bet · GR01UU9 · 2004-03-18 00:00:00 — Hur prekärt tillståndet iden delen av världen är framgår tydligt och klart av en sompublicerades med titeln on . Rapportenär den första från som inriktar sig på justArabförbundets 22 medlemsländer från till . Intei något enda arabland finns det politiska oppositionspartier som på lagligväg kan utmana odemokratiska makthavare och av egen kraft bilda en regering.Debattklimatet i i anslutning till tycksi viss mån ha som effekt att dessa hot och våldsinslag bagatelliseras hosvissa grupper, bl.a. i olika medier. Regering och riksdag har ett stortansvar för att dessa tendenser inte får breda ut sig i vårt land. Det ären avgörande viktig politisk uppgift för världssamfundet att genom tydligakrav och opinionsbildning medverka till en demokratisk utveckling i dessaländer. Förtrycket av mänskliga fri- och rättigheter kan och får aldrigursäktas av kulturella eller religiösa skäl.Människor som lever i arabiska länder har samma rätt till frihet, demokratioch respekt för den enskilda individen som människor i andra länder. Denmuslimska tron innebär på inget sätt vare sig något argument eller någotstöd för diktatorernas förtryck av sina egna medborgare. Den människosynsom kommer till uttryck i dessa diktaturer är ett hot mot fred ochinternationell stabilitet. Det är uppenbart inte bara när man följer vadderas ledare säger utan också av deras handlingar.Befolkningen i förtrycks av en diktatur under ledningav Baathparti. har gemensam historia med och kannärmast betraktas som ett lydrike. militära närvaro innebär enpåtaglig begränsning av landets självständighet och möjlighet till demokratimed representation för olika etniska och religiösa grupper samt förpolitiska partier. Det finns också goda förutsättningar för en positivutveckling av de mänskliga rättigheterna om ockupationen upphör. Sverigeoch EU bör därför aktivt verka för att syrisk ockupation upphör så att endemokratisk utveckling med fria och allmänna val kan påbörjas.När fredsprocessen i området visar önskat resultat bör det svenska biståndetkunna öka och då mor bakgrund av det stora behovet av återuppbyggnad bidratill att en palestinsk stat skall existera i fred tillsammans med statenIsrael.Sverige bör artikulera kraven på frihet och demokrati i bilaterala kontaktermed alla länder i regionen och genom det utrikespolitiska arbetet iEuropeiska unionen. Det bör vara en viktig biståndsdel i EU:s gemensammautrikespolitik.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2002/03:U236yrkandena 2 och 3, 2002/03:U251, 2003/04:U14 yrkande 11, 2003/04:U289yrkande 4 samt 2003/04:U325 yrkande 1.10. Internationella och regionala aktörer i , punkt 6 (kd,c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U283yrkandena 1, 3 och 5-10.StällningstagandeSedan början av 1990-talet har en fredsprocess inletts i Mellanösternkonfliktenmed vissa uppnådda framgångar. har terrorattacker och motåtgärderhindrat ytterligare framsteg, speciellt i fredssamtalen mellan ochpalestinier. Detta kräver en mer balanserad svensk Mellanösternpolitiksom medför bra relationer till konfliktens alla parter för att uppnå fredi området.De mänskliga rättigheterna bör sättas i fokus och roll som "tredjeland" är framför allt att verka som en opartisk medlare. kandäremot inte ställa sig neutralt i kampen för demokrati och det öppnasamhället. Speciellt viktigt är det att arbeta för försoning och ökadrespekt mellan israeler och araber. Den politiska dialogen behöverkompletteras av en religiös dialog för att främja och utveckla det som ärgemensamt av värderingar inom islam, judendom och kristendom.Sverige bör ge sitt fulla stöd till FN:s centrala resolutioner: resolution242 som talar om återlämnande av ockuperade områden, resolution338 som uppmanar parterna att stoppa all militär verksamhet ochgenomföra resolution 242 fullt ut, resolution sombekräftar säkerhetsrådets vision om en region där två stater, ochPalestina, lever sida vid sida inom säkra och erkända gränser och attparterna i uppmanas uppfylla sina åtaganden enligtFN:s resolutioner och i enlighet med tidigare ingångna avtal.De kringliggande arabstaterna och har fört en kamp om och försvaratsina nationella intressen. I centrum av konflikten står frågan ompalestinierna. kämpar för att få sin rätt att existera erkänd av sinagrannar, som palestinierna kämpar för att få en egen stat ochen sammanhållen nationell hemvist. Alla nationer har rätt till trygghetinom fasta och erkända gränser och alla människor har rättigheter ochskyldigheter. är den enda demokratin i med ettparlamentariskt system. En ny palestinsk intifada bröt ut och användningenav militära stridsmedel för att bekämpa upplopp och terrorism har ökat.Arafat anklagas för att elda på det palestinska upproret i stället föratt i enlighet med avtalet bekämpa palestinsk terrorism. anklagasför att ta till övervåld i kampen mot våld och terrorism.Det är viktigt att parterna uppmanas uppfylla sina åtaganden i enlighetmed tidigare ingångna avtal och bekämpa terrorism på alla olika plan ochstoppa utbyggnader av fler judiska bosättningar på och Gazaremsan.De palestinska myndigheterna bär ett ansvar för att förhindra och motverkaökat våld och uppror mot israeler. måste följa folkrättenslagar om bl.a. proportionella insatser i självförsvar och för att förhindraväpnade angrepp.Den libanesiska frågan har medfört ett inslag av instabiliteti . fullföljde FN:s resolution 425 och drogsig tillbaka från . FN:s generalsekreterare har också bekräftatatt fullgjort sina åtaganden. Tyvärr har å sin sida intelyckats fullgöra sina och etablera säkerhet och stabilitet i området.Detta har indirekt resulterat i att Hizbollah praktiskt taget har makteni södra . stöder fortfarande terrororganisationer som arbetarmed bas i . anser att och EU bör uppmanaSyrien att inleda fredsförhandlingar med utan dröjsmål. Egyptenoch har visat återhållsamhet och en vilja att bidra till stabiliteti , och och EU bör uppmana dessa länder att fortsättaatt bidra till regional fred och stabilitet genom diplomatiskt stöd ochstimulans till en fortsatt fredsprocess.En av de centrala och viktigaste frågorna i det multilaterala samarbeteti regionen är vattenfrågan. Vatten är dels en orsak till många konflikter,dels en ändlig resurs som fordrar samarbete över nationsgränserna. EUbör i sin gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik fortsätta att stödjade processer som finns och hårdare driva frågan om att institutionaliseravattensamarbetet, bl.a. genom att tillsammans med parterna upprättagemensamma data.En viktig bidragande orsak till att konflikten i gror ochfortlever är att hat förs vidare från generation till generation. Barnoch ungdomar växer upp med en bild av sina grannar som onda och hatiskavarelser. Den antijudiska opinionsbildning som bl.a. kommer till uttrycki delar av arabisk press och i vissa palestinska skolböcker, och iblandäven tar sig uttryck i ett förnekande av Förintelsen, är mer än förkastlig.Den religiösa dialogen måste främjas mellan judiska, muslimska och kristnaföreträdare, utifrån det som är gemensamt av värderingar inom de trevärldsreligionerna.Sveriges Mellanösternpolitik måste syfta till att stödja parterna attuppnå fred i området. Tyvärr har den politik intealltid varit nyanserad. har det mestadels vägt övertill ett stöd för palestiniernas sak. roll som tredje land ärframför allt som en opartisk medlare, en s.k. "facilitator", där Sverigestöder parterna i deras strävan att själva finna en lösning på konflikten.Samtidigt kan inte ställa sig neutralt i kampen för demokrati,det öppna samhället och mänskliga rättigheter. och västvärldenhar en tydlig värdegemenskap med som den enda parlamentariskademokratin i , med grundlagfästa mänskliga fri- och rättigheter.Denna värdegemenskap bör ytterligare utvecklas och odlas med de arabiskasamhällena. Speciellt viktigt är att betona det som är gemensamt avvärderingar inom de tre världsreligionerna islam, judendom och kristendom.Tillsammans måste kampen mot de militanta och extrema grupperna föras,de grupper som använder och skyddar sig bakom bl.a. religioners namn isyfte att vinna personlig makt och politiska vinningar.EU bör kunna spela en större roll i . börinom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skall verkaför att EU intar en mer balanserad hållning gentemot parterna i konflikten.EU skall uppmuntra parterna i konflikten att uppnå ett fullständigt ochvaraktigt fredsfördrag genom förhandlingar - både genom den s.k. vägkartanför fred och Genèveinitiativet. Det politiska och ekonomiska stödet måstedock vara kopplat till respekt för mänskliga rättigheter och relaterastill en vilja att uppnå fred i regionen.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U283yrkandena 1, 3 och 5-10.11. Situationen i , punkt 7 (m, kd)av i (m), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed (inget beslut satt) motionerna2003/04:U14 yrkandena 7 och 8 och 2003/04:U249 yrkande 7.StällningstagandeUtskottet menar att den nu pågående samhällsomvandlingen i är enprocess som kommer att ta tid. Landet lider fortfarande av arvet från detförflutna och det gäller även inom området mänskliga rättigheter. Denomfattande samhällsomvandling som genomgår sedan början av1990-talet fortsätter att innebära stora ekonomiska och sociala påfrestningarför folkflertalet. De kvarvarande bristerna beträffande de mänskligarättigheterna beror i stor utsträckning på att samhällsomvandlingen frånen auktoritär enpartistat med kommandoekonomi till en demokratisk rättsstatmed marknadsekonomi ännu inte har genomförts fullt ut.Utskottet välkomnar att valet i genomfördes på ett öppet ochtransparent sätt med högt valdeltagande men uttrycker sin oro överstatskontrollerade ryska medier som visade prov på partiskhet för den sittandepresidenten samt att den ryska administrationen misslyckades med att kommatill rätta med detta inför och under valkampanjen. En öppnare och fridebatt i medier är grundläggande i en pluralistisk demokrati. EU uppmanaräven att tillgodose att framtida val helt uppfyller Europarådetsoch kriterier inklusive fria medier.Utskottet understryker att konflikten i fortsätter att ingedjup oro. agerar på olika sätt för att bibehålla frågan pådagordningen och om möjligt bidra till att bringa konflikten till ett slut.Det handlar om bilaterala kontakter med och den ryska regeringenoch om agerande tillsammans med övriga EU-länder och inom organisationersom FN, och . FN:s kommission för mänskliga rättigheterhar antagit resolutioner med kritik av situationen i . Vid bådatillfällena tillkom resolutionerna på EU:s initiativ. Det har varit avstort värde att EU:s medlemsstater kunnat agera gemensamt i denna fråga.EU:s politiska tyngd medför att synpunkter och kritik torde ha störremöjligheter att vinna gehör och påverka än om samma budskap hadeframförts enbart från enskilda medlemsstater.Sveriges och övriga EU:s budskap är entydigt i det att ingen ifrågasätterRysslands territoriella integritet eller rätt att bekämpa terrorism. Menendast en politisk lösning, med fredliga medel, kan bringa konflikten iTjetjenien till ett varaktigt slut. Det tjetjenska folkets förtroende kaninte vinnas med vapenmakt. Situationen beträffande mänskliga fri- ochrättigheter måste förbättras. Misstänkta övergrepp under konflikten,inklusive brott mot mänskliga rättigheter och internationell humanitärrätt, måste utredas snabbt och grundligt och de ansvariga ställas införrätta. Förhållandena för civilbefolkningen, såväl i som igrannrepubliken , måste förbättras. Utskottet konstaterar att deneuropeiska säkerhetsorganisationen har gjort vissa försök att fåslut på kriget men inte lyckats. Även har starkt kritiseratRyssland när det gäller respekten för mänskliga rättigheter underTjetjenienkriget.Utskottet menar att situationen i ger anledning till oro.Landet har genom presidentdekret inrätta myndigheter för statsideologioch i dekretet anges även hur många ideologer - totalt ca 10000 - somskall anställas i olika lokala myndigheter, och enligt administrationenanser av befolkningen att en statsideologi behövs. Utskottet menaratt bör ta initiativ till att det utökade främjarrespekt för mänskliga rättigheter och demokrati i Vitryssland.Utskottet konstaterar att konflikten mellan och omNagorno-Karabach är utdragen. Eldupphör råder i princip , mennågon överenskommelse om fredsavtal har ännu inte träffats. Inom ramenför söker Minskgruppen, vars ordförandetrojka utgörs av , Rysslandoch , finna en lösning på konflikten, tillsammans med parterna.Motsättningarna mellan de båda berörda länderna är emellertid stora, ochkompromissviljan hos parterna är låg. blockad mot ochUSA:s blockad mot utgör en allvarlig komplikation i den svårakonflikten. Utskottet konstaterar att stöder och Minskgruppensarbete med att få till stånd en fredsuppgörelse. stöder ocksåEU:s ansträngningar att bidra till en lösning av regionens konflikter.Dessa ansträngningar inriktar sig bl.a. på att stimulera regionalt samarbete.Utskottet har inhämtat att tortyr och annan grym eller förödmjukandebehandling är uttryckligen förbjuden i den ryska författningen. Det finnsdock omfattande och trovärdiga uppgifter om att de ryska rättsvårdandemyndigheterna i betydande utsträckning använder misshandel och annanförödmjukande behandling i samband med förhör av misstänkta. Grundliga,opartiska utredningar av rapporterade övergrepp i har hittillsskett ytterst sporadiskt. Dödsstraff får endast förekomma i särskiltlagstadgade fall som gäller exceptionellt grova brott mot person. Ett avvillkoren för inträde i var att landet förpliktadesig att i lag införa ett moratorium för verkställande av dödsstraff.Fortfarande saknas dock en sådan lag. I ett läge då kriminaliteten uppfattassom ett stort och kanske t.o.m. växande samhällsproblem har det visat sigsvårt att vinna stöd för ett sådant förslag i det ryska parlamentet. Oaktatdetta innebär medlemskapet i och ratificeringen av den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggandefriheterna en folkrättslig förpliktelse för att inte på nyttbörja tillämpa dödsstraffet. President har offentligt uttalat atthan är emot ett återupptagande av dödsstraffet och att han avser attupprätthålla det gällande moratoriet.Även om ännu inte kan sägas vara en rättsstat pågår ett tämligenambitiöst arbete med att modernisera lagstiftning och förvaltning. En nyförvaltnings- och domstolslagstiftning har antagits, och diskussionerpågår om att göra det möjligt för den enskilde att få förvaltningsbeslutprövade i särskild domstol.Utskottet framhåller att det generellt råder betydande öppenhet ochpluralism i ryska medier, åtminstone i tryckta massmedier. Många medier ärdock fortfarande beroende av antingen stöd från staten och/eller lokalamyndigheter eller från mäktiga finans- och industriintressen. Massmediernasberoendeförhållande till antingen offentliga eller privata intressen skaparibland ett ganska begränsat utrymme för oberoende, kritisk granskning.Detta gäller i synnerhet i politiskt eller ekonomiskt känsliga frågorsamt inför och under valkampanjer på federal, regional och lokal nivå.Diskriminering av kvinnor i kommer till uttryck genom detraditionella könsstereotyper som alltjämt är djupt rotade i det ryskasamhället.Detta gäller t.ex. synen på kvinnans roll i familjen samt i arbetslivet.Omkring 30 % av kvinnorna i är arbetslösa, mindre bemedladeeller ensamstående mödrar. Kvinnor och män är likställda när det gällerrösträtt och valbarhet till offentliga uppdrag, men ryska kvinnornas reellapolitiska inflytande är dock betydligt mindre än männens. Prostitutionenär ett växande problem, och utvecklingen vad gäller trafficking med kvinnorär oroande, såväl beträffande ryska kvinnor som förs utomlands som kvinnorfrån övriga f.d. sovjetrepubliker som förs till Ryssland.Utskottet kan konstatera att har ratificerat ,men konventionen tillämpas inte fullt ut på grund av bristande resurser.Situationen på landets barnhem är i allmänhet besvärlig. Systematisk,organiserad och av statsmakterna sanktionerad diskriminering på grund avras, hudfärg, etnisk härkomst, religiös och politisk eller annan åskådningkan inte anses förekomma i . Bland stora delar av allmänheten iRyssland finns dock alltjämt fördomar mot vissa befolkningsgrupper. Dessafördomar gäller i första hand personer från och i viss mån ävenfrån samt personer av afrikanskt ursprung. Den viktigasteförklaringen till att den negativa inställningen till tjetjener förblirstark torde dock vara konflikten i , särskilt de terrordåd somfrån tjetjensk sida har genomförts på olika håll i Ryssland.Sverige och EU skall föra en aktiv politik gentemot . Det liggeri vårt intresse att bistå att bygga de strukturer som krävs föratt utveckla en stark demokrati och väl fungerande marknadsekonomi därindividen har full frihet. Kränkningar av mänskliga fri- och rättigheterär fortfarande vanligt förekommande, och för detta har den ryska regeringenansvar. Det pågående kriget i är oacceptabelt och måste få enfredlig lösning. De svenska och europeiska kraven på skall varatydliga. Det är ett europeiskt intresse att rättsstaten och respekten förmänskliga fri- och rättigheter samt utvecklingen av fria medier står starkaäven i den stora del av som utgör. Ett sådant Rysslandkommer att kunna forma ett ekonomiskt och politiskt partnerskap medEU-länderna. bör driva frågan om att utvidga nuvarande frihandelsområdegenom avveckling av handelstullarna mellan och . ,där blev medlem 1996, har understött av EU och Nato en centralroll att spela för att värna respekten för mänskliga rättigheter ochdemokrati i landet. bör engagera sig i ochupprätta en mission i området.Azerbajdzjan är visserligen på väg mot demokrati, men mycket återstårinnan regimen uppfyller kraven på respekt för mänskliga rättigheter ochdemokrati. Dödsstraffet är avskaffat, men fortfarande förekommer summariskaarresteringar, och demonstrationsfriheten är inskränkt. Politiska motståndareuppger att de ofta utsätts för trakasserier. är formellt ikrig med som har ockuperat den armeniska enklaven ett stort landområde runtomkring. Ungefär en miljon azerer av enbefolkning på åtta miljoner är på intern flykt. Flyktingarnahar inte inlemmats i det azeriska samhället utan en stor majoritet borunder miserabla förhållanden i hyddor i stora flyktingläger.Azerbajdzjans regerings hållning är att den uppstådda situationen ärArmeniens fel. Flyktingfrågan måste lösas och allas grundläggande rättigheterrespekteras. har en stark önskan om att upptas i den europeiskagemenskapen. Före detta Sovjetrepubliker i såsom Turkmenistanoch med flera länder har långt kvar till demokrati och mänskligarättigheter. I flera av dessa stater styr starka presidenter med stormakt genom dekret. Den enda egentliga oppositionen består av islamiskafundamentalister som om möjligt utgör ett än värre alternativ vad gällerrespekt för människor. måste med kraft engagera sig för att främjaen god utveckling i hela Centralasien.Utskottet konstaterar att det svensk-ryska utvecklingssamarbetet främstsyftar till att främja integrationen i , den regionala samhörighetenoch förtroendet mellan länderna. Det sker bl.a. genom stöd till att byggaupp ett demokratiskt försvar, gränsbevakning och kamp mot organiseradbrottslighet. Samarbetet inriktas även på att bygga upp starka relationermellan institutioner i och Ryssland.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2003/04:U14yrkandena 7 och 8 samt 2003/04:U249 yrkande 7.12. och situationen i angränsande områden, punkt 8 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U220yrkandena 5 och 6 och avslår motionerna 2002/03:U212 yrkande 15, 2002/03:U226yrkandena 1-3 och 2003/04:U205.StällningstagandeFör att fortsättningsvis ha fred och stabilitet i bör våra närmastegrannar vara självständiga, ha politiskt stabila institutioner och varaekonomiskt starka. Länderna i absoluta närhet efter utvidgningen,dvs. , och , har inte uppnått detta . EU,och var oroade över denna utveckling och har vid ettflertal tillfällen gjort samlade insatser i länderna. EU har uttalat enönskan om att skulle ta sin plats bland de europeiskademokratiska länderna och har erbjudit hjälp i detta avseende.Även har ett s.k. partnerskaps- och samarbetsavtal med EU, ochMoldavien är det fattigaste landet av dessa tre. Landet är på grund avsin låga inkomstnivå starkt beroende av utländskt stöd under många år.Sverige har utarbetat landstrategier om utvecklingsarbete tillsammans medVitryssland, och , liksom för de övriga prioriteradeländerna i . Strategierna skall styra inriktningenpå det svenska utvecklingssamarbetet med berörda länder. Det övergripandemålet är, enligt landstrategierna, att främja en hållbar utveckling,fördjupad integration och partnerskap utifrån behoven i samarbetsländernaoch med utnyttjande av den svenska resursbasen. Det är ytterst viktigtatt fortsätter sitt arbete i och med länderna. Eftersom Sverigesom nation har begränsade kontaktytor till , ochMoldavien är det svårt att direkt påverka regimerna. Däremot kan isitt samarbete med vara mer pådrivande för en demokratisk utveckling.Europeiska unionen uttryckte på Europeiska rådets möte i december 2002att unionen vill stärka sina förbindelser med , ochVitryssland på grundval av en långsiktig strategi för att främja demokratiskaoch ekonomiska reformer samt hållbar utveckling och handel. måstegenom EU lägga mer tyngd i sitt engagemang för det närområde som finnsstrax bortom utvidgade gränser. bör inom ramen för sitt arbetei EU uppmärksamma hur samarbetet med dessa länder fortskrider. Framförallt bör frågor som demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter,gränsöverskridande brottslighet, jämställdhet och miljö prioriteras.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U220yrkandena 5 och 6.13. , punkt 9 (m, kd)av i (m), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U299yrkandena 1-5 och 7 och avslår motionerna 2002/03:U204 yrkandena 3, 4 och6, 2002/03:U205 yrkandena 3-6, 2002/03:U232, 2002/03:U248 yrkandena 1-5,2002/03:U279 yrkandena 1 och 2, 2002/03:U289 yrkandena 1 och 3-5,2002/03:U292, 2002/03:U309, 2003/04:U14 yrkande 15, 2003/04:U252 yrkandena1-4, 2003/04:U255 yrkande 20, 2003/04:U275 yrkandena 2 och 3, 2003/04:U303yrkandena 1-3, 2003/04:U304, 2003/04:U338 yrkandena 1, 2 och 4-8 och2003/04:U343 yrkandena 1-6.StällningstagandeUtskottet menar att de politiska reformerna i har varit begränsade,och är fortfarande en enpartistat präglad av kommunistpartietsmaktmonopol. Framsteg har dock gjorts i vissa avseenden vad gäller respektenför de mänskliga rättigheterna sedan de ekonomiska reformerna påbörjadesi slutet av . Mediernas utbud har ökat, men vissa ämnen förblirtabubelagda i det offentliga samtalet.