 · 2004-01-01 00:00:00 — Avgörande för en bättre tillväxt är också den ekonomiska miljö som individer och företag verkar i. Ett viktigt inslag i vår ekonomiska politik är därför sunda offentliga finanser och stabila institutioner. Med institutioner menar vi i detta sammanhang hela det rättsliga regelverket och det finansiella ramverk som beslutas politiskt, men också de informella institutioner som utgörs av fungerande sociala konventioner och en gemensam etik. sägs vara världens mest jämställda land. Men mycket återstår att göra innan kvinnor och män har likvärdiga förutsättningar och villkor att forma sina liv. Stora löneskillnader för likvärdigt eller lika arbete kvarstår. Arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad. Kvinnor är kraftigt underrepresenterade i chefspositioner och ledande befattningar såväl i privat som offentlig sektor. Att identifiera och förändra de strukturer som leder till att kvinnor och män ges villkor utifrån könstillhörighet är den stora jämställdhetsutmaningen. Att bättre ta till vara mäns och kvinnors möjligheter skulle i sig vara tillväxtbefrämjande. Vi vill här särskilt peka på tre stora reformområden: Bryt upp de offentliga monopolen inom bl.a. vård och omsorg. Bättre villkor för företagande inom tjänstesektorerna. Gör det lättare att förena förvärvsarbete med ansvar för barn. Fler i arbete och fler arbetade timmar Genom att göra det mer lönsamt att arbeta, kommer arbetsutbudet att öka. Detta kan ske genom sänkta inkomstskatter och bättre fungerande bidragssystem. Regler och skatter ska utformas så att de främjar förvärvsarbete och hälsa. Kraftiga satsningar på en förbättrad rehabilitering och en nationell vårdgaranti är viktiga reformer. Sänkt skatt på förvärvsinkomster ökar utbytet av förvärvsarbete. Genom en effektivare arbetsmarknadspolitik kan fler komma i arbete snabbare. Genom bättre och enklare regler kan invandrare snabbare få en chans att komma in på arbetsmarknaden. Förutsättningarna för äldre att arbeta längre måste bli bättre. Med en bättre familjepolitik ökar förutsättningarna för att kombinera familjeliv och förvärvsarbete. Därigenom minskar risken för ohälsa som beror på stress. Antal sysselsatta och antal arbetade timmar 1997-2003 Krafttag mot de höga ohälsotalen Ett av de största problemen både för enskilda och för arbetsmarknaden i stort är den stora och ökande frånvaron från arbetsmarknaden. Drygt 800 000 personer i arbetsför ålder uteblir från arbetsmarknaden bara på grund av ohälsa i olika former. Även om en viss minskning har skett i antalet sjukpenningdagar, fortsätter antalet förtidspensioner och de totala kostnaderna för ohälsan att öka. Dessa kostnader tränger undan annan verksamhet som arbetsutbudet är mindre än det skulle kunna vara. Socialdemokraterna har har stått handlingsförlamade medan denna dramatiska utveckling pågått och kommer enligt sina egna beräkningar inte att lyckas uppnå målet om halverat antal sjukpenningdagar . Detta kan inte tillåtas fortgå, inte enbart ur ett individ- eller kostnadsperspektiv, utan även ur ett etiskt perspektiv om hur regeringsmakten används. Vi anser att bristen på agerande från Socialdemokraternas sida är oförsvarligt och klandervärt. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors ställning på arbetsmarknaden återspeglas också i sjukskrivningstalen. Av de långtidssjukskrivna är inte kvinnor. En orsak till detta är kvinnors dubbelarbete, liksom arbetsorganisationen inom den offentliga sektorn. Politiken måste läggas om för att vända utvecklingen. Följande inriktning av politiken på ohälso-området är nödvändig: Finansiell samordning mellan försäkringskassorna och sjukvården tillåts i hela landet, där så är lämpligt under medverkan även från primärvår den, arbetsförmedlingen och kommunernas socialtjänst. Försäkringskassorna bör också kunna bekosta specialistvård hos olika vårdaktörer för att minska väntetiderna. En nationell vårdgaranti för att korta vårdköer och möjliggöra en snabbare återgång till arbete efter sjukdom - vård garanteras senast efter det att behovet fastslagits. Den nationella vårdgarantin ska omfatta alla medicinskt motiverade behandlingar. Ett förstärkt rehabiliteringsarbete med sikte på en rehabiliteringsgaranti varigenom en långtidssjukskriven garanteras en individuell rehabiliteringsplan inom av sjukskrivningsperioden. Snabba resursförstärkningar till försäkringskassorna. Ersättningsreglerna och deras tillämpning stramas upp. Arbetslinjen stärks genom att bedömningen av arbetsförmåga vid långa sjukfall i ett tidigare skede prövas mot hela arbetsmarknaden och genom att även rehabiliteringsarbetet ges denna inriktning. En dialog tas upp med arbetsmarknadens parter beträffande de avtalade tilläggsförsäkringarnas effekter på sjukfrånvaron. Stärkt utbildning i försäkringsmedicin för läkare. Möjligheterna att genom företagshälsovården bidra till ett minskat antal långa sjukfall bör förbättras. Möjligheterna att införa en obligatorisk privat försäkring mot arbetsolyckor bör utredas. Genom en privatisering skulle positiva incitament för företagen skapas att satsa mer på förebyggande åtgärder. Ju säkrare arbetsplats och därmed bättre arbetsklimat, desto lägre premie. Det förebyggande arbetet på arbetsplatserna ges en högre prioritet; detta gäller särskilt inom den offentliga sektorn. Fler alternativa arbetsgivare inom den offentligt finansierade verksamheten för att öka drivkrafterna att arbeta förebyggande och ge de anställda rimliga arbetsvillkor. Utökade möjligheter för den enskilde att påverka arbetstidens förläggning och bestämma dess omfattning, vilket också i många fall kan göra att arbetsmiljön upplevs som bättre och därmed i förlängningen leda till ett bättre hälsoläge. Förbättrad kunskap om och ökade insatser mot kvinnors ohälsa. Genom att göra det mer lönsamt för individen att utbilda sig, ta ansvar, arbeta och spara kommer den svenska arbetskraftens produktivitet att öka. För företagen måste det bli mer lönsamt att investera i produktion, utveckla ny teknik och höja kvaliteten. är en förutsättning för att ska vara ett utvecklat välfärdsland. Det handlar om att stärka såväl grund- som gymnasieskolans kvalitet, ökad satsning på högre utbildning och forskning samt kompetensutveckling i arbetslivet. Genom att förenkla regler och därigenom minska byråkrati och uppgiftslämnande, kommer företagen att kunna koncentrera sig på sina affärsidéer snarare än på administration. Genom att öppna för en mångfald utförare av offentliga välfärdstjänster kommer produktiviteten att öka. Detta både som en följd av att nya och effektivare organisationsformer kommer att uppstå och som en följd av att bättre fungerande belöningssystem kommer till stånd när det finns fler arbetsgivare att välja bland. Den offentliga upphandlingen av varor kan förbättras och därmed bidra till ökad produktivitet i offentlig sektor och ökat konkurrenstryck i privat sektor. Genom en stärkt konkurrens på såväl produkt- och tjänstemarknader som finansiella marknader kan ytterligare produktivitetsökningar uppnås. Detta gäller inte minst byggsektorn, livsmedelssektorn samt läkemedel och banktjänster. finanser och stabila institutioner Statens utgifts- och skattekvot måste minska för att ge hushållen och företagen en ökad makt över sina inkomster, för att minska statsbudgetens stora konjunkturkänslighet samt för att öka dynamiken i ekonomin. Socialförsäkringssystemen måste reformeras för att bli enklare, ekonomiskt mer robusta och i högre grad försäkringsmässiga. Den offentliga bruttoskulden ska minska. Budgetprocessen måste reformeras så att den ursprungliga inriktningen återställs. Kontrollen och tillsynen över såväl socialförsäkrings- och bidragssystemen som finans-, produkt- och tjänstemarknaderna och skattesystemet bör stärkas. Det direkta sambandet mellan en fungerande lönebildning och höjda reallöner behöver stärkas. Arbetsmarknadens parter har ansvar för löneförhandlingarna, men staten bör bl.a. tydliggöra kopplingen mellan arbetslösheten och avgiften till arbetslöshetsförsäkringen. Tilltron till rättsväsendet i stort behöver stärkas. Ökade resurser till polis, kriminalvård och åklagarväsende är viktiga inslag för att uppnå detta. Förtroendet för näringslivet måste stärkas Utan förtroende kan näringslivet i allmänhet och den finansiella sektorn i synnerhet inte fungera på ett konkurrenskraftigt sätt. Ju lägre förtroende, desto större behov av kontrollåtgärder och kontraktsskrivande m.m. som bidrar till högre kringkostnader och därmed en ineffektiv resursanvändning. Förtroende kan byggas via lagar och regleringar, via tillsyn eller via etiska normer och självreglering i branschen. I de flesta länder, liksom i , finns alla dessa tre "ben" för att skapa det önskvärda funktionssättet och förtroendet. Det finns dock brister på alla dessa tre områden: lagstiftningen på insiderområdet bör ses över, den tillsyn som ska stå för är långt ifrån tillräcklig, och de i och för sig ambitiösa regler och normer som branschen själv har satt upp följs för dåligt. En fungerande etik har stor betydelse för samhällsekonomin. formulerade sig på följande sätt (), bl.a. med hänvisning till studier från : Exakta beräkningar av förtroendets eller det sociala kapitalets värde saknas, men ökade transaktionskostnader på grund av brist på förtroende bedöms kunna uppgå till tiotals procent av bruttonationalprodukten. Kommissionen konstaterar därför att förtroende är en väsentlig förutsättning för välstånd och tillväxt. En fungerande etik med hög tillit mellan människor är således en grundförutsättning för ett samhällsklimat med goda tillväxtbetingelser. Det handlar inte bara om förtroendet för det privata näringslivet utan också om förtroendet för statliga och kommunala bolag och i en vidare mening även om förtroendet för politiker och det politiska systemet. Vi ser bl.a. följande förändringar för att upprätta näringslivets förtroende och finansmarknadens funktionssätt och därmed även stärka småspararens situation: Näringslivet måste ta ansvar för att en ordentlig diskussion kommer i gång om hur det etiska handlandet kan stärkas inom olika sektorer. Ett fortsatt användande av etiska analyser av börsbolag och andra företag som har blivit ett viktigt komplement till de vanliga finansiella analyserna. Insiderlagstiftningen bör ses över. Stärk och ge den verkningsfulla påföljdsmöjligheter. Ökad öppenhet i företagens redovisning av bl.a. löner och förmåner bör ske i första hand på frivillig väg, i andra hand genom lagstiftning. Bättre förutsättningar för företagande För att ett ökat arbetsutbud ska omsättas i varaktig tillväxt krävs att det är i det privata näringslivet som huvuddelen av de nya jobben växer fram. Då måste fler nya företag skapas och fler företag växa i . är tendensen den motsatta - nyföretagandet sjunker och alltfler arbetstillfällen flyttar till länder med bättre villkor för företagande. Antal företagare enligt arbetskraftsundersökningarna Därför måste villkoren för företag och för företagande förbättras. Detta gäller inte minst för små och medelstora företag. I en alltmer globaliserad värld är det lätt att flytta produktion mellan länder. I synnerhet gäller detta vid nyinvesteringar. De ekonomiska villkoren för företagande måste vara konkurrenskraftiga jämfört med andra länder. Detsamma gäller för byråkrati och administration. Enbart administrationen av regler på skatte-, arbetsmarknads- och miljöområdena uppgår till nästan per anställd och år för ett litet företag. Byråkrati och skattevillkor är viktiga liksom väl fungerande infrastruktur, bättre tillgång till kapital och en väl fungerande konkurrenslagstiftning. I den verksamhet som till stor del bedrivs av offentliga monopol är behovet av nya företag stort. Det rör sig bl.a. om skola, utbildning, sjukvård, äldrevård och barnomsorg. Dessa yrkesområden är kvinnodominerade varför en konkurrensutsättning i dessa sektorer skulle öka antalet kvinnliga företagare. En fungerande konkurrens är en förutsättning för att resurser används på bästa möjliga sätt. Fler och bättre genomförda offentliga upphandlingar skulle också kunna medföra att privat företagsamhet får en större marknad. Lägre skatter på företag och företagande Fåmansbolagsägare drabbas av högre skatt än andra. Därför måste de diskriminerande 3:12-reglerna för fåmansbolag avskaffas. Generationsskiften i familjeföretag försvåras av höga skatter. Efter det att staten tagit sin del av dödsboet blir kapitalkostnaderna alltför höga för att företaget ska kunna drivas vidare. Detta är en anledning till att har förhållandevis få småföretag. Arvs- och gåvoskatterna ska därför slopas, i första hand vid generationsskiften i familjeföretag. Kapitalbeskattningen måste lindras. Förmögenhetsskatten är en viktig anledning till att kapital flyr landet. är ett av de få länder som fortfarande har kvar förmögenhetsskatt. Den är ett hinder för tillväxt som bör bort. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar ökar kraven på avkastning för svenska ägare till svenska aktier, medan utländska ägare av svenska aktier slipper denna skatt. Det är en anledning till att alltmer av näringslivet i har utländska ägare. Risken är att huvudkontor flyttar till annat land; följer andra vitala funktioner efter. Dubbelbeskattningen på aktieutdelningar bör successivt avvecklas. Det är länge sedan Småföretagsdelegationen kom med förslag till regelförenklingar. En mindre del av dessa har blivit verklighet. Resten av Småföretagsdelegationens förslag måste genomföras. Regler som inte längre fyller sin funktion måste mönstras ut. Målet är att företagarnas kostnader för administration av regelverket ska minska med en fjärdedel. Miljöprövning för att få tillstånd att driva en verksamhet kan i ta medan företag i andra länder kan erhålla motsvarande tillstånd . Skillnaden är orimlig. Hantering av tillståndsärenden måste ske snabbare. måste ses över så att företag inte drabbas av oproportionerliga kostnader eller orimliga straff för bagatellartade förseelser. Konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn bör identifieras och avvecklas. De finns både på tjänste- och produktmarknaderna, t.ex. i byggsektorn, läkemedelssektorn och vad gäller finansiella tjänster. Det bör blir lättare att få prövat i domstol om näringsverksamhet strider mot lagen. bör ändras så att etablering av konkurrerande handel underlättas. Det är viktigt att regelförenklingar görs i offentliga upphandlingar under tröskelvärdena. Det ska bli lättare för små och medelstora företag att delta. Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag har en chans att vara med i budgivningen. Upphandlingsreglerna bör ändras så att det klargörs under vilka förutsättningar miljökrav får ställas vid offentlig upphandling. Verksamhet som bedrivs i offentlig sektor kan hindra samma verksamhet som bedrivs i annan regi. Det är därför viktigt att konkurrenshinder förorsakade av verksamhet i offentlig sektor uppmärksammas och minskas. För att bl.a. öppna för fler utförare av välfärdstjänster ska det offentliga stödet följa individen även inom andra sektorer än utbildning. Därmed skapas grundläggande förutsättningar för nyföretagsamhet, i synnerhet för kvinnor. Starka och självständiga kommuner Behovet av mångfald och förnyelse inom vård, skola och omsorg där kommuner och landsting har en framträdande roll är betydande. Det är inte bara resursernas storlek, utan även deras användning som avgör resultat och kvalitet. En förändring är nödvändig för att klara välfärden . Avregleringar och konkurrensutsättning i förening med tydlig prioritering av kärnuppgifterna är nödvändiga inslag i en sådan förändring. Våra partier har en annan syn på de kommunala verksamheterna och den kommunala självstyrelsen än den socialdemokratiska regeringen. Vi vill föra en politik för självständiga och starka kommuner. Tillväxt och ökad sysselsättning i näringslivet är avgörande för att den kommunala ekonomin ska utvecklas positivt och ge ökade resurser. Trots att statsbidragen inte utgör den huvudsakliga finansieringen av kommunernas verksamheter har statsbidragen och deras utformning betydelse för den kommunala ekonomin. Det är mycket viktigt att kommunerna ges den frihet som krävs för att kunna fortsätta ett förändringsarbete som innebär att medborgarna kan få mer för varje skattekrona. Statsbidragen bör tillsammans med ett väl fungerande utjämningssystem utformas så att de ger rimliga möjligheter för kommuner med olika förutsättningar att bedriva en verksamhet med god standard. I vårens tilläggsbudget drar regeringen helt plötsligt in från kommunerna. Detta tvingar kommunerna till ingrepp i den löpande verksamheten. Det underminerar kommunernas möjligheter att på ett fullgott sätt kunna planera sina verksamheter och visar med all önskvärd tydlighet att i det socialdemokratiska är det kommunala självstyret blott en chimär. Socialförsäkringar i behov av reformer Dagens socialförsäkringssystem behöver reformeras. Det är nödvändigt att förstärka incitamenten att arbeta om vi långsiktigt ska klara den sociala tryggheten. De principer som bör ligga till grund för nödvändiga förändringar återfinns i betydande grad i den reformering som med bred politisk enighet gjorts av pensionssystemet. För att stärka systemens legitimitet handlar det bl.a. om att få en ökad koppling mellan vad den enskilde betalar, respektive vad han eller hon har rätt till, eller får ut i förmån. Socialförsäkringsförmånerna måste lättare kunna följa den enskilde individen. Inte minst på en mer rörlig och internationaliserad arbetsmarknad är detta viktigt. Systemen måste vara utformade så att de klarar olika typer av demografiska förändringar utan att behöva förändras genom nya politiska beslut. Systemen måste ha goda incitament inbyggda som stimulerar till arbete och inte leder till överutnyttjande. Den svenska uthålliga tillväxtpotentialen måste förbättras. Skattetrycket ligger över det europeiska och försvagar incitamenten till företagande, arbete och utbildning. Ett ogynnsamt företagsklimat håller tillbaka nyföretagandet och försvårar inte minst för små och medelstora företag. Arbetskraftsbristen är stor på vissa områden som av den arbetsföra befolkningen är arbetslös, i åtgärder, förtidspensionerad eller sjukskriven. Diskriminering och otillräcklig integration försvårar och hindrar många nya svenskars inträde på arbetsmarknaden. Men det kanske allvarligaste svenska tillväxthindret är socialdemokratins låga och sjunkande tilltro till den enskildes förmåga. Bidrags-, skatte- och transfereringssystemen är med dagens politik överordnade individens välbefinnande. Fler måste ges möjlighet att arbeta, bidragsberoendet reduceras och sjukskrivningar och förtidspensioneringar minskas. Först genom att öka människors inflytande över privatekonomi, familjeliv och arbete kan utvecklingen vändas och färre tvingas utnyttja transfereringssystemen. Detta är huvudpunkterna i den ekonomiska politik vi vill genomföra. Ett brett program för att få människor i arbete igen. En akut fråga är att få ned frånvaron och stoppa inflödet i förtidspensionering. Det krävs åtgärder som sträcker sig från arbetsplatsfrågor, förändringar av sjukförsäkringens villkor, samverkan mellan olika system och myndigheter till ökade resurser för rehabilitering samt förbättringar för barnfamiljerna. Stimulans av det privata företagandet. Det krävs förändringar av skatter, avregleringar, förnyelse av arbetsmarknads- och utbildningspolitiken och förnyelse av konkurrenspolitiken. Småföretagen måste få förbättrade villkor. De diskriminerande 3:12-reglerna bör avskaffas - en förändring enligt den s.k. beskattat-eget-kapital-modellen är en möjlig lösning. Det måste löna sig bättre att arbeta än vad det gör . Det behövs mer, inte mindre, arbete i . Vi tar avstånd från idéer om "friår" m.m. Det finns behov både av fler på arbetsmarknaden och att de kommer ut tidigare och stannar . Reformera de offentliga utgifterna. Kraven på hårdare prioritering gäller både socialförsäkringarna och den offentliga verksamheten. Systemen ska vara sådana att det lönar sig att arbeta, det gäller både ersättningsnivåer och villkor i övrigt. Både kvinnors och mäns möjligheter måste tas till vara. Det behövs betydande förändringar både i den offentliga och privata verksamheten, ändrade skatte- och arbetsmarknadsregler och en förändrad familjepolitik. En omfattande skattereform med lägre skatter och ett arbets- och tillväxtstimulerande skattesystem. Skatterna för både individer och företag behöver reformeras och sänkas. En omfattande avreglering för att frigöra människors skaparkraft. Förstärkt infrastruktur i form av vägar och kunskap m.m. Ett bejakande av tjänstehandelsdirektivets intentioner. Vi föreslår att tillkännager för regeringen vad vi här framfört om inriktningen av den ekonomiska politiken. Vi tillstyrker därmed delvis motionerna Fi22 (m) yrkande 1, Fi23 (fp) yrkande 1, Fi24 (kd) yrkandena 1-4, Fi25 (c) yrkande 1 och avstyrker proposition 2003/04:100 yrkande 1 och motion Fi260 (s). Mål för budgetpolitiken - avsnitt 3, punkt 2 (m) av , och (alla m). Vi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse: fastställer som mål för budgetpolitiken att den konsoliderade offentliga bruttoskulden ska begränsas till av BNP i enlighet med vad som sägs i reservation 2. 2003/04:Fi22 av m.fl. (m) yrkande 2 i denna del och 2003/04:Fi23 av m.fl. (fp) yrkande 3, 2003/04:Fi24 av m.fl. (kd) yrkandena 6, 8 och 9 samt 2003/04:Fi25 av m.fl. (c) yrkande 3. Vi anser att budgetpolitiken bör inriktas på ett långsiktigt mål som tar sikte på den offentliga sektorns skuldsättning. De senaste årens utveckling i och visar att budgetsaldomål utan koppling till utvecklingen av den offentliga sektorns skuldsättning inte är en bra lösning. Ett årligt mål för det finansiella sparandet utgör en för svag restriktion för finanspolitiken. Ordningen med överskottsmål ger inte tillräckligt starka incitament för regeringen att använda oväntade och tillfälliga förbättringar av de offentliga finanserna till att minska skuldsättningen. I och i länder som och använde regeringarna i betydande utsträckning tillfälliga tillväxtvinster från IT-boomen och aktiebubblan till permanenta förbättringar av olika utgiftssystem och varaktiga skattesänkningar. Avvikelser från budgetmålen påverkar inte politiken . Försämras statsfinanserna, exempelvis till följd av en konjunkturnedgång, medför det inte något krav på regeringen att föra en stramare politik under den konjunkturuppgång som sedan följer. Ytterligare ett problem med överskottsmål är att de saknar pedagogisk klarhet. Det finns inga starka skäl att försöka nå ett visst finansiellt sparande om det inte finns en koppling till skuldsättningen. Om regeringen inriktar finanspolitiken på ett mål som det inte finns sakliga skäl att uppnå uppkommer en otydlighet i den offentliga diskussionen som inte bidrar till att öka trovärdigheten för den ekonomiska politiken. anser därför att en ordning baserad på ett mål för den konsoliderade offentliga sektorns bruttoskuldsättning bör prövas. Med ett skuldmål medför oväntade överskott att det blir enklare att föra finanspolitiken . En ansvarsfull finanspolitik "belönas" genom att frihetsgraderna blir större . då målen uppnås kommer regeringen närmare den tidpunkt då skuldmålet är uppnått och det blir tillräckligt att upprätthålla balans i de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Eftersom framtiden får en större vikt i en ordning med mål för skuldbanan och skuldnivån försvagas incitamenten att försöka nå de årliga målen genom redovisningstekniska lösningar. En budgetförstärkning under innevarande år som inte återspeglar en verklig förbättring av den offentliga sektorns skuldsättning påverkar med dagens system inte möjligheterna att nå överskottsmålet , medan redovisningstekniska lösningar i en ordning med skuldmål gör att bördan för den framtida politiken blir tyngre.