bet · GS01FöU4 · 2004-12-02 00:00:00 — inrättades en funktion för samordning av jämställdhetsfrågor inom det militära försvaret. Denna funktion har utvidgats till att omfatta all försvarsverksamhet, och samtliga myndighetschefer och myndighetshandläggare har fått jämställdhetsutbildning. Regeringens inriktning för det fortsatta arbetet är att formulera jämställdhetsintegrerade mål och resultatindikatorer i syfte att ytterligare tydliggöra de enskilda myndigheternas ansvar för och möjligheter att förverkliga regeringens jämställdhetspolitik. Mångfald och arbete mot diskriminering Inom HBT-området (homo- och bisexuella samt transpersoner) har projektet bidragit till en förbättrad nulägesbeskrivning av situationen inom Försvarsmakten och åskådliggjort attityder inom området. En kartläggning omfattande 3 000 totalförsvarspliktiga och försvarsmaktsanställda utgör en viktig grund för Försvarsmaktens fortsatta utformning av lämpliga åtgärder. Inom ramen för projektet har även en informationskampanj genomförts som har resulterat i att samtliga förbandsledningar utbildats i HBT-frågor. Försvarsmakten och samtliga totalförsvarsgemensamma myndigheter fick genom beslut i regleringsbreven uppdrag att utforma strategier för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning. Ett regeringsuppdrag att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk och kulturell mångfald gick 1999 till samtliga statliga myndigheter. Regeringen anser att andelen statsanställda med annan etnisk och kulturell bakgrund än den svenska är för låg och bedömer att statliga myndigheter skulle vara bättre rustade att möta dagens och morgondagens medborgarbehov om de hade en större etnisk och kulturell mångfald bland de anställda. Statskontorets kartläggning visade därefter hur de statliga myndigheternas arbete med etnisk och kulturell mångfald fortlöpt. Undersökningen visade att Försvarsmakten, och vidtagit åtgärder och utformat handlingsplaner för detta arbete. Däremot saknade Försvarshögskolan, och sådana handlingsplaner, vilket föranlett att frågan särskilt tagits upp i dialog med berörda myndighetschefer. Regeringen anser att de reella möjligheterna för totalförsvarspliktiga med invandrarbakgrund att utbildas för uppgifter i det militära försvaret måste förbättras. Regeringen har därför uppdragit åt att bedriva ett informationsprojekt för att bättre förbereda ungdomar med utländsk bakgrund inför mönstring, antagningsprövning och plikttjänstgöring samt för att öka kännedomen om försvaret. Arbetet mot såväl diskriminering på grund av sexuell läggning som etnisk och religiös tillhörighet har skett med fokus på Försvarsmaktens och Totalförsvarets pliktverks gemensamma ansvar. Bemötandet av mönstrande och totalförsvarspliktiga samt Försvarshögskolans och Försvarsmaktens utveckling av ett ledarskap som främjar en ökad mångfald har stått i förgrunden. I flera fall sker jämställdhetsarbetet och mångfaldsarbetet integrerat, och regeringens inriktning är att även i fortsättningen värna om ett försvar som har respekt för mänskliga rättigheter som grund och som respekterar och välkomnar alla individer oaktat etnisk tillhörighet eller sexuell läggning. Attityd- och ledarskapsfrågor bör ges särskild vikt. Motioner I motion 2002/03:Fö262 (s) av m.fl. anförs att attityder och synen på vad kvinnor och män skall leva upp till i allt större utsträckning formas av medier av olika slag. Denna syn skiljer sig från den verklighet unga män och kvinnor lever i och de krav vi som politiker ställer upp för ett jämställt samhälle. Mäns sexualiserade våld mot kvinnor är ett stort samhällsproblem. Genom att införa jämställdhet som en obligatorisk del i värnpliktsutbildningen kan vi ge unga män redskap att ta sin del av ansvaret för ett jämställt samhälle. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att se över möjligheten att införa jämställdhet som en obligatorisk del i värnpliktsutbildningen. Flerpartimotion 2004/05:Fö243 (c, fp, v, mp) av m.fl. behandlar s.k. HBT-personers situation inom Försvarsmakten. I motionen beskrivs Försvarsmaktens attityd mot HBT-personer, situationen för anställda i Försvarsmakten och situationen för de värnpliktiga. I motionärernas sammanfattande slutsatser sägs att det är viktigt att regeringen ger Försvarsmakten i uppdrag att uppmärksamma situationen för anställda och värnpliktiga homosexuella, bisexuella och transpersoner och vidta de åtgärder som krävs för att motverka fördomar, skapa öppenhet och säkerställa att anställda och värnpliktiga bemöts med respekt och öppenhet oavsett sexuell läggning och könsidentitet. Inte minst bör situationen för värnpliktiga HBT-personer med utländsk bakgrund samt lesbiska och bisexuella kvinnor som fullgör värnpliktstjänstgöring uppmärksammas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 1). Motionärerna konstaterar att det svenska försvaret alltmer inriktas på internationell samverkan och att kunskapsutbytet blir allt tätare. Eftersom den svenska försvarsmakten har börjat uppmärksamma HBT-frågor tidigare än vad som skett i många andra länder finns också anledning att beakta hur dessa frågor kan integreras i det internationella kunskapsutbytet om personal- och plikttjänstgöringsfrågor. Det bör på lämpligt sätt övervägas hur den svenska försvarsmakten kan bidra till att HBT-frågor uppmärksammas i relevanta sammanhang på det internationella planet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 2). I vissa delar likalydande synpunkter framförs i kommittémotion 2004/05: So604 (c) av m.fl. Motionärerna konstaterar att sexuell läggning självfallet inte får vara grund för diskriminering eller kränkande behandling inom Försvarsmakten. Ett medvetet arbete med dessa frågor bedrivs nu med tydligt stöd från försvarsledningen, även om mycket återstår att göra. Detta arbete har starka stöd. Motionärerna konstaterar vidare att i försvarsmakt praktiseras en systematisk diskriminering av homo- och bisexuella anställda. Bortsett från att detta är ett flagrant brott mot något som borde vara en internationellt erkänd mänsklig rättighet berör detta också direkt och svenska intressen. Svenska soldater i internationella insatsstyrkor riskerar att hamna under amerikanskt befäl. Det kan inte accepteras att svenska soldater i sin professionella roll riskerar att utsättas för kränkande attityder, behandling och diskriminering på grund av sin sexuella läggning. Det är inte heller lämpligt att multinationella insatsstyrkor som verkar på FN-mandat tillämpar bestämmelser som strider mot andan i de rättigheter FN är satt att försvara. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om internationella insatsstyrkor och svenska soldaters villkor i dessa (yrkande 12). I partimotion 2004/05:L295 (fp) om sexuellt likaberättigande av m.fl. anförs att en fråga som uppmärksammats är de problem som försvarsanställda kan råka ut för när de deltar i internationella operationer under utländsk ledning. Eftersom det i vissa västliga försvarsmakter, inte minst , fortfarande råder en institutionaliserad diskriminering av eller regelrätta förbud mot homosexuella kan detta också påverka situationen för de svenska soldater som medverkar i sådana internationella sammanhang. Försvarsmakten har därför en uppgift att säkerställa att svenska soldater inte utsätts för diskriminering eller annan särbehandling vid multilaterala operationer utomlands. föreslås därför tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om diskriminering av försvarspersonal vid internationella uppdrag (yrkande 7). I flerpartimotion 2004/05:Ub442 (c, fp, v, mp) av m.fl. anförs att studenterna vid och Försvarshögskolan inte har samma skydd mot diskriminering som studenter vid andra högskolor. Motionärerna anser att lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter på högskolan även skall omfatta Försvarshögskolan och så att också studenterna på dessa högskolor ges skydd mot diskriminering på grund av bl.a. sexuell läggning och könsidentitet. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarshögskolan skall omfattas av lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter i högskolan (yrkande11). I partimotion 2004/05:U257 (v) av m.fl. om rätten till likabehandling oavsett sexuell läggning eller könsidentitet anför motionärerna att många homosexuella, bisexuella och transpersoner upplever värnpliktstjänstgöringen som ett problem på grund av de fördomsfulla och ibland aggressivt manlighetsinriktade attityder som de möter inom Försvarsmakten. finns det andra värnpliktiga som mötts av öppenhet, förståelse och respekt. Det finns dock en stor brist på samlad kunskap om situationen för värnpliktiga homosexuella, bisexuella och transpersoner ur ett psykosocialt perspektiv. Det är därför viktigt att begär att regeringen lägger fram förslag om ett diskrimineringsskydd avseende sexuell läggning och könsidentitet och som omfattar värnpliktiga. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 31). I samma motion vill motionärerna uppmärksamma högskolans centrala roll för att undanröja diskrimineringen och osynliggörandet av HBT-personer. Det är därför viktigt att vi säkerställer att undervisningen om homosexuella, bisexuella och transpersoner är integrerad och systematisk. I motionen föreslås därför att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarshögskolan skall omfattas av lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter i högskolan (yrkande 23). I partimotion 2002/03:Sf336 (v) av m.fl. om integration anförs att det är viktigt att mönstringen inte utestänger någon på grund av etnisk bakgrund, kön, klasstillhörighet eller sexuell läggning. Inskrivningsprovet efterfrågar inte etnisk bakgrund trots att tre delprov testar verbal förmåga. har efter påtryckningar nu gett Försvarshögskolan i uppdrag att utveckla inskrivningsprovet samt kartlägga resultaten av mönstrade med olika etnisk och kulturell bakgrund. Det är nu viktigt att denna uppföljning tydligt visar om inskrivningsprovet har haft utslagningseffekt mot personer med utländsk bakgrund, såväl kvinnor som män. Detta bör ge regeringen till känna (yrkande 34). Motionärerna föreslår vidare att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Försvarsmakten behöver se över värnpliktsutbildningen i syfte att öka andelen personer med utländsk bakgrund (yrkande 35). I kommittémotion 2004/05:Fö227 (v) om genusutbildning inom Försvarsmakten av m.fl. hävdas att Försvarsmakten, liksom andra myndigheter, behöver utveckla sin jämställdhetspolitik. För att uppnå detta mål krävs ett planmässigt, genomtänkt och grundläggande arbete. Försvarsmaktens ledning har tagit flera steg i detta arbete, men verkligheten visar att detta inte varit tillräckligt. anser att regeringen bör uppdra åt Försvarsmakten att utarbeta en tidsplan med målet att alla enheter skall utveckla lokala handlingsprogram mot sexuella trakasserier. Vidare måste rutiner utvecklas som gör att Försvarsmakten kan följa upp, utvärdera och vid behov ytterligare justera åtgärderna. Regeringen bör därför uppdra åt Försvarsmakten att utbilda lokala rådgivare för att agera mot sexuella trakasserier samt utveckla rutiner för att följa upp arbetet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 1). Motionärerna påpekar att regeringen har fastställt att ingen skall utestängas eller bli diskriminerad på grund av etnisk bakgrund, kön eller sexuell läggning. Ingen skall bli diskriminerad på sin arbetsplats. Detta arbete måste förankras och utvecklas på basplanet för att ge ett bra resultat. En uppföljande undersökning av förekomsten av sexuella trakasserier i den svenska försvarsmakten har visat att problemen är mycket stora. De nya officerare som utbildas måste därför få en ordentlig och genomtänkt utbildning i genuskunskap. Enligt uppfattning bör genuskunskap gå som en röd tråd genom utbildningssystemet för att man på allvar skall kunna komma åt grundorsakerna till sexuella trakasserier på . Regeringen bör därför uppdra åt Försvarsmakten att starta genusutbildning i ledarskapsutbildningen inom Försvarsmaktens samtliga skolor och stadier. Detta bör ge regeringen till känna (yrkande 2). För att minska kunskapsglappet mellan nyutbildade och redan anställda måste även den redan utbildade personalen få en djupare kunskap i ämnet. anser att det hos befintlig personal i organisationen måste ske en organiserad och genomtänkt vidareutbildning i genusvetenskap samt ges kunskap om de könsmaktsstrukturer som utgör grunden till sexuella trakasserier och hur man kan förhindra dem. Regeringen bör därför uppdra åt Försvarsmakten att göra en mål- och tidsplan och ta fram uppföljningsredskap för detta i syfte att alla anställda skall nås av vidareutbildning i genusvetenskap. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 3). Kunskap om genussystemet bör även införas i värnpliktsutbildningen. Detta både med tanke på att få en så god psykosocial arbetsmiljö som möjligt och att det är från denna grupp som en stor del av rekryteringen av personal till internationella uppdrag sker. anser därför att även värnpliktsutbildningen skall innehålla en organiserad och genomtänkt utbildning i genusvetenskap. Detta bör ge regeringen till känna (yrkande 4). har i tidigare motioner krävt att genuskunskap och erfarenheter av jämställdhetsarbete skall betraktas som en formell merit i tjänstgöringsomdömena och som kriterium för bedömning i nomineringsnämnderna. Det är mot bakgrund av att Försvarsmakten fortfarande har stora problem med sexuella trakasserier och negativa attityder mot kvinnor i organisationen som det nu åter blivit dags att aktualisera detta krav. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 5). Utskottets ställningstagande Utskottet kan konstatera att regeringen och Försvarsmakten under den gångna försvarsbeslutsperioden har prioriterat åtgärder mot diskriminering på grund av kön, sexuell läggning och etnisk tillhörighet. Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömning att detta arbete har utvecklats positivt men att det fortfarande finns stora brister som bör åtgärdas. I kommittémotion 2004/05:Fö227 (v) yrkande 2 föreslås att regeringen uppdrar åt Försvarsmakten att starta genusutbildning i samtliga Försvarsmaktens skolor. I samma motion föreslås att alla anställda skall nås av vidareutbildning i genusvetenskap (yrkande 3) och att även värnpliktsutbildningen skall innehålla en sådan del (yrkande 4). Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen anfört att ledarskapet i Försvarsmakten är avgörande för om alla får lika möjligheter och rättigheter. Regeringen underströk därför vikten av att Försvarsmakten och Försvarshögskolan på bred front arbetar med ledarskapet som ett sätt att förändra attityder. Härefter har regeringen gett Försvarsmakten, Försvarshögskolan och i uppdrag att ta fram en gemensam strategi för att motverka ogynnsamma attityder. Utskottet har erfarit att Försvarsmakten har beslutat om en jämställdhetsplan för perioden september 2004december 2005. I jämställdhetsplanen utgår Försvarsmakten från en samlad syn på alla personalkategorier. Bland de åtgärder som Försvarsmakten nu vidtar ingår jämställdhetsutbildning. All militär utbildning kommer sålunda att innehålla genusutbildning. Sådan utbildning ingår redan nu som en integrerad del i värnpliktsutbildningen. skall Försvarshögskolan också slutredovisa ett uppdrag från Försvarsmakten om hur ledarskapsutbildningen inom ramen för all militär utbildning kan utvecklas med ett genusperspektiv. Härutöver har en plan tagits fram för att utbilda chefer och nyckelpersoner i jämställdhet. Utskottet anser att de åtgärder som här har refererats innebär att Försvarsmakten planerar att vidta åtgärder för att samtliga anställda, värnpliktiga och frivillig personal skall utbildas om vad som gäller för att motverka trakasserier på grund av kön. Det är nu betydelsefullt att planerade åtgärder verkligen genomförs och att de också följs upp och utvärderas. Mot bakgrund av det här anförda anser utskottet att vad som föreslagits i nämnda tre motionsyrkanden är eller kommer att bli beaktat. Dessa yrkanden avstyrks därför. Med samma motiv avstyrks motion 2002/03:Fö262 (s) som föreslår att jämställdhet skall vara en obligatorisk del i värnpliktsutbildningen. I flerpartimotion 2004/05:Fö243 (c, fp, v, mp) yrkande 1 förordas ett uppdrag till Försvarsmakten med innebörd att uppmärksamma situationen för anställda och värnpliktiga HBT-personer och att vidta åtgärder för att motverka fördomar och för att skapa respekt för dessa personer. Utskottet har erfarit att Försvarsmakten arbetar på ett strukturerat sätt med att synliggöra och förbättra situationen för homo- och bisexuella medarbetare samt för personal med identitet som transpersoner. Arbetet sker i huvudsak inom ramen för det s.k. Normgivande mångfald där Försvarsmakten bidrar med en projektledare på heltid . Kartläggnings- och utbildningsinsatser utgör grundstommen i arbetet, som syftar till att ingen mot sin vilja skall behöva dölja sin sexuella läggning då han eller hon tjänstgör i Försvarsmakten. Utskottet har vidare erfarit att Försvarsmakten kommer att tillsätta en särskild handläggare på central nivå för att arbeta med frågor som rör sexuella trakasserier. Minst en gång , två gånger , utbildar också Försvarsmakten rådgivare i frågor rörande sexuella trakasserier. Enligt utskottets uppfattning har Försvarsmakten vidtagit eller kommer att vidta de åtgärder som föreslås i motionsyrkandet varför detta avstyrks. I samma flerpartimotion (yrkande 2) samt i partimotion 2004/05:L295 (fp) yrkande 7 och i kommittémotion 2004/05:So604 (c) yrkande 12 framhålls riskerna för diskriminering av svensk personal med hänsyn till sexuell läggning i samband med utlandsuppdrag. Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Försvarsmakten har samma arbetsgivaransvar för sina anställda i utlandstjänst som för dem som tjänstgör hemma i . Det bör vara självklart att svenska soldater inte till följd av sin sexuella läggning skall diskrimineras med kränkande attityder eller behandling under utlandstjänstgöring. Den öppna och inkluderande arbetsmiljö som är målet i måste därför också vara målet vid tjänstgöring i utlandsstyrkan. I takt med att de internationella uppgifterna får allt större vikt i Försvarsmaktens verksamhet, bör det också bli naturligt att frågor som rör diskriminering beaktas vid planering och andra förberedelser inför internationella insatser. Den amerikanska , får alltså inte bli normerande. En sådan utveckling skulle enligt utskottets uppfattning strida mot EU:s antidiskrimineringsdirektiv. I strävan att motverka detta torde det vara viktigt att bygga allianser, inte minst med övriga EU-länder, såväl på politisk nivå som på myndighetsnivå. Försvarsmakten bör ha en viktig roll i en sådan process. Utskottet anser sålunda att den fråga som aktualiseras i de tre motionerna är viktig, men utskottet ser inte behov av någon åtgärd från sida. Motionsyrkandena avstyrks därför. I flerpartimotion 2004/05:Ub442 (c, fp, v, mp) föreslås att Försvarshögskolan skall omfattas av lagen (2001:1268) om likabehandling av studenter i högskolan. Som framgått av det föregående har Försvarsmakten fastställt en jämställdhetsplan och beslutat att all militär utbildning skall innehålla genusutbildning samt att Försvarshögskolan skall redovisa ett uppdrag om hur ledarskapsutbildningen kan utvecklas med ett genusperspektiv. I sak torde därför det redan finnas grund för att eleverna vid behandlas lika och inte av någon anledning diskrimineras. Härutöver vill utskottet anföra att regeringen beslutade om en utredning med uppgift att ge förslag till lagstiftning som främjar lika rättigheter och motverkar diskriminering på skolområdet och inom viss annan utbildning. Utredningsuppdraget omfattar bl.a. diskrimineringsgrunden sexuell läggning. Utredaren har presenterat sitt förslag (SOU 2004:50) och detta bereds nu inom . Utskottet avstyrker därför yrkande 11 i den nämnda motionen. Utskottet har i det föregående redogjort för flera åtgärder som vidtagits eller som kommer att vidtas i syfte att motverka diskriminering med hänsyn till sexuell läggning. Utskottet anser att vad som anförs i kommittémotion 2004/05:Fö227 (v) yrkande 1 om att upprätta tidsplaner och handlingsprogram mot sexuella trakasserier därmed kommer att tillgodoses. Utskottet kan därför inte tillstyrka motionsyrkandet. Utskottet har erfarit att Försvarsmakten avser att närmare analysera det som i motionen (yrkande 5) anförs om att genuskunskap och erfarenheter av jämställdhetsarbete skall betraktas som en merit i tjänstgöringsomdömena och som kriterium för bedömning i nomineringsnämnderna. Utskottet anser därmed att motionärernas förslag kommer att bli tillgodosett varför yrkandet avstyrks. Partimotion 2002/03:Sf336 (v) efterfrågar en uppföljning av inskrivningsprovet vid mönstring och om detta har haft någon diskriminerande effekt med utgångspunkt i etnisk eller kulturell bakgrund (yrkande 34). Utskottet kan i denna fråga anföra att 2002 gav Försvarshögskolan i uppdrag att undersöka skillnader mellan inskrivna med avseende på helsvensk bakgrund respektive invandrarbakgrund. Försvarshögskolan har redovisat sin undersökning i rapporten (FHS-ILM, serie F:21) Mönstring och uttagning till plikttjänst och dess relation till provresultat och provbedömning. Rapportens slutsats är att personer som kom från , och blev inskrivna i mindre utsträckning än personer med ursprung i , och . Orsakerna till detta bedöms vara skillnader i föräldrarnas utbildning, den egna utbildningen, materiella förutsättningar i ursprungslandet och tidigare upplevelser i ursprungslandet. Utskottet utgår från att den uppföljning som motionärerna efterlyser kommer att ske varför motionsyrkandet avstyrks. Samma motion förordar att värnpliktsutbildningen ses över i syfte att öka andelen personer med utländsk bakgrund (yrkande 35). Utskottet anser, liksom regeringen i propositionen, att medborgare med invandrarbakgrund inte bara formellt utan också reellt bör ha en plats i totalförsvaret på samma sätt som övriga medborgare. Möjligheterna bör således förbättras för att till utbildning i det militära försvaret kunna ta ut för aktuella uppgifter lämpliga totalförsvarspliktiga med invandrarbakgrund. På uppdrag av regeringen informerar därför ungdomar med utländsk härkomst om mönstring, antagningsprövning och plikttjänstgöring för att öka deras kännedom om försvaret. Som framgår av budgetpropositionen har emellertid Försvarsmaktens och gemensamma arbete med att se över mönstringsprocessen och befattningskraven ännu inte avslutats. Utskottet utgår från att arbetet leder till avsett resultat när det gäller att förbättra förutsättningarna för ungdomar med invandrarbakgrund att mönstra och skrivas in till tjänstgöring med värnplikt. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. Försvarsmaktens materielförsörjning Utskottets bedömningar och förslag i korthet inflytande på materielförsörjningen Utskottet anser att regeringens redovisning av Försvarsmaktens materielförsörjning i budgetpropositionen och i den nu aktuella försvarspropositionen inte svarar mot de krav på ökat inflytande som har ställt. Utskottet utgår från att regeringen utvecklar sina redovisningar och framställningar till , bl.a. för att genom formella ställningstaganden skall kunna godkänna utveckling och anskaffning av viktigare materielobjekt, vilket som sin mening bör ge regeringen till känna. Utskottet föreslår därmed bifall till motion 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) yrkande 8 och delvis bifall till styrelses förslag 2003/04:RRS9. Inriktning av materielförsörjningen Utskottet delar regeringens bedömning att Försvarsmakten skall utrustas med modern materiel för den reducerade insatsorganisationens behov så att denna kan