bet · GS01AU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Bland defriårslediga är kvinnor kraftigt överrepresenterade, och särskilt de i offentlisektor som ärvälutbildade men lågbetalda med tanke på sin utbildning. Enligt en av IFAU-studierna påverkas sannolikt inte livsarbetsinkomsten särskilt mycket närdet gälleranställda i offentlig sektor. Detta gäller dock knappast i privatsektor. tar dock inte upp att antalet intjänade pensionspoäng idet nyapensionssystemet kan bli lägre och därmed även den framtida pensionen jämförtmed om personen inte tagit ut ledigheten. Självklart gynnas inte kvinnor ikonkurrensmed män om arbetsgivare skulle vänja sig vid att kvinnor i genomsnitt skullevara mera benägna än män att ta ut denna typ av ledighet.Utifrån de negativa erfarenheterna av försöket med friår och de sannoliktkraftigt underskattade budget- och samhällsekonomiska konsekvenserna borderegeringenavsluta försöket som planerats.Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motionerna A239yrkande 2 och A375 yrkande 4.21.Friår (punkt 11) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 21. bifaller därmed motion2004/05:A354 yrkande4 och avslår motionerna 2004/05:A239 yrkande 2, 2004/05:A268 och 2004/05:A375yrkande 4.StällningstagandeVi har haft en positiv syn på att a-kassemedel ska kunnaanvändas till arbetstagare som ersätts av en arbetslös personVi anser attfriåret i begränsad omfattning kan fylla en roll som en av fleraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Försöksverksamheten med friår bör fortsätta,men ske inombefintlig ram för arbetslöshetsersättningen och det ska ställas krav på attfriårsvikariatet ges till en person som är långtidsarbetslös.Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motion A354yrkande 4.22.Ekonomiska drivkrafter och regional utvecklingm.m. (punkt 12) (m)av (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsunder Ställningstagande i reservation 22. bifaller därmed motion2004/05:Sf356yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:Fi259 yrkande 16, 2004/05:A220 yrkande2, 2004/05:A279, 2004/05:A292 och 2004/05:A356 yrkandena 4, 5 och 7.StällningstagandeDet råder stora skillnader mellan svenskt och danskt regelverk inom detarbetsmarknadspolitiska området. Utbildning med aktivitetsstöd kan bedrivaav svenskaarbetslösa på båda sidor om sundet, men för danska arbetslösa föreliggerinte samma möjligheter. Vid praktik och sökanderesor med stöd är det likaomöjligt försökande på båda sidor att gå över gränsen. Speciellt svensk sida borde kunnagöra stora vinster om praktik på dansk sida blev möjlig, eftersomarbetsmarknadsläget påSjälland är gott. Mycket tid har förspillts redan. Det är angeläget attarbetet för att harmonisera olika områden av bl.a. denarbetsmarknadspolitiskalagstiftningen mellan och nu påskyndas. På så sätt kan demycket stora potentiella vinsterna i form av ökad integration tas hem tillstor nytta förenskilda individer och självfallet också för våra båda länder. Detta bör gesregeringen till känna. Vi tillstyrker därför motionen Sf356 yrkande 4.23.Ekonomiska drivkrafter och regional utvecklingm.m. (punkt 12) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsunder Ställningstagande i reservation 23. bifaller därmed motion2004/05:A356yrkandena 4, 5 och 7 och avslår motionerna 2004/05:Fi259 yrkande 16,2004/05:Sf356 yrkande 4, 2004/05:A220 yrkande 2, 2004/05:A279 och 2004/05:A292.StällningstagandeDet har steg för steg växt fram ett arbetsmarknadspolitiskt regelverk som ärkomplicerat. Det mesta i systemet är reglerat i förordningar och föreskrifteroch ärdärmed inte underställt direkta godkännande. Anställningsstödenborde begränsas till ett allmänt anställningsstöd och ett förstärktanställningsstöd.Grundidén med aktivitetsgarantin är riktig men den brister i tillämpningen.Vad som krävs är tydliga krav som går att leva upp till, stöd och hjälpatt brytaarbetslöshetsmönstret och aktiva insatser för att möta den enskilde personenskonkreta behov och problem. En väg att gå är att införa en försöksverksamhetmed jobb-bonus. En arbetslös som ordnar arbete bör få en bonus sommotsvarar a-kasseersättningen under förslagsvis . En jobb-bonus börocksåövervägas för dem som är långtidsarbetslösa och deltar i aktivitetsgarantin.Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion A356yrkandena 4, 5 och 7.24.Ekonomiska drivkrafter och regional utvecklingm.m. (punkt 12) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsunder Ställningstagande i reservation 24. bifaller därmed motion2004/05:Fi259yrkande 16 och avslår motionerna 2004/05:Sf356 yrkande 4, 2004/05:A220 yrkande2, 2004/05:A279, 2004/05:A292 och 2004/05:A356 yrkandena 4, 5 och 7.StällningstagandeDet är ofta svårt att få ett arbete efter en lång tids arbetslöshet.Självförtroendet minskar för utan arbete. För att ta sig ut påarbetsmarknaden behövsolika former av stöd. Subventionerade anställningar har i flera utvärderingarvisat sig vara en väg in på arbetsmarknaden för dem som varit utan arbetelänge. Ettkonkret exempel på en lösning är att använda ett nettolönesystem där berördamyndigheter och arbetsgivare samarbetar. Med nettolön skulle lönen för denanställdevara densamma som lönekostnaden för arbetsgivaren. Ingen inkomstskatt och ingasociala avgifter betalas.Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion Fi259yrkande 16.25.Arbetsmarknaden för verksamma inom kultur (punkt13) (m)av (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförsunder Ställningstagande i reservation 25. bifaller därmed motion2004/05:Kr239yrkandena 10 och 13 och avslår motionerna 2004/05:Kr289 yrkande 5,2004/05:Kr290 yrkandena 7, 9 och 11, 2004/05:Kr364 yrkande 2,2004/05:Kr368 yrkande 4,2004/05:A327 och 2004/05:A357.StällningstagandeKulturen ska vara en fri och obunden kraft i samhället och geförutsättningar för ett kulturellt växande . Kulturens betydelse kräveratt vi bevakar attkulturen får gynnsamma betingelser. Den uppgiften åligger det allmänna om intekulturen kan göras tillgänglig på annat sätt.Arbetslöshetsförsäkringen omfattar såväl arbetstagare som företagare. Ettkrav för att ersättning ska betalas ut är att den försäkrade är oförhindrad attåta sigarbete för en arbetsgivare minst per arbetsdag och i genomsnitt 17timmar . Den försäkrade ska vara beredd att anta ett erbjudet lämpligtarbete.Under den tid konstnären uppbär arbetslöshetsersättning ska konstnären ståtill arbetsmarknadens förfogande. Konstnären ska vara anmäld påarbetsförmedlingen ochdet ska upprättas en individuell handlingsplan för framtiden.En utvärdering av AF-kultur måste göras för att se vilka effekter somuppnåtts. Detta bör ges regeringen till känna.26.Arbetsmarknaden för verksamma inom kultur (punkt13) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 26. bifaller därmed motionerna 2004/05:Kr364 yrkande2 och2004/05:Kr368 yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:Kr239 yrkandena 10 och13, 2004/05:Kr289 yrkande 5, 2004/05:Kr290 yrkandena 7, 9 och 11,2004/05:A327 och2004/05:A357.StällningstagandeMöjligheten för kulturskapare att bli ekonomiskt oberoende av stat och kommunmåste bli större. I budgetpropositionen anges att AF Kultur har drygt 10 000kultur-och mediearbetare inskrivna på landets fem regionförmedlingar. Dock finns inteett ord nämnt om vilket resultat AF Kultur uppnått med sina insatser. Vi anseratt AFKulturs arbete ska utvärderas.Kulturens konstanta brist på betald arbetskraft maskeras ofta med hjälpav AMS-insatser. Denna finansieringslösning innebär inte bara ett felutnyttjandav dearbetsmarknadspolitiska stödformerna utan också att unga scenkonstnärerfinansierar teater, film, dans och musik med sina sociala förmåner. De ger ettslags rabattpå sitt arbete som i andra branscher skulle anses helt förkastligt.Vi menar att kulturen för att säkra en långsiktighet och mångfald måsteha flera finansiärer. Det är viktigt att det även sedan Stiftelsen framtidenskultur haravvecklats finns en verksamhet med likartade fria möjligheter till ekonomiskainsatser för kulturen. För kulturens finansiering har staten en roll attfylla.Sponsring är viktig. Vi vill också skapa självständiga kulturstiftelser somska trygga kulturens möjlighet att säkra finansiering för projekt som varkenryms i denför tillfället rådande kulturpolitiska opinionen eller kan komma i åtnjutandeav företagssponsring. förordar att stiftelser med betryggandegrundkapitalbyggs upp genom att de medel som brukas för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder inom kultursektorn successivt styrs över tillkulturstiftelser. Genom defristående kulturstiftelserna ökar sysselsättningen inom kultursektorneffektivare och direktare än genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Enutredning börtillsättas som bl.a. tar fram förslag om hur sådana friståendekulturstiftelser kan inrättas och finansieras. Vad vi anfört här bör gesregeringen till känna.27.Allmän inriktning av politiken inom utgiftsområde14 Arbetsliv (punkt 18) (m, fp, kd, c)av (), (m), (),(), (), () och LiselottHagberg (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 27. bifaller därmed motionerna2004/05:Sf287yrkandena 8 och 10, 2004/05:Sf363 yrkande 36, 2004/05:A221 yrkandena 2 och 3,2004/05:A239 yrkande 5, 2004/05:A261 yrkandena 8 och 11, 2004/05:A354yrkandena 2 och5-9, 2004/05:A355 yrkandena 1 och 2 och 2004/05:A356 yrkande 18 samt avslårmotionerna 2004/05:A287 och 2004/05:A316.StällningstagandeModeraterna, bildarAllians för . Det viktigaste för oss och för landets välfärd och ekonomiär att flermänniskor får arbete, att det öppnas möjlighet att arbeta fler timmar ochatt antalet arbetade timmar per innevånare i inte sjunker utan ommöjligt ökarunder kommande år. Vi anser att vänsterkartellen med Socialdemokraterna,och driver en politik som fjärmar och inte närmarSverige tilldessa mål och som därför inte är ekonomiskt uthållig.Antalet arbetade timmar per invånare har minskat och förväntasfortsätta att minska om inget görs. För att vända nuvarande trend krävsinsatser inomflera politikområden. anser att det måste bli mer lönsamtatt arbeta, bl.a. genom sänkta skatter och bättre utformade bidragssystem.Men ävenarbetslivspolitiken har en viktig roll att spela. Denna roll kan delas in itre områden:1 Arbetslivspolitikens koppling till de ökande sjuktalen2 Arbetslivspolitikens koppling till individuell anpassning och rörlighet3 Arbetslivspolitikens myndighetsstrukturDe ökande sjuktalenSocialdemokraterna har stått handlingsförlamade inför återkommandeny statistik som visat dramatiska ökningar av sjuktalen. Regeringen kommerenligt sina egna beräkningar inte attlyckas nå målet om halverat antal sjukpenningdagar . Ävenom en viss minskning, glädjande nog, har skett i antalet sjukpenningdagar ökardessvärreantalet förtidspensioner (sjuk- och aktivitetsersättning), liksom de totalakostnaderna för ohälsan. Dessa ökade kostnader tränger undan annan offentligverksamhetoch gör viktiga skattesänkningar svårare att genomföra.Vi anser att regeringen och stödpartiernas passiva förhållningssätt tillohälsoproblematiken är tragisk. Det innebär ett mänskligt slöseri och föröddalivschanserav gigantiska mått. Därtill kommer ett stort produktionsbortfall och svagareoffentliga finanser. Politiken måste läggas om. De viktigasteåtgärderna somomedelbart bör genomföras är:· Ett förstärkt rehabiliteringsarbete med sikte på en rehabiliteringsgaranti,varigenom en långtidssjukskriven garanteras en individuell rehabiliteringsplaninom enviss tid av sjukskrivningsperioden.·· Förbättrade förutsättningar för s.k. arbetsgivarringar därlångtidsfrånvarande ges möjligheter att arbetsträna på alternativa arbeten.·· Arbetslinjen stärks genom att bedömningen av arbetsförmågan vidlånga sjukfall i ett tidigare skede prövas mot hela arbetsmarknaden ochatt ävenrehabiliteringsarbetet ges denna inriktning.·· En dialog tas upp med arbetsmarknadens parter beträffande de avtaladetilläggsförsäkringarnas effekter på sjukfrånvaron.·· Stärkt utbildning i försäkringsmedicin för läkare.·· Möjligheterna att genom företagshälsovården bidra till ett minskat antallånga sjukfall bör förbättras.·· Möjligheterna att införa en obligatorisk privat försäkring motarbetsolyckor bör utredas. Genom en privatisering skulle starkare positivaincitament för företagenkunna skapas att satsa på förebyggande åtgärder. Ju säkrare arbetsplats ochdärmed bättre arbetsklimat, desto lägre premie.·Det förebyggande arbetet på arbetsplatserna ges en högre prioritet; dettagäller särskilt inom den offentliga sektorn.Individuell anpassning och rörlighetEtt gott arbetsklimat gynnas av ett stort medinflytande för personalen överarbetets organisation. Den enskilde bör om möjligt kunna påverka omfattningoch förläggning av arbetstider. Ett ökatutrymme av självvalda arbetstider ger större trivsel, bättre arbetsklimat ochminskar stressfaktorn och därmed även frånvaron. Här finns det stora bristerframförallt inom den offentliga sektorn. Inom denna sektor är det viktigt attfler verksamheter läggs ut på privata entreprenader för att visa vägen mot ettfriskarearbetsliv. För arbetstagaren är det självklart positivt att utifrånverksamhetens behov och arbetslagets möjligheter kunna förlägga arbetstiden påett sätt som gördet möjligt att kombinera arbetet med fungerande familjeliv, studier ochfritidsaktiviteter.Regeringen tycks tro att arbetsgivarna kan göra mycket mer för att få nedohälsotalen. Vi delar inte denna ensidiga syn på problemet. Därmed bestrider viinte attdet finns ohälsa som beror på faktorer på arbetsplatsen. Det kan t.ex. hamed relationer att göra. Ett nytt arbete kan därför vara ett sätt att fåförnyelse, en nystart som individen kan må bra av. Fast anställda har iSverige en mycket stor trygghet. Denna trygghet väger den enskilde mot defördelar som ettnytt arbete kan innebära. Arbetsmarknadens parter kan göra en del för att enarbetstagare ska underlätta för den enskilde att ta steget till en nyarbetsplats om haneller hon får ett sådant erbjudande.Ett större och mera allmänt problem i sammanhanget är det dåligaföretagsklimatet i . Om det förbättras underlättar det för fler attstarta eget. På så sättskapas nya jobb och fler arbetsgivare och därmed ökade möjligheter förmänniskor att kunna styra över sin arbetstid och gemenskap med bl.a. barn ochfamilj.Arbetslivspolitikens myndighetsstrukturAv våra förslag framgår att vi tror att de största förändringarna går attåstadkomma genom att ge människor utrymme att ta initiativ.Vänsterkoalitionens svar på problemet är i huvudsak flermyndigheter och fler regler. Inom arbetslivspolitiken har det med tiden växtfram många olika myndigheter: , ,,för arbetstagares uppfinningar, HomO, , JämOoch Delegationen för jämställdhetsintegrering. Delvis behövs denmyndighetsutövning somåligger vissa av dessa myndigheter, men stora delar av arbetet hör bättrehemma inom universiteten med deras regler och med system för kvalitetskontrolloch kopplingtill undervisning på högre nivå. Den något vildvuxna myndighetsstrukturen börsålunda ses över och radikala förändringar kan behöva genomföras.Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motionernaSf287 yrkandena 8 och 10, Sf363 yrkande 36, A221 yrkandena 2 och 3, A239 yrkand5, A261yrkandena 8 och 11, A354 yrkandena 2 och 5-9, A355 yrkandena 1 och 2 och A356yrkande 18.28.Allmän inriktning av politiken inom utgiftsområde14 Arbetsliv (punkt 18) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsunder Ställningstagande i reservation 28. bifaller därmed motion2004/05:A287 ochavslår motionerna 2004/05:Sf287 yrkandena 8 och 10, 2004/05:Sf363 yrkande36, 2004/05:A221 yrkandena 2 och 3, 2004/05:A239 yrkande 5, 2004/05:A261yrkandena 8 och11, 2004/05:A316, 2004/05:A354 yrkandena 2 och 5-9, 2004/05:A355 yrkandena 1och 2 och 2004/05:A356 yrkande 18.StällningstagandeNär Medlingsinstitutet inrättades var delar av fackföreningsrörelsen kritiskatill de befogenheter som institutet skulle få. Institutets agerande under dår detfunnits har visat att det kan finnas fog för de farhågor som framfördes.Regeringen har aviserat att institutet ska utvärderas. Utvärderingen börske från ettarbetstagarperspektiv, institutets vara eller inte vara bör prövasförutsättningslöst och arbetsmarknadens parter bör spela en aktiv roll iutvärderingsarbetet.Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion A287.29.System för individuell kompetensutveckling (punkt19) (m, fp, kd, c)av (), (m), (),(), (), () och LiselottHagberg (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs underStällningstagande i reservation 29. bifaller därmed motion2004/05:A338 ochavslår motionerna 2003/04:MJ63 yrkande 49, 2004/05:Sk454 yrkande 11,2004/05:Ub321 yrkande 11, 2004/05:A353 yrkande 7, 2004/05:A354 yrkande 3 och2004/05:A356yrkande 16.StällningstagandeInledningKompetensutveckling är en fråga som har strategisk betydelse för varje individoch för hela samhället. Trots detta har regeringen misskött frågan under ettantal år. Nödvändiga reformer har gångpå gång skjutits . kom en proposition som varen halvmesyr. Den innehöll dock inga lagförslag utan endast knapphändigariktlinjer.Ett komplett förslag utlovades för att systemet skulle kunnaträda i kraft . Men något sådant förslag kom aldrig, vilketvi anservara ett uppseendeväckande löftesbrott och svek.I motion A338 lägger vi fram ett gemensamt förslag till riktlinjer för ettsystem för individuell kompetensutvecklingSystemets utgångspunkter och syfteEnligt vår uppfattning är det viktigt att återfår sin forna ställningi toppen av den s.k. välståndsligan. Det är nödvändigt om vi ska kunna skapadet godasamhället där alla har ett arbete och där sjuka, gamla och behövande får denvård och omsorg som de behöver.I många kommuner är en tredjedel av den arbetsföra befolkningenarbetslös, deltagande i någon arbetsmarknadspolitisk insats ellerförtidspensionerad. Särskiltprekär är situationen i de delar av landet som traditionellt styrts avSocialdemokraterna . Där har enskilda initiativ, konkurrens medden offentligasektorn och entreprenörsanda sällan eller aldrig uppmuntrats.Arbetslivet genomgår en snabb förändring. Globalisering ochteknikintensifiering leder till ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Inom detprivata näringslivetomsätts av alla arbetstillfällen . Det blir allt vanligare attpersoner är anställda hos flera olika arbetsgivare och att personer växlarmellanutbildning och arbete.Utbildning blir alltmer en färskvara, och många gamla yrken är påtillbakagång som nya tillkommer. Länder som vill hävda sig i deninternationellakonkurrensen måste anpassa sina utbildningssystem till denna utveckling.Enligt vår uppfattning är det viktigt att man understöder det livslångalärandet och ökar människors möjligheter att förkovra sig och utvecklas.Utbildning ochkompetens är nyckelord för framtidens arbetsmarknad. Därför anser vi att detska införas ett system för sparande till kompetensutveckling. Systemetska varaindividuellt och frivilligt.Individuellt kompetenssparande främjar möjligheterna för individen attutbilda sig vidare. När kompetensen stärks ökar den enskildes trygghet påarbetsmarknadenliksom benägenheten att pröva utmaningar i arbetslivet. Ökade möjligheter tillkompetenssparande är därför en viktig komponent i en strategi för långsiktigtillväxt.Kompetenssparande är inte bara positivt ur ett individperspektiv. Sådantsparande bidrar till kompetenshöjning och därmed till att begränsaarbetslösheten. Landetsförmåga att stå emot ekonomiska kriser stärks.Val av sparmodellVi anser att systemet ska bygga på en möjlighet för fysiska personer att medskattemässig verkan göra insättningar på individuella kompetenssparkonton. Detska inte bara gälla för anställda, utandet är också viktigt att egenföretagare ges möjlighet att kompetensspara.Avkastningen på sparandet ska inte beskattas som kapitalinkomst, så somregeringen tidigare föreslagit. I stället bör den skattemässiga behandlingenlikställas medvad som gäller för det individuella pensionssparandet (IPS). Det innebär förnärvarande att avkastningen beskattas avkastningsskatt i stället förmed 30 %kapitalinkomstskatt.Medlen på kompetenssparkontot är individens egna och ska kunna användas tillsådan kompetensutveckling som den enskilde själv bestämmer. Kompetensutvecklinbör gesen vid definition. Om sparmedlen inte kommer till användning förkompetensutveckling bör de kunna användas för att förstärka pensionen.Avsättningsmöjligheter m.m.Vi föreslår en ordning där varje individ ges möjlighet att göra avdragvid inkomstbeskattningen för insättningar på ett individuelltkompetenssparkonto.Avdragsrätten bör gälla för insättningar upp till ett prisbasbelopp per år.Regeringens tidigare förslag (prop. 2001/02:175) om en maximal årligavsättning på endast en fjärdedels prisbasbelopp är helt otillräckligt för attnå reformenssyfte. proposition motiverades detta med att personer med högainkomster har möjlighet att spara i större utsträckning. Enligt vår mening bördock intelåginkomsttagarnas mer begränsade handlingsutrymme föranleda beloppsgränsersom gör hela reformen meningslös. I stället borde det vara möjligt att införanågon formav extra skattekredit eller bidrag till låginkomsttagare som börjarkompetensspara. Sänkta skatter för i första hand låg- och medelinkomsttagarskulle också ökaderas självbestämmande. Det ökade ekonomiska utrymmet skulle exempelvis kunnaanvändas till ett riktat sparande såsom kompetenssparande.Enligt vår uppfattning är arbetsgivarnas medverkan viktig för att stödja ochutveckla individernas kontinuerliga vidareutbildning. För det enskildaföretaget ärdet av avgörande betydelse för dess överlevnad att ge anställda kontinuerligutbildning. Denna typ av mer verksamhetsrelaterad kompetensutveckling är ettnaturligtled i företagens vardag.Det är angeläget att få arbetsgivarnas medverkan i ett system förindividuellt kompetenssparande bl.a. därför att kapitalet i systemet då kanbyggas upp i ensnabbare takt. tar företagen ett betydande ansvar för deanställdas kompetensutveckling. Här är det emellertid ofta fråga om enmer direktverksamhetsrelaterad personalutbildning där företaget också har ettavgörande inflytande. Det är inte lika självklart med en aktivarbetsgivarmedverkan i ettkompetenssparande där medlen helt disponeras av den enskilde.För att stimulera arbetsgivare att bidra till den anställdes egetutbildningssparande anser vi att det bör införas en rätt till avdrag försociala avgifter vidavsättningar till den anställdes kompetenssparkonto.