bet · GR01TU10 · 2004-05-27 00:00:00 — Vidare anförs att bra vägari alla delar av landet är ett måste eftersom det är en fråga om likavillkor för alla delar av landet. Anslagen till drift och underhåll måstedärför höjas (yrkande 3) och en skamgräns för lägsta acceptabla vägstandardmåste anges (yrkande 2). Även ramen för väginvesteringar iinfrastrukturpropositionenanges vara otillräcklig (yrkande 4).Vidare anför motionärerna att det investeringsstöd som utgår förspårfordon i kollektivtrafik borde omfatta även bussar i kollektivtrafiksom drivs med alternativa drivmedel. Enligt motionärerna hade detta främjatsåväl introduktionen av miljövänligare bussar som kollektivtrafiken i dedelar av landet där denna i huvudsak består av busstrafik (yrkande 7).Motionärerna är även av meningen att det är nödvändigt med en bättrehelhetssyn på kollektivtrafiken, en helhetssyn som är transportslagsövergripandeoch som tar hänsyn till att kollektivtrafiken är både en regional och enlokal fråga. Enligt motionärerna borde åtgärder i den lokala kollektivtrafikenvara berättigade till statsstöd ur den statliga planeringsramen som avsättsför åtgärder i det regionala transportsystemet (yrkande 8).I fråga om godstrafik på järnväg anförs att godstrafiken i stor utsträckningär koncentrerad till ett antal huvudstråk samt att dessa är relativtrobusta över tiden. Motionärerna anser att större hänsyn borde tas tilldetta och att planeringsdirektiven till trafikverken därför bör utformasså att stor hänsyn tas till vikten av väl fungerande stråk för godstrafiken(yrkande 34).Övriga motionerRigmor () finner i motion 2002/03:T213 att det finns ettskriande behov av underhåll av vägnätet i hela landet. Det krävs såledesen landsomfattande satsning för en bättre vägstandard, i syfte att minskadirekta personskador och kostnaderna för fordon som körts på dåligtunderhållna vägar (yrkande 2).I motion 2002/03:T266 av m.fl. (m) uppmärksammas attVägverket aviserat en senareläggning av redan beslutade satsningar på E 22.Motionärerna föreslår mot denna bakgrund en omprioritering av medel frånjärnvägs- till väginvesteringar för att möjliggöra en tidigareläggning avangelägna väginvesteringar, exempelvis den för viktigaE 22:an (yrkande 2).I motion 2002/03:T279 föreslår () att det införs en en lägstagräns för acceptabel vägstandard i landet. En sådan gräns motiveras enligtmotionären av att alla i hela landet skall ha rätt till farbara vägaråret runt och hade enligt motionären inneburit att regering och riksdaginte kunnat behandla bärighetshöjande åtgärder, tjälsäkring, drift ochunderhåll som en restpost i budgeten (yrkande 2).I motion 2002/03:T291 av () åberopas ett antalprognoser som pekar på att trafiken på våra vägar kommer att öka kraftigtframöver. konstateras att underhållet av vägarna inte ärtillräckligt. Motionären anser mot denna bakgrund att den satsning påväginfrastrukturen som regeringen redovisat i infrastrukturpropositionen ärotillräcklig.Birgitta () kräver i motion 2002/03:T295 en åtgärdsplan för hurman skall komma till rätta med de eftersläpningar som finns vad gällervägunderhåll, bärighetshöjning, tjälsäkring och beläggning av vårt finmaskigavägnät (yrkande 1).I motion 2002/03:T371 av () åberopas att tillväxt i enregion skapas genom fler företag som i sin tur genererar fler arbetstillfällen.För att etablerade företag skall bli motiverade att stanna, eventuelltexpandera och blivande företagare vilja starta alternativt flytta tillVärmland måste regionen kunna konkurrera på bättre villkor. Resursernatill vägförbättringar för att utjämna de regionala klyftorna bör därförutökas (yrkande 2).Kristina m.fl. (s) anger i motion 2002/03:T496 att vägarna spelaren strategisk roll i skogslänens utveckling och föreslår därför ökadeinsatser för drift och underhåll av vägnätet i skogslänen, med målet attalla landets vägar skall kunna hållas öppna året om (yrkande 5) och ha engod standard (yrkande 7). I sammanhanget vill motionärerna även framhållavägarnas betydelse för att den växande turistnäringen skall kunna fortsättaatt utvecklas som en viktig basnäring i skogslänen (yrkande 6). Vidareanförs det att större hänsyn bör tas till de tunga transporterna vidfördelning av väganslag både till drift och investeringar (yrkande 4) samtvid fördelningen av anslag till järnvägsinvesteringar (yrkande 8).De svenska grusvägarna utgör en betydande del av vårt vägnät, ca 30 000mil. I motion 2002/03:T532 av () beskrivs de även som ettkulturarv av stort värde - bl.a. för turismen - samt som ett bra alternativsom ger en rimlig vägstandard. Motionären menar att den svenska grusvägenbör kunna bevaras på platser där den finns och fyller sin funktion, ävenom det i andra fall är rimligt och befogat att använda sig av andravägmaterial. För att möjliggöra detta måste vi öka kunskaperna om hur manpå bästa sätt underhåller grusvägarna.Yvonne m.fl. (fp) vill i motion 2002/03:N267 framhålla vikten avatt hela landet har en sådan standard på vägnätet att råvaruförsörjningentill industrin och jobben på landsbygden kan tryggas . En viktigåtgärd för att uppnå detta är enligt motionärerna tjälsäkring, vilket ärviktigt bl.a. för skogsindustrin (yrkande 4). Vidare anser motionärernaatt en målsättning måste vara att samtliga vägar hålls öppna och farbaraunder alla delar av året (yrkande 5).I motion 2002/03:N302 av och (båda mp)anförs att den förda politiken på kommunikationsområdet är ett av deviktigaste instrumenten i regionalpolitiken eftersom kommunikationernasgrundläggande funktion är att minska de geografiska hindren för samspeletmellan människor och företag. Genom nybyggnationer och upprustningar avjärnvägslinjer för höghastighetstrafik (yrkande 21) och fler snabbtåg(yrkande 20) kan tillgängligheten förbättras och regionernas storlek utökas,vilket innebär att de små lokala arbetsmarknaderna kan överleva lättare.I motion 2002/03:N307 av m.fl. (kd) anges att intressetför att kunna leva, bo och verka på landsbygden är stort men att det oftainte är så lätt att förverkliga denna dröm eftersom det finns ett antalhinder. Ett av dessa är den eftersatta infrastrukturen som enligtmotionärerna har permanentat landsbygdens kris och fortsatta utarmning (yrkande2).I motion 2002/03:N392 av m.fl. (kd) om småföretagande heterdet att bra kommunikationer är en förutsättning för att små företag skallkunna transportera sina produkter och för att människor skall kunna resaeffektivt oavsett var i landet företaget finns. Motionärerna anser attregeringen har underlåtit att satsa på infrastrukturen medresultatet att trafikinfarkt råder i de större städerna och att mångavägar i glesbygden är farbara. Mot denna bakgrund föreslås enutökad satsning på vägar, järnvägar och farleder (yrkande 6). Ett liknandeförslag återfinns i yrkande 7 motion 2003/04:N346 av ().Motion 2002/03:Bo319 av m.fl. (s) handlar om användningenav träbaserade byggkonstruktioner inom den svenska byggsektorn. Motionärernaanför att upphandlingsnormer felaktigt gör träbroalternativenskostnadskalkyler ofördelaktiga och föreslår därför att dessa ändras(yrkande 6). Vidare bör berörda statliga verk introducera träbroalternativetvid kommande större infrastruktursatsningar som t.ex. tidigareläggning avNorrbotniabanan (yrkande 7).I motion 2003/04:T5 av och (båda s) föreslås att och skall få möjlighet attomfördela medel från administrationsanslaget till verksamhetsanslaget.Detta hade enligt motionärerna skapat incitament att rationaliseraadministrationen och skapa utökat utrymme för åtgärder itransportinfrastrukturen.Runar () belyser i motion 2003/04:T421 skogsindustrinsbetydelse för tillväxten i landet och skogslänens överlevnad. Motionärenfinner det mot denna bakgrund inte acceptabelt att denna industri varjeår i stor utsträckning drabbas av avstängda vägar och anser att ett avtalmed en garanti om ersättning för förluster i samband med avstängda vägareller annan icke fungerande infrastruktur borde var möjligt att upprättaför ovan nämnda företagare inom skogsnäringen i , till dess attinfrastruktur kan garanteras året om i Sverige.I motion 2003/04:T515 av och (båda s)analyseras tilldelningen av medel för bärighetssatsningar till olika län.Motionärerna har uppmärksammat att av dessa medel går tillNorrbottens och som av tjälrestriktionernaåterfinns inom detta område. Motionärerna finner detta orimligt då syftetmed satsningen borde vara att förbättra bärigheten i första hand på detglesa och lågtrafikerade vägnätet, för att på så sätt stärka förutsättningarnaför den regionala utvecklingen i hela landet.Motion 2003/04:T549 av m.fl. (s) handlar om kommunikationeri skogslänen. Motionärerna vill framhålla vägarnas strategiska roll iskogslänens utveckling och anför att de människor och företag som verkari skogslänen måste ha en vägstandard som är likvärdig med övriga landet.Ett antal åtgärder föreslås för att råda bot på dagens situation därlandets sämsta vägar återfinns i skogslänen. För att förbättra förutsättningarnaför den viktiga basindustrin i dessa regioner bör större hänsyn tas tillde tunga transporterna vid fördelning av väganslag både till drift ochinvesteringar (yrkande 5), krävs utökade insatser för drift ochunderhåll av vägnätet i skogslänen med målet att alla landets vägar skallkunna hållas öppna året om (yrkande 6).Även den växande turistnäringen är beroende av bra vägar för att kunnafortsätta att utvecklas som en viktig basnäring främst i glesbygden, anförmotionärerna vidare. Eftersom ett bra vägnät är en grundförutsättning fören fortsatt positiv utveckling av turismen i skogslänen bör större hänsyntas till denna sektors behov vid planering och byggande avtransportinfrastruktur(yrkande 7). Slutligen uppmärksammas de Europavägar som leder genomskogslänen. Det är enligt motionärerna nödvändigt att detta vägnät hålleren fullgod standard och att de flaskhalsar som finns på Europavägarna iskogslänen byggs bort (yrkande 8).Sven m.fl. (kd) anger i motion 2003/04:N330 att landsbygdenskris förstärks av uteblivna infrastruktursatsningar. Underhållet avvägnätet, som är eftersatt i hela landet, måste därför förbättras.Utskottets ställningstagandeÖvergripande bedömningUtskottet anser att det behövs stora insatser i infrastrukturen för attfrämja tillväxt, regional utveckling och omställning till ett ekologisktuthålligt samhälle. Insatser måste också göras för att förbättra bl.a.trafiksäkerheten och stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft. Utskottethar mot bl.a. denna bakgrund ställt sig bakom att den ekonomiskaplaneringsramen för transportinfrastruktur för skalluppgå till . i ett historiskt perspektiv innebärdetta kraftfullt ökade resurser till trafikens infrastruktur.Utskottet kan konstatera att sedan rikdagsbeslutet har ett omfattandeplaneringsarbete skett på lokal, regional och nationell nivå. Inom ramenför detta omsorgsfulla beredningsarbete har viktiga insatser i trafikensinfrastruktur lyfts fram och konkreta strategier och planer lagts fast.Genom regeringens fastställelse av långsiktsplanerna tidigare i vår hardärefter planeringsprocessen slutförts och planeringsramen tagits i anspråkpå ett sätt som enligt utskottets bedömning ligger väl i linje med såvälriksdagens transportpolitiska mål som gällande utgångspunkter förinvesteringsplaneringen. Det är därför med tillfredsställelse utskottetkonstaterar att de angelägna konkreta åtgärder som är resultatet av dennaprocess nu kan påbörjas. Detta gäller såväl åtgärder för att bevara ochsäkerställa befintliga vägar och järnvägar som åtgärder för att utvecklaoch modernisera transportsystemet.Av regeringens förslag framgår att som ett resultat av det omfattandeplaneringsarbetet finns det motiv för att den samlade ramen för väg- ochjärnvägsinvesteringar bör utökas med sammanlagt . Dentotala ramen blir därmed med hänsyn till förändradberäkning av vissa kapitalkostnader. Utskottet ser denna ytterligareambitionshöjning som angelägen och behandlar i det följande närmareregeringens redovisning och förslag samt anknytande motionsförslag.Bevara och säkerställa befintliga vägar och järnvägarPlaneringsramarna för att bevara och säkerställa väg- ochjärnvägsinfrastrukturenuppgår enligt tidigare riksdagsbeslut till totalt ,fördelat på olika typer av åtgärder enligt följande tabell.Tabell 7 Åtgärder för att bevara och säkerställa befintliga vägar ochjärnvägarÄndamål , mdkrDrift och underhåll järnvägar 38Drift och underhåll vägar 87Tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion 17Sektorsuppgifter 8Summa 150Utskottet har tidigare understrukit vikten av att landets vägar underhållspå ett ansvarsfullt sätt (bet. 2001/02:TU2). Utskottet ser därför medtillfredsställelse att uppgiften att bevara och säkerställa befintligavägar och järnvägar prioriteras . Utskottet haräven framhållit vikten av att och upprättar drifts-och underhållsstrategier i samband med upprättandet av långsiktsplanerna.Då det är centralt att dessa har sin utgångspunkt i de transportpolitiskamålen välkomnar utskottet att regeringen i sin fastställelse avåtgärdsplaneringen utgått från dessa kriterier. Enligt utskottets bedömninginnebär därmed regeringens strategi för drift och underhåll av det statligavägnätet en ur transportpolitiskt perspektiv god avvägning mellan olikatyper av åtgärder. Anvisade resurser bör kunna säkerställa vägnätetsbeständighet.Utskottet konstaterar vidare att strategin för drift och underhåll av detstatliga järnvägsnätet innebär en ur transportpolitiskt perspektiv godavvägning mellan olika typer av åtgärder. Anvisade resurser bör kunnasäkerställa järnvägsnätets beständighet. Utskottet har heller ingen erinranmot regeringens bedömning att fördelningen av drift- och underhållsmedlenpå olika typer av banor inte bör betraktas som låst utan att Banverketutifrån ett samhällsekonomiskt synsätt bör fördela anslagen mellan olikabanklasser.Enligt utskottets mening kommer den särskilda satsningen på 17 miljarderkronor för rekonstruktion av eftersatt vägnät, för tjälsäkring och föratt förbättra bärigheten att innebära stora förbättringar när det gällermöjligheten att nå delmålet En hög transportkvalitet. Strategin förtjälsäkring, bärighet och rekonstruktion innebär en ur transportpolitisktperspektiv god avvägning mellan olika typer av åtgärder och en effektivgeografisk fördelning av medlen till regioner. Det innebär attäven förutsättningarna för regional utveckling i hela landet kommer attförbättras avsevärt. När det gäller vikten av att landets vägar underhållspå ett ansvarsfullt sätt vill utskottet vidare lyfta fram de enskildavägarnas betydelse. Med anledning av motionsförslag i ärendet vill utskottetklargöra att den s.k. förslag bereds inom Regeringskansliet.Utveckla och modernisera transportsystemetEnligt regeringens förslag till utökade planeringsramar bör den totalaramen för detta ändamål uppgå till , uppdelat påolika ändamål i enlighet med nedanstående tabell.Tabell 8 Åtgärder för att utveckla och modernisera transportsystemetÄndamål , mdkrInvesteringar järnvägar 107,7Investeringar vägar 42,1Regionala infrastrukturåtgärder 28,5Summa 178,3I propositionen anförs att en samlad bedömning av och Banverketsförslag till långsiktsplaner föranlett regeringens slutsats att fleraviktiga och ur transportpolitisk utgångspunkt väl motiverade förslag tillinvesteringar inte kunde inrymmas i den planeringsram som anvisat.Mot denna bakgrund föreslås att planeringsramen för investeringar i väg-och järnvägsinfrastruktur utökas med totalt : 3,1miljarder till väginvesteringar och 6,2 till järnvägsinvesteringar.Utskottet konstaterar att regeringens förslag till nya planeringsramarinnebär ett avsteg från den planeringsprocess som har sin utgångspunkt idet transportpolitiska beslutet , där det angavs att åtgärdsplaneringenskulle genomföras med utgångspunkt i den inriktning och de ekonomiskaramar som beslutats inom ramen för inriktningsplaneringen. Utskottet delardock regeringens bedömning att en utökad planeringsram kan motiverasutifrån en bedömning av vilka projekt som bör inrymmas under perioden2004-2015. Enligt utskottets mening möjliggör regeringens förslag förbättradeförutsättningar för en kraftfull modernisering och utveckling av de svenskaväg- och järnvägsnäten. Förslaget innebär därför ett viktigt steg iomställningen mot ett långsiktigt hållbart transportsystem.Utskottet bedömer sålunda när det gäller järnvägsinvesteringar attregeringens beslut om den nationella banhållningsplanen innebär en kraftfullsatsning på förbättrad infrastruktur för järnvägen. Järnvägsnätet kommeratt fortsätta att anpassas för högre hastigheter. Förutsättningarna förregional järnvägstrafik förbättras genom spårinvesteringar i befolkningstätaområden samt statsbidrag till spårfordon. Godstrafiken kan vidareeffektiviseras genom spårinvesteringar i de stora godstransportkorridorerna,ökad axellast och anpassad lastprofil samt förbättrade anslutningar tillkombiterminaler och industriområden.När gäller nationella väginvesteringar konstaterar utskottet att regeringensbeslut om den nationella väghållningsplanen innebär en fortsatt utbyggnadav vägnätet med åtgärder som visar på en god avvägning mellan dettransportpolitiska målet om samhällsekonomisk effektivitet och långsiktighållbarhet samt de olika delmålen i transportpolitiken. Utskottet ser bl.a. med tillfredsställelse på att åtgärder i den nordiska triangeln hargetts särskilt hög prioritet eftersom de är angelägna för tillväxten ilandet.Utskottet vill även i sammanhanget uppmärksamma den motionsledes aktualiseradefrågan om de byggnormer som används av och . Utskottetutgår ifrån att dessa kontinuerligt ses över så att de inte felaktigtgynnar en konstruktionsemetod framför någon annan.Regeringen har vidare beslutat om definitiva ekonomiska ramar tilllänsplanerna för regional transportinfrastruktur. Utskottet har ingen erinranmot regeringens redovisning av hur medelsramen fördelas mellan olikaregioner i landet. Det innebär förutsättningar för länen att genomföraviktiga investeringar i statliga vägar som inte är stamvägar, statsbidragtill vissa regionala kollektivtrafikanläggningar samt till åtgärder förförbättrad miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar och gator. Utskottetser det också som betydelsefullt att utöver ovanstående användningsområdenär det också möjligt för länen att använda sin planeringsram för attprioritera åtgärder på det nationella stamvägnätet och järnvägsnätet,inklusive , liksom att prioritera åtgärder för tjälsäkring,bärighet och rekonstruktion samt att prioritera investeringar på enskildavägar.Av regeringens redovisning framgår vilka projekt som bedöms kunna inrymmasinom den fastställda planeringsramen för investeringar i vägar och järnvägar.Som framgår av den redovisade motionsbilden finns synpunkter på lämplighetenav och vilken prioritetsordning som skall gälla för olika projekt. Utskottetser med tillfredsställelse på att ett stort antal viktiga investeringsprojektgenom regeringens förslag till planeringsram kan genomföras. åtgärder i den nordiska triangeln eftersom de är angelägna förtillväxten i landet. Som utskottet återkommer till under avsnitt Särskildainfrastrukturåtgärder bör det dock inte ankomma på att behandlaenskilda väg- och järnvägsprojekt.Vad gäller den motionsledes uppmärksammade frågan om överföringar mellananslaget : Administration och anslaget Väghållning och statsbidragsamt mellan anslaget Banverket:Administration och anslagetBanverket:Banhållningoch sektorsuppgifter, ser utskottet det som angeläget att regeringen vidtarsådana åtgärder att de medel som frigörs vid eventuella besparingar imyndigheternas administration kan användas i myndigheternas övriga verksamhet.Allt i syfte att skapa incitament att rationalisera administrationen ochskapa utökat utrymme för åtgärder i transportinfrastrukturen.Effekterna av åtgärdernaSåvitt gäller regeringens bedömning av åtgärdernas effekter noterarutskottet med tillfredsställelse att att de beräknas leda till såväl bättretillgänglighet som positiv regional utveckling genom kortade restider.Andelen funktionshindrade som kan utnyttja transportsystemet ökar underperioden. Även tillgängligheten till transportsystemet för barn förbättras,främst genom åtgärder i trafikmiljön i tätorter. Åtgärderna beräknasäven leda till ett säkrare transportsystem, bl.a. som en följd avmötesseparering. Överflyttningen av trafik från väg till järnväg leder tillminskade olyckor som det innebär en bättre miljö. Investeringarnai nya järnvägar, kollektivtrafik samt statsbidrag till spårfordon förregional kollektivtrafik innebär förbättringar för kvinnors tillgänglighettill transportsystemet och därmed bättre jämställdhet.Utskottet vill med anledning de beräknade effekterna framhålla vikten avatt resultaten inom politikområde Transportpolitik följs upp och sätts irelation till de mål som beslutat om. Detta är viktigt inteminst för de åtgärder i transportsystemet som behandlas i detta betänkande.Utskottet förutsätter därför att regeringen kontinuerligt återkommertill med sin bedömning av effekterna av de planerade och genomfördaåtgärderna. Det är även viktigt att arbetet med att utveckla målen ochresultatindikatorerna fortsätter i syfte att underlätta resultatuppföljningen.Sammanfattning av utskottets ställningstagandeSammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag till utökaderamar för väg- och järnvägsinvesteringar, i kombination med av riksdagentidigare beslutade planeringsramar, möjliggör en kraftfull moderniseringoch utveckling av de svenska väg- och järnvägsnäten. Utskottet vill ävenframhålla att den viktiga uppgiften att bevara och underhålla befintligavägar och järnvägar prioriteras . Vidare anser utskottetatt de av regeringen fastställda långsiktsplanerna och strategierna utgårfrån en god avvägning mellan olika typer av åtgärder, de olikatransportpolitiskadelmålen och samhällsekonomiska bedömningar.Med hänvisning till vad som ovan anförts tillstyrks regeringens förslagom att den ekonomiska planeringsramen för investeringar i järnvägar skall vara och för investeringari nationella stamvägar för skall vara 42,1 miljarderkronor. Utskottet avstyrker därmed samtliga i detta avsnitt behandlademotionsyrkanden. Syftet med ett stort antal motionsförslag blir dock helteller delvis tillgodosedda.Alternativ finansieringUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om alternativ finansiering avstyrks av utskottet. Utskottethänvisar till de möjligheter som finns till alternativfinansiering och att det längre fram kan finnas skäl till andrafinansieringsformerän traditionell anslagstilldelning.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlas följande motioner:2003/04:T8 yrkande 3 av m.fl. (m),2003/04:T13 yrkande 2 av m.fl. (fp),2003/04:T14 yrkande 1 av m.fl. (c),2003/04:T15 yrkande 2 av m.fl. (kd),2003/04:T226 av (),2003/04:T276 av (),2003/04:T295 av (),2003/04:T314 yrkandena 1-3 av (),2003/04:T393 yrkandena 1-3 av (),2003/04:T414 yrkande 5 av (),2003/04:T461 yrkandena 6 och 7 av m.fl. (kd),2003/04:T486 av m.fl. (s),2003/04:T530 yrkande 24 av m.fl. (m),2003/04:T560 yrkandena 1-3 av m.fl. (kd),2003/04:T562 yrkandena 25-27 av m.fl. (fp) och2003/04:T564 yrkandena 11 och 26 av m.fl. (c).BakgrundEnligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall investeringar i infrastrukturfinansieras med anslag över statsbudgeten. Det innebär att investeringarnadirektavskrivs, dvs. betalas på en gång med statens löpande inkomster.Riksdagen har dock möjlighet att besluta att en investering, t.ex. i vägareller järnvägar, skall finansieras på ett annat sätt. harsådan alternativ finansiering varit föremål för utredningsarbete och ibetydande utsträckning också använts. Motiv som framförts är att detmöjliggör en effektivisering av infrastruktursatsningar, bl.a. genom attgenomförandet kan tidigareläggas, liksom en ökad riskspridning. De olikaformerna har också olika ekonomiska konsekvenser för staten.