bet · GS01TU1 · 2004-11-18 00:00:00 — med en uppdelning påtransportslag, regioner och objektsnivå.Utskottet har valt att behandla motionsyrkandena om särskiltutpekade infrastrukturprojekt i ett sammanhållet avsnitt motbakgrund av den rollfördelning inom planeringsprocessensom fastställt genom det transportpolitiska beslutetår (1997/98:TU10).Bakgrunden är densamma som utskottet redovisade i maj2004. Således innebär denna rollfördelning att rolli första hand bör vara att ange övergripande mål och riktlinjerför planeringen, fastställa finansiella ramar, säkerställa engod kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar fören effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser.Enligt utskottet betyder det att vilka åtgärder som skallgenomföras och när de skall ske främst bör bestämmas inomramen för trafikverkens och länens långsiktiga planering medutgångspunkt från beslut med anledning avinfrastrukturpropositionen. skall också se till attregeringen återrapporterar i vilken grad insatta resurser harbidragit till uppfyllelsen av fastlagda mål. Principen är alltsåatt beslut i transportfrågor bör vara så decentraliserade sommöjligt med en tydlig rollfördelning mellan planeringsnivåeroch aktörer.Staten och kommunerna har ett ansvar för att sådanatrafikanläggningar som behövs för allmänna transportbehovkommer till utförande. Statens ansvar omfattar sådanaanläggningar som svarar mot nationella och internationellatrafikbehov liksom den interregionalapersontransportförsörjningen. Det är också statens ansvar attombesörja en ändamålsenlig uppföljning av trans-portpolitiken i stort och av hur de transportpolitiska målenhar uppnåtts. Denna grundläggande rollfördelning hindrarinte att det kan finnas skäl för att göra merpreciserade ställningstaganden i vissa fall, t.ex. när det gällersärskilda projekt som är av väsentlig betydelse förtrafiksystemets effektivitet eller som kräver särskildafinansieringslösningar eller som av andra skäl har en särskilddignitet.Flera av motionsförslagen berör också projekt som harinternationell anknytning. Enligt utskottet ställer förändringari vår omvärld, inte minst genom i vårtnärområde, krav på infrastrukturen för att möta nyaresmönster och nya transportvägar. Utskottet delar därför dengrundläggande syn som kommer till uttryck i flera motionerom vikten av att ett europeiskt perspektiv anläggs i sambandmed planering av vägar och järnvägar. Det är därför medtillfredsställelse utskottet konstaterar att det i trafikverkensplaneringsdirektiv föreskrivs att ett europeiskt synsätt skallutgöra en utgångspunkt i planeringsarbetet.I de nu aktuella motionerna lämnas i flertalet fall förslagsom rör nationella infrastrukturprojekt som kommer attomfattas av de nationella planer som fastställs på grundval avde övergripande beslut och med de medel som riksdagenfattar beslut om. Enligt utskottets mening torde syftet medmånga av dessa förslag komma att tillgodoses, även om de ivissa fall inte alltid kommer till utförande så tidigt iplaneringsperioden som motionärerna hade önskat. Andramotionsförslag avser nationella infrastrukturprojekt, som ioch för sig måste anses angelägna, men som vid avvägningenmot andra angelägna behov får skjutas . Andramotionsförslag åter rör främst lokala och regionalatrafikfrågor som enligt den refererade rollfördelningenavgörs på regional nivå.Utskottet ville understryka att motionsförslagen visar på ettstarkt engagemang för en angelägen upprustning ochutbyggnad av infrastrukturen i landets olika delar och i vissaregioner. Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i flera motioner om att en fortsatt utveckling avinfrastrukturen är nödvändig för att trygga välfärden ochnäringslivets konkurrenskraft men också för att åstadkommaen regional balans och en bättre miljö.Utskottet bedömer att många av motionsförslagen kankomma att tillgodoses. Givetvis måste behovet av insatser påkommunikationsområdet vägas mot andra samhällsbehov.Det är därför oundvikligt att vissa - i och för sig angelägna -infrastrukturåtgärder får skjutas på framtiden.Utskottet vill i sammanhanget också nämna att statsrådetUlrica vid ett flertal tillfällen harsvarat på skriftliga frågor rörande särskilt utpekadeinfrastrukturprojekt. Frågorna har bl.a. rört tågförbindelsernaSundsvall-Härnösand, , i Mälardalenoch . Även frågor ominfrastrukturinvesteringarna i västra , ochVärmlands vägnät har besvarats av statsrådet.I sina svar har statsrådet bl.a. hänvisat till pågåendeutredningsarbete för vissa järnvägsprojekt inom ,den nationella väghållningsplanen som regeringen fastställdeden och den transportpolitiska propo-sitionen, som planeras till våren 2005.I sammanhanget vill utskottet anföra att regeringen,och bl.a. enatsom infrastruktursatsningar för att stärka ochVästsverige som utvecklings- och produktionsplats förfordonsindustrin. I dessa satsningar ingår bl.a. att bygga och . Infrastruktursatsningar görs ocksåpå järnvägen. Den s.k. Norge-Vänerbanan byggs ut tilldubbelspår hela sträckan vid börjar byggas ochger från en direktanknytning till hamn.Med hänvisning till redovisningen ovan och utskottetsuttalanden om bl.a. rollfördelningen i planeringssystemetanser utskottet att något särskilt initiativ i ärendet inte ärerforderligt. Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyr-kanden som förtecknats ovan under Motionsförslag i avsnittetSärskilda infrastrukturåtgärder m.m. under rubriker Vägar,Järnvägar och Flera trafikslag.Vad avser Europavägsklassning av kan utskottetkonstatera att Europavägsnätets omfattning beslutas inomramen för FN:s ekonomiska kommission för (ECE).Inom ECE har medlemsländerna kommit överens om attEuropavägsnätet företrädesvis skall bestå av motorvägar ochandra vägar som har en mycket hög teknisk ochtrafiksäkerhetsmässig standard. Även andra vägar kan bliEuropavägar, men det måste då finnas en avsikt i det berördamedlemslandet att höja standarden.I sammanhanget vill utskottet ånyo anföra att regeringen,och bl.a. enats ominfrastruktursatsningar för att stärka ochVästsverige som utvecklings- och produktionsplats förfordonsindustrin. Av regeringens pressmeddelande den 2november 2004, med anledning av detta, framgår att riksväg45 kommer att byggas ut och få fyra körfält hela vägenmellan och . En kraftig satsning görs föratt förstärka den mest trafikerade sträckan - den mellanAngeredsbron och - och den resterande delenmellan och byggs ut.Utskottet ser positivt på detta och den standardhöjning som utbyggnaden kommer att innebära. Utskottetkan dock för sin del inte förorda en Europavägsklassning i enlighet med vad som efterfrågas i motionerna.Utskottet avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden somförtecknats ovan under Motionsförslag omEuropavägsklassning av i avsnittet Särskildainfrastrukturåtgärder m.m.Politikområde 37 IT, elektronisk kommunikation och postMål- och resultatfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag till mål förpolitikområdet IT, elektronisk kommunikation och post.Det innebär att alla skall ha tillgång till ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbarinfrastruktur och därtill hörande samhällstjänster.Riksdagen bör vidare godkänna vad utskottet anfört om enfortsatt utveckling av mål- och resultatstyrningen inomområdet. Enligt utskottet ärfortsatta och intensifierade insatser angelägna för attklarlägga bl.a. effekterna av olika åtgärder för målen inompolitikområdet. I det sammanhanget framhåller utskottetvärdet av en redovisning av uppnådda resultat förpolitikområdet som helhet och över tiden i syfte att få enmer samlad bild av utvecklingen.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ett förslag i proposition2004/05:1 utgiftsområde 22 Kommunikationer inompolitikområdet IT, elektronisk kommunikation och post(punkt 19). Regeringen föreslår att riksdagen19. godkänner att målet för politikområde IT, elektroniskkommunikation och post är att alla skall ha tillgång till ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar infra-struktur och därtill hörande samhällstjänster.Politikområdets omfattningPolitikområdet omfattar informationsteknik, elektroniskkommunikation, post, grundläggande kassaservice samtalarmeringsfunktionen 112.MålRegeringens förslagDet övergripande målet för politikområdet formulerades isamband med att politikområden infördes i statsbudgeten för2001. Målet underställdes dock inte för beslut,främst beroende på att det fanns mål beslutade av riksdagenför de verksamheter som inryms inom politikområdet. Dåövriga politikområdesmål under utgiftsområdet harunderställts för beslut finns det dock skäl för attäven detta mål blir föremål för riksdagsbehandling.Riksdagen har preciserat det övergripande målet i det IT-politiska målet, i målen för sektorn elektroniskkommunikation och i det postpolitiska målet. Därutöver skalldet finnas en grundläggande kassaservice och nödalarmeringi hela landet.Målet för IT-politiken är att skall som första land bliett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet.1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256).Målen för sektorn elektronisk kommunikation är att enskildaoch myndigheter skall få tillgång till effektiva och säkraelektroniska kommunikationer. De elektroniskakommunikationerna skall ge största möjliga utbyte när detgäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris ochkvalitet. skall i ett internationellt perspektiv ligga iframkant i dessa avseenden. De elektroniskakommunikationerna skall vara hållbara, användbara ochtillgodose framtidens behov.De främsta medlen för att uppnå detta skall vara att skapaförutsättningar för en effektiv konkurrens utansnedvridningar och begränsningar samt att främjainternationell harmonisering. Staten skall ha ett ansvar påområden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses avmarknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr.2002/03:228).Det postpolitiska målet är att det skall finnas en posttjänst avgod kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emotbrev och andra adresserade försändelser som väger högst 20kilogram. Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådanaförsändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade ochkvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försän-delser befordras till enhetliga priser (prop. 1997/98:127, bet.1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304).Målet för den grundläggande kassaservicen är att alla i helalandet skall ha möjlighet att verkställa och ta emotbetalningar till enhetliga priser (prop. 2001/02:34, bet.2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125).ResultatRegeringenAv regeringens analys och slutsatser om IT-områdetstillgänglighet, tillit och kompetens framgår att regeringensbedömning dock är att det ännu är för tidigt att med säkerhetsäga att de statliga åtgärder som vidtagits bidragit till attmålet ett informationssamhälle för alla är på väg att uppnås.De utvärderingar, den mer systematiskastatistiksammanställning och den forskningsbevakning sominletts avses dock efter hand kunna ge underlag för en () har påregeringens uppdrag analyserat IT-politiken och bl.a. dragitslutsatser om hur väl lyckats i sin strävan att bli ettinformationssamhälle för alla före alla andra länder. ITPSmenar att även om inte är bäst inom alla IT-politiskaområden så är det mycket som tyder på att i relationtill andra IT-mogna länder lyckats tämligen väl med att få enbrett förankrad IT-utveckling. ligger fortfarandebland de allra bästa länderna inom de flesta områden. ITPSrekommenderar att regeringen tar ökad hänsyn till de gruppersom riskerar att permanent hamna utanförinformationssamhället.Regeringens bedömning är alltjämt att de åtgärder somvidtas inom ramen för IT-politiken och utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet kommer attmedverka till att informationsteknikens möjligheter utnyttjaspå ett aktivt sätt. De problem som regeringen tidigare pekatpå när det gäller nedgången i investeringstakten kvarstårdelvis fortfarande, eftersom IT-politiken bygger påsamverkan med marknadskrafterna.Av regeringens analys och slutsatser för verksamhetsområdetelektronisk kommunikation framgår att regeringen bedömeratt den utveckling som skett under föregående år och deåtgärder som () vidtagitmedverkat till att uppfylla de politiska målen. Många insatsersyftar till att främja konkurrensen på de olikadelmarknaderna, vilket är ett viktigt medel för att uppnåmålen. Genom den nya lagen om elektronisk kommunikationsom trädde i kraft har ett framtidsanpassat ramverketablerats. Regeringen bedömer att denna nya regleringkommer att ytterligare bidra till en positiv utveckling påmarknaden för elektronisk kommunikation, till gagn för såvälnäringsliv som konsumenter. Regleringens genomslag påmarknaden kan förväntas tillta i takt med att PTS arbete medmarknadsanalyser mynnar ut i färdiga beslut om särskildaskyldigheter för aktörer med betydande marknadsinflytande.På marknaden för abonnemang för fast telefoni har det ipraktiken inte existerat någon konkurrens. En försiktig börjantill förändring av konkurrenssituationen noteras i och med attett antal operatörer, främst Bredbandsbolaget, har börjat säljaabonnemang för fast telefoni till sina kunder i egna bred-bandsnät eller via DSL-access. Regeringen förväntar sig attkonkurrensen på marknaden för abonnemang för fast telefoniökar genom tillämpningen av den nya lagen och PTS fortsattatillsyn på området.PTS har tidigare konstaterat att de fortsatt höga priserna påSMS pekar på brister i marknadens funktionssätt och att detfinns utrymme för en ökad priskonkurrens. Regeringen anseratt detta är en giltig slutsats.Regeringen anser att det är viktigt att 3 G-operatörernalever upp till gjorda utfästelser, inte minst vad gällerbefolkningstäckning. Att så många som möjligt får del avmöjligheterna med ny informationsteknik är viktigt för attuppnå målet om ett informationssamhälle för alla.Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtagits av PTSmed syfte att skapa tillgänglighet för personer medfunktionshinder till elektroniska kommunikationstjänsterbidragit till att underlätta för dessa personer att utnyttja olikateletjänster.Av regeringens analys och slutsatser för verksamhetsområdetpost framgår att de åtgärder som vidtagits på postområdetunder året har bidragit till att upprätthålla en marknad med enfungerande postdistribution i landet som har medfört att allahar haft tillgång till postservice enligt de mål som uppställts ipostlagen (1993:1684).Vidare anser regeringen att de åtgärder som vidtagits avPTS med syfte att skapa tillgänglighet till posttjänster förpersoner med funktionshinder har bidragit till att underlättaför dessa personer att utnyttja posttjänsterna och attkommunicera med omvärlden.Av regeringens analys och slutsatser för verksamhetsområdetgrundläggande kassaservice framgår att regeringen bedömeratt Posten har uppfyllt de skyldigheter som bolaget har enligtlagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice.Därigenom har en god grundläggande kassaserviceupprätthållits i hela landet. Ersättningen om 400 miljonerkronor som har utgått till Posten har medfört atttillgången till denna kassaservice tryggats.Regeringens bedömning är att de åtgärder som PTSvidtagit i syfte att underlätta för personer medfunktionshinder att utnyttja kassatjänster har bidragit till attupprätthålla tillgängligheten för dessa personer.Utskottets ställningstagandeMål- och resultatfrågorI samband med behandlingen av mål- och resultatfrågor påpolitikområdet IT, elektronisk kommunikation och posthösten 2003 (bet. 2003/04:TU1) framhöll utskottet bl.a. attdet inom ramen för de av beslutade målen förområdet är det angeläget med ett fortsatt utvecklingsarbeteför att konkretisera innebörden av målen. Även i de fallmålen inte formuleras i termer av vad som skall ha uppnåttsen viss tidpunkt, är det dock viktigt att ett utvecklingsarbetebedrivs för att förbättra möjligheterna att göra en meningsfulluppföljning av effekterna av de statliga insatserna inomområdet, bl.a. genom att orsakssambanden mellan statligainsatser och uppnådda resultat klarläggs.I fråga om resultatredovisningen i budgetpropositionenbedömer utskottet i likhet bl.a. att fortsattaoch intensifierade insatser är angelägna för att klarlägga bl.a.effekterna av olika åtgärder för målen inom politikområdet. Idet sammanhanget vill utskottet nu framhålla värdet av enredovisning av uppnådda resultat för politikområdet somhelhet och över tiden i syfte att få en mer samlad bild avutvecklingen mot de mål inom politikområdet som riksdagenhar beslutat om.När det gäller mål- och resultatfrågor i övrigt har utskottetovan på politikområdet Transportpolitik redovisat ochutvecklat utgångspunkter och viktiga frågeställningar i dessafrågor. Vad utskottet där redovisar har även relevans påpolitikområdet IT, elektronisk kommunikation och post ochbör därför beaktas i utvecklingsarbetet med mål- ochresultatstyrningsfrågor också på detta politikområde.Utskottet kan konstatera att den bedrivna politikenenligt vad efterfrågat har följts upp av Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) och presenterats i studien för tillväxt och välfärd.Utskottet förutsätter att resultatet av studien liksom vadutskottet anfört i frågor som rör mål och resultatuppmärksammas och beaktas i det fortsatta IT-politiskautvecklingsarbetet. Utskottet återkommer i dessa frågor i sam-band med behandlingen av den IT-politiska proposition somregeringen avser att överlämna till våren 2005.Utskottet har mot denna bakgrund ingen erinran motregeringens förslag och godkänner således att målet förpolitikområdet IT, elektronisk kommunikation och post är attalla skall ha tillgång en samhällseffektiv och långsiktighållbar infrastruktur och därtill hörande samhällstjänster.När det gäller postverksamheten och den grundläggandekassaservicen, som genomgått stora förändringar ,vill utskottet vidare framhålla att det är positivt att regeringennu mer ingående studerar dessa områden genom den särskildeutredare som tillkallats (dir. 2003:117). Utredaren skall bl.a.analysera effekterna av liberaliseringen och utvärderanuvarande lagstiftning i förhållande till postmarknadensutveckling. I fråga om den grundläggande kassaservicen skallutredaren bl.a. bedöma samhällets behov av en grundläg-gande kassaservice och ta ställning till om staten bordefortsätta att ha nuvarande ansvar för servicen.Utredningen om den grundläggande kassaservicen äravslutad, och regeringen avser att återkomma med enproposition . Utredningen ompostverksamheten skall vara avslutad , och enproposition planeras till år 2006.Utskottet kommer att få anledning att återkomma till dessafrågor i samband med beredningen av dessa propositioner.Anslag m.m.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens ochmotionärernas förslag till medelsanvisningar m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationervad gäller politikområdet IT, elektronisk kommunikation ochpost. Regeringen föreslår att riksdagen21. för anvisar anslagen underutgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet medregeringens förslag i bilaga 1.Vidare behandlar utskottet följande två motioner vad gällerpolitikområdet IT, elektronisk kommunikation och post:- 2004/05:T437 av m.fl. (m),- 2004/05:T459 yrkande 21 av m.fl. (kd),: Förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifterTusental kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc6 71014 462---1 000-Post- och () är en till största delenavgiftsfinansierad myndighet. Det innebär att PTS självförfogar över de avgifter som tas ut av operatörerna.Avgiftsintäkterna för beräknas uppgå till 242miljoner kronor. För finansiering av bl.a. styrelsensförvaltningskostnader för upphandling av samhällsåtaganden(handikappåtgärder och uppgifter inom totalförsvaret) harinrättats anslaget 37:1 : Förvaltnings-kostnader för vissa myndighetsuppgifter. Under anslagetfinansieras även vissa projekt och uppdrag i syfte attförverkliga delar av den IT-politiska inriktningen avseendetillit samt myndighetens verksamhet vad gäller kvalificeradeelektroniska signaturer.För nästa budgetår föreslår regeringen en medelsberäkningpå ca med hänsyn till den engångsvisaminskning som skedde för att finansiera ettgemensamt radiokommunikationssystem för skydd ochsäkerhet.Kristdemokraterna anser att anslaget som en del i ettallmänt effektiviseringskrav bör minskas med 1 miljonkronor jämfört med regeringens förslag.Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindradeTusental kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc153 484122 484----Från anslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster tillfunktionshindrade finansieras ersättning för särskilda tjänstertill funktionshindrade i syfte att trygga funktionshindradesbehov av effektiva elektroniska kommunikationer,posttjänster samt grundläggande kassaservice. Dessutomfinansieras viss utrednings- och uppföljningsverksamhet frånanslaget.Regeringen bedömer att nuvarande inriktning på de tjänstersom tillhandahålls inom ramen för anslaget täcker behovetför personer med funktionshinder. föreslås enminskning av anslaget med för att bidratill finansieringen av ett gemensamt radiokommunikations-system för skydd och säkerhet.Ersättning till (publ) för grundläggandekassaserviceTusental kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc400 000400 000-400 000---Staten ansvarar för att det skall finnas en grundläggandekassaservice i hela landet, innebärande att alla kan verkställaoch ta emot betalningar till enhetliga priser. Statens ansvarregleras i lagen (2001:1276) om grundläggande kassaserviceoch säkerställs genom den verksamhet som Posten bedriver.Regeringen föreslår att anslaget 37:3 Ersättning till PostenAB (publ) för grundläggande kassaservice för år 2005bestäms oförändrat till 400 miljoner kronor.Moderata samlingspartiet framhåller att krav atttillhandahålla kassaservice är rimligt men att det är långt ifrångivet att det är som skall tillhandahålla tjänsteneller hur kassatjänsten skall utformas. Medlemskapet i EUbegränsar kraftigt statens möjlighet att lämna statliga bidragtill olika självständiga företag, däribland Posten AB.Moderaterna motsätter sig därför förslaget och begär attkraven på postal kassaservice definieras till omfattning ochinnehåll, att korrekta anbudshandlingar upprättas och attupphandling genomförs med iakttagande av de regler somgäller för offentlig upphandling enligt svensk lag ochgemenskapsrätten. Anslaget till kassaservice bör därmedenligt motionärerna upphöra i sin nuvarande form.Ersättning till för alarmeringstjänstenligt avtalTusental kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc144 000144 000----Anslaget 37:4 Ersättning till enligt avtal föreslås beräknas till sammabelopp som , dvs. till 144 miljoner kronorför budgetåret 2005.Informationsteknik: Telekommunikation m.m.Tusental kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc13 25023 250---3 000-Anslaget 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m.används bl.a. för att finansiera utredningar och projekt sombidrar till att förverkliga regeringens IT-politik liksom olikautvärderingar av IT-politiken.Regeringen bedömer att de projekt och utvärderingar somgenomförts bidragit till att förverkliga regeringensIT-politik. Anslaget minskades engångsvis med 10 miljonerkronor för att bidra till finansieringen av ettgemensamt radiokommunikationssystem för skydd ochsäkerhet.Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att23 anvisas under anslaget 37:5Informationsteknik: Telekommunikation m.m. för år 2005.Kristdemokraterna föreslår i sin motion en besparing om 3miljoner kronor på anslaget jämfört med regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen har tillkallat en särskildutredare med uppdrag att utreda en ny reglering avpostverksamhet samt behovet av statliga insatser för dengrundläggande kassaservicen. Utredningen har i maj 2004presenterat delbetänkandet Samhällets behov av betaltjänster(SOU 2004:52). Utredningen har blivit föremål för en bredremissbehandling och bereds iRegeringskansliet. Enligt utskottets mening bör riksdageninte föregripa pågående beredningsarbete.