bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — Beslutetatt skjuta på EU-avgiften, och därigenommedvetet ådra staten en utgift i form avdröjsmålsränta under det efterföljandebudgetåret, har inte förankrats i riksdagen.Enligt vår mening har regeringen ochfinansminister agerat i stridmed gällande regler och överträtt sinabefogenheter. För detta förtjänar regeringenoch kritik. upphandling avekonomisk och juridisk rådgivning (avsnitt3.3)av (), (), (), (m), (), () och (), som enligtLOU är tillsynsmyndighet för offentligupphandling, har ansett att de aktuellaramavtalen inte möjliggör för Regeringskanslietatt anskaffa juridiska och ekonomiskakonsulttjänster utan att först genomföra ettupphandlingsförfarande i enlighet medbestämmelserna i . Nämnden har därvidhänvisat till huvudregeln i 1 kap. 5 § omatt ramavtal måste fastställa samtliga villkorför avrop som görs ochtill sitt uttalande om att ramavtalinte får användas som endast en lista pågodkända leverantörer. Vidare har nämndenbyggt sin bedömning på vissadomstolsavgöranden, bl.a. en dom i juni 2000från Kammarrätten i , rättspraxis iandra nordiska länder och uttalande från EFTA:sövervakningsorgan.Statskontoret har framfört en annanuppfattning om rättsläget men har också anförtatt rättsläget som sin helhet är oklart.Det är enligt utskottets mening tydligt attdet råder en osäkerhet kring tillämpningen avLOU såvitt gäller ramavtalens utformning ochutrymmet för avrop från ramavtalen. Utskottetförutsätter därför att den nuvarandeosäkerheten undanröjs i samband medimplementering av det nyaupphandlingsdirektivet. Mot bakgrund av viktenav att framstår som ettföredöme i tillämpningen av , borde enligtutskottets mening förutsättningarna förutformningen av ramavtalen ha undersökts mernoggrant och åtgärder i syfte att undanröjaosäkerheten ha genomförts och ivart fall före tecknandet av nya ramavtal våren2003.Granskningen föranleder inte något uttalandei övrigt. Regeringens förfarande vid utnämningar tillhögre statliga tjänster (avsnitt 3.4)av (), (), (), (m), (), (), () och GustavFridolin (mp).Enligt 11 kap. 9 § regeringsformen får vidtillsättning av statlig tjänst avseende fästasendast vid sakliga grunder såsom förtjänst ochskicklighet. Granskningen av hur regeringenutövar utnämningsmakten ger vid handen att del av dem som utses till högre statligatjänster har politisk bakgrund inomregeringspartiet.Utskottet har tidigare gjort bedömningen attden omständigheten att en person har politiskbakgrund inte skall vara diskvalificerande vidtillsättning av till exempel engeneraldirektörstjänst, så länge endast sakligagrunder som förtjänst och skicklighet tillämpasvid tillsättningen. Utskottet har i ställetvelat framhålla att politisk erfarenhet kanvara en viktig erfarenhet när det gäller attleda offentliga verksamheter.Vi vidhåller denna bedömning. Enligt vårmening är emellertid tendensen vid utnämningarsådan att misstanke kan uppstå om att vidtillsättning inte enbart - såsom grundlagenföreskriver - avseende fästs vid sakligagrunder. Varje sådan misstanke riskerar attrubba förtroendet för regeringens oväld ochvilja eller förmåga att leva upp tillgrundlagens föreskrift.Vidare innebär regeringens sätt att beredautnämningsärenden att de utnämningar som görsär svåra att granska i efterhand, till exempelmed avseende på vilka grunder som tillämpatsvid utnämningen. De kravprofiler som tas framinnan sökandet av kandidater påbörjas arkiverasinte och därigenom blir de inte heller allmännahandlingar. Enligt vår mening bör regeringenöverväga att ändra denna praxis. Genom attbehandla kravprofiler så att de blir allmännahandlingar skulle möjligheten att granskaregeringens sätt att hantera utnämningarunderlättas. Statsråds uttalanden om den svenskaräntenivån (avsnitt 5.1)av (), (), (), (m), (), () och ().Både statsministern och näringsministern har iskilda sammanhang fällt likartade uttalanden ombehovet av att sänker räntan.Uttalandena kan ge intryck av att ha gjorts isyfte att utöva påverkan på Riksbanken.Liksom vid tidigare granskningar som rörtuttalanden av statsråd konstaterar utskottetsom en utgångspunkt att statsråd i likhet medandra medborgare har rätt att göra uttalanden iolika sammanhang. Utskottet har dock ocksåansett att vissa särskilda hänsyn kan behövatas, bl.a. kan auktoritativa uttalanden avstatsråd i enskilda fall skapa risk för att densjälvständighet som enligt regeringsformenskall tillkomma domstolar ochförvaltningsmyndigheter äventyras.Regeringsformen innehåller numera en särskildbestämmelse som skall tillförsäkra Riksbankenett liknande oberoende i fråga om bankensutövande av penningpolitiken. Som utskottettidigare anfört ger detta anledning förstatsråd att ta särskilda hänsyn även i frågaom uttalanden som berör detta ämne.Utskottet vill åter understryka behovet avsärskild hänsyn när det gäller statsrådsuttalanden om penningpolitiken. Behovet avhänsynstagande är särskilt angeläget när flerastatsråd vill göra uttalanden om räntesatsen.Det är enligt utskottets mening angeläget attledamöter av regeringen med god marginalbeaktar instruktionsförbudet om de göruttalanden om penningpolitiken. Fråga om ministerstyre i ett asylärende(avsnitt 5.2)av ().Som tidigare anfört harett statsråd i likhet med alla andra medborgaresjälvfallet rätt att göra uttalanden i olikasammanhang. Med hänsyn till ett statsrådsspeciella ställning i förening med detförhållandet att regeringsformen uppställtvissa regler för myndigheternas självständigheti förhållande till regeringen måste dockåterhållsamhet iakttas när det gälleruttalanden som rör myndighetsutövning motenskild eller tillämpning av lag. Det nuaktuella uttalandet har fällts hosUtlänningsnämnden och där av i vart fall enbeslutsfattare uppfattas som påtryckning. Motdenna bakgrund anser jag att visat tillräcklig återhållsamhet vid detaktuella tillfället. Svensk vapenexport i förhållande tillfolkrätten och (avsnitt 6.1)av () och ().------------------------------------------------Av granskningsanmälan i ärendet framgår attSverige harexporterat krigsmateriel för 2 300 000 000 krtill de länder som deltagit i anfallskriget motIrak, nämligen , , ,, och Danmark.Enligt 1 a § lagen (1992:1300) omkrigsmateriel och 4 § lagen (2000:1064) omkontroll av produkter med dubblaanvändningsområden och av tekniskt biståndprövar regeringen ärenden om tillstånd tillutförsel ur landet av krigsmateriel som harprincipiell betydelse eller annars är avsärskild vikt. Vidare får regeringen enligtdessa lagrum meddela ytterligare föreskrifterom överlämnande till regeringen. I sammanhangetbör därvid beaktas de svenska riktlinjerna förkrigsmaterielexport och annan utlandssamverkan(se skr. 2003/04:114 bilaga 3). Av riktlinjernaframgår bl.a. att tillstånd till utförsel avkrigsmateriel för strid, eller annanutlandssamverkan som avser krigsmateriel förstrid eller övrig krigsmateriel, inte börbeviljas om det avser stat som befinner sig iväpnad konflikt med annan stat, oavsett omkrigsförklaring har avgetts eller ej, stat somär invecklad i internationell konflikt som kanbefaras leda till väpnad konflikt eller statsom har inre väpnade oroligheter.Mot denna bakgrund borde regeringen medanledning av den konfliktfylldautrikespolitiska situation som rådde föreIrakkrigets utbrott enligt vår mening hautnyttjat möjligheten att föreskriva attärenden som avser export av krigsmateriel tillde nu aktuella länderna skall överlämnas tillregeringen för prövning. Regeringen har dockunderlåtit att göra detta. Därmed harregeringen också blockerat möjligheten attutkräva politiskt ansvar för svensk export avkrigsmateriel till de länder som deltog iIrakkriget.------------------------------------------------ Regeringens ansvar för uthyrningen av densvenska försvarsmaktens krigsmateriel tillStorbritannien (avsnitt 6.2)av () och ().------------------------------------------------Den nu aktuella granskningsanmälan avserutförsel till avFörsvarsmakten tillhörig krigsmateriel iden konfliktfyllda utrikespolitiskasituation som rådde strax före Irakkrigetsutbrott. är ett av de ländersom deltagit i anfallskriget mot Irak.Enligt 1 a § lagen (1992:1300) omkrigsmateriel och 4 § lagen (2000:1064) omkontroll av produkter med dubblaanvändningsområden och av tekniskt biståndprövar regeringen ärenden om tillstånd tillutförsel ur landet av krigsmateriel som harprincipiell betydelse eller annars är avsärskild vikt. Vidare får regeringen enligtdessa lagrum meddela ytterligareföreskrifter om överlämnande tillregeringen. I sammanhanget bör därvidbeaktas de svenska riktlinjerna förkrigsmaterielexport och annanutlandssamverkan (se skr. 2003/04:114bilaga 3). Av riktlinjerna framgår bl.a.att tillstånd till utförsel avkrigsmateriel för strid, eller annanutlandssamverkan som avser krigsmaterielför strid eller övrig krigsmateriel, intebör beviljas om det avser stat som befinnersig i väpnad konflikt med annan stat,oavsett om krigsförklaring har avgettseller ej, stat som är invecklad iinternationell konflikt som kan befarasleda till väpnad konflikt eller stat somhar inre väpnade oroligheter.Mot denna bakgrund borde regeringen medanledning av den konfliktfyllda situationsom rådde före utbrott enligtvår mening ha utnyttjat möjligheten attföreskriva att ärenden som avser export avkrigsmateriel till skallöverlämnas till regeringen för prövning.Regeringen har dock underlåtit att göradetta. Därmed har regeringen ocksåblockerat möjligheten att utkräva politisktansvar för svensk export av krigsmaterieltill ett av de länder som deltog iIrakkriget.