bet · GS01BOU2 · 2004-12-09 00:00:00 — När samma frågorbehandlades av regeringen i en tidigare proposition ansåg regeringenatt bostadsrättslagen inte skulle göras lika med hyreslagen i de avseendensom nu är aktuella. Regeringen hade då anfört bl.a. att systemet medunderrättelse på hyresrättens område i praktiken inte fungerar särskiltbra. Tanken var att dessa regler inte utgjorde en bra förebild förbostadsrättens del.Vid utskottsbehandlingen av den först avlämnade propositionen motsattevi oss förslagen om tillkännagivanden, vilka stod mot den ståndpunktsom regeringen då intagit. Vi gjorde alltså i allt väsentligt sammabedömning som regeringen. Vi framhöll i vår gemensamma reservation,förutom att systemet med underrättelse inom hyresrättens område intefungerar särskilt bra, bl.a. att den störande kan känna sig kränkt avsocialnämndens inblandning genom en anmälan från bostadsrättsföreningensstyrelse och att det dessutom kan vara känsligt för styrelsen att dennaskall vara skyldig att anmäla en granne till socialnämnden. Vi konstateradeockså, vad gäller betalningsförsening, att bostadsrätten i normalfalletrepresenterar ett förmögenhetsvärde och att dröjsmålen vanligen ocksågäller räntor och amorteringar. Krav på underrättelse till socialnämndenställs inte på privata långivare. Det är då föga meningsfullt attföreskriva en underrättelseskyldighet för bostadsrättsföreningen. Somytterligare ett argument i detta sammanhang anfördes att de åtgärdersom nämnden skulle kunna vidta torde vara avsevärt färre än vad gällerhyresrätter. Vi ansåg det rimligt att förverkandereglerna utformas såatt den enskilde bostadsrättsinnehavaren själv kontaktar de socialamyndigheterna om den hjälp och det stöd som behövs.Vid remissbehandlingen av de förslag som antagits som lag hade centralaremissinstanser som Fastighetsägarna , SCB Bostadsrättscentrum,och motsatt sig att en underrättelseskyldighetskulle införas. Organisationernas argument överensstämmer till stor delmed de argument som framfördes i våra reservationer. Flera remissinstanserhar hänvisat till att en bostadsrätt - till skillnad från en hyresrätt- representerar ett förmögenhetsvärde och att en underrättelseskyldighetdärför inte är särskilt meningsfull. framhöll att manutan lagändring kan förbättra rutinerna vid avhysning. Det bör uppmärksammasatt kronofogdemyndigheten har skyldighet att underrätta socialnämndennär en ansökan om avhysning från en bostad har gjorts (16 kap. 2 §utsökningsförordningen).Vi vill slopa kraven på underrättelse eftersom de reducerar bostadsrättshavareoch grannar till angivare. Det är väsentligt att betona bostadsrättensskillnader i förhållande till hyresrätten. En viktig skillnad är detsärskilda ansvar som medlemmarna har såsom ägare av bostadsfastigheten.En bostadsrättsförening är ett ekonomiskt företag som gemensamt drivsav de boende i form av en förening. Bostadsrättshavarna är delägare iföreningen och har satsat kapital i denna. Det finns således ett ägandeoch ett ansvar på samma sätt som för en villaägare. En bostadsrättshavarehar alltså ett annat förhållande till bostadsrättsföreningen än vad enhyresgäst har till sin hyresvärd. Att kräva att föreningen skall angetill socialnämnden om en av dess medlemmar förverkat sin bostadsrätt äratt kräva att grannar skall ange varandra.Dessutom innebär dagens lagregler att en bostadsrättshavare inte kanbli tillgodosedd om han önskar att socialnämnden inte skall underrättasom att han sagts upp. Regeringens förslag är integritetskränkande ocksåur denna synvinkel.Vi anser med hänvisning till de skäl vi nu särskilt framhåller attreglerna om krav på underrättelse - som gjorts till lag mot regeringensegen övertygelse och mot viljan hos de centrala bostadsrättsorganisationernasom representerar merparten av landets bostadsrättshavare och derasföreningar - skall tas bort. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett lagförslag med denna innebörd.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo302 (m)yrkande 10.16. Hyran vid andrahandsupplåtelse av bostadsrätt, punkt 13 (m, fp)av de (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo238och 2004/05:Bo309 yrkande 5.StällningstagandeTillämpningen av bruksvärdesprincipen har lett till ett minskat utbudav hyresbostäder, låg rörlighet bland hyresgästerna och en utbreddsvarthandel med hyreslägenheter.Bruksvärdesprincipens tillämpning vid uthyrning av bostadsrättslägenheterhar med största sannolikhet lett till ett minskat utbud av lägenheterpå andrahandsmarknaden. Svårigheterna för bl.a. ungdomar att skaffa sigen bostad har därmed ökat eftersom de genom dagens misslyckade politikinte har möjlighet att teckna ett förstahandskontrakt eller köpa sig enbostadsrättslägenhet. Också andra grupper drabbas, bl.a. de som har ettbehov av en bostad för kortare tid.Det är mot denna bakgrund viktigt att det andningshål som andrahandsmarknadentrots allt utgör på en hård bostadsmarknad omfattar ett större antallägenheter. Uthyrningen av ett rum i en bostadsrättshavares egen lägenheteller upplåtelse av hela lägenheten bör därför uppmuntras.För de allra flesta framstår det som rätt självklart att den som hyr uten lägenhet får täckning för sina kostnader. Vi är övertygade om attdet framstår som skäligt även för den som hyr en bostadsrättslägenhetatt han eller hon betalar bostadsrättshavarens kostnad samt att dettabeaktas vid en eventuell skälighetsprövning.Hyressättningsutredningens förslag utgår från att det skall bli möjligtför fastighetsägare av hyreshus att få fullt kostnadstäckande hyror förde nya hus som produceras. Mot den bakgrunden är det konstigt attbostadsrättshavarna inte skall kunna ta ut hyror om motsvarar avgiftenoch kostnaden för det kapital som finns i lägenheten utan får nöja sigmed en hyra som bestäms genom en jämförelse med kommunalt ägda bostäderoch därmed kan tvingas till nettoutgifter för den lägenhet han låternågon annan nyttja. Vi anser därför att den beredning som pågår inomRegeringskansliet av hyressättningssystemet bör omfatta frågan om fulltkostnadstäckande hyror för bostadsrättslägenheter. Ett lagförslag meddenna innebörd bör läggas på bord. Den särskildalagregel som reglerar möjligheterna till återbetalning av s.k. överhyravid andrahandsuthyrning bör självklart justeras i anslutning till detta.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo238 (m)och 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 5.Särskilda yttranden1. Andrahandsuthyrning - rätt till förstahandsavtal m.m., punkterna 1-4(m, fp, kd, c)(), de (), (), (), (), () ochEwa () anför:De problem som är förknippade med andrahandshyresmarknaden har naturligtvissin grund i att det råder en brist på bostäder. Lösningen står att finnai en ökad nybyggnation. För att detta skall kunna ske måste det skapasgoda ekonomiska förutsättningar på bostadsmarknaden. Vi vill erinra omvåra respektive partiers förslag med denna inriktning, bl.a. våramotioner som gäller hyressättningssystemet. Vi anser också att införandetav ägarlägenheter skulle leda till ökat bostadsbyggande med minskattryck på efterfrågan av bostäder i våra storstäder som följd.Förutsättningarna för nybyggande liksom annan näringsverksamhet beror,vilket vi anser uppenbart, även på den allmänna politik som förs, bl.a. hur skattesystemet utformas. I dessa frågor hänvisar vi till vårarespektive partimotioner.2. Förutsättningarna för vräkning - samrådsförfarande, punkt 5 (fp)() och () anför:Vi anser inte att det finns anledning att införa ett nytt instrumentsåsom ett obligatoriskt samrådsförfarande. Vi har i motioner beskrivitproblematiken med redan gällande lagstiftning och vår uppfattning äratt det som bör stå i fokus är en översyn av socialtjänstlagen.Bestämmelsen i socialtjänstlagen borde ha gjort det svårare att vräkabarnfamiljer och borde ha gjort mer för att förhindravräkningarna.Det är tveklöst så att barn drabbas mycket hårt i de fall vräkningarverkställs. Förutom att de mister sina hem och sina ägodelar måste dekanske också byta daghem och skola med allt vad det innebär.En rapport av forskaren visar att uppskattningsvis 1 000barnfamiljer i vräks från sina hem . Den huvudsakligaorsaken till vräkningarna är att familjerna har hyresskulder. I en annanrapport framkom att över 700 barn i är utan fast bostad och bori baracker, på campingplatser eller på hotell, oftast på grund avvräkningar.Den 1 januari 1998 infördes en bestämmelse i socialtjänstlagen om att"när åtgärder rör barn skall det särskilt beaktas vad hänsynen tillbarnets bästa kräver".Problematiken kring hyresskulder och vräkningar uppkommer först närfamiljer som haft tillräckliga inkomster eller redan fått socialbidragtill hyran ändå inte har betalat den. Skälen till att föräldern intetagit sitt ansvar för att trygga att barnen har ett hem kan vara många.Föräldern brister kanske i förmågan att hantera pengar eller prioriterarandra utgifter.Socialtjänstlagen bygger på frivillighet och samförståndslösningar.Socialtjänsten har inga möjligheter att sköta ekonomin mot någons vilja.Den som har skulder och betalningsanmärkningar har mycket svårtatt få en ny bostad. De kommunala bostadsbolagen har blivit alltmerrestriktiva när det gäller att godkänna hyresgäster. Att lösa bostadsfråganför vissa grupper innebär stora svårigheter. Trots kommunens s.k.yttersta ansvar för dem som bor och vistas i kommunen är det ofta svårtatt ordna ett nytt boende såvida inte har tillgång tillegna bostäder. befogenheter i samband med vräkningarbehöver ses över innan nya instrument övervägs.3. Ombildning till bostadsrätt - majoritetsreglerna, punkt 10 (m,fp)de (), (), (), () och () anför:Vi har konsekvent hävdat att det utökade majoritetskravet är omotiveratoch att det skall vara tillräckligt om mer än hälften av hyresgästernaär för ombildningen. Se reservation nr 13.Från har införts ett krav på att bostadshyresgästerskall vara folkbokförda på fastigheten för att få räknas med i denkvalificerade majoritet som krävs för ett beslut om ombildning tillbostadsrätt. Regeringen har motiverat denna lagändring med att de boendesintressen skall tillvaratas. Såsom påpekats under remissbehandlingenfinns det i många fall legitima skäl för exempelvis dubbel bosättning.En hyresgäst kan av olika skäl även tvingas bo och folkbokföra sig påannan ort. Det kan bl.a. gälla studier utomlands, tingstjänstgöring,vikariat eller en långvarig vistelse på ett sjukhem. Därför är kravetpå folkbokföring för att få delta i ett beslut om ombildning en alltförlångtgående inskränkning i de boendes rätt att vara med och besluta.Det innebär att även sådana hyresgäster som enligt hyreslagens reglerhar ett fullständigt besittningsskydd inte har möjlighet att påföreningsstämman lägga en verksam röst för ombildning. Det bör erinras omatt besittningsskydd endast föreligger i de fall man kan bedöma attlägenheten utgör hyresgästens egentliga hem, låt vara att hyresgästentillfälligt bor på annan ort, eller utgör ett nödvändigt bostadskomplement.Det är lätt att göra en koppling mellan folkbokföringskravet och denrigida politik regeringen driver med syfte att försvåra ombildningar.Kravetpå folkbokföring kommer i en del fall att totalt omöjliggöra ombildning.Det gäller främst i hus med få lägenheter där så pass många hyresgästerinte är folkbokförda på fastigheten att det inte går att uppnå denkvalificerade majoritet lagen föreskriver. Även om samtligahyresgäster i huset är för en ombildning blir den alltså i vissa fallomöjlig att genomföra. Det är oacceptabelt ur de boendes perspektiv.Kravet på folkbokföring bör slopas därför att det motverkar möjligheternatill ombildning. Det torde dessutom sakna den effektivitet som bör krävasnär det gäller en lags måluppfyllelse. Regeringen har i propositionenmed förslaget enligt vilket folkbokföringskravet infördes inte ens varitsäker på att lämnandet av oriktiga uppgifter i ett folkbokföringsärendeär straffbart. Vi tror inte att de individer som medverkar vid oriktigaombildningar kommer att avhålla sig från medverkan på grund av regeringenssvaga uttalanden.Enligt vår mening bör det krav tas bort som innebär att en bostadshyresgästendast kan räknas vara för en ombildning om han eller hon är folkbokfördpå fastigheten.4. Ombildning till bostadsrätt - förbudet mot dubbelupplåtelse, punkt11 (fp)() och () anför:Vi håller med motionärerna om att hyresgäster i ett kommunägt bostadshusvid en bostadsrättsombildning som berör huset bör kunna bo kvar medhyresrätt och ha kvar det kommunala bostadsföretaget som hyresvärd omde av en eller annan anledning inte vill förvärva bostadsrätten tillden lägenhet de förhyr. Vi tror emellertid inte att den bästa ordningenför att åstadkomma detta är att ta bort förbudet mot dubbelupplåtelse.Den av motionärerna föreslagna lagändringen skulle kunna leda tillosäkerhet vad gäller besittningsskyddet m.m., vilket skulle kunna ledatill rättsförluster för hyresgästerna.Vi önskar införa ägarlägenheter som en form för bostadsägande. Vi anseratt regelsystemet skall ge utrymme för att man vid en ombildning tillbostadsrätt skall kunna avstycka en eller flera lägenheter till egnafastigheter, om lägenheterna inte skall omfattas av ombildningen.Äganderätten till dessa ägarlägenheter kan då innehas av det kommunalabostadsbolaget, och hyresgästerna i dessa lägenheter kan fortsätta attgenom förstahandskontrakt inneha nyttjanderätten till sin bostad.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagFöljdmotion med anledning av proposition 2003/04:94 Bostadsrätt -underrättelser till socialnämnden2003/04:Bo3 av m.fl. (kd):2. begär att regeringen skyndsamt utreder förutsättningarnaför införandet av ett bättre fungerande system än det med underrättelsertill socialnämnd i samband med att boende sägs upp på grund av störningari boendet eller betalningsförseningar.Motioner från allmänna motionstiden /05:L336 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hyresgästers rättigheter som konsumenter.2004/05:Bo217 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om obligatorisk hemförsäkring.2004/05:Bo225 av m.fl. (v):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att andrahandshyresgästen skall kunna träda i förstahandshyresgästensställe om dennes hyresrätt av något skäl upphör.3. begär att regeringen återkommer med förslag som innebäratt en granskning av andrahandshyran ingår som en del vid själva beslutetom tillstånd för att hyra ut.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hyreslagen bör utformas så att om en förstahandshyresgästtar ut överhyra rubriceras detta som ocker och bör vara skäl till förlustav hyreskontraktet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att begreppet blockuthyrare bör ges en tydligare innebörd såatt lagstiftningen omfattar alla som hyr ut lägenheter i andrahand.2004/05:Bo235 av m.fl. (c):10. beslutar avskaffa förhandlingsmonopolet för hyreslägenheter.20. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inflationssäkring av medlemsinsatsen till kooperativa hyresrätter.2004/05:Bo238 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bruksvärdesprincipen slopas vid andrahandsuthyrningar avbostadsrättslägenheter.2004/05:Bo248 av ():2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att insatsbeloppet i kooperativ hyresrätt inflationssäkras.2004/05:Bo265av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om information och råd till dem som hyr i andra hand och attandrahandsboendes rättigheter bör stärkas.2004/05:Bo277 av m.fl. (v):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förslag om hur man kan skärpa reglerna kring besittningsskyddetför innehavare av andrahandskontrakt.2004/05:Bo280 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av lagstiftningen som ger hyresvärdenmöjlighet att regelmässigt avkräva tre månaders avflyttningshyra.2004/05:Bo301 av de m.fl. (m):13. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse slopas förkommunala bostadsbolag.14. beslutar att återinföra kravet på enkel majoritet förombildning till bostadsrätt.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bryta hyresförhandlingsmonopolet.2004/05:Bo302 av de m.fl. (m):4. begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftningför att ersätta lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastigheter ienlighet med vad som anförs i motionen.7. beslutar att enkel majoritet skall gälla vid intresseanmälanom förvärvande av fastighet för att bilda bostadsrättsförening.8. beslutar att slopa krav på folkbokföring vid ombildning avhyresrätter.10. beslutar att upphäva krav om underrättelse till socialtjänstför bostadsrättsföreningar.2004/05:Bo303 av m.fl. (kd):5. begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avlagstiftningen kring vräkningsförfarande.6. begär att regeringen skyndsamt utreder förutsättningarnaför införandet av ett bättre fungerande system än det med underrättelsertill socialnämnd i samband med att boende sägs upp på grund av störningari boendet eller betalningsförseningar.2004/05:Bo306 av m.fl. (kd):19. begär att regeringen utreder förutsättningarna för ettstörre individuellt inslag i hyresförhandlingslagens bestämmelser.23. beslutar om ändringen i bostadsrättslagen så att ombildningav hyresrätt till bostadsrätt är giltig om mer än hälften av de boendegått med på ombildningsbeslutet.2004/05:Bo309 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om enkel majoritet gällande ombildande av hyresrätt till bostadsrätt.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om översyn avseende andrahandsuthyrning av bostadsrätt.Bilaga 2Program för den offentliga utfrågningenBilaga 3Offentlig utfrågningVilka verkningar har de genomförda bostadsrättsombildningarna haft?Ordföranden: Jag vill hälsa er allesammans varmt välkomna till hearingen.Jag hälsar välkomna ledamöter, inbjudna gäster och övriga som har visatintresse att få delta under den här dagen.Temat är: Vilka verkningar har de genomförda bostadsrättsombildningarnahaft? Det ska bli oerhört spännande att få ta del av alla synpunkterfrån de inbjudna gästerna som har kommit hit . Jag vill först ochfrämst säga ett varmt tack för att ni har hörsammat inbjudan att deltai hearingen.Vi har gäster och inledare från olika sammanhang som ska delge oss sinasynpunkter. Det är forskare, myndighetsrepresentanter, representanterför bostadsföretag, hyresgäster och bostadsrättsorganisationer. Jagkommer också att ge en närmare introduktion och presentation när jagpresenterar dem som kommer till tals om en liten stund.Vi kommer att ha en paus på . Efter pausen kommer vi attöppna för frågor och diskussion. Stenografiska uppteckningar sker underhela hearingen. Det är därför angeläget att ni överlämnar de eventuellabilder som ni har med och visar i samband med inledningen. Alla inledarekommer att beredas möjlighet att ta del av uppteckningarna innan depubliceras i något betänkande.Om det finns någon bisittare som väldigt gärna vill yttra sig går detbra. Det är viktigt att de talar om vad de heter så att det kommer med.Jag hälsar än en gång riktigt varmt välkomna till en spännande hearing.Jag hälsar därmed förste talare välkommen. Det är universitetslektorHans Lind från Kungl. Varsågod.Hans Lind (bilder s. 99-100 överst): Jag tänkte presentera lite siffror.De första är välkända siffror. Sedan har jag lite siffror frånexamensarbeten som pågår eller har gjorts.Den här bilden visar prisutvecklingen på hyreshusfastigheter i decentrala delarna av större städer. Här är det , ochMalmö. Ni ser den kraftiga prishöjningen på hyreshusfastigheter särskilti . Dagens prisnivåer är långt över de prisnivåer som noteradesförra gången vi hade höga priser kring år 1990.Hur ska man förklara priserna? En tolkning - nu är vi inne på tolkningar,så att vi vet vad som är fakta och vad som är tolkningar - är att vihär har en situation med stor efterfrågan på bostäder. Vi har en situationdär det finns bostadsrätter med höga priser. Det innebär att varjehyreshusfastighet innehåller en dold vinst. Det är en möjlig vinst somkan plockas ut i samband med att man bildar bostadsrättsförening.Prisutvecklingen speglar, i den här tolkningen, att vinsten delas. tillfaller de hyresgäster som bor där och som blir bostadsrättsinnehavareoch sedan kan sälja bostadsrätten. Jag kommer till det om en liten stund.En annan del av vinsten tillfaller fastighetsägaren genom att prisetstiger under processen.Nästa fråga är: Hur ser det ut för den hyresgäst som är med i enombildning? Det här bygger på siffror från ett faktiskt fall. Vi håller påatt titta på ett antal andra fall för att bedöma hur representativt detär. Det är slumpmässigt utvalt. Det är inte valt för att det ska genågon viss bild.Vad säger diagrammet? Kurvan på mitten är hyresnivån. Här har vi gjorten kalkyl som bygger på en prognos. Den bedömning vi gör är att hyranmed viss marknadsanpassning kommer att stiga relativt snabbt under ettantal år för att sedan följa inflationen.Vi antar att månadsavgiften, som är den nedersta kurvan, följer inflationen.Det ni ser här är att månadsavgiften för den som är med i ombildningenligger betydligt under hyresnivån. Vi lägger till räntekostnader för delån som i det här fallet finansierade hela köpet.Undrar ni varför det är ett hack här beror det på att dettypiska i det företag som de här siffrorna kommer ifrån är att i sambandmed ombildningarna lånar hyresgästen alltihop med amorteringsfrihet.Efter fem år kommer amorteringen.Allt det här bygger på antaganden om finansiering och hyresutveckling,men jag bedömer att det ändå inte är helt vansinniga antaganden. Niser att boendeutgiften blir högre efter ombildningen. Summan avmånadsavgift och kapitalkostnad blir högre.Sedan har vi gjort lönsamhetskalkyler. Vad händer om man säljerbostadsrätten? Då får vi återigen göra antaganden om hur mycket prisernaökar, och så vidare. Vi har gjort olika sådana kalkyler. Huvudresultatetär om vi antar att det är realt konstanta priser, att priserna påbostadsrätter följer inflationen, lönar det sig att sälja snabbt. Undertiden som du bor kvar får du högre boendeutgifter.I det här fallet blev det per kvadratmeter. Det är vinsten omman är med i ombildningen och eller så säljer sin bostadsrätt.Den tredje bilden bygger på en jämförelse mellan hus ägda av ett kommunaltbostadsföretag som har omvandlats och hus som inte har omvandlats. Detär en studie på tidiga ombildningar . Där har vikunnat följa lite längre vad som har hänt i huset.Här har man valt ut hyreshus som från början var relativt likartade. Vihar ett antal fastigheter som täcker ett par hundra lägenheter. Vi harjämfört efter. Vad händer i det som är kvar som hyreshus,och vad händer i det som blev bostadsrätter?Det första som kan noteras är att det redan från början är högreinkomstnivåer i de fastigheter som ombildas. Här har vi som vidombildningen hade hushållsinkomst på över 350 000 kr.Det vi ser är vad som händer i de här fallen.Om det är representativt eller inte får ni bedöma. Ni kommer att fåmer information här . I de här fallen flyttade inom två år35 % av dem som bodde i de hus som ombildades och i hyreshus.Av dem som hade låga inkomster flyttade från bostadsrättshuset,medan det var , ungefär samma, i hyreshuset. Tittar vi på vartmänniskor flyttar ser vi att det finns lite skillnader i mönster. Dethär var i . Låginkomsttagare flyttar oftare ut tillförorter eller flyttar helt enkelt från Stockholm.Man kan se det som att man plötsligt har en massa pengar. Varför skaman bo kvar i den lägenhet man bodde i tidigare?