bet · GR01UBU10 · 2004-03-18 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 36motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2003.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. denkommunala skolans kvalitet för barn medfunktionshinder, grundskoletidens längd, skolanstillgänglighet för funktionshindrade elever, rättenför elever till särskilt stöd, utbildningen förelever med neuropsykiatriska funktionshinder, stödtill elever med läs- och skrivsvårigheter,särskolans personkrets och grunden försärskoleplacering, upphävande av beslut att avvecklavissa specialskolor, gymnasieutbildningen för dövaoch hörselskadade, inrättande av ett riksgymnasiumför synskadade ungdomar med ytterligarefunktionshinder, rätt för utvecklingsstörda tillvuxenutbildning samt kostnader förutbildningstolkning.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågåendeutredningar och till utredningsförslag som är underberedning inom Regeringskansliet.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och . Därtill finnstvå särskilda yttranden från Vänsterpartietrespektive Centerpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skolans kvalitet för barn medfunktionshinderRiksdagen avslår motion2003/04:Ub220 yrkandena 4 och 5.Reservation 1 (m, kd, c)2. Grundskoletidens längdRiksdagen avslår motion2003/04:Ub220 yrkande 6.Reservation 2 (m, fp, c)3. Tillgänglighet för funktionshindrade eleverRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub332,2003/04:Ub388 yrkande 5 och2003/04:Ub493.Reservation 3 (fp)4. Rätten för elever till särskilt stödRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub439 yrkande 9 och2003/04:So497 yrkande 3.Reservation 4 (kd)5. Utbildningen för elever med neuropsykiatriska funktionshinderRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub225,2003/04:Ub377 yrkande 6,2003/04:Ub439 yrkande 10 och2003/04:So504 yrkande 25.Reservation 5 (fp)Reservation 6 (kd)6. Stöd till elever med epilepsiRiksdagen avslår motion2003/04:So410 yrkande 3.7. Stöd till elever med läs- och skrivsvårigheterRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub392 yrkande 9 och2003/04:Ub454.Reservation 7 (fp, c)8. Särskolan som egen skolformRiksdagen avslår motion2003/04:So504 yrkande 30.Reservation 8 (m, fp)9. för särskoleplaceringRiksdagen avslår motion2003/04:Ub377 yrkandena 2 och 3.Reservation 9 (m, kd)10. Rätten till omprövning av särskoleplaceringRiksdagen avslår motion2003/04:Ub377 yrkande 1.Reservation 10 (kd)11. Särskolans personkretsRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub377 yrkande 4 och2003/04:Ub413.Reservation 11 (kd)12. Upphävande av beslut att avvecklaspecialskolor för elever med synskada ochytterligare funktionshinder respektive gravtal- och språkstörningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub220 yrkandena 2 och 3,2003/04:Ub258 yrkande 1,2003/04:Ub367 yrkande 15,2003/04:Ub377 yrkande 8,2003/04:Ub391 yrkande 17 och2003/04:So504 yrkande 29.Reservation 12 (m, fp, kd, c)13. Gymnasieutbildning för döva ochhörselskadadeRiksdagen avslår motion2003/04:Ub367 yrkande 16.Reservation 13 (fp)14. Inrättande av ett riksgymnasium för synskadade ungdomar medmultifunktionshinderRiksdagen avslår motion2003/04:Ub391 yrkande 18.Reservation 14 (m, fp, kd, c)15. Särskoleelevers fortsatta utbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub377 yrkande 5.Reservation 15 (kd)16. Utbildning för vuxna med utvecklingsstörningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub377 yrkande 7,2003/04:Ub391 yrkande 19 och2003/04:So575 yrkande 7.Reservation 16 (fp, kd, c)17. Kostnader för utbildningstolkningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub211 och2003/04:So575 yrkande 5.Reservation 17 (m, kd)Reservation 18 (fp)den 18 mars 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (), IngerDavidson (kd), (), AnnaIbrisagic (m), (), (), (), (), MikaelDamberg (s), (), ChristerAdelsbo (s), Axel Darvik (fp) och ().2003/04UbU10Utskottets övervägandenStöd för elever med funktionshinderi grundskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörden kommunala skolans kvalitet för barn medfunktionshinder, grundskoletidens längd,skolans tillgänglighet för funktionshindradeelever, rätten för elever till särskilt stödoch särskilda insatser för vissa grupper avfunktionshindrade elever. till gällande bestämmelser,förslag och uppdraget tillden s.k. Skolansvarsutredningen.Jämför reservationerna 1 (m, kd, c), 2 (m,fp, c), 3 (fp), 4 (kd), 5 (fp), 6 (kd) och 7(fp, c) samt särskilt yttrande 1 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenI motion 2003/04:Ub220 (m) begärs en parlamentariskutredning om den kommunala skolans kvalitet när detgäller barn med funktionshinder (yrkande 4).Kvaliteten bör granskas med avseende på bådeundervisningen och den sociala situationen.Motionären anser att det finns brister i dagensskola för funktionshindrade barn (yrkande 5). Somexempel på problem i dessa barns skolsituation nämnsbrist på speciallärare, socialt utanförskap,skolmiljöer som inte är fullt handikappanpassade ochfå möjligheter att välja skola. Ju svårare ett barnsfunktionshinder är, desto sämre klarar kommunerna avatt möta barnets behov, hävdar motionären.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena med hänvisning till följande.Specialpedagogiska institutet redovisade idecember 2002 ett regeringsuppdrag att kartlägga ochanalysera kommuners förutsättningar att ordnaundervisning för elever med synskada och ytterligarefunktionshinder samt tal- och språkstörda elever(dnr 04-02/1500).Institutets undersökning genomfördes under hösten2002 i tre kommuner för målgruppen elever medsynskada och ytterligare funktionshinder och i elvakommuner för målgruppen elever med grav tal- ochspråkstörning. Kartläggningen visarsammanfattningsvis att det finns många godaexempel på utbildning av hög kvalitet, men attskolsituationen för berörda elevgrupper varierarstarkt mellan olika kommuner. Det finns dock enmedvetenhet och ett intresse i kommunerna för attarbeta med utveckling av utbildningen och ökakvaliteten för målgrupperna. Kommunerna uttryckerbehov av olika insatser från , alltifrån stöd, handledning ochkompetensutveckling till utredning ochvisstidsplacering av elever.Socialstyrelsen har haft regeringensuppdrag att kartlägga på vilket sätt landstingensbarn- och ungdomshabilitering är tillgänglig förbarn och ungdomar i olika åldrar med olikafunktionshinder. I en rapport (2003-103-2) konstaterar att tillgången tillhabilitering är ojämnt fördelad, både mellan olikadelar i landet och mellan olika grupper avfunktionshinder. Grupper som vanligen har tillgångtill habilitering är barn och ungdomar medutvecklingsstörning, med rörelsehinder och medneurologiska skador och sjukdomar. Barn och ungdomarmed brister i tillgång till habilitering är framförallt de med funktionsnedsättningar till följd avADHD, autismliknande tillstånd och autism. Barn medflera funktionshinder, medicinska funktionshinderoch vissa kommunikationshinder, t.ex. synskada ochtalsvårigheter, får inte heller sina behov avhabilitering tillräckligt väl tillgodosedda.Därefter har regeringen i regleringsbrev uppdragit åt att i samarbete med ,och intensifieraarbetet för att tydliggöra ansvarsfördelningen samteffektivisera samverkan mellan olika huvudmän närdet gäller stödet till barn och ungdomar medomfattande funktionshinder. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 31 maj 2005.Ett motsvarande regeringsuppdrag har lämnats iregleringsbrevet för Socialstyrelsen.Utskottet vill påminna om att den statligakvalitetsgranskningen förstärkts i och med attSkolverkets uppgifter fr.o.m. den 1 mars 2003renodlats till att avse utbildningsinspektion ochtillsyn (förordning 2002:1160). En huvuduppgift förverket är således att genom utbildningsinspektionåterkommande granska kvaliteten i skolväsendet ochha tillsyn över kommunala och fristående skolor.Grundskoletidens längd bör vara flexibel och kunnaanpassas efter varje barns behov. Det framhålls imotion 2003/04:Ub220 (m) yrkande 6. Enligt motionenmåste barn med funktionshinder få utvecklas i sinegen takt. Många barn med svåra funktionshinder harpå grund av dessa inte kommit så långt i sinutveckling som man skulle vänta sig med hänsyn tillderas fysiska ålder. Så länge barnen lär sig ochutvecklas bör de kunna få gå kvar i grundskolan.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Enligt 3 kap. 10 § skollagen (1985:1100) upphörskolplikten vid utgången av vårterminen detkalenderår då barnet fyller eller, om barnetfullgör skolplikten i specialskolan, . Om enelev i inte tillfredsställande harslutfört sista årskursen när skolplikten upphör menbedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, skalleleven beredas tillfälle att göra detta efter det att skolplikten upphörde (4 kap. 10§). Motsvarande bestämmelse finns för elever ispecialskolan som inte är utvecklingsstörda (7 kap.6 §).1999 års skollagskommitté föreslår i sittbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet(SOU 2002:121) en gemensam bestämmelse för de olikaskolformerna om rätt att fullfölja utbildningenunder efter det att skolpliktenupphört (förslaget 4 kap. 9 §). För ochspecialskolan uppställs som villkor härför atteleven inte har nått upp till kunskapsmålen förskolformen. Något motsvarande krav finns inte förgrundsärskolan.Skollagskommitténs förslag bereds för närvarandeinom . Utskottet finner inte skälatt föreslå något uttalande från medanledning av motionsyrkandet.Folkpartiet betonar i motion 2003/04:Ub388 yrkande 5att det måste bli besvärligare för kommuner attstrunta i skolans tillgänglighet förfunktionshindrade elever. Kommuner skall tvingas attbetala böter om de inte ser till att dessa eleverkan tillgodogöra sig undervisningen. Elever somfinner bättre service i en annan kommun skall fåutbildningen där bekostad av hemkommunen.I motion 2003/04:Ub332 (s) begärs attfunktionshindrade elevers rättigheter i en skola föralla tydligt skall markeras. Motionärerna relaterarrapporter om att eleverna utestängs från vissalektioner och aktiviteter, t.ex. idrott ochskolresor. De framhåller att det finns godaintentioner och målformuleringar, men det måsteställas krav på att dessa uppfylls och förverkligas.Elever med funktionshinder skall skyddas från allaformer av diskriminering och utestängande.Idrotten i skolan för barn med funktionshinderuppmärksammas i motion 2003/04:Ub493 (s). Motionärenhänvisar till att det i en rapport frånBarnombudsmannen framgår att elever medrörelsehinder ofta blir avskilda från klassen isamband med bl.a. friluftsdagar och idrott. Om denintegrerade skolan skall fungera och vara värdnamnet, måste idrottsämnet bli ett ämne för alla,påpekar motionären. Mycket mer borde gå att görafrån skolans sida med stöd av specialpedagogiskkompetens med inriktning på motorik. Inomhandikappidrotten finns också idéer ocherfarenheter. Regeringen bör ta ett initiativ ifrågan.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena med hänvisning till pågåendeutredning.Regeringen har tillsatt ensärskild utredare för att ta fram förslag tilllagstiftning om förbud mot diskriminering och annankränkande behandling inom skolväsendet, den s.k.Skolansvarsutredningen.Utgångspunkten för utredningen är att skydd skallfinnas mot diskriminering på grund av bl.a.funktionshinder. Överträdelse av förbud skallsanktioneras. Utredaren skall lämna förslag tillregler som främjar lika rättigheter och motverkardiskriminering inom såväl kommunala som friståendeskolor, förskolor och skolbarnsomsorg. Ettdelbetänkande som innehåller lagförslag skallredovisas senast den 30 april 2004.I direktiven (dir. 2003:114) förSkolansvarsutredningen anges särskilt att utredarenskall se över hur ett skydd mot diskriminering pågrund av bristande tillgänglighet och användbarhetav lokaler kan utformas inom de utbildningsområdensom omfattas av uppdraget. Arbetet skall utgöraunderlag för (N 2002:06)fortsatta överväganden.Utskottet förutsätter att ett ökat skydd motdiskriminering av funktionshindrade elever också fårgenomslag i skolans verksamhet med idrottsligaaktiviteter. Som framhålls i en av motionerna finnsbåde idéer och erfarenheter inom handikappidrottensom kan tas till vara.Enligt i motion 2003/04:Ub439yrkande 9 om rätten för elever till särskilt stödmåste elever med funktionshinder och mindre synligahandikapp, t.ex. neurologiska handikapp, få denhjälp och den uppmärksamhet som deras speciellahandikapp kräver. Skolans personal måste tydligtmeddela hur resurserna ser ut. I motionen lyfts framatt barn och ungdomar med funktionshinder så långtdet är möjligt skall erbjudas en anpassad utbildningi sin hemkommun. Barn med olika handikapp måstetillförsäkras tillgång till anpassade läromedel, ochbarn med grav hörselskada måste tillerkännas behovav teckenspråkslärare.Centerpartiet anser, enligt motion 2003/04:So497yrkande 3, att skollagen är tydlig när det gällerskolans skyldighet att stödja barn med svårigheter iskolan. Däremot finns det i praktiken inga tydligakriterier på vad som ingår i rätten till stöd ochingen faktisk möjlighet att utkräva denna rätt ellerpröva den i domstol. Bestämmelserna borde i högregrad ge den enskilda eleven laglig rätt att få sinastödbehov utredda och tillgodosedda. En översyn avreglerna behövs.Utbildningen för elever med neuropsykiatriskafunktionshinder, dvs. elever med diagnosen ADHD,DAMP eller Aspergers syndrom, tas upp i fleramotioner.Folkpartiet begär i motion 2003/04:So504 yrkande25 att regeringen låter utarbeta etthandlingsprogram för barn med neuropsykiatriskafunktionshinder. Motionärerna framhåller att omdessa barn inte får det bemötande de behöver kanytterligare psykiska problem förvärra derassituation. Motionärerna hävdar också att risken förframtida brottslighet är större än normalt för barnmed neuropsykiatriska funktionshinder. Mer kunskapom funktionshindret behövs hos både skolpersonal ochföräldrar, och nya kunskaper måste tillämpas.I motion 2003/04:Ub377 yrkande 6 erinrarKristdemokraterna om att kännetecknande för barn medADHD, DAMP och Aspergers syndrom är deras bristandeförmåga att hantera sociala relationer.Koncentrationssvårigheter och hyperaktivitet ärandra kännetecken. Som visat i en rapportstår de s.k. bokstavsbarnen för en stor del avökningen av antalet barn i särskolan, trots att deoftast har intellektuell förmåga att klara avgrundskolan. Detta är enligt motionärerna olyckligt.Metoder och former måste utvecklas för att mötadessa barns individuella behov, t.ex. satsningar påsmå undervisningsgrupper inom . Denpågående särskoleutredningen bör få ett utökatuppdrag i syfte att se över utbildningen för de s.k.bokstavsbarnen.En utredning kring skolgången för barn meddiagnosen ADHD, DAMP eller Aspergers syndromförordas i motion 2003/04:Ub225 (kd).Kristdemokraterna hänvisar i motion 2003/04:Ub439yrkande 10 till att metoder för att möta de s.k.bokstavsbarnens behov bör kunna utvecklas av Centrumför handikappvetenskap vid och Örebrouniversitet som har specialkunskaper på området.Enligt motion 2003/04:So410 (s) yrkande 3 är detviktigt att de kognitiva effekter som epilepsi kanmedföra för barn och ungdomar blir kända och beaktasi skolans praktiska pedagogik. Dessa elevers behovav hjälp och stöd i skolsituationen kan inte nogbetonas.Centerpartiet vill i motion 2003/04:Ub392 yrkande 9att regeringen tillsätter en utredning för att geelever i med läs- och skrivsvårighetersamma rätt till stöd som garanteras studerandeinom den högre utbildningen. Det kan handla om extraundervisning, specialundervisning, särskildahjälpmedel, muntliga prov, särskild hjälp vid provetc., men framför allt måste individuellastudieplaner göras upp.Enligt motion 2003/04:Ub454 (s) är stödet igrundskolan för bl.a. dyslektiker bristfälligt.Motionärerna menar att det är lättare för endyslektiker att få hjälp och stöd under exempelvisuniversitetsstudier än i . Regeringen böröverväga en översyn av stödet till elever medsärskilda behov.U t s k o t t e t anser att bör avslåsamtliga motionsyrkanden om rätt för elever tillsärskilt stöd med hänvisning till följande.Särskilt stöd skall enligt skollagen (1985:1100)ges till elever som har svårigheter i skolarbetet.Rektor skall se till att ett åtgärdsprogramutarbetas där eleven och elevens vårdnadshavare gesmöjlighet att delta i utarbetandet av programmet.Elever och vårdnadshavare har också rätt attinitiera ett sådant åtgärdsprogram. Det är kommunensoch skolans ansvar att ordna en god undervisningutifrån varje elevs behov och förutsättningar.Den nya lärarutbildningen som infördes fr.o.m. den1 innebär att alla lärarstuderande fårutbildning i specialpedagogik inom det allmännautbildningsområdet. Studenterna kan också väljainriktning och/eller specialisering inomspecialpedagogik.Råd och stöd i specialpedagogiska frågor lämnastill kommuner och skolor av . Vidare har Myndigheten förskolutveckling, som inrättades , iuppdrag att stödja kommuner och skolor i derasarbete med skolutveckling, bl.a. vad avser elever ibehov av särskilt stöd.I regeringens kvalitetsprogram för skolan Allaskolor ska vara bra skolor har aviserats att krav påindividuella utvecklingsplaner för alla elever skallinföras i grundskoleförordningen 2004.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande (SOU2002:121 s. 336 f.) att den nya skollagen utöveren generell regel om lärande och personligutveckling också skall innehålla bestämmelser omsärskilt stöd. Förslaget stärker elevens rätt ochinnebär enhetliga och tydligare regler. Samtidigtbeskriver det en arbetsprocess som rektor är skyldigatt följa. Processen kan sammanfattas i följandesteg: att uppmärksamma elever i behov av särskiltstöd, att utreda, att dokumentera, att åtgärda samtatt följa upp och utvärdera. Liksom skall elevoch vårdnadshavare ges en aktiv roll vidutarbetandet av åtgärdsprogrammet. Kommitténförutsätter att den specialpedagogiska kompetensenblir väl företrädd i den process kommittén föreslårför att elevers behov av särskilt stöd skall kunnatillgodoses på bästa möjliga sätt. Beslut omsärskilt stöd skall enligt förslaget kunnaöverklagas.Beredningen inom avSkollagskommitténs förslag bör enligt utskottetsmening avvaktas.Merparten av de s.k. bokstavsbarnen tillhörgrundskolans målgrupp. Utskottet anser det intemotiverat att uppdraget till utredningen om översynav utbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning (), tillvilken utskottet återkommer i det följande, skallvidgas till att omfatta även elever i behov avsärskilt stöd i grundskolan.Elever i särskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörsärskolan och sär-skoleplacering mot bakgrundav pågående översyn av utbildningen för barn,ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning ien parlamentarisk kommitté ().Jämför reservationerna 8 (m, fp), 9 (m, kd),10 (kd) och 11 (kd) samt särskilt yttrande 2(v).MotionerFolkpartiet begär i motion 2003/04:So504 yrkande 30ett tillkännagivande till regeringen om attskolformen särskola skall finnas kvar, för attgarantera elever med utvecklingsstörning möjlighettill undervisning som är anpassad efter deras behov.I motion 2003/04:Ub377 efterfrågar tydligare reglering av vilka bedömningar ochdiagnoser som skall ligga till grund försärskoleplacering (yrkande 2). Rutinerna förinskrivning bör ses över och ett regelverk tas fram.Motionärerna påpekar att med minskade resurser förstödundervisning och extra hjälp till svaga elever igrundskolan kan en lösning för skolhuvudmannen varaatt i stället placera en elev i särskolan. Deunderstryker att placering av barn i särskola intefår styras av resursbrist i (yrkande 3).Kristdemokraterna vill också i motionen att detskall införas en rätt till omprövning avsärskoleplacering (yrkande 1). Motionärerna hävdaratt omprövning endast sker i de fall då aktivaengagerade föräldrar kräver en sådan. Särskilt förbarn i gränszonen för särskoleplacering bör det varanaturligt att omprövning görs efter några år.Kristdemokraterna framhåller i samma motion,2003/04:Ub377, att särskolans personkrets är ochskall vara barn med intellektuellutvecklingsstörning (yrkande 4). I många kommunertolkas begreppet utvecklingsstörning allt vidare.Denna utveckling är oacceptabel, anförKristdemokraterna. Särskolan får inte bli en skolaför alla barn som av olika anledningar har det svårti skolan.Enligt motion 2003/04:Ub413 (s) ökar andelen barnmed funktionshinder som har en icke-svensk bakgrundi landets särskolor och specialskolor. Orsaken tillökningen är man okunnig om. Barnens föräldrarupplever sig dubbelt utsatta, på grund av sinexilsituation och som föräldrar till barn medfunktionshinder. Det enda stöd som finns är ensärskild konsulent för frågor som berör elever medutländsk bakgrund och funktionshinder. Detta är intetillräckligt, framhåller motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden mot bakgrund av pågående utredningom särskolan.Regeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté för att se över utbildningenför barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning, den s.k. (dir. 2001:100, tilläggsdir. Kommitténsövergripande uppdrag är att föreslå hur utbildningenför olika åldersgrupper med utvecklingsstörningskall utformas när det gäller mål,innehåll och organisation. Också frågor som rörpersonalens kompetens skall utredas.Enligt de ursprungliga direktiven skulle kommitténarbeta med två parallella alternativ, nämligen attsärskolan och särvux kvarstår alternativt upphör somegna skolformer. I tilläggsdirektiven ändradesuppdraget till att enbart avse alternativet attsärskolan och särvux skall vara kvar som egnaskolformer.Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag senastden . Ett delbetänkande har lämnats iapril 2003, För den jag är om utbildning ochutvecklingsstörning (SOU 2003:35), med bl.a. enanalys av hur den utbildning och den undervisningsom ges till barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning svarar mot deras behov ochförutsättningar.Enligt delbetänkandet kommer kommittén i sittfortsatta arbete att återkomma till frågorna omsärskolans personkrets och de stora skillnadernamellan kommuner när det gäller andelen elever isärskola. Kommittén kommer också att arbeta vidaremed frågor som rör brister i utredningsförfarandetinför mottagandet i särskolan. I detta sammanhangfinns det anledning för kommittén att särskiltuppmärksamma den relativt stora andelen barn medinvandrarbakgrund i särskolan. Tyngdpunkten i detfortsatta arbetet kommer dock att ligga på attdiskutera och analysera förutsättningarna för attbarn och ungdomar med begåvningsmässigafunktionshinder skall få en så bra skolgång sommöjligt och bästa tänkbara förutsättningar för enkunskapsmässig och social utveckling.Utskottet vill därutöver erinra om att Skolverketi meddelade Allmänna råd om rutiner förutredning och beslut om mottagande i denobligatoriska särskolan (SKOLFS 2001:23). Deallmänna råden rör den kommunala handläggningen avärenden om mottagande i särskola, vilket underlagsom behövs för bedömning om mottagande och hurinformation och samverkan med hemmet bör gå tillunder utredningsprocessen. Vidare rör de allmännaråden den kommunala beslutsfunktionen och innehålleti besluten samt hanteringen i tveksamma fall.Skola för elever med synskada ochytterligare funktionshinder samtgrav tal- och språkstörningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörupphävande av beslut att avvecklaspecialskolor. Utskottet anser inte attriksdagen skall ändra sitt tidigareställningstagande. Vidare hänvisar utskottettill att en förordning om visstidsutbildningvid resurscenter övervägs inomRegeringskansliet.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c).MotionerModerata samlingspartiet hävdar i motion2003/04:Ub258 yrkande 1 att staten har ett särskiltansvar när det gäller skolan för elever medfunktionshinder. Beslutet att avvecklaspecialskolor, som och , bördärför upphävas. Statens huvudmannaskap för dessaskolor bör kvarstå. När en statligt garanterad rättatt välja skola införts för elever medfunktionshinder kan en annan huvudman vara ettalternativ för landets specialskolor. Föräldrar ochskolans medarbetare får då ekonomiska möjligheteratt driva skolan under statlig kvalitetstillsyn.