bet · GR01FIU21 · 2004-05-27 00:00:00 — Enlämplig tidpunkt att behandla frågan voreatt ta upp den i samband med den iRegeringskansliet pågående översynen avbudgetlagen.Konstitutionsutskottet erinrar i det nuaktuella yttrandet (2003/04:KU5y) om vadutskottet har uttalat om att detfinns goda skäl att underlättakapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären.När det gäller beslutsformen för sådanakapitalomstruktureringar vidhållerutskottet sitt tidigare ställningstagandeoch hänvisar till yttrandet 2002/03:KU6y.I sammanhanget villkonstitutionsutskottet särskilt erinra omvikten av att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till en permanentordning för kapitalomstruktureringen iden statliga företagssfären, omregeringen menar att erfarenheternahittills talar för att en sådan ordningbör finnas.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och Centerpartietavstyrker i en gemensam avvikande meningregeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vidhåller sin uppfattningfrån att det finns goda skälatt underlätta kapitalomstruktureringar iden statliga företagssfären. Staten börkunna agera på samma sätt som ettmoderbolag som ger koncernbidrag tillvissa dotterbolag och finansiera dettamed medel från andra dotterföretag.Utskottet vidhåller också uppfattningenatt inflytande bör garanteraspå ett rimligt sätt och att skages möjlighet att utöva finansmakten påett korrekt sätt. beslut våren2003 innebär således t.ex. attkapitalinsatser inte får göras utanriksdagens godkännande. Vidare beslutaderiksdagen att inget underskott fåruppkomma på kontot. Som utskottet angav2003 bör om behoven av kapitaltillskottöverstiger tillgängliga medel på kontotskillnaden tillskjutas genom att anslaganvisas över statsbudgeten.Sammanfattningsvis innebar riksdagensbeslut följande:· Ett konto har inrättats iRiksgäldskontoret dit extra utdelningar ide statliga bolagen förs.·· beslutar itaget om hur stort belopp som skatillföras kontot. fick kontottillföras högst 3 miljarder kronor.·· Från kontot förs utgifter förkapitaltillskott eller utnyttjande avhembudsavtal i den statligaföretagssfären. beslutar omutgifterna i varje enskilt fall.·· Lån till statliga bolag hanterasej över kontot.·· Om behoven av kapitaltillskottöverstiger tillgängliga medel på kontotfår skillnaden tillskjutas genom attanslag anvisas över statsbudgeten. Underskott får ej uppkomma på kontot.·Regeringen förutsätts göra en tydligpresentation i budgetpropositionen av hur kontot ska finansierasoch utnyttjas. Huvudprincipen bör varaatt i anslutning till det s.k.rambeslutet fattar beslut omramarna för verksamheten genom att angehur stort belopp som beräknas tillföraskontot nästa budgetår. Därefter fattarriksdagen beslut i varje enskilt fall ibudgetprocessens andra steg eller senarepå tilläggsbudget under det löpandebudgetåret om tillskotten till destatliga bolagen. Därmed skedde enanpassning till beslutsordningför statsbudgeten, den s.k.rambeslutsmodellen.Regeringen föreslår nu att behållningenpå det särskilda kontot vid utgången av2003 får användas även förkapitaltillskott till . Regeringenföreslår vidare att den ska få utnyttjakontot genom att tillförakontot medel för insatser i av staten hel-och delägda bolag på de villkor somriksdagen tidigare fattat beslut om medföljande två tillägg.Regeringen föreslår för det första attkontot ska ha en kredit på högst 2miljarder kronor . Om kreditenutnyttjas ska den ha återbetalatsinklusive ränta med extra utdelningarfrån statligt ägda bolag före utgången avår 2004.Vidare föreslår regeringen att densammanlagda ramen för extra utdelningarsom får tillföras kontot därmed höjs tilltotalt och2004.Finansutskottet finner det naturligt atti bedömningen av regeringens nu aktuellaförslag ta sin utgångspunkt i 2003 årsriksdagsbeslut. Utskottet kan haförståelse för att den tid det kan ta attbesluta om extra utdelningar kan varalängre än den tid inom vilken behovet attlämna kapitaltillskott uppkommer.Samtidigt är det viktigt att riksdagensfinansmakt inte undergrävs. Utskottetföreslår följande ordning i syfte attförena dessa strävanden.Utskottet ställer sig bakom att inklusiveden tidigare medgivna ramen på högst 3miljarder kronor bör högst 5 miljarderkronor i form av extra utdelningar frånde statliga bolagen få tillföras detsärskilda kontot i Riksgäldskontoretunder och 2004. Det innebär enökning med jämfört meddet tidigare beslutet, samt att medel kantillföras också . Av dettidigare medgivna beloppet om 3 miljarderkronor har, med inleveransen från Fondenför den mindre skeppsfarten som utskottetbehandlat i föregående avsnitt, tillförts kontot. anförde ska de extrautdelningarna avse medel som annarsskulle ha legat kvar i bolagen. Ordinarieaktieutdelningar ska inte tillföraskontot utan dessa ska liksom hittillstillföras statsbudgeten på eninkomsttitel.Utskottet vidhåller sittställningstagande att någotunderskott inte får uppkomma på kontot. Isyfte att klara av situationer då behovav kapitaltillskott uppstår men medelännu inte hunnit inlevereras föreslårutskottet att ett nytt ramanslag,Kapitalinsatser i statliga bolag, anvisaspå tilläggsbudget under utgiftsområde 24Näringsliv. anvisas.Anslaget ska endast belastas om det vidtillfället för en kapitalinsats intefinns medel på kontot iRiksgäldskontoret. Med stöd av 6 §budgetlagen bemyndigar riksdagenregeringen att överskrida anslaget medhögst . Endast omöverskridande av anslaget har skett skamedel från kontot i Riksgäldskontoretföras till anslaget. Anslagetnettoredovisas således.Utskottet förutsätter att om anslagetbelastas återbetalas hela underskottetinklusive ränta före utgången av år 2004genom att medel från kontot (dvs. medelfrån extra utdelningar) tillförsanslaget. Om lika mycket medel som harbetalats ut inkommer, uppstår ingenanslagsbelastning. Avsikten är attanslaget endast belastas tillfälligtvisunder året om inte tillräckliga medelinkommer och utgifterna påverkar då ocksåutgiftstaket.Regeringen får utnyttja kontot under2004 genom att tillföra det medel förinsatser i av staten hel- eller delägdabolag på de villkor som riksdagentidigare fattat beslut om med de tilläggsom utskottet här föreslår.Regeringens förslag att behållningen pådet särskilda kontot i Riksgäldskontoretvid utgången av 2003 får användas ävenunder 2004 för kapitaltillskott till SJAB tillstyrks. Som framgått ovan krävsbeslut av i varje enskilt fallför att kapitalinsatser i statliga bolagska få göras. Detta gäller oavsett om dekapitaltillskotten sker över det härmedanvisade anslaget eller om kontot påRiksgäldskontoret används.Finansutskottet delarkonstitutionsutskottets uppfattning omvikten av att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till en permanentordning för kapitalomstruktureringen iden statliga företagssfären, omregeringen menar att erfarenheternahittills talar för att en sådan ordningbör finnas. Utskottets här redovisadeförslag till riksdagsbeslut samtriksdagens beslut bör ligga tillgrund om regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till en permanentordning.Utskottets förslag innebärsammanfattningsvis följande.· Inklusive den tidigare medgivnaramen på högst börhögst i form av extrautdelningar från de statliga bolagen fåtillföras det särskilda kontot iRiksgäldskontoret under 2003 och 2004.·· Underskott får inte uppkomma påkontot.·· Ett nytt ramanslag,Kapitalinsatser i statliga bolag, om 1miljon kronor anvisas på tilläggsbudgetför 2004 under utgiftsområde 24Näringsliv. Regeringen bemyndigas attöverskrida anslaget med högst 2 miljarderkronor. I den takt som medel tillförsanslaget från kontot avräknas dessa motanslaget. Avsikten är att anslaget inteska belastas vid årets slut.·· Behållningen på kontot vidutgången av 2003 får användas även under2004 för kapitaltillskott till SJ AB.·Vad utskottet anfört bör med delvisbifall till propositionen (punkt 40) gesregeringen till känna.Motionerna Fi28 (m) yrkande 10, Fi23 (fp)yrkande 13, Fi17 (kd) yrkande 2 samt Fi27(kd) yrkandena 5 i denna del och 6avstyrks.Utskottets förslag till nytt anslagbehandlas i punkt 35 Ändrade ramar förutgiftsområden samt ändrade och nyaanslag i utskottets förslag tillriksdagsbeslut.Förslag avseende budgetåren 2005-2006Lag om ändring i lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av telenätLag om ändring i lagen (2000:1380) omskattereduktion för utgifter för vissaanslutningar för tele- ochdatakommunikationUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag till dels lag om ändring ilagen (2000:1335) om kreditering påskattekonto av stöd till kommuner föranläggande av telenät, dels lag omändring i lagen (2000:1380) omskattereduktion för utgifter för vissaanslutningar för tele- ochdatakommunikation. Därmed tillstyrkspunkterna 8 och 9 i propositionen.Förslagen i motionerna avstyrks.Jämför reservationerna 3 (m), 4 (fp)och 5 (fp).VårpropositionenEnligt lagen (2000:1335) om krediteringpå skattekonto av stöd till kommuner föranläggande av lokala telenät avsåg stödetförst åtgärder som utfördes underperioden december2004. De närmare villkoren för stödetframgår av förordningen (2000:1469) omstöd till kommuner för anläggande avlokala telenät. Sedan lagen antogs harförutsättningarna för en snabbbredbandsutbyggnad förändrats. Framförallt har marknadsaktörernas intresseminskat väsentligt. beslutadedärför att ändra lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av lokala telenätså att stödet förlängdes och kom att avseperioden (prop. 2001/02:1 utg.omr. 22, bet.2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125).Genom lagen (2000:1380) om skattereduktion för utgifter för vissaanslutningar för tele- ochdatakommunikation kan fysiska ochjuridiska personer få skattereduktion förhöga anslutningskostnader. harförlängt möjligheten till skattereduktionvid två tillfällen - senast genom attändra lagen på så sätt att reduktionenges även vid debiteringen av slutligskatt på grund av taxering(prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1,rskr. 2002/03:24).Regeringen anser att de skäl somanfördes för tidigare förlängningar avstöden fortfarande gäller. Det är därförregeringens uppfattning att möjlighetenatt få stöd för anläggande av telenät börutsträckas till ochmed för att gekommunerna tid att genomföra satsningenpå ett optimalt sätt, särskilt ibeaktande av den beslutadeomdisponeringen om sammanlagt 500miljoner kronor (prop. 2003/04:1 utg.omr. 22, bet.2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75).Regeringen bedömer vidare att det ärändamålsenligt att skattereduktionen förhöga anslutningskostnader för fysiska ochjuridiska personer förlängs och ges ävenvid debitering av slutlig skatt på grundav taxering. Förlängningarnaberäknas inte innebära någon förändringav den beräknade ekonomiska ramen.Regeringen framhåller att förslagentill lagändring är av så enkel utformningatt Lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Något yttrande från Lagrådethar därför inte inhämtats.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller imotion Fi28 att man tidigare varit emotinförandet av stöd till kommuner sombygger ut bredband och ser nu ingenanledning att förlänga det. Regeringensförslag till ändring i lagen omkreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av lokala telenätbör därför avslås (yrkande 1).Folkpartiet liberalerna anser i motionFi23 att stödet till kommuner förbredbandsutbyggnad samt skattereduktionför fysiska och juridiska personer förhöga anslutningskostnader är onödiga.Motionärerna förespråkar i stället attutbyggnaden sker på marknadsmässigavillkor. Därmed avvisar man denföreslagna förlängningen av dessa stöd(yrkandena 7 och 8).Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sittyttrande (TU4y) regeringens förslag ochavstyrker förslagen i motionerna.Företrädarna för Moderatasamlingspartiet och Folkpartietliberalerna biträder i en gemensamavvikande mening sina partiers förslagangående lokala telenät. Företrädarna förKristdemokraterna biträder i en avvikandemening sitt partis förslag angåendeanslutningar för tele- ochdatakommunikation.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medtrafikutskottet, propositionens förslag(punkterna 8 och 9) och avstyrkermotionerna Fi28 (m) yrkande 1 och Fi27(kd) yrkandena 7 och 8.Tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting 2005Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting utgår . Därmed tillstyrkspunkt 41 i propositionen. Förslagen imotionerna avstyrks.Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c).VårpropositionenEtt tillfälligt sysselsättningsstöd,bestående av ett generelltsysselsättningsstöd och ettnyanställningsstöd, infördes för kommuneroch landsting (prop. 2001/02:95,bet. 2001/02:FiU26, rskr. 2001/02:198).Stödet beslutas av efteransökan av kommuner och landsting. Stödettillgodoförs kommuner och landsting genomkreditering på deras skattekonton.Stödet har förlängts . För2004 utgår stödet i form av generelltsysselsättningsstöd om 3,4 miljarderkronor, vilket belastar statsbudgetensinkomstsida. Regeringen har ibudgetpropositionen aviserat enmotsvarande höjning av det generellastatsbidraget . Därmed upphördet nuvarande generellaanställningsstödet.Mot bakgrund av utvecklingen påarbetsmarknaden bedömer regeringen attett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting bör utgå även för2005. Stödet bör enligt regeringensförslag utformas på samma sätt somtidigare, men ligga på en lägre nivå ochberäknas till 1,5 miljarder kronor.Krediteringen av kommunernas och landstingens skattekonton i samband med detnya tillfälliga sysselsättningsstödet kanenligt regeringens mening ske med stöd avden befintliga lagen (2002:179) omkreditering på skattekonto av tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting. Förslaget föranleder dock enändring i den förordning som reglerarberäkningsgrunderna för stödet.MotionernaModerata samlingspartiet erinrar i motionFi28 att man motsatte sig det tillfälligasysselsättningsstödet till kommuner ochlandsting när det infördes eftersom detinte är stöd till kommuner som genererarvaraktiga jobb. Motionärerna vidhålleratt det vare sig är stöd till kommunereller AMS-åtgärder som ger ökadsysselsättning och avvisar därför denföreslagna tillfälliga åtgärden (yrkande11).Kristdemokraterna framhåller i motionFi27 att det tillfälligasysselsättningsstödet är tvivelaktigtfrån konkurrenssynpunkt då detsubventionerar offentligt produceradevälfärdstjänster framför privatproducerade välfärdstjänster. Därmedavvisar motionärerna förslaget (yrkande4). anser man att detta förslaginte hör hemma i tilläggsbudgeten för2004 utan i budgetpropositionen som läggspå hösten.Centerpartiet förordar i motion Fi25ett långsiktigt perspektiv iarbetsmarknadspolitiken med en strategiför att få arbetsmarknaden i harmoni medframtiden. Mot denna bakgrund motsättersig motionärerna införandet avtillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting 2005 (yrkande 7).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ställt sigbakom regeringens förslag angående etttillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting (bet. 2001/02:FiU25, 2001/02:FiU26,2002/03:FiU3 och 2002/03:FiU19) samtstödets förstärkning respektive 2004(bet. 2002/03:FiU19 och 2003/04:FiU3).Utskottet har vid dessa tillfällenmotiverat sitt ställningstagande bl.a.med att stödet gör det möjligt att stärkakvaliteten i den kommunala verksamhetenoch upprätthålla sysselsättningen samttidigarelägga planerade nyanställningar.Därigenom motverkas en ökning avarbetslösheten som verksamhetenstärks inom sektorer som har storbetydelse för välfärden. Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning ochbedömer i likhet med regeringen attutvecklingen på arbetsmarknadenföranleder att ett tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting även bör utgå för 2005.Vidare vill utskottet erinra om attberäkningsgrunden för det tillfälligasysselsättningsstödet omfattar bådekommuners och landstings egnalönekostnader samt en uppskattadlönekostnad avseende köpt verksamhet.Schablonen för den uppskattade kostnadeni köpt verksamhet är beräknad utifrånunderlag från och är även avstämdmed . Stödet är enligtutskottets mening förenligt med EG-rättens krav på konkurrensneutralitet.Med hänvisning till det ovan anfördatillstyrker utskottet regeringens förslagatt det tillfälliga sysselsättningsstödettill kommuner och landsting utgår under2005 (punkt 41). Därmed avstyrkerutskottet motionerna Fi28 (m) yrkande 11,Fi27 (kd) yrkande 4 och Fi25 (c) yrkande7.Tilläggsbudget per utgiftsområdeUtgiftsområde 1 Rikets styrelse45:1 Sametinget46:1 Allmänna val och demokratiVårpropositionenI statsbudgeten finns för dessaändamål ramanslag på 17,7 miljoner kronorrespektive . I propositionen Ändringar i sametingslagen(1992:1433) m.m. (prop. 2003/04:86)föreslår regeringen att Valmyndighetenska få uppgifter i sametingsvalen. Dettainnebär ökade utgifter på anslaget 46:1Allmänna val och demokrati, vilket bl.a.disponeras av . Regeringenanser därför att anslaget 46:1 Allmännaval och demokrati behöver ökas med 0,4miljoner kronor, under förutsättning attriksdagen beslutar i enlighet medproposition 86. Finansieringen föreslåsske genom att anslaget 45:1 Sametingetminskas med motsvarande belopp.Vidare anser regeringen att anslagetför allmänna val och demokrati börminskas med för attfinansiera höjningen av det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:5Statistiska centralbyrån.Sammantaget föreslår regeringen attanslaget 46:1 Allmänna val och demokratiminskas med 1,1 miljon kronor.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande (KU5y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionensförslag (punkt 42 i denna del).Ränta på kung hemgiftskapitalVårpropositionenRegeringen föreslår att betalningen avden årliga ränta på somRiksgäldskontoret betalar på kung hemgiftskapital till upphör. Kapitalet påhemgiftsmedlen (numera motsvarande150 ) bokfördes först blandRiksgäldskontorets räntebärande skuldertill dess att ständer beslötatt kapitalet skulle redovisas inomlinjen. redovisarnumera åtagandet att betala räntan såsomförfallen ränta på statsskulden.I sammanhanget erinrar regeringen omförfarandet i fråga om den s.k.Guadelouperäntan som Riksgäldskontorettidigare betalade till kungahuset. Dennaränta, som uppgick till perår, betalades som kompensation för attKarl XIII och kronprins försäljningslikviden för önGuadeloupe till att betala Sverigesdåvarande utrikesskuld. beslöt1983 (prop. 1982/83:100 bilaga 3, bet.1982/83:FiU29, rskr. 1982/83:186) attbetalningen av Guadelouperäntan skulleupphöra. Detta motiverades med att allabetalningar till kungahuset bordesamordnas under ett anslag.Regeringen anser att Riksgäldskontoretsårliga betalning av ränta på kung hemgiftskapital på motsvarandesätt ska upphöra och att anslaget 90:1Kungliga hov- och slottsstaten ska räknasupp i motsvarande mån. I ärendet harsamråd förevarit med hovförvaltningen sominte har haft något att invända mot denförordade samordningen.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande (KU5y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionensförslag (punkterna 11 och 42 i dennadel).90:1 Kungliga hov- och slottsstatenVårpropositionenI statsbudgeten finns för dettaändamål ett ramanslag på 94,6 miljonerkronor. Regeringen konstaterar att manvid beräkningen av medel för kungliga hov-och slottsstaten inte har beaktat attavgifter ska erläggas tillRiksrevisionen. 2003/04:KU1) har förutsatt atterforderliga åtgärder vidtas för atträtta till detta förhållande. Anslagetbör därför tillföras medel motsvarande deavgifter som hov- och slottsstatenberäknas erlägga till Riksrevisionen.Dessutom anser regeringen att anslagetbör räknas upp med för att denårliga betalningen av ränta på kung hemgiftskapital ska kunna upphöra.Anslaget 90:1 Kungliga hov- ochslottsstaten föreslås således ökas med0,3 miljoner kronor.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande (KU5y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionensförslag (punkt 42 i denna del).Lag om ändring i lagen (1999:1209) omstöd till riksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i riksdagenVårpropositionenRiksdagen beslutade att reformeradet offentliga stödet till ledamöternasoch partigruppernas arbete i riksdagen.Syftet var att förbättra ledamöternasarbetssituation genom utökad handläggarhjälp, s.k. politiska sekreterare.Hittills har stödet utbetalats efternormen en politisk sekreterare per tvåledamöter. En utvärdering av reformengjordes . Den visade attreformen slagit väl ut. En majoritet avledamöterna ansåg att de politiskasekreterarna har stor betydelse för derasuppdrag som ledamot och att deraspolitiska arbete har underlättats.Flertalet ledamöter ansåg också attstödet borde utökas. Det var en allmänuppfattning att det har stor betydelseför en fungerande demokrati att riksdagenoch dess ledamöter har kvalificeraderesurser som stöd i arbetet.Riksdagsstyrelsen anser att stödet tillkostnaderna för politiska sekreterare åtriksdagens ledamöter bör beräknas medutgångspunkt i ett månatligt belopp perperson. Beloppet ska motsvaragenomsnittlig lön samt lagstadgade ocheventuella avtalsbaserade arbetsgivaravgifter för de politiskasekreterarna. Härutöver har dockpartigrupperna andra personalkostnadersom är förenade med derasarbetsgivaransvar, bl.a. kostnader förpersonaladministration (rekrytering,företagshälsovård m.m.), tjänsteresor ochkompetensutveckling. Månadsbeloppetsnuvarande nivå, som utgör ,motsvarar enligt riksdagsstyrelsensmening inte samtliga dessa kostnader. Detmotsvarar inte heller de lönekostnadersom partigrupperna har för personal påden kompetensnivå som erfordrasför arbetsuppgifterna.Mot denna bakgrund föreslårriksdagsstyrelsen att månadsbeloppetfr.o.m. bestäms till46 per politisk sekreterare.Beloppet, som således motsvarar samtligade kostnader som nämns ovan,överensstämmer med den kostnadsnivå sområder inom riksdagsförvaltningen förjämförbara personalgrupper. Reformeninnebär därutöver ökade kostnader förriksdagsförvaltningen i form av ökadelokalkostnader, IT-stöd samt förbrukningsmaterial etc.Riksdagsstyrelsen anser vidare attutbyggnaden av reformen med politiskasekreterare ska fortsätta och att enutvärdering av den nu aktuella etappentvå av reformen bör ske efter dennaetapps genomförande. Genomförandet börske stegvis i takt med att lokalbehovetkan tillgodoses, med början den1 , och vara avslutat den31 . Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppens arbete iriksdagen ska beräknas efter attdet ska motsvara kostnaden för 225politiska sekreterare under perioden1 , 335politiska sekreterare 1 juli 2005-30 juni2006 och 349 politiska sekreterare frånden 1 juli 2006.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande (KU5y) förslaget ipropositionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, propositionensförslag (punkt 43).90:2 ledamöter och partierm.m.90:3 förvaltningskostnaderVårpropositionenI statsbudgeten finns för dessaändamål ramanslag på 618,3 miljonerkronor respektive 540,6 miljoner kronor.För att reformen av stödet tillriksdagsledamöternas och partigruppernasarbete i ska kunna inledas 2004anser riksdagsstyrelsen att anslaget 90:2Riksdagens ledamöter och partier m.m.behöver ökas med ochanslaget 90:3 Riksdagensförvaltningskostnader behöver ökas med14,8 miljoner kronor.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet tillstyrker i sittyttrande (KU5y) förslaget ipropositionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet konstaterar attriksdagsstyrelsen inte har angivit någonfinansiering av de föreslagnaanslagsökningarna.