bet · GR01UU11 · 2004-04-22 00:00:00 — Regler om immunitet och privilegierskapar förutsättningar för att vittnen och offersamt domstolens företrädare och tjänstemän skallkunna utföra sitt arbete så effektivt som möjligt.Regeringen bör, enligt motionärerna bakomkommittémotion 2002/03:U258 (mp) yrkande 2, verkabåde nationellt och internationellt för att SaddamHussein ställs inför den internationellabrottmålsdomstolen, i synnerhet för sina brott motsitt eget folk, mot det kurdiska folket och motandra minoriteter.I kommittémotion 2003/04:U14 (m) yrkande 9diskuteras situationen i . Motionärernaanser att bör vara berett att där görastörre fredsfrämjande insatser, vilket skulle bidratill förutsättningar för ökad respekt för mänskligarättigheter och demokrati i landet.I den enskilda motionen 2002/03:U297 (mp) begärs iyrkande 6 både en och ettförfarande i den internationella brottmålsdomstolenför att klarlägga ansvaret för olika övergrepp iAfghanistan. Vidare hävdas behovet av förlängd ochförstärkt internationell närvaro i förskydd och observation (yrkande 2). Motionären anseratt bör poängtera särskilda moraliskaansvar för återuppbyggnaden av (yrkande8). Vidare måste förmås att undertecknaGenèvekonventionen om flyktingar (yrkande 5).Utskottets övervägandenInternationella brottmålsdomstolen (ICC)trädde Romstadgan för deninternationella brottmålsdomstolen (ICC,International Criminal Court) i kraft. Därmed kundedomstolen, som har sitt säte i , träda ifunktion. har val av domare, åklagare ochbiträdande åklagare till domstolen ägt rum ochinvigningen av domstolen kunnat ske.Sverige och Europeiska unionen har från börjanvarmt stött upprättandet av brottmålsdomstolen, varsinrättande kanske är att betrakta som den störstahändelsen inom folkrätten sedan FN-stadganstillkomst . Genombrottmålsdomstolen tas ett viktigt steg bort frånstraffrihet för grova brott mot den humanitärarätten.Europeiska unionen har bekräftat sinbestämda avsikt att samarbeta med domstolen. Dengemensamma ståndpunkt om den internationellabrottmålsdomstolen som Europeiska unionen antogunder svenskt ordförandeskap den 11 juni 2001reviderades och förstärktes . Enhandlingsplan har upprättats i syfte att samordnaunionens aktiviteter till stöd för domstolen och föratt bibehålla Romstadgans integritet.Utskottet vill framhålla Romstadganscentrala komplementaritetsprincip, som anger att ICCfår träda in endast om det inte finns någon stat somkan och vill lagföra för internationella brott.Romstadgan utgör således ett incitament för stateratt själva åtala och stärker därmed trenden undersenare år att åtala och döma för krigsförbrytelseroch kränkningar av de mänskliga rättigheterna.Utskottet har tidigare välkomnat ansträngningarnaatt upprätta den internationella brottmålsdomstolenoch anser det ytterst värdefullt att den nu trätt ifunktion och kan bemöta bristande åtgärder pånationell nivå och komma till rätta med denstraffrihet som har förekommit för bl.a. folkmord,brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser.Hittills har 92 länder ratificerat Romstadgan -däribland och samtliga övriga EU-länder. [14], , , och ärnågra av de länder som inte har skrivit underfördraget. Det finns också länder som har skrivitunder, men som inte har ratificerat, Romstadgan.Bland dessa finns , , , ochRyssland. arbetar tillsammans med övriga EU-länder för att förmå fler stater att ansluta sigtill Romstadgan för att därigenom göra domstolentill den globala kraft mot straffrihet för de allragrövsta brotten, som är dess främsta syfte. Sverigeoch Europeiska unionen har även på olika sättförsökt påverka , som genom sin nuvarandeinställning till Romstadgan har en negativ inverkanpå ratifikationsprocessen i vissa länder.Utskottet finner det ytterst beklagligt att USAfortsätter sina ansträngningar att förmå länder attingå bilaterala avtal i syfte att staterna skallförbinda sig att inte överlämna amerikanskamedborgare till domstolen. EU har, med svenskt stöd,antagit slutsatser innehållande vissa principer somskall beaktas av EU-staterna i deras förhållandetill i frågan. Av dessa principer framgår att EUbestämt tar avstånd från det amerikanska förslagettill dylika avtal. Enligt EU:s tydliga riktlinjerför de länder som väljer att sluta avtal med USAmåste avtalen slå fast att inga krigsförbrytare fårförbli ostraffade och att amerikaner som utlämnastill i stället för till ICC därför måste ställasinför rätta i amerikanska domstolar, samt attavtalen aldrig kan omfatta alla amerikaner utanendast personer utsända av den amerikanskaregeringen.Inget EU-land har slutit något avtal med omatt inte överlämna amerikanska medborgare förlagföring av ICC. och EU har vidare aktivtarbetat för att uppmärksamma tredjeland på EU:svägledande principer och hjälpa tredjeland att ståemot amerikanska påtryckningar. Flera länder utanförEU har med stöd i rådsslutsatserna avböjt deamerikanska förslagen.Sverige har undertecknat avtaletom immunitet och privilegier för Internationellabrottmålsdomstolen. Enligt vad utskottet erfaritpågår arbetet med en proposition om avtalet, ocharbetet med den beräknas vara klart under våren 2004så att en proposition kan föreläggas förbeslut. Därefter kan ratificera avtalet.Enligt vad utskottet inhämtat har varitmycket aktivt i att effektivisera EU:s arbete. Detbör framhållas att det var under det svenskaordförandeskapet i EU 2001 som den första gemensammaståndpunkten om ICC antogs, och har sedandess följt upp detta arbete bl.a. genom denhandlingsplan som antogs av ministerrådet.Utskottet välkomnar detta arbete och stöder vidareregeringens fortsatta ansträngningar att, både påegen hand och i samarbete med andra länder, främstinom Europeiska unionen, ge domstolen och dessstadga starkt stöd.AfghanistanUtskottet vill inledningsvis hänvisa till detseminarium som hölls i omsituationen i . Utskottet anser att dennuvarande situationen och säkerhetsläget iAfghanistan ger anledning till oro. En bredinternationell närvaro är nödvändig för attförbättra säkerhetssituationen och för att stödjaåteruppbyggnadsarbetet. har sedan årsskiftet2001/02 deltagit med enheter i den internationellasäkerhetsstyrkan i . Delar av den styrkan,främst stabs- och samverkansofficerare, kommer attfortsätta sin tjänstgöring där. Regeringen harvidare beslutat att bidra med svensk militärräddningstjänstpersonal till Kabuls internationellaflygplats. Det svenska engagemanget är ett viktigtled i en strävan att bidra till utveckling, fred ochsäkerhet i . Regeringen har i proposition2003/04:71 föreslagit att medger attregeringen ställer en väpnad styrka bestående avhögst 150 personer till förfogande för deltagandeinom ramen för Internationella säkerhetsstyrkan iAfghanistan (ISAF). Propositionen bereds förnärvarande av riksdagen.Sverige stöder vidare FN:s centrala roll iåteruppbyggnadsarbetet genom representanter i FN-missionen Unama och andra FN-organ. På dethumanitära området är aktivt iminröjningsarbetet och verkar kraftfullt för attavväpna barnsoldater och ge stöd till barnensåteranpassning till samhället. Det är utskottetsuppfattning att situationen i måstefortsätta att ges hög prioritet på världssamfundetsdagordning. Hela det internationella samfundet,inklusive , har ett stort ansvar i arbetet medatt förbättra situationen och säkerhetsläget ilandet.Afghanistan är inte part till Romstadgan, ochförutsättningar för att låta Internationellabrottsmålsdomstolen klarlägga ansvaret för olikaövergrepp i är inte uppfyllda. Debrottstyper som domstolen har mandat att döma för ärfolkmord, brott mot mänskligheten ochkrigsförbrytelser. Det gäller dock bara brott sombegåtts efter det att domstolen formellt inrättadesden 1 juli 2002.Saddam HusseinI nåddes världen av uppgiften om attSaddam gripits. har i januari 2004tillkännagivit att harkrigsfångestatus, vilket betyder att han kommer iåtnjutande av det rättsskydd som föreskrivs förkrigsfångar i . Konventionen är enuppsättning internationellt erkända regler för hurfångar skall behandlas. Bland annat ges fångar rättatt ta emot besök av personal från . ICRC-personal, som bl.a. har tilluppgift att övervaka att Genèvekonventionenrespekteras, besökte dennes cell.Utskottet menar att byggde upp endiktatur som utgjorde ett hot både mot den egnabefolkningen och mot omvärlden. Utskottet har påannat håll i detta betänkande tagit ställning tillfrågan huruvida det var folkrättsligt riktigt attinvadera . Med dessa ställningstaganden somgrund bör det mot bakgrund av regimens grova brottmot de mänskliga rättigheterna anses värdefullt attSaddam har kunnat gripas. Förutsättningarna,vilka utskottet redogjort för i det ovanstående, föratt ställa honom inför Internationellabrottsmålsdomstolen är dock inte uppfyllda.Utskottet förutsätter dock att kommeratt ställas till svars för sina oförrätter ienlighet med andra internationella rättsliga normer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:U258 (mp)yrkande 2, 2002/03:U297 (mp) yrkandena 2, 5, 6 och8, 2003/04:U14 (m) yrkande 9, 2003/04:U16 (mp)yrkande 2 samt 2003/04:U282 (fp) yrkandena 11 och12. **FOOTNOTES**[14]: Avseende den svenska ratifikationenhänvisas till justitieutskottets betänkande2000/01:JuU30 Internationella brottmålsdomstolen.Traktaträtt och specifika konventioner,ratificeringar m.m.MotionernaFlera motionskrav gäller svensk ratifikation aveller krav på omarbetningar av redan befintligainternationella konventioner och tilläggsprotokoll.Andra motioner innehåller förslag på nyakonventioner.Ett flertal motioner, såsom motionerna 2002/03:U287(mp, s, fp, v, c) yrkande 1, 2003/04:U16 (mp)yrkande 4, 2003/04:U337 (s) yrkande 2, 2003/04:K418(fp) yrkande 1, 2003/04:L350 (c) yrkande 20,2003/04:U282 (fp) yrkande 19 och tar ställning föratt i FN bör verka för att en särskildkonvention om rättigheter, och frihet fråndiskriminering, avseende sexuell läggning ochkönstillhörighet antas.I kommittémotion 2003/04:U282 (fp) yrkande 16önskar motionärerna se en omarbetning av FN:skonvention mot rasdiskriminering eftersom det i daginte bara är högerextrema hot som underminerardemokratin i världen. Aggressivitet inspirerad avtraditionell vänsterretorik är lika destruktiv somrasism och respekterar inte alla människors likavärde. Mot bakgrund av detta bör FN:s konvention motrasdiskriminering revideras och vidgas så att deninbegriper alla typer av hatpolitik och allapolitiska aktiviteter som bygger på våldsammaangrepp mot vissa grupper eller vissa politiskaarbetssätt.Motionärerna bakom kommittémotionerna 2003/04:U15(kd) yrkande 4 och 2003/04:U352 (kd) yrkande 1önskar en sammanställning av de konventioner frånFN, och som inteundertecknat och ratificerat. Regeringen börredovisa vilka internationella konventioner ochtilläggsprotokoll som inte har ratificeratoch tydligt förklara varför så är fallet.Motionärerna menar att bör föregå med gottexempel och skriva under och ratificera så mångakonventioner som möjligt i syfte att ökamöjligheterna att andra länder följer efter och görsamma sak.Genom partimotion 2002/03:Ju278 (v) yrkande 2framför krav på att måsteunderteckna och ratificera tilläggsprotokoll 12 tillEuropakonventionen om mänskliga rättigheter. Ikommittémotion 2003/04:U243 (v) begärs att Sverigeskall arbeta för att ett tilläggsprotokoll till om de ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheterna (ESK) antas. Det är svårtatt förstå varför regeringen motarbetar enutveckling som skulle stärka ESK-rättigheterna ochtydliggöra att de har samma status som demedborgerliga och politiska rättigheterna, dvs. attde mänskliga rättigheterna är "universella, inbördesberoende av varandra och odelbara". bördärför fortsättningsvis arbeta för att etttilläggsprotokoll till konventionen om deekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna(ESK) antas.Enligt kommittémotion 2002/03:U313 (c) yrkande 23har konventionerna om mänskliga rättigheter med årenblivit många och därmed tillsammans relativtheltäckande. Även vissa gruppers rättigheter harlyfts fram . Konventioner ochförklaringar har uppmärksammat exempelvis barns,kvinnors, funktionshindrades, minoriteters ochursprungsfolks utsatta situation i skilda avseendenoch slagit fast rättigheter. FN:s förklaring ommänskliga rättigheter om att ingen får diskrimineraspå grund av "ras, hudfärg, kön, språk, religion,politisk eller annan uppfattning, nationellt ellersocialt ursprung, egendom, börd eller ställning iövrigt" behöver kompletteras med diskriminering pågrund av sexuell läggning.I kommittémotion 2003/04:U16 (mp) yrkande 1 begärmotionärerna att bör verka för etttilläggsprotokoll till och ESK-rättigheterna. Av de sex stora somfinns är det bara som saknar etttilläggsprotokoll. Syftet med protokollet var att geindivider och/eller grupper möjlighet att klaga tillFN:s granskningskommitté för ESK-rättigheter omkonventionsrättigheterna kränkts, exempelvis vadgäller individers rätt till utbildning, arbete,rätten att bilda fackförbund, rätten till mat ochbostad, rätten till hälsa och en tillfredsställandelevnadsstandard och social trygghet. Situationen förmånga migrantarbetare är, även i , alltförofta dålig. Motionärerna bakom kommittémotion2003/04:U321 (mp) önskar därför att skallratificera FN:s konvention för skydd avmigrantarbetares och deras familjers rättigheter.I den enskilda motionen 2003/04:U317 (mp) yrkande 2begärs att undertecknar och ratificerar FN:slegosoldatskonvention. bör i internationellasammanhang motverka och ifrågasätta att företagerbjuder stater professionella militära tjänster.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis attinternationell rätt omfattar ett mycket stort antalinternationella, globala som regionala, konventioneroch avtal. publicerar Sverigesinternationella överenskommelser (SÖ) från år 1999och framåt, samt vissa äldre ofta efterfrågadeöverenskommelser, på Internet. Vidare kan nämnas attdet av artikel 102 framgår att varjetraktat som ingås av medlemsstaterna skallregistreras hos FN:s sekretariat och av dettaoffentliggöras.Utskottet har vidare inhämtat att en identifieringav internationella, såväl globala som regionala,konventioner och avtal som tillträtt ellerskulle kunna tillträda skulle bli omfattande. Detkan noteras att enbart FN registrerat ungefär 10 000internationella avtal och - som jämförelse - attUD:s eget traktatregister över avtal som Sverigeingått omfattar omkring 5 000 avtal, ungefär likafördelat på bilaterala och multilaterala avtal. Baraen redogörelse för potentiella avtal på MR-områdetskulle kräva en omfattande utredning. Som bilagatill detta betänkande läggs en förteckning överländer, inklusive , som ratificerat etttrettiotal olika på MR-området(bilaga 2).Utskottet instämmer i bedömningen att det ärviktigt att föregår med gott exempel ifolkrättsliga överväganden och diskussioner omhuruvida internationella överenskommelser ochkonventioner skall undertecknas och ratificeras.Utskottet finner dock inget egenvärde i att Sverigeskulle vara part till så många konventioner sommöjligt. Ett stort antal konventioner från FN,och är obsoleta och harersatts av nyare konventioner även om de äldrekonventionerna formellt sett fortsatt existerar.Utskottet kan inte anse det ändamålsenligt attavkräva att en lista över dessa äldre obsoletakonventioner publiceras. Betydande svårigheter finnsockså att på annat sätt än vad som ovan beskrivitsfinna former för en presentation och redovisning avsvenska överväganden i fråga om enskildakonventioner.Utskottet vill beträffande nyare konventioner somSverige inte blivit part till hänvisa tillöverväganden redovisade i regeringens skrivelse2003/04:20 Mänskliga rättigheter i svenskutrikespolitik. Skrivelsen behandlas iutrikesutskottets betänkande 2003/04:UU9. Utskottetvill också särskilt betona att det, i enlighet medden nationella handlingsplan för de mänskligarättigheterna som skrivelse 2001/02:83 En nationellhandlingsplan för de mänskliga rättigheternahänvisar till (avsnitt 5.2 s. 23 f.), pågår ettarbete i en interdepartemental arbetsgrupp för attse över frågan om vilka konventioner som börratificeras och därmed eventuella ytterligareratifikationer. Det kan därmed konstateras, menarutskottet, att frågan om ratifikationer av olikakonventioner får en tillfredsställande beredninginom ramen för regeringens arbete.Tilläggsprotokoll till FN:s konvention omekonomiska, sociala och kulturella rättigheterNär det gäller frågan om ett tilläggsprotokoll tillFN:s konvention om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter noterar utskottet attregeringen i skrivelse 2003/04:20 Mänskligarättigheter i svensk utrikespolitik förklararföljande:De senaste åren har frågan om etttilläggsprotokoll till konventionen omekonomiska, sociala och kulturella rättigheterdiskuterats inom FN. Ett protokoll skullemöjliggöra för individer att klaga på sin statför att den inte skyddar individens ekonomiska,sociala eller kulturella rättigheter. En liknandemekanism finns redan för konventionen för demedborgerliga och politiska rättigheterna.Under år 2003 har en arbetsgrupp upprättatsunder FN:s kommission för de mänskligarättigheterna för att överväga förslag till etttilläggsprotokoll till konventionen omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.Sverige kommer att aktivt delta iarbetsgruppens diskussioner om etttilläggsprotokoll, även om regeringen inte ärövertygad om att ett sådant protokoll är detbästa sättet att främja dessa rättigheter.Dessutom kommer att verka för att deekonomiska, sociala och kulturella rättigheternapå ett effektivt sätt drivs inom övriga delar avFN-systemet, inte minst på utvecklingssidan.Utskottet står bakom denna politik.FN:s konvention om avskaffandet av alla formerav rasdiskrimineringUtskottet vill starkt betona alla människors likavärde och rättigheter. Ingen får diskrimineras ellerhindras från att utnyttja sina rättigheter på grundav kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,språklig eller religiös tillhörighet,funktionshinder, sexuell läggning eller politiskeller annan uppfattning. Skyddet mot diskrimineringär en av hörnstenarna i arbetet för de mänskligarättigheterna.Det främsta internationella instrumentet för attmotverka etnisk diskriminering utgörs av FN:skonvention om avskaffandet av alla former avrasdiskriminering (CERD, Convention on theElimination of All Forms of Racial Discrimination)som antogs i 1965. Konventionen innefattarförbud av rasistiska och fascistiska organisationeroch syftar till att garantera alla människor,oavsett ursprung, absolut och fullständig rätt tillalla tänkbara mänskliga rättigheter. Uttrycket"rasdiskriminering" avser varje skillnad, undantag,inskränkning eller företräde på grund av ras,hudfärg, härstamning eller nationellt eller etnisktursprung, som har till syfte eller verkan attomintetgöra eller inskränka erkännandet, åtnjutandeteller utövandet, på lika villkor, av mänskligarättigheter och grundläggande friheter på politiska,ekonomiska, sociala, kulturella eller andra områdenav det offentliga livet.Enligt rasdiskrimineringskonventionen åtar sigkonventionsstaterna att fördöma [kolla*] all form avrasdiskriminering och att med alla tillgängligamedel bedriva en politik som leder till avskaffandeav alla former av rasdiskriminering.Konventionsstaterna förbinder sig också att stiftalagar som förbjuder rasdiskriminering samt bekämpafördomar som kan leda till rasdiskriminering.Enligt artikel 2 i rasdiskrimineringskonventionenskall staten vidta ett antal olika åtgärder för attbekämpa rasism. Flera olika typer av insatser behövsför att bekämpa brottslighet med anknytning tillrasism och främlingsfientlighet. Detsamma gäller,vilket även diskuteras i utskottets betänkande2003/04:UU9, möjligheterna att bekämpa politiskaaktiviteter som bygger på våldsamma angrepp och hatmot vissa grupper eller vissa politiskaarbetsformer. Endast lagstiftning är intetillfyllest enligt utskottets uppfattning. Det krävssamarbete mellan olika myndigheter, kunskap ochutbildning men även uppföljning av nyare regler föratt utvärdera om reglerna fungerar i enlighet medsina syften. Rättsvårdande myndigheter och domstolarhar en särskilt viktig uppgift att fylla i dessasammanhang.Principen om icke-diskriminering utgör grunden förhela det system av rättsregler som skapats för demänskliga rättigheterna. I FN:s konvention om demedborgerliga och politiska rättigheterna stadgasatt ingen åtskillnad får göras på grundval av ras,hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annanåsikt, nationellt eller socialt ursprung, egendom,härstamning eller annan ställning. Irasdiskrimineringskonventionen inkluderas däremotinte politiska åsikter som diskrimineringsgrund.Enligt utskottets mening är det angeläget attverka för att alla stater förmås efterleva redangjorda konventionsåtaganden. Utskottet bedömervidare att en omförhandling av konventionen kan varasvår att få till stånd. I sammanhanget kankonstateras att det vid Interparlamentariskaunionens session i våren 2003antogs en resolution som uppmanar FN att utsträckaden internationella konventionen om avskaffande avalla former av rasdiskriminering till att ocksåomfatta politiska aktiviteter som härstammar frånhat och våld . [15]Utskottet vill vidare framhålla att FN:s vid mot rasism,främlingsfientlighet och relaterad intolerans 2001rekommenderades att förbereda kompletterandeinternationella normer för att stärka och uppdaterainternationella instrument mot rasism,rasdiskriminering, främlingsfientlighet ochrelaterad intolerans i alla dess aspekter.Utskottet konstaterar också attEuropakonventionens artikel 14 innehåller ettdiskrimineringsförbud. Även i EG-rätten, tillexempel artikel 13 i EG-fördraget och artikel 21 iEU-stadgan, finns bestämmelser varigenomdiskriminering förbjuds. Utskottet anser också attdet förslag till fördrag om upprättande av ettkonstitutionellt fördrag för Europeiska unionen, somsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetbehandlat i betänkande 2003/04:KUU1, innehållertydliga och adekvata bestämmelser varigenomdiskriminering förbjuds.Ett förbud mot diskriminering finns även iregeringsformen. Enligt andra kapitlet, sombehandlar de grundläggande fri- och rättigheterna,får lag eller annan föreskrift inte missgynnamedborgare därför att han eller hon med hänsyn tillras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhörminoritet. I finns ävenlagen (2003:306) om förbud mot diskriminering somytterligare förstärker diskrimineringsskyddet.Tilläggsprotokoll 12 till EuropakonventionenUtskottet konstaterar att iartikel 14 innehåller ett diskrimineringsförbud. Etttilläggsprotokoll 12 till konventionen, sominnehåller ett generellt diskrimineringsförbud, harnyligen antagits. Enligt utskottets mening hartilläggsprotokollet fått en mycket allmänt hållenutformning, eftersom protokollet är avsett att täckamånga praktiska situationer. Det reella innehållet iförbudet kommer därför att bli beroende avEuropadomstolens tolkning av protokollet. Därmed gårdet inte heller att förutse diskrimineringsförbudetsverkliga innebörd i enskilda, konkreta situationerförrän det finns en utvecklad rättspraxis medavgöranden från . Utskottetkonstaterar att regeringen alltsedan förhandlingarnaom protokollet började har uttalat sig för ettseparat instrument med mer utvecklade och precisabestämmelser för att mer effektivt kunna främjakampen mot diskriminering. Utskottet delar dennauppfattning. Protokollets vida tillämpningsområdegör också att staten mycket väl kan anses ansvarigför handlingar som vidtas av enskilda, t.ex.hyresvärdar, restaurangägare eller arbetsgivare.Enligt utskottets mening skall åtgärder mot sådandiskriminering i första hand hanteras i nationelllagstiftning.I dagsläget har 33 av 45medlemsstater undertecknat tilläggsprotokoll 12.Endast fem stater - , ,, och - har ratificeratprotokollet. Protokollet har ännu inte trätt ikraft.