bet · GR01MJU13 · 2004-03-30 00:00:00 — Somregeringen anför skulle därmed ett införande avindividuella kvoter för den svenska andelen avtotalkvoten på berört bestånd inte nödvändigtvisinnebära några förbättringar förbeståndssituationen. Ett komplicerat problem i enförvaltning som utgår från äganderätten är denfördelning mellan nyttjarna och den överföring avförmögenhet från samhället till enskilda som kan skei ett begynnelseskede. Utskottet delar regeringensuppfattning att risken i detta fall är överhängandeatt antalet aktörer minskar med tiden och att detsmåskaliga fisket därmed kraftigt missgynnas.Ytterligare effekter som har visat sig i andraländer är en förändring från fiskarägda kvoter tillatt företag, exempelvis beredningsindustrier, köperupp kvoter. Regleringar kan i vissa fall mildradessa effekter men utskottet delar regeringensuppfattning att det inte finnstillräckliga analyser av vilka effekter ett ITQ-system skulle kunna ha på svenskt fiske och svenskafiskresurser för att förorda ett sådant system. Detfinns emellertid andra modeller för att uppnåtydligare nyttjanderätter. En modell innebär atträtten till fiske inom ett geografiskt områdeavsätts till ett lokalt samhälle eller en gruppfiskare inom ett särskilt område. En annan modellinnebär att en viss andel av ett bestånd avsätts fören grupp fiskare. Även dessa system har som syfteatt skapa starkare incitament för yrkesfiskarnasjälva att förvalta resursen långsiktigt hållbartoch därmed minska behovet av myndighetsreglering.Enligt utskottets mening skapar systemen också ökademöjligheter för fiskaren att planera för framtiden,vilket är positivt för såväl investeringsviljan somföryngringen inom kåren. Sådana modeller kan habättre förutsättningar att fungera i det svenskafisket. En av de genomförda ändringarna ifiskelagen (1993:787) (prop. 2002/03:41, bet.2002/03:MJU16, rskr. 2002/03:173) innebär attfiskelagens bemyndigande att meddela föreskrifterför fiskevården har vidgats till att gälla ävenföreskrifter för fiskets bedrivande. Ett av skälentill denna ändring är hänsyn till den regionalautvecklingen, som kan göra det motiverat att meddelaföreskrifter om särskild fördelning av fiskeresursereller att fisket skall ske inom vissa bestämdaområden.Utskottet delar regeringens uppfattning attFiskeriverket i högre utsträckning bör utnyttja sinabemyndiganden att fördela kvoterade bestånd. Somregeringen anför bör principer och modeller för enfördelning utvecklas och särskild hänsyn tas tillden regionala utvecklingen, främjandet av kustfisketsamt till behovet av en förankring hos det berördayrkesfisket. Det är enligt utskottets meninglämpligt att de försök som genomförs kopplas sammanmed projekt rörande lokal eller regionalförvaltning. Utskottet finner det angeläget att,inom ramen för ett hållbart resursnyttjande,avvägningen mellan olika kategorier av yrkesfiskaregörs så att den bidrar till uppfyllandet av depolitiska målen. Med det anförda avstyrks motionerna2003/04:MJ19 (fp) yrkande 4, 2003/04:MJ20 (kd)yrkande 3 och 2003/04:MJ21 (c) yrkande 4 i den månde inte kan anses tillgodosedda.1.3 Tekniska åtgärderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden(m, fp, kd, c, mp) om bl.a.redskapsutveckling, utökning av fredadeområden och vattenägarens fiskerätt.Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning tillvad som anförs i propositionen och pågåendearbete på områdena.PropositionenRegeringen anser att tekniska åtgärder, såsomreglering av fiskeredskap och fiskemetoder,tillfälliga stopp samt fredade områden, bör användasmer aktivt för att uppnå ett långsiktigt hållbartfiske och för att skapa ändamålsenliga regleringaranpassade efter regionala och lokala förhållandenoch till stöd för kust- och insjöfisket samtfritidsfisket. Val av skyddsinstrument måste enligtregeringen göras från fall till fall beroende påfiskemönster, hotbild och naturvärden. Berördaintressenter bör genom kontinuerligtinformationsutbyte ges möjlighet att lämnasynpunkter över och förslag på tekniska åtgärder.MotionernaFiskeriverkets förslag att även de som fiskar påenskild fiskerätt skall omfattas av regleringeninger oro enligt motionärerna i motion 2003/04:MJ14(m). De finner det anmärkningsvärt om centralabeslut skulle komma att ta över lokalt fattade ochförankrade beslut, särskilt i insjöar.Redskapsanvändning skall inte regleras genomförordning utan måste få ta ställning tilldet slutliga förslaget (yrkande 6). Underförutsättning av avslag på motionens yrkande 1 omavslag på propositionen anförs i motion 2003/04:MJ21(c) att redskapsutveckling bör prioriteras i syfteatt åstadkomma ett mer selektivt fiske. Ökade medelbör avsättas för att i samverkan mellan fiskare,forskare och redskapstillverkare för att utvecklaskonsammare och mer selekterade redskap (yrkande 5).Enligt motion 2003/04:MJ408 (kd) bör arbetet medatt utveckla de olika former av begränsningar somhar införts eller är på väg att införas, t.ex. ökadmaskstorlek, höjda minimimått på fångad fisk,åtgärder för att begränsa bifångsterna,begränsningar av garnmängd och användning avdrivgarn, ökad kontrollverksamhet samtredskapsutveckling, fortsätta nationellt ochinternationellt (yrkande 17 delvis).Enligt motion 2003/04:MJ19 (fp) bör Fiskeriverketfå i uppdrag att på försök inrätta fredade områdenvars storlek varierar i takt medbeståndsvariationen. Områden i kustzonen måsteavsättas för att skydda den miljön ochförstärka fiskbestånden (yrkande 5). Fiske med nätav icke yrkesfiskare bör inte tillåtas ivattenområden på grundare än (yrkande 6). Vattenägarens fiske, såvida det ejingår i propositionens definition av kust- ochinsjöfiske, bör enligt motion 2003/04:MJ20 (kd) inormalfallet vara tillåtet på fredade områden.Fritidsfiske med stöd av allmän rätt bör däremotinskränkas i dessa områden (yrkande 9). Underförutsättning av avslag på motionens yrkande 1 omatt propositionen bör avslås anförs i motion2003/04:MJ21 (c) att ersättningar till berördanäringsidkare vid temporära fiskestopp måsteutbetalas skyndsamt (yrkande 6). I motion2003/04:MJ434 (mp) anförs att regeringen bör verkaför att skydda havsområden så att de kan fredas förfisket. Det framhålls i motionen som angeläget attregeringen och berörda myndigheter i samråd medkommissionen klargör om det finns hinder förfredning för fiske i skyddade havsområden. I så fallbör regeringen inleda en dialog med kommissioneneller vid behov ta andra initiativ för att få tillstånd en förändring (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeI propositionen anförs att utvecklingen av tekniskaåtgärder syftar till ett mer selektivt fiske genomatt fångsten av ungfisk minimeras så att fisken kanväxa och fortplanta sig och därigenom bidra till atttrygga beståndets återväxt. Syftet är också attminimera fångsten av oönskade arter som saknarkommersiellt värde eller fisk för vilkenyrkesfiskarna inte längre har några kvoter.Som regeringen anför kan de biologiska ochekonomiska fördelarna med denna typ av tekniskaåtgärder vara omfattande eftersom fångad ungfisk ochandra oönskade arter som slängs överbord sällanöverlever. Med ökad fokusering på skyddet avekosystem har tekniska åtgärder även utvecklats motminskad påverkan på den miljön såsom känsligabottnar, däggdjur, fåglar och andra arter.Tekniska åtgärder kan också syfta till att ökakvaliteten på den fisk som fångas. I likhet medregeringen anser utskottet det angeläget att ettfortsatt arbete på detta område bedrivs.De viktigaste tekniska åtgärderna tillämpasvanligen i särskilda geografiska områden ochomfattar bl.a. minsta maskstorlek, användning av merselektiva redskap såsom trålmodeller med s.k.flyktpaneler som minskar fångster av bl.a. ungfisk.Åtgärder såsom förbud mot fiske i vissa områden ochunder vissa perioder, s.k. fredade områden, kan ävensyfta till att skydda ung eller lekande fisk.Därutöver finns bestämmelser om minstalandningsstorlek för fisk och skaldjur samtbegränsningar av bifångst. Det finns dock få, om ensnågra, generella eller optimala lösningar förtekniska åtgärder. Utskottet anser det därförangeläget att valet av åtgärd väljs mot bakgrund avdet aktuella syftet. Sektorsansvar, regionalförankring samt ökad delaktighet och en utveckladdialog med berörda intressenter är viktiga vid valenav åtgärder liksom samverkan mellan myndigheter ochlokala fiskare samt övriga berörda. Som utskottetanfört tidigare i detta betänkande utgörs enändamålsenlig modell av det arbete som bedrevs föratt skydda Koster/. Olika kategorierav fiskare, myndigheter och forskare lyckades härskapa en konstruktiv dialog som ledde till enighetom de regleringar som infördes.Arbetet med utveckling av tekniska åtgärder kanbedrivas såväl nationellt som internationellt.Regeringen har varit pådrivande för deninternationella utvecklingen där exempelvis den merselektiva torsktrålsmodellen BACOMA (Baltic CodManagement) numera har införts som enda tillåtnatrål inom EU:s vatten i . Genom dennatrålmodell har fångsterna av småtorsk minskatavsevärt och torsken får därmed möjlighet att lekainnan den fångas. I syfte att skapa fiskeregler påEU-nivå som stöder svenska nationella mål ochförvaltningsverktyg avser regeringen att fortsattdriva på utvecklingen av de rådsförordningar (850/98och 88/98) som innehåller bestämmelser om tekniskaåtgärder. Som anförs i propositionen är en viktigförutsättning för det internationella arbetetmotsvarande utveckling på nationell nivå. Detankommer enligt utskottet även fortsättningsvis påFiskeriverket att komplettera med bestämmelser pånationell nivå och vara pådrivande i den nationellautvecklingen inom området.Områdesskydd kan genomföras medfiskerilagstiftningen eller med miljölagstiftningensom grund. Utifrån vad som bedöms vara lämpligast idet enskilda fallet kan såledesfiskerilagstiftningen eller miljölagstiftningenanvändas. När fiskerilagstiftningen inte ärtillämpbar, t.ex. när det är fråga om utsläpp,sjöfart m.m., bör, som regeringen anför, annanlämplig lagstiftning övervägas för att skapatillfredsställande skydd för fiskbeståndensfortlevnad. har beslutat att senast år2010 skall av skyddsvärda miljöeroch av kust- och skärgårdsområden medhöga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigtskydd. skall ytterligare fem marinaområden vara skyddade som reservat och berördamyndigheter skall ha tagit ställning till vilkaövriga områden i marin miljö som behöver ettlångsiktigt skydd. Mot den bakgrunden harFiskeriverket och fått i uppdragatt utreda möjligheterna att fram till år 2010införa fiskeförbud i ett skyddat marint område.Detta arbete pågår genom att kriterier ochstrategier för skydd av områden utarbetas,att den biologiska mångfalden i reservat medeller utan fiskeförbud följs upp samt attutsjöområden med skyddsvärda miljöer och arterkartläggs och samverkansformer med berörda parterutvecklas. Trots att bevarandet av särskiltskyddsvärda miljöer har gått framåt i och medarbetet med Natura 2000 delar utskottet regeringensuppfattning att detta arbete måste påskyndas ochprioriteras av myndigheterna så att det uppsattamiljömålet kan uppnås till år 2005.Utskottet vill i sammanhanget erinra omHavsmiljökommissionens framlagda förslag sominnebär att hela delas in i zoner därolika former av nyttjande tillåts (SOU 2003:72).Bland annat föreslås en kärna av marinaskyddsområden där uttag av resurser inte skall ske,dvs. områden med fiskeförbud skall inrättas, samtett större system av skyddade områden där vissatyper av brukande kan tillåtas.Havsmiljökommissionens förslag behandlas nu iRegeringskansliet, och regeringen uttalar ipropositionen sin avsikt att återkomma i frågan.Utskottet har inhämtat att ochFiskeriverket på regeringens uppdrag harutrett möjligheten att införa fiskestopp i skyddademarina områden. Verken, som har undersökt 15områden, föreslår bl.a. att ett eller flera avområdena Fladen, , Lilla Middelgrund,/, , /Hartsö, Kvädöfjärden ochSalvorevKopparstenarna avsätts somfiskfredningsområden. Som utskottet anfört ovan kanskydd av områden ske på olika sätt.Exempelvis utpekas Natura 2000-områden i marinmiljö, och lämnade Sverigetillsammans med sju andra in enansökan till IMO att klassa som ettsärskilt skyddat havsområde (PSSA). I propositionenuttalar regeringen sin avsikt att under år 2005lägga fram förslag med anledning avHavsmiljökommissionens betänkande, vilket enligtregeringen kommer att ske dels imiljömålspropositionen, dels i en skrivelse om ennationell strategi för en hållbar havsmiljö. Ibetänkandet har kommissionen föreslagit attfiskeförbud bör införas i fyra områden, två kustnäraoch två utsjöområden i vardera ochVästerhavet.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottetansluter sig till vad som anförs i propositionen omtekniska åtgärder på fiskets område. Därmed finnerutskottet syftet med motionerna 2003/04:MJ14 (m)yrkande 6, 2003/04:MJ19 (fp) yrkandena 5 och 6,2003/04:MJ20 (kd) yrkande 9, 2003/04:MJ21 (c)yrkandena 5 och 6, 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 17delvis och 2003/04:MJ434 (mp) yrkande 4 i väsentligadelar tillgodosett. Motionerna i dessa delar bördärmed lämnas utan vidare åtgärd från riksdagenssida.1.4 FiskerikontrollUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (fp)om åtgärder för förbättrad fiskerikontrolloch efterlevnaden av regler om fiskekvoteroch fångstmetoder. Motionsyrkandena avstyrksmed hänvisning till propositionen samttidigare beslut och pågående arbete påområdet.PropositionenFör det småskaliga kustfisket bör, enligtregeringens bedömning, ett säkert och effektivtsystem för fångstrapportering utvecklas. Regeringenlägger stor vikt vid fortsatt utveckling avsamarbetsformerna och effektivisering avkontrollverksamheten inom området. I det framtidafiskerikontrollarbetet är det enligt regeringenangeläget att beakta det småskaliga fiskets behovoch krav.MotionernaÅtgärder för förbättrad fiskerikontroll, förbättradoch utökad satellitbaserad övervakning,landningskontroller och utökade sjökontroller förolika slags fisken begärs i motion 2003/04:MJ19(fp). Samarbetet mellan ochKustbevakningen måste fortsätta och utvecklas medandra länder, främst inom ramen för EU-samarbetetoch den gemensamma fiskeripolitiken. Nationellt börsamverkan mellan , ,och utökas och inom EU börbl.a. en gemensam regional förvaltning av Östersjöntillskapas. I detta arbete är enligt motionärernamiljölotssystem ett av de viktigaste instrumenten(yrkande 8). När det gäller skärpt kontroll avefterlevnad av fiskekvoter och fångstmetoder börenligt motion 2003/04:MJ472 (fp) de ökade medlentill användas bl.a. för skärptövervakning av fiskekvoter och fångstmetoder och föruppbyggnad av ett miljölotsningssystem (yrkande 16).Utskottets ställningstagandeFiskerikontrollen har fått ökaduppmärksamhet. I den allmänna debatten framförs kravpå skärpning av fiskerikontrollen, att rätt redskapanvänds, att minimåtten hålls, att rättdokumentation finns och att olagligt fiskeförhindras.För den svenska fiskerikontrollen ansvararFiskeriverket och . hardet övergripande ansvaret och utför även denadministrativa kontrollen av fisket. Detta innebäratt bl.a. fångstuppgifter från svenskt och utländsktfiske rapporteras till och granskas avFiskeriverket. granskade verket ca 135000 rapporter för registrering och kontroll meduppgifter om fångster, landningar och/eller förstaförsäljning, främst i form av dagliga loggblad menäven i annat format som fångstjournaler,avräkningsnotor, radiorapporter samt deklarationerom övertagande och transportdokument. Till dettakommer information från det satellitbaseradeövervakningssystemet. har somuppgift att kontrollera efterlevnad av bestämmelserom fiske till sjöss och vid landning i svensktsjöterritorium, ekonomiska zon samt sjöarnaVänern, och . Kustbevakningenbedriver fiskerikontrollen som en integrerad del avmyndighetens ordinarie kontroll ochtillsynsverksamhet. Andra myndigheter som haruppgifter inom fiskerikontrollen är ,och . Fiskeriverketoch har fördjupatsamarbetet och genomför fiskerikontrollernautifrån ett riskanalysbaserat arbetssätt.Merparten av den svenska fångsten från detyrkesmässiga fisket sker på fiskbestånd som viförvaltar gemensamt med andra länder. Dessutomlandas svenska fångster i stor utsträckning även iandra länder. Som anförs i propositionen ärsamverkan med andra länders myndigheter inomfiskerikontrollområdet av stor vikt, och haröverenskommelser om myndighetssamverkan med Danmarkoch med Norge.Landningskontrollen av fångsterna kommer även ifortsättningen att vara av central betydelse.Dessutom krävs ett fortsatt arbete med att utvecklaoch förbättra den svenska fiskerikontrollen.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att genom deändringar i fiskelagen (1993:787) som trädde i kraftden har påföljderna för enskilda föröverträdelser på fiskeområdet skärpts betydligt(prop. 2002/03:41, bet. 2002/03:MJU16, rskr.2002/03:173). Härutöver har regeringen uppdragit åtFiskeriverket att bedöma omfattningen avorapporterat fiske och övrig illegal hantering avfisk. Detta uppdrag skall avrapporteras tillregeringen . Vidare har regeringentidigare beslutat om att låta utvärdera den svenskafiskerikontrollen . I detta sammanhangkommer bl.a. beaktas EU:s krav på förbättringar avden svenska fiskerikontrollen, behovet avytterligare sjökontroller för olika slag av fiskensamt förstärkning av myndigheternas roller. Enförbättrad fiskerikontroll skall enligt regeringenses som ett led i arbetet med ett hållbart nyttjandeav fiskresurserna. I likhet med regeringen läggerutskottet stor tyngd vid en fortsatt utveckling avsamarbetsformerna samt en effektivisering avkontrollverksamheten inom detta område.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärangeläget att i det framtida fiskerikontrollarbetetbeakta det småskaliga fiskets behov och krav.Utskottet gör samma bedömning som regeringen attfortsatt användning av de små hamnarna är av viktför en framgångsrik satsning på det småskaligafisket. krävs en fortsatt högambitionsnivå när det gäller kontrollen om Sverigeäven i fortsättningen skall kunna leva upp tillmålen om hållbar fiskeriförvaltning ochinternationella åtaganden på området. Enförutsättning härvidlag är god information omgällande regler om fiskerikontroll. En särskildutmaning från kontrollsynpunkt är vidare de nyaförvaltningsformerna för lokalt och regionalt fiske,och den stora geografiska spridningen av hamnarutgör en av flera faktorer att beakta vidutformningen av en effektiv kontroll. Eftersom ävensmåskaliga kustfiskeaktiviteter har betydelse förbeståndsvården och den akvatiska miljön i övrigt ärdet i det framtida fiskerikontrollarbetet angelägetatt beakta det småskaliga fiskets uppgiftslämnandeoch behovet av effektiv uppföljning närafiskeaktiviteterna. I propositionen uttalarregeringen sin avsikt att ge i uppdragatt utveckla ett säkert och effektivt men samtidigtenkelt system för rapportering av det småskaligakustfisket, som säkerställer att fiske under olikaförvaltningsförutsättningar, som regional och lokalförvaltning, kan följas upp av fiskerikontrollennationellt.I samband med propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130 bet.2001/2002:MJU3, rskr. 2001/2002:36) harKustbevakningen tilldelats ytterligare medel förökade övervakningsinsatser och satellitspaning tillhavs för att spåra olje- och kemikalieutsläpp. Dettabör enligt utskottets mening medverka även till enförbättrad fiskerikontroll. 2004 har anslaget till fåtten överföring från utgiftsområde 20, vilket innebäratt anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfaldhar höjts med för finansieringav den ökade miljöövervakningen. Inom EU harmedlemsländerna i enlighet med EG:s förordning2847/1993 artikel 23 reglerat påföljderna föröverskridande av ländernas högsta tillåtnafångstmängder (TAC:er) så att sanktionen blir avdragpå nästa års TAC. Som utskottet anfört ovan skärptesden för del påföljdernabetydligt för enskilda för överträdelser påfiskeområdet.Frågan om ett system med miljölotsar diskuteradesinom Helcom () införantagandet av den s.k. Köpenhamnsdeklarationenhösten . Frågan kom emellertid inte att förasvidare eftersom ett sådant system inte bedömdesmedföra en sådan effektivitetshöjning att detmotsvarade de relativt sett höga kostnaderna.Utskottet vill emellertid påpeka att lotsplikt utgören av de tre åtgärdstyper som kan vara aktuella soms.k. PSSA-åtgärder (Particularly Sensitive Sea Area)enligt den rapport som på regeringensuppdrag avlämnade om förutsättningarnaför att klassa som särskilt känsligthavsområde i enligt med FN:s sjöfartsorganisations(IMO) regelverk.Med det anförda ansluter sig utskottet till vadregeringen anför om utvecklande av ett system förfångstrapportering för det småskaliga kustfisket.Även i övrigt ansluter sig utskottet till vad somanförs i propositionen i denna del. Därmed finnerutskottet syftet med motionerna 2003/04:MJ19 (fp)yrkande 8 och 2003/04:MJ472 (fp) yrkande 16 i alltväsentligt tillgodosett. Någon vidare åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionsyrkandenafinner utskottet inte påkallad.2 Förbättrade förutsättningar förkust- och insjöfisket2.1 Forskning och utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden(s, m, fp, kd, c) om forskning och utvecklingpå fiskets område. Motionsyrkandena avstyrksmed hänvisning till vad som anförs ipropositionen, till pågående arbete inombl.a. och Formas och till avregeringen aviserade uppdrag.PropositionenEnligt regeringen krävs förstärkt forskning omfisksamhällen, reproduktionsområden, biologiskaeffekter av fiskemetoder och biologisk mångfald.Även arbetsmiljö- och säkerhetsförbättrande åtgärderför yrkesfiskare och fritidsfiskare bör bli föremålför ökad forskning och utveckling. Allt nyttjande avbestånden bör beaktas, och den lokala kunskapen hosfiskare och andra intressenter bör tas till vara.Samverkan på forskarnivå mellan limnologer, marin-biologer och fiskeribiologer framhålls ipropositionen som önskvärd. Regeringen anser därföratt forskning och bestånd av betydelse för kust- ochinsjöfisket samt fritidsfisket bör stärkas och enlångsiktig strategi för forskning och utvecklinginom fiskeområdet utarbetas.MotionernaBehovet av ökade resurser till en långsiktigsatsning på fiskeforskning framhålls i motion2003/04:MJ16 (s). Långsiktighet är enligtmotionärerna viktig för bl.a. utvecklingen av försvenskt fiske viktiga arter. I motionen betonas ävenvikten av konstruktivt samarbete mellan forskare ochyrkesfiskare (yrkande 1). Enligt motion 2003/04:MJ19(fp) måste den lokala kunskapen hos fiskare ochandra intressenter tas till vara vidkunskapsinsamling (yrkande 9). Samverkan påforskningsnivå mellan limnologer och marinbiologerär nödvändig, och det av regeringen aviseradeuppdraget till Formas bör ges och med enmycket snar tidpunkt för redovisning (yrkande 10).Forsknings- och myndighetsnärvaro vid Östersjönsviktigaste fiskeområden har stor betydelse när detgäller Östersjöproblematiken (yrkande 11). Vidavslag på motionens yrkande 1 att propositionen böravslås betonas i motion 2003/04:MJ21 (c) vikten avatt forskningen breddas till att omfatta all marinoch limnologisk forskning och inte endast forskningom fiskbestånd. Enligt motionärerna finns uppenbarafördelar med ett bredare angreppssätt (yrkande 7).Enligt motion 2002/03:MJ282 (m) måste pågåendeforsknings- och utvecklingsarbete på detmarinbiologiska området få resurser för att utforskavad som är anledningen till att allt mindre torskfinns i våra hav (yrkande 2). Behovet avuppskattningsprov för att fastställa fiskbeståndensstorlek i och framhålls imotion 2002/03:MJ483 (s). I motion 2002/03:MJ493 (c)anförs att regeringen bör återkomma med förslag därnationella medel avsätts för forskning om utvecklingav fångstmetoder för ett hållbart resursutnyttjande.Även forskning om alternativa havsprodukter och omtillvaratagande av outnyttjade arter genom attutveckla nya produkter bör ingå i förslaget. Stödtill investeringar i kunskap och ny teknik för attgarantera god kvalitet och möta nya marknader börprioriteras (yrkande 4). Yrkandet upprepas i motion2003/04:MJ433 (c) yrkande 4.