bet · GR01SKU24 · 2004-03-30 00:00:00 — Prisskillnaden försvinner inte helt men gör lågpriscigaretternamindre attraktiva.Ulrik m.fl. (kd) anför i motion So577 yrkande 16 att Kristdemokraternaanser att skall hålla fast vid en restriktiv alkoholpolitik ochverka för att skattenivån inom EU höjs.Agneta m.fl. (s, fp, kd, v, c, mp) begär i motion So645 yrkande2 att skall uttala dels att bör göra en framställantill EU om en positiv minimiskatt på vin, dels att punktskatterna skallhöjas för samtliga slag av alkoholdrycker och vara relaterade tillalkoholstyrkan.Gunilla Wahlén m.fl. (v) förordar i motion Sk349 yrkande 2 att Sverigetillsammans med de övriga nordiska EU-medlemmarna skall verka för att denationella alkoholskatterna inte urholkas och att EU:s alkoholpolitik fåren restriktiv, solidarisk och folkhälsopolitisk linje.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anser i motion So411 yrkande 2 slutligenatt inte bör sänka skatten på alkohol.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör hålla fast vid en restriktiv alkoholpolitiksom syftar till att begränsa alkoholens skadeverkningar.Bland motionsförslagen finns yrkanden om en generell sänkning av alkoholskattenoch yrkanden med krav på skattesänkningar endast vad gäller öl. I en motionföreslås att alkoholskatten inte alls skall sänkas.Riksdagen har i samband med behandlingen av budgeten (bet. 2003/04:FiU1) avvisat förslag om skattesänkningar på alkoholdrycker.Utskottet anförde vid det tillfället bl.a. att det enligt utskottetsmening är viktigt att utvecklingen på alkoholområdet noga följs och attregeringen vid behov återkommer till i frågan om de skattejusteringarsom kan behövas på alkoholområdet. Den beslutade skattesänkningen i Danmarkoch ett beslut om skattesänkning i får, liksom andra förändringari vårt närområde, tas med i bedömningen av behovet av skattejusteringar.Eftersom Systembolaget har en central alkoholpolitisk funktion är detangeläget att denna inte försvagas med anledning av de ändrade förhållandenabeträffande privatinförsel av alkohol. Om den svenska alkoholskattenskiljer sig för mycket från alkoholskatterna i de närmaste medlemsstaternafinns det dock en risk för att Systembolagets alkoholpolitiska funktionförsvagas. Detta förhållande måste särskilt beaktas vid regeringensbedömning av behovet av skattejusteringar. Utskottets ställningstagandegäller fortfarande.När det gäller skatten på öl erinrar utskottet om att (bet.2001/02:SkU2) sänkte skatten på vin för att tillgodosekrav från kommissionen om en viss utjämning av skatten på öl och skattenpå vin. Skattesänkningar på enbart öl är alltså mindre lämpliga av EU-skäleftersom balansen i förhållande till skatten på vin skulle rubbas.Mot bakgrund av att förutsättningarna för den svenska alkoholpolitikenförändrats genom EU-medlemskapet och den ökande internationella rörlighetenframstår förslaget i motion So576 yrkande 4 om en diskussion omalkoholbeskattningen inom ramen för EU-samarbetet som mycket rimligt. I likhetmed motionärerna i motionerna Sk296, Sk357, So645 yrkande 2 anser utskottetatt det för svenskt vidkommande vore en fördel med höjda minimiskattesatserpå alkoholdrycker i EU. Det är bra att regeringen driver denna fråga i EUoch även fortsättningsvis hävdar att det inte bör tillåtas för medlemsstaternaatt ha nollskattesats på vin.På svenskt initiativ antog EU:s hälsoministrar under det svenskaordförandeskapet en rådsresolution om behovet av en gemensam strategi inom EUför att minska alkoholens skadeverkningar. I resolutionen understrykerhälsorådet att en hög hälsoskyddsnivå måste tillförsäkras inom depolitikområden som är viktiga för folkhälsan. I detta sammanhang nämns särskiltpunktskatter på alkohol. Kommissionen förbereder en rapport angåendefunktionen av gällande skattestrukturer och skattesatser på alkoholområdet.Rapporten beräknas vara klar inom kort.När det gäller yrkandet i motion Sk261 om en särskild avgift på alkoholdryckerför att finansiera bl.a. hälso- och sjukvårdens kostnader för alkoholrelateradeskador skall erinras om att utskottet tidigare i olika sammanhang tagitavstånd från specialdestinerade skatter med motiveringen att de verksamhetersom motionärerna vill gynna bör underställas en normal budgetprövning.Utskottet finner inte skäl att göra någon annan bedömning med anledningav nu aktuellt yrkande.I motion Sk371 föreslås en höjning av minimiskattesatsen på lågpriscigaretterfrån till . har (bet. 2003/04:FiU1) tagitställning till frågan och ansett att en skatt som uppgår till av denpunktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade kategorin ärlämplig. Skälet är att skattenivån bör ta hänsyn både till behovet av attdämpa efterfrågan och till risken för smuggling om skattesatsen skullesättas för högt. Utskottet instämmer i denna bedömning.Utskottet avstyrker slutligen förslaget i motion So345 yrkande 11 om endefinition av alkoläsk i syfte att åstadkomma en enhetlig beskattning.EU-harmoniserade regler gäller för det skattepliktiga alkoholområdet.Beskattning skall ske enligt gällande EG-direktiv. En definition av vadsom är alkoläsk och hur beskattning skall ske av en sådan alkoläsk kaninte beslutas av en enskild medlemsstat utan måste beslutas på gemenskapsnivå.Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Privatinförsel av alkohol och tobakUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om en sänkning av de indikativa nivåerna förprivatinförsel av alkoholdrycker respektive en höjning av de tillåtnakvoterna vid import från tredje land. Jämför reservation 21 (fp, kd).BakgrundSveriges undantag från de allmänna EG-reglerna för privatinförsel avalkoholdrycker och tobaksvaror löpte ut (prop. 2003/04:1,bet. 2003/04:FiU1). Även och undantag upphörde samtidigt.Enligt de regler som allmänt gäller inom EU skall privata inköp av alkoholoch tobak beskattas i inköpslandet. Kommersiell handel med dessa varorskall beskattas i den medlemsstat där varorna slutligen konsumeras. Enprivatperson har således rätt att ta med sig alkoholdrycker och tobaksvaror,avsedda för eget bruk inköpta i en annan medlemsstat utan att någonytterligare punktskatt tas ut i hemlandet. Om varorna tas in för kommersiellaändamål i hemlandet skall däremot punktskatt alltid betalas där.För att avgöra om det är fråga om införsel för kommersiella ändamål skallenligt bl.a. mängden varor beaktas. Medlemsstaterna får användasig av indikativa nivåer uteslutande till ledning för bedömning av omvarorna är avsedda för kommersiella ändamål. De indikativa nivåerna fårdå inte sättas lägre än sprit, starkvin, vin,öl samt 800 cigaretter, 400 cigariller, 200 cigarrer och 1kilo röktobak.Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kan, även sedan taxfreeförsäljningen1999 upphörde inom EU, fortfarande säljas till resenärer som reser tilltredjeland samt föras in från sådant land till . Införseln grundarsig på om tull- och skattefri import från tredjeland. EG-reglernainnebär kvantitativa begränsningar för tobak, sprit, starkvin och vin.För varor som inte omfattas av en kvantitativ restriktion, t.ex. öl, gälleri stället att importen är tull- och skattefri om varornas sammanlagdavärde inte överstiger . De svenska reglerna beträffande importfrån tredjeland finns i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid importm.m. Flygresenärer från tredjeland kan skattefritt bl.a. föra in 1 literspritdryck eller starkvin, vin samt 200 cigaretter eller100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller enproportionell blandning av dessa tobaksvaror. Öl kan föras in till ett värdeav 175 euro.MotionernaMarietta de () anser i motion Sk342 att den skattefriainförselmängden bör vara lika stor oavsett från vilket land man reser.Den tillåtna införselkvoten av sprit, vin och öl från icke-EU-land behöverdärför öka.Kerstin m.fl. (fp) anför i motion So345 yrkande 9 delvis attSverige och andra länder bör verka för ändrade införselregler så atttillåtna kvoter återspeglar måttlighetskonsumenters normala inköp vidsemester och tjänsteresor.Kenneth () framhåller i motion Sk313 att man måste råda bot pårådande öl- och vintransporter över . Enligt motionen kan enminskning ske genom hårdare gränskontroll eller genom lägre skatter.Ulrik m.fl. (kd) förordar i motion So577 yrkande 14 att Sverigei EU måste verka för lägre införselkvoter av alkohol. Kvoterna är långtstörre än vad som anses vara en rimlig genomsnittskonsumtion och driverfram en skatteharmonisering som i sin tur stimulerar konsumtionen, anförmotionärerna.Agneta m.fl. (s, fp, kd, v, c, mp) begär i motion So645 yrkande3 likaledes att bör verka för sänkta införselkvoter av alkoholinom EU. Enligt motionen omöjliggör de nuvarande kvoterna enskilda ländersfolkhälsobaserade prispolitik.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förslaget i motion Sk342 om att höja importkvoterna förresande från tredjeland till samma nivå som gäller för resande inom EUerinrar utskottet om att om tull- och skattefri import fråntredjeland innebär kvantitativa restriktioner för tobak, sprit, starkvinoch vin, vilka inte ensidigt kan ändra. Förutom de formella hindrenmot att höja kvoterna för privatimport av tobak, sprit, starkvin och vinfrån tredjeland anser utskottet att alkoholpolitiska överväganden starkttalar mot en sådan åtgärd.Vad därefter gäller motionerna So345 yrkande 9, So577 yrkande 14 och So645yrkande 3 med förslag om att skall verka för sänkta privatinförselkvoterför bl.a. alkohol instämmer utskottet i att de numera gällande indikativanivåerna är höga för en svensk genomsnittskonsument. Utskottet finner detdock föga troligt att skulle kunna få ett nytt undantag frångällande EU-regler om privatinförsel av alkohol, vilket kräver ett enhälligtbeslut av medlemsstaterna. Utskottet vill framhålla att de indikativanivåerna inte är tillåtna kvoter för privatinförsel utan ett hjälpmedeltill ledning för att avgöra om införseln är privat eller kommersiell ochdärmed i vilken medlemsstat beskattningen skall ske. Det innebär att omen tullmyndighet fastställer att införseln av mindre kvantiteter är avseddför kommersiella ändamål skall beskattning ske i införsellandet.När det slutligen gäller motion Sk313 rörande alkoholhandeln över Öresundhänvisar utskottet till att Utredningen om utvecklingen när det gällerinförsel och försäljning av alkohol (S 2004:01) skall följa utvecklingennär det gäller införsel och försäljning av alkohol i framför allt södraSverige och föreslå åtgärder för att minska deproblem som ökad införsel och vidareförsäljning av alkohol skapar.Utskottet avstyrker alla i avsnittet behandlade motioner i motsvarandedelar.Försäljning av skattefria varor på svenska flygplatserUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett förslag om att tillåta skattefri försäljning tillflygpassagerare vid ankomstplatsen i stället för på utreseplatsen.MotionenBengt-Anders () föreslår i motion Sk304 att det skall blimöjligt att göra inköp av skattefria varor på ankomstplatsen i stället förpå utreseplatsen. Enligt motionen transporteras onödig vikt i luftenpå ett kostsamt sätt med negativa miljökonsekvenser. Det innebär ocksåonödiga risker i händelse av brand ombord.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare anfört (se senast bet. 2000/01:SkU17) som sinuppfattning att det skulle strida mot grundläggande principer för enkonsumtionsskatt att tillåta skattefri försäljning vid resenärens ankomsttill landet och att utskottet inte kan se några avgörande fördelar medett avsteg från denna princip för flygpassagerare. Utskottet vidhållersin uppfattning och avstyrker motion Sk304.Skatt på avfallUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag rörande avdragsmöjligheten för gjuterisand,införande av förbränningsskatt på avfall respektive en utredning om endifferentierad avfallsskatt. Jämför reservation 22 (fp).Bakgrund m.m.Lagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft den 1 januari 2000.Dess syfte är att i enlighet med EU:s avfallshierarki styra mot minskadavfallsdeponering för att främja avfallsminskning, återanvändning ochåtervinning.BRAS-utredningen (Fi 2003:06) som skall slutredovisa sitt uppdrag senastden , har i uppdrag att bl.a. granska och utvärderaavfallsskattelagen och föreslå en utformning av lagen som på mest ändamålsenligasätt stämmer överens med EG-fördragets regler om statligt stöd. Utredningenskall i ett delbetänkande lämna förslag till huren skatt på avfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedömalämpligheten av att införa en sådan skatt eller om andra ekonomiska styrmedeli stället bör förordas (dir. 2003:96).Riksdagen har (2003/04:FiU1) avslagit förslag (c) om att det införsen skatt på förbränning av osorterat avfall, med hänvisning till attresultatet av det pågående utredningsarbetet bör avvaktas.MotionernaAgneta och () anför i motion Sk337 att vissamaterialslag har undantagits från avfallsskatt. Avdrag har kunnatgöras för gjuterisand och slagg, material som i huvudsakanvänds för att täcka andra avfall på deponierna. Motionärerna påpekar attundantagen eller avdragen från avfallsskatten nu skall anmälas och förhandlasmed och att det är av vital betydelse för branschen attförhandlingarna lyckas eller att lagstiftningen revideras.Lars m.fl. (fp) anser i motion MJ472 yrkande 27 att endifferentierad skatt på förbränning av avfall bör införas. Skatten bör varalägre än deponiskatten för att styra mot återanvändning och materialåtervinningoch den bör inte omfatta förbränning av biobränsle. Enligt motionen anserFolkpartiet vidare att det finns skäl att utreda möjligheterna till endifferentiering av deponiskatten beroende på avfallets innehåll av miljö-och hälsoskadliga ämnen (yrkande 28).Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion Sk337 omavdragsmöjligheterna för gjuterisand men eftersom ett statsstödsärende ifrågan handläggs av anser utskottet att det inte behövsnågot tillkännagivande till regeringen om saken. Förslaget i motion MJ472om skatt på avfall som förbränns är som framgått redan föremål för utredningoch utskottet anser att resultatet av översynen bör avvaktas. Utskottetavstyrker båda de berörda motionerna.Skatt på naturgrusUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om en sänkning av skatten på naturgrus och ominförande av en forskningsavgift utöver naturgrusskatten. Jämförreservationerna 23 (m) och 24 (mp).BakgrundNaturgrus är en icke förnybar resurs och en skatt infördes den 1 juli1996 (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18) i syfte att öka hushållningenmed naturligt förekommande grus och sand. Lagstiftningen bygger på betänkande(SOU1995:67) Naturgrusskatt m.m. Efter förslag i budgetpropositionen för2003 höjdes skatten på naturgrus per ton den 1 januari2003.Riksdagen har i samband med budgetbehandlingen (bet. 2003/04:FiU1) godtagit regeringens bedömning att skatten på naturgrus bör bibehållaspå nuvarande nivå och avslagit förslag (m) om en sänkning av skatten med5 kr per ton.MotionernaRolf () anser i motion Sk206 att den höjda naturgrusskattenär ett hot mot åkare i norra eftersom jobben tas över av norskaåkare. Motionären föreslår att skatten skall halveras till tidigare nivå.Claes Roxbergh m.fl. (mp) förordar i motion Sk354 att det införs enforskningsavgift på per ton utöver naturgrusskatten som återförs tillbranschen för kunskapsuppbyggnad om användning av ersättningsmaterial.Motionärerna framhåller att det är svårast att ersätta naturgruset inombetongtillverkningen och särskilt 0-8-mm-fraktionen och att det här krävsforskning och utveckling.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser ingen anledning att omprövar nivån på naturgrusskatten.Den forskning om ersättningsmaterial som efterlyses i motion Sk354 pågårsåvitt utskottet erfarit inom ramen för det s.k. Minbas-programmet (Minera,ballast och stenindustri), som till hälften finansieras av staten ochtill hälften av industrin. Arbetet sker i ett projekt benämnt "Framtidabetong: Utnyttjande av alternativa typer av ballast". Utskottet avstyrkermed det anförda motionerna Sk206 och Sk354.Skatt på spelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om en översyn respektive sänkning av lotteriskatten.Bakgrund m.m.Lotterilagstiftningen bygger på att lotterier är tillståndpliktiga ochatt alla tillstånd står under statlig kontroll. Inkomster från lotterierär förbehållna det allmänna eller allmännyttiga ändamål. Endast iundantagsfall kan kommersiella intressen tillåtas. Privata aktörer kan utövas.k. restaurangkasinospel (roulett-, tärnings- och kortspel) och spel påvaruautomater. Spelmarknaden är uppdelad på tre huvudaktörer: AB SvenskaSpel, AB Trav och galopp (ATG) samt folkrörelserna. omsattespelmarknaden , en ökning från år 2001.ATG bildades och ansvarar för totalisatorspel på trav- ochgalopptävlingar efter tillstånd av regeringen som utfärdas med stöd av ettbemyndigande i 45 § lotterilagen. Bolaget ägs gemensamt av och . Staten tillsättersex av de elva styrelseledamöterna, inklusive ordföranden. Spelverksamhetenregleras dels i det s.k. totalisatorsavtalet med staten, som omförhandlasmed viss periodicitet, dels i regeringsbeslut om att bevilja ATG tillståndatt bedriva totalisatorspel. Regeringen har träffat ettfyraårigt avtal med ATG. Bolaget skall fr.o.m. årligenavsätta för övergripande insatser av riksintresse förhästsektorn i Sverige.Enligt lotteriskattelagen tas skatt ut av anordnaren av behållningensedan vinsterna räknats av från insatserna. Ideella föreningar som bedriverallmännyttig verksamhet är undantagna. Detsamma gäller även ABSvenska Spel. Det är således i realiteten bara ATG som betalar lotteriskatt.Beskattningen av roulett-, tärnings- och kortspel regleras i en annanlag, lagen om skatt på spel.ATG och AB är enligt inkomstskattelagen frikallade frånskatteskyldighet för all annan inkomst än sådan som hänför sig till innehavav fastighet. Den som deltar i svenska lotterier/spel betalar som regelingen skatt på vinsten.På grundval av rapporten (Ds 1995:61) De statligt styrda spelbolagenskoncessioner och organisationer m.m. och ett avtal mellan staten och trav-och galoppsporten höjde lotteriskatten med enprocentenhet från till och ändrade i viss mån skatteunderlaget(prop. 1996/97:98, bet. 1996/97:SkU18).Finansministern har som svar på en fråga i (fr. 2003/04:513) ijanuari 2004 anfört att regeringen avser att tillsätta enutredning som skall se över utvecklingen på spelområdet.MotionernaMichael och () anser i motion Sk434 att detbehövs en översyn av beskattningen för att trygga trav- och galoppsporten.Runar () begär i motion Sk375 en översyn av fördelningen avskatt på totospel mellan staten och berörda travorganisationer.Sven och () yrkar i motion Kr360 yrkande 2att den s.k. totalisatorskatten skall sänkas.I motion MJ266 yrkande 2 av och () begärsen översyn av möjligheten att sänka totalisatorskatten som är 11,och mycket högre än i grannländerna.Utskottets ställningstagandeUtgångspunkten vid bestämmandet av lotteriskattesatsen har varit att gestaten en lämplig andel av ATG:s resultat. Utskottet ser ingen anledningatt föreslå en sänkning av lotteriskatten eller en översyn avbeskattningen. Det får ankomma på regeringen, som på nära håll följerutvecklingen av ATG:s spelverksamhet, att på lämpligt underlag bedöma omförhållandena motiverar en justering av skattesatsen och i så fall återkommatill i frågan.Utskottet avstyrker med det anförda de i avsnittet behandlade motionerna.Skatt på fritidsbåtarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett förslag om att utreda frågan om skatt på fritidsbåtar.BakgrundFinansministern har i ett frågesvar (fr. 2003/04:437) i december 2003uppgivit att fått regeringens uppdrag attutreda förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister samt att Sjöfartsverkethar redovisat uppdraget till regeringen . Resultatet avSjöfartsverkets utredning bereds inom Regeringskansliet.Först därefter är det enligt finansministern meningsfullt att pröva fråganom båtskatt.MotionenKarin m.fl. (v) föreslår i motion T467 yrkande 2 attregeringen bör utreda möjligheten att ta ut skatt på fritidsbåtar.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i finansministerns bedömning. Utskottet avstyrkermotion T467 i motsvarande del, i den mån motionen inte kan anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Energibeskattning, allmänt, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om energibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2003/04:Sk215, 2003/04:Sk341, 2003/04:N290yrkande 3 och 2003/04:N342 yrkandena 2 och 4-6 och avslår motionerna2003/04:Sk345, 2003/04:Sk385, 2003/04:Sk417, 2003/04:Sk456 yrkandena 1 och2, 2003/04:U254 yrkande 7, 2003/04:MJ401 yrkandena 2, 3, 7, 16, 17 och 21,2003/04:MJ472 yrkande 3, 2003/04:MJ474 yrkande 4, 2003/04:N224 yrkande3, 2003/04:N263 yrkande 1, 2003/04:N287 yrkande 2, 2003/04:N343 yrkande2, 2003/04:N413 yrkandena 4-6 och 15-17 och 2003/04:N415 yrkande 3.StällningstagandeModerata samlingspartiets energipolitik har två övergripande mål: attenergipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning i hela samt att all energiproduktion skall klarahögt ställda miljö- och säkerhetskrav. Det första målet innebär attenergibeskattningen inte markant bör avvika från våra konkurrentländer ochatt osäkerheten inom energipolitiken måste reduceras så att kraftföretagenkan våga investera i ny produktionskapacitet.För att nå dessa mål måste energibeskattningen göras om i grunden. Syftetmed olika skatter på energiområdet måste renodlas. Skatter som främst hartill syfte att generera intäkter för staten bör tas ut i konsumentledet,medan miljöstyrande skatter tas ut i producentledet. Miljöskatter ut så nära föroreningskällan som möjligt. I den mån det är möjligtatt använda utsläppsskatter är detta att föredra. De särskildaproduktionsskatterna och subventionerna, som utan ordentliga miljöskäl försämrarenergimarknadens funktionssätt, bör tas bort. Den särskilda effektskattenpå kärnkraftsel är djupt skadlig och minskar direkt reinvesteringsutrymmeti kärnkraftsanläggningarna. Effektskatten bör successivt reduceras. Detenda uttag som är motiverat är det som skulle motsvara en tänkt, kommersiellförsäkringspremie för kärnkraftens riskkostnader. I ett första steg börskatteuttaget sänkas som effektskatten omvandlas till energiskatt.Grunden för miljöskatterna bör vara den samhällsekonomiska skada somorsakas av energiproduktionen. Det finns således ingen anledning attsärskilt gynna s.k. förnybara energikällor utöver vad som följer av dessasmiljöegenskaper. avvisar därmed tanken om skatteväxling.Miljöskatter skall användas för att minska miljöbelastningen frånenergiproduktionen. Det finns också fiskala skäl att beskatta energi, likavälsom andra varor. Det finns dock inte övertygande skäl att utan närmareanalys lägga en ytterligare skattebörda på energisektorn. Nivån påbeskattning av energi, utöver de rena miljöskatterna, bör fastställas genomen sedvanlig avvägning mellan beskattning av olika skattebaser, med syfteatt minimera de samlade snedvridande effekterna av skattesystemet.För att den gemensamma nordiska, och snart europeiska, elmarknaden skallfungera är det av stor vikt att beskattningen, liksom regelverket i övrigt,är likartat i dessa länder. På denna punkt har regeringen underlåtit attagera.Tjänstenäringarnas förutsättningar måste radikalt förbättras. Listan kangöras lång över den tillväxtfientliga skattepolitik som tynger den privatatjänstesektorn. Om regeringen menar allvar med sitt tal om tillväxt ärdet dags att gå från ord till handling. Skattenedsättningskommitténsförslag om en generell näringslivsnivå för energibeskattningen skulleinnebära en väsentligt lägre energiskatt för tjänstesektorn jämfört med .