bet · GS01TU1 · 2004-11-18 00:00:00 — När det gäller uppföljningen av målenför natur- och kulturmiljön bedriver trafikverken ett arbeteför att utveckla mått och mål.I fråga om delmålet om regional utveckling anser regeringenatt en utbyggd infrastruktur som i sin tur leder till förbättradetransporter successivt bidrar till förbättrad tillgänglighet förkvinnor och män i hela landet. För enstaka störreinvesteringar som minskar restiderna drastiskt kan ävenlokaliseringseffekter bli betydande. Drift och underhåll avväg- och järnvägsnäten, liksom åtgärder för bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion är viktiga åtgärder för samtligaregioner, men har särskilt stor betydelse för utvecklingen iglest bebyggda delar av landet. Vägarnas ytstandard iglesbygd har förbättrats kontinuerligt under en rad år, ochandelen avstängd väg minskade kraftigt under år 2003.När det gäller jämställdhetsmålet anser regeringen attkvinnors perspektiv och värderingar är bristfälligtföreträdda vid planering, beslut och förvaltning i helatransportsystemet. Det innebär att kvinnor har sämre möj-ligheter att påverka transportsystemets utformning.Regeringens krav på trafikverken när det gäller analyser ochredovisningar kopplade till målet om ett jämställttransportsystem har ökat, men fortfarande råder brist på dataför att kunna följa utvecklingen mot målet. förkommunikationsanalys () och trafikverken har dockpåbörjat arbetet med att ta fram ytterligare information omtillståndet.MotionsförslagI motion 2004/05:T459 av m.fl. (kd) framhållsde transportpolitiska målen och regeringens misslyckande.Kristdemokraterna anser att den socialdemokratiskaregeringen och dess stödpartier i alltför hög grad fokuserar pålångsiktigt hållbara transportsystem. anseratt det första ledet i det transportpolitiska målet -samhällsekonomisk effektivitet - förbigås i de prioriteringarsom regeringen gjort i samband med att planeringsramarnaför åtgärder i väg- och järnvägsnätet fastställts. Till betydande del hänger detta samman medatt investeringar i och underhåll av vägar får stå tillbaka förstora järnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler.Regeringen är ytterst ansvarig för att de mål som riksdagenbeslutat om närmare utformas på ett sådant sätt att de kanföljas upp. Genom uppställandet av ett otillräckligt utformatmål som prioriteringskriterium, har regeringen allvarligtbrustit i sin styrning av länens infrastrukturplanering.Kristdemokraterna föreslår att de transportpolitiska delmålenskall utformas på ett sätt som gör det möjligt att mäta,jämföra och följa upp infrastrukturåtgärder i förhållande tilldessa mål (yrkande 1).I motion 2004/05:T464 av m.fl. (m)framhålls bl.a. att Socialdemokraterna envisas med attstraffbeskatta bilisterna med motiveringen att de kör förmycket. För de flesta hushåll är det alltför dyrt att sätta sig ibilen och nöjesåka. De flesta använder bilen för att uträttaärenden. Den ekonomiska prioritering regeringen gjorde i sinförra infrastrukturproposition innebär att anslagen tilljärnvägssatsningar kraftigt ökar, fastän de stora behovenenligt regeringens egen utredning Godstransportdelegationenfrämst ligger inom vägsektorn. Regeringen måste redovisaskälen till det vägval som den tydliga prioritering avjärnvägsnätet framför vägnätet innebär, inte minst för landetsbilister och åkare. Moderata samlingspartiet anser attsamhällsekonomiskt lönsamma vägar måste prioriterasframför järnvägarna (yrkande 1).I samma motion anförs också att utbyggnaden ochutvecklingen av infrastrukturen kräver omfattandeinvesteringar i ett stort och glest befolkat land som Sverige.Därför är det av största vikt att investeringar i infrastrukturenger en god avkastning, dvs. att medborgarna upplever att defår valuta för pengarna. En förutsättning för detta är att såvälkonkurrens som samverkan mellan olika trafikslag främjas iutformningen av regel-, skatte- och avgiftssystem. Ellerannorlunda uttryckt förutsätter detta en rimlig grad av konkur-rensneutralitet mellan de skilda trafikslagen. Så är inte falletför närvarande, vilket är samhällsekonomiskt förödande,menar samlingspartiet (yrkande 2).I motion 2004/05:T468 av m.fl. (fp) framhållsatt liksom när det gäller all annan företagsamhet bör frikonkurrens vara grunden också för trafikpolitiken. Frikonkurrens tillgodoser den enskildes val av transportslag varesig det gäller transport av gods eller människor. Frikonkurrens inom alla transportslag är en förutsättning för attkunna uppnå en hållbar utveckling och ökad tillväxt.Trafiksektorn har alldeles för länge kännetecknats avmonopolbildningar, främst statliga sådana. Monopol gör attden enskilda individen kommer i kläm i form av höga priseroch sämre service. Dessvärre återstår det fortfarande en heldel att göra på området. Konsekvensen av den bristandekonkurrensen är uppenbar. Priser är för höga ochrabattsystem försvårar för konsumenten att genomföra sinaval. Det är därför angeläget att verklig fungerande konkurrenskan skapas inom alla trafiksektorer, menar (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeMål- och resultatfrågorI årets budgetproposition lämnar regeringen inga förslag omnya eller ändrade mål för politikområdet. I några motionerframförs dock synpunkter om ändrade transportpolitiskautgångspunkter.Utskottet vill - i enlighet med tidigare uttalanden - erinraom att det transportpolitiska målet och de delmål som fogatstill detta i huvudsak härrör . beslut(prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10 s. 46, rskr.1997/98:266-277) om dessa övergripande mål har föregåttsav omfattande utredningar och diskussioner. Målenkonstruerades för att vara långsiktiga till sin natur och varmenade att gälla som övergripande riktlinjer under en längretidsperiod.I samband med riksdagsbeslutet framhöllutskottet att den grundläggande principen vid genomförandetav transportpolitiken även fortsättningsvis skall vara att deenskilda människorna och företagen inom ramen för detbefintliga transportutbudet själva skall välja hur de skallordna sina transporter. En strävan efter ökad samverkan itransportsystemet borde förenas med en politik som främjaren effektiv konkurrens mellan olika trafikutövare ochtransportlösningar.I det följande redovisar utskottet ytterligare utgångspunkteroch viktiga frågeställningar när det gäller mål- ochresultatstyrning på politikområdet Transportpolitik. Utskottetåterkommer till dessa frågor på politikområdet IT, elektroniskkommunikation och post.I samband med behandlingen av mål- ochresultatstyrningsfrågor (bet. 2003/04:TU1)framhöll utskottet att inom det ramverk som utgörs av detövergripande målet och delmålen finns det behov av ettfortsatt utvecklingsarbete, bl.a. genom att etappmål tas framför alla delmål. Vidare ansåg utskottet bl.a. att målen skallformuleras utifrån den politiska viljeinriktningen, inte utifrånvad som är enkelt mätbart. I de fall målen inte är kvantitativavar det dock nödvändigt att till dessa foga relevanta ochallmänt accepterade resultatindikatorer.Utskottet vill återigen betona betydelsen av att arbetet medatt ytterligare konkretisera innebörden av alla mål fortsätter.Det fortsatta utvecklingsarbetet måste bedrivas i syfte attunderlätta uppföljningen av resultaten inom områdetsamtidigt som det skall underlätta diskussioner om tillståndetoch utvecklingen inom området.Utskottet anser det önskvärt att utvecklingsarbetet när detgäller att redovisa och bedöma resultatet av gjorda insatserdrivs vidare inom , gärna i en fortsatt dialogmed utskottet eftersom regeringen och har ett delatansvar för att vidareutveckla styrningen inom området.Frågor som särskilt bör uppmärksammas i utvecklingsarbetetär tydlighet i resultatredovisningen, utveckling avresultatindikatorer för meningsfulla uppföljningar,jämförelser och internationella jämförelser.I samband med att utskottet behandlade Riksrevisionensframställning angående länens infrastrukturplanering i maj2004 (förs. 2003/04:RRS3, bet. 2003/04:TU10) togs ocksåfrågor om mål- och resultatstyrning upp. ifrån att dessa uppmärksammas inom ramarna för detangelägna utredningsarbete kring planeringsprocessensutformning och innebörd, bl.a. i syfte att kontinuerligtanpassa infrastrukturplaneringen till förändringar i omvärldenoch utifrån de krav som kan ställas på processen. krav på en väl fungerande mål- ochresultatstyrning.Utskottet vill i sammanhanget också peka på att frågor omstatsmakternas styrning har uppmärksammats av finans- ochförsvarsutskotten (bet. 2002/03:FiU14, yttr. 2002/03:FöU3yoch bet. 2003/04:FiU11, yttr. 2003/04: FöU2y), vilket lett tillatt regeringen tillkallat en särskild utredare(dir. 2004:12) med uppdrag att utreda formerna för styrningoch finansiering av försvaret. Utredaren skall särskiltfokusera på bl.a. hur och regeringens tillsyn,styrning och uppföljning skall kunna förbättras.Enligt utskottets mening är det angeläget att en fortsatttransportpolitisk utveckling äger rum i syfte att skapa etthållbart och effektivt transportsystem. har enrad viktiga utredningsbetänkanden presenterats. Det gällerallt från frågor om godstrafik, vägbeskattning ochjärnvägstrafik till bl.a. kollektivtrafik, färdtjänst, enskildavägar, hamnfrågor och taxitrafik. Ett fortsatttransportpolitiskt reformarbete pågår också inom EUsamtidigt som samhällsutvecklingen såväl nationellt sominternationellt skapar förändrade trafikbehov. Vidare ger bl.a.nya forskningsrön och ny teknik, inte minst inom IT-området,förändrade förutsättningar för transportsystemet. Utskottetvälkomnar därför den av regeringen aviseradetransportpolitiska propositionen. I avvaktan på regeringensförslag är utskottet inte nu berett att ompröva degrundläggande utgångspunkterna och principerna förgällande transportpolitik. Utskottet är därmed heller inteberett att ta något initiativ med anledning av de motioner somväckts om förändringar av olika transportpolitiskautgångspunkter.Utskottet vill också framhålla transportforskningensstrategiska betydelse i arbetet med att uppnå detransportpolitiska målen. Utskottet har därför låtit genomföraen uppföljning av transportforskningens omfattning,inriktning och samhällsnytta. Syftet med uppföljningen ärbl.a. att ge utskottet ett fördjupat underlag inför behandlingenav den forskningspolitiska respektive transportpolitiskapropositionen som regeringen avser överlämna till riksdagenunder /05. I det sammanhanget torde utskottetåterkomma till viktiga frågor av det slag som tagits upp i denu behandlade motionerna.Utskottet anser därför att bör godkänna vad somanförts om en fortsatt utveckling av mål- och resultatfrågorför politikområdet Transportpolitik. Det innebär bl.a. att enutveckling bör ske av mål- och resultatindikatorer, ökadtydlighet i resultatredovisningen samt jämförelser över tidoch med andra länder. Utskottet förutsätter att dessaredovisade utgångspunkter och frågeställningaruppmärksammas och beaktas inom ramen för den fortsattautvecklingen av mål- och resultatstyrningen.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna2004/05:T459 yrkande 1 (kd), 2004/05:T464 yrkandena 1och 2 (m) samt 2004/05:T468 yrkande 6 (fp).Anslag m.m.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens ochmotionärernas förslag till medelsanvisningar m.m. inom utgiftsområde 22 Kommunikationervad gäller politikområdet Transportpolitik.De regeringsförslag som behandlas är följande sex punkteri budgetpropositionen, utgiftsområde 22 Kommunikationer(prop. 2003/04:1), där regeringen föreslår att riksdagen1. godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 6 förVägverket för investering i närtid, E 6Svinesundsförbindelsen m.m.,2. godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst tillprioriterade vägprojekt enligt beslut omtilläggsbudget i samband med ekonomiskavårproposition,4. godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 12 förBanverket för investeringar i eldriftsanläggningar m.m.,5. godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 1 tillprioriterade järnvägsprojekt enligt beslut omtilläggsbudget i samband med ekonomiskavårproposition,6. godkänner att regeringen får besluta om enlåneram i om högst 9 tillBotniabanan AB för fortsatt utbyggnad av ,21. för anvisar anslagen underutgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet medregeringens förslag i bilaga 1.Vidare behandlar utskottet följande fyra motioner medförslag till anslag inom politikområdet Transportpolitik:- 2004/05:T437 av m.fl. (m)- 2004/05:T446 av m.fl. (c)- 2004/05:T459 yrkandena 6 och 21 av m.fl.(kd)- 2004/05:T468 yrkande 36 av m.fl. (fp).Verksamhetsområde : AdministrationTusental kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc1 025 202939 219--50 000--65 000Anslaget 36:1 : Administration används förfinansiering av kostnader för ledning,vägtrafikinspektionen, ekonomiadministration,personaladministration, planering och uppföljning, interntexpertstöd, intern utveckling samt viss utredningsverksamhet.För nästa budgetår föreslår regeringen en anslagsnivå på ca939 . Regeringens förslag tillmedelsberäkning förutsätter att fortsätter attreducera sina administrativa kostnader samt dessutomgenomför en särskild engångsbesparing på 40 miljonerkronor under år 2005.Två partier anser att administrationsanslaget kan minskasytterligare i förhållande till regeringens förslag. Längst gårCenterpartiet som föreslår en besparing med 65 miljonerkronor, medan redovisar ett något mindrebesparingsförslag med 50 miljoner kronor.Väghållning och statsbidragMiljoner kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc15 56416 608+2 000+450+400+250Av budgetpropositionen framgår att anslaget finansierarsektorsuppgifter, t.ex. insatser inom trafiksäkerhet och miljö,kollektivtrafik, handikappfrågor, forskning och utvecklingsamt bidrag till ideella organisationer som utförsektorsuppgifter. Vidare skall anslaget finansieramyndighetsutövning, statlig väghållning och bidrag till bl.a.kollektivtrafik, enskilda vägar, förbättring av miljö ochtrafiksäkerhet på kommunala vägar samt kompensation tillkommunerna för lokal och regional busstrafik.För innevarande budgetår har totalt anvisats . För nästa budgetår föreslås en ökning till . Som framgår av följandesammanställning beräknas merparten av medlen år 2005fördelas på att vidmakthålla vägnätet genom drifts- ochunderhållsinsatser.Miljoner kronorÄndamålBudget2004Beräknat2005Sektorsuppgifter524524Myndighetsutövning246266Investeringar i nationell plan2 3382 700Investeringar i regionala planer2 0931 655Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion1 4171 232Investeringar i fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder4370Drift och underhåll6 5947 191Räntor och återbetalning av lån för vä-gar8271 965Bidrag för drift och byggande avenskilda vägar657663Storstadsöverenskommelsen3635Bidrag i regionala planer357360Till disposition22Till disposition170Till Verket för innovationssystem2015Summa15 56416 608Av propositionen framgår att en utgångspunkt förmedelsberäkningen är beslut om utökadeplaneringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10 rskr.2003/04:266). Beslutet innebär att den ekonomiskaplaneringsramen för investeringar i nationella stamvägar skall vara . Sedantidigare har beslutat att den ekonomiska plane-ringsramen för regional transportinfrastruktur skall vara 30miljarder kronor (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr.2001/02:126).För anslagsposten sektorsuppgifter beräknas en bibehållenanslagsnivå på , medan förmyndighetsutövning beräknas en ökad anslagsnivå till 266miljoner kronor med hänsyn till att övertar vissaarbetsuppgifter från Investeringar i nationell plan beräknas till . Det innebär en ökning från föregående år.För delposten Investeringar i regional plan beräknas . Det är en nivå som är lägre än denlångsiktiga planeringsramen men högre än den beräkningregeringen gjorde för i budgetpropositionen för 2004.Delposten Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion beräknastill 1 232 miljoner kronor.Delposten Investeringar i fysiska trafiksäkerhetsåtgärderupphör . Fysiska trafiksäkerhetsåtgärder kommerfortsättningsvis att ingå som en del av delposten Investeringari nationell plan. Regeringens fastställelsebeslut av dennationella väghållningsplanen innebär att 4,9 miljarder kronorskall användas till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder 2004-2015.Delposten Drift och underhåll beräknar regeringen höja till7 191 miljoner kronor.För Räntor och återbetalning av lån för vägar beräknasbehovet till . Det är en lägre nivå änden beräkning regeringen redovisade i 2004 årsbudgetproposition. Regeringens bedömning är att räntelägetmedger en minskning av anslagsposten.Delposten Drift och byggande av enskilda vägar föreslåsligga på samma nivå som tidigare, dvs. 663 miljoner kronor.Det särskilda bidraget till storstädernas trafiksystemberäknas till 35 miljoner kronor.Delposten Bidrag i regionala planer omfattar statsbidragtill kollektivtrafikanläggningar, bidrag till förbättring av miljöoch säkerhet samt bidrag till ökad tillgänglighet tillkollektivtrafik. Regeringen bedömer ett behov av medel medutgångspunkt i fastställda länstransportplaner för 2004-2015till 360 miljoner kronor.Anslagsposten Verket för innovationssystem beräknas till15 miljoner kronor.Samtliga partier som motionerat om alternativaanslagsberäkningar föreslår högre belopp till väghållning änregeringen.Moderata samlingspartiet vill höja anslaget mest med 2miljarder kronor. Därmed skapas enligt motionen ökaderesurser till vägutbyggnad och åtgärder i syfte att minskaantalet dödade i trafiken samt ökade insatser till det enskildavägnätet.Folkpartiet liberalerna förordar ökade insatser i förhållandetill regeringens förslag med 450 miljoner kronor.Kristdemokraternas förslag innebär en höjning med 400miljoner kronor. Ökningen förordas fördelas lika mellaninvesteringar och underhållsinsatser. Vidare förordas attanslagsposten Drift och byggande av enskilda vägar bör ökamed , dvs. för att därmed uppgå till729 miljoner kronor.Centerpartiet vill höja anslaget med 250 miljoner kronorför att bl.a. det eftersläpande underhållet skall kunna börja tasigen. Som utskottet återkommer till senare ingår vidare iCenterpartiets förslag att ett nytt anslag förs upp påstatsbudgeten för räntekostnader till ett infrastrukturbolag. Pådetta sätt anges att det blir möjligt att genomföra offensivaoch tillväxtbefrämjande projekt.Lån som tas upp av VägverketResursförbrukningen för väghållning styrs förutom av anslagöver statsbudgeten även av de olika lånemöjligheter somVägverket förfogar över.Vägverket har sålunda möjlighet att ta upp lån för attfinansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor ochvissa specifika vägprojekt. När det gäller anlägg-ningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) omstatsbudgeten finansieras med lån eller krediter iRiksgäldskontoret. omsättningstillgångarfinansieras med verkets räntekontokredit. Vid utgången av2003 var skuld för anläggningstillgångar , för broar , för specifikavägobjekt , kapitaltäckningsgaranti förSVEDAB och för de s.k. storstadspaketen9 930 miljoner kronor.Riksdagen beslutade att fyra vägobjekt ficktidigareläggas genom att fick ta upp lån iRiksgäldskontoret och sedan återbetala dessa näranslagsmedel finns tillgängliga i ordinarie väghållningsplan.De fyra vägobjekten är E 18/20 delen , E 4delen , E 22 Söderåkra-Hossmo samtE 4 trafikplats undertecknade 2002 ett avtal med den norskaregeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen.Ambitionen är att förbindelsen skall vara klar och öppnad förtrafik 2005. kommer att ta upplån i . Lånen kommer att återbetalas under20 år med intäkter från framtida vägavgifter. Den totalalåneramen för beräknas till 785 miljonerkronor. Nettoupplåningen beräknas minska först efter avser en delfinansiering av väg E 6 påetappen Hogdal-Nordby.Regeringen föreslår mot denna bakgrund för , utom lånen till anläggningstillgångar, att en låneramanvisas på sammanlagt 6 000 miljoner kronor.Vidare föreslås en särskild låneram på högst 400 miljonerkronor för vissa särskilda projekt. Som bakgrund erinras omatt med anledning av tilläggsbudget i samband med2004 års ekonomiska vårproposition har angett (prop.2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att re-geringen får besluta om en låneram i för deprioriterade vägprojekten E 6 delen Rabbalshede-Hogdal,E 20 delen samt genom ,delen , delen Haga-Ljungarum, delen ,delen Båberg-Väne-Ryr samt . Dessa projekt beräknas kosta sammantaget , och föreslås en låneram på högst400 miljoner kronor.Infrastrukturbolag: RäntekostnaderTusental kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc-----+500 000Centerpartiet förordar att ett nytt anslag på 500 miljonerkronor införs för att genomföra önskvärda,samhällsekonomiskt riktiga och strategiskt viktigainvesteringar i vägar och järnvägar byggd på en ny modell föralternativ finansiering. Ett särskilt infrastrukturbolag föreslåsbildas med uppgift att finansiera sådana investeringar mednormala avskrivningstider och annuitetsbetalning viastatsbudgeten över . På detta sätt anges att of-fensiva och tillväxtfrämjande projekt skulle kunna sjösättas,en satsning som anses befogad och lämplig att använda underrådande finansiella omständigheter.Genom att använda från anslag 36:4Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter samt 250miljoner kronor från av tillskjutna medel täcksenligt motionen kostnader för såväl räntor som amorteringar.Verksamhetsområde : AdministrationTusental kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc768 146771 897-65 000-75 000-50 000-35 000Med anslaget 36:3 : Administration finansieraskostnader för ledning, ekonomiadministration,personaladministration, planering och uppföljning, vissutredningsverksamhet m.m. Medelsbehovet beräknas avregeringen till ca . I samband medmedelsberäkningen har beaktats att Banverketsverksamhetsvolym bedöms öka till följd av ökade investering-ar som ett kontinuerligt arbete bedrivs med atteffektivisera verksamheten.Fyra partier anser att anslaget för administrationskostnaderkan minskas. Föreslagna besparingar är (fp), (m), (kd) och 35miljoner kronor (c). Enligt Moderata samlingspartiet är eneffektivisering och besparing möjlig genom att helaBanverkets produktion upphandlas och att verketskonkurrensutsatta verksamhet bolagiseras för att tydliggöraverkets olika roller.Banverket: Banhållning och sektorsuppgifterMiljoner kronorAnslag2004Regeringensförslagmfpkdc8 46911 197---300-250Från anslaget 36:4 : Banhållning ochsektorsuppgifter finansieras myndighetsutövning, bidrag tillInlandsbanan och ersättning till Konsortiet,bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet,sektorsuppgifter, investeringar i stomjärnvägar, drift ochunderhåll av statliga järnvägar inklusive operativ trafikled-ning samt räntor och amorteringar på lån för järnvägsändamålupptagna i . Vidare kan anslaget finansierakostnader för att täcka förluster vid eventuellt infriande avkapitaltäckningsgarantin till och garantiavgift förØresundsbro Konsortiets statliga lånegarantier.För år 2005 föreslår regeringen att anslaget beräknas till ca11 197, vilket innebär en höjning med ca 2 730 miljonerkronor jämfört med föregående år.För 2005 beräknar regeringen preliminärt nedanstående för-delning på anslagsposter.Miljoner kronorÄndamålBudget2004Beräknat20051 Myndighetsutövning2381.1 Järnvägsinspektionen1601.2 Fastställelse av tågplan och järn-vägsplan782 Bidrag till ochØresundsbro Konsortiet3313843 Sektorsuppgifter1611834 Banhållning7 93110 6224.1 Investeringar i nationell plan3 1614 9404.2 Investeringar i regional plan--4.3 Drift, underhåll och trafikledning3 7004 2194.4 Räntor och återbetalning av lån1 0001 3934.5 Riskavgift Konsortiet7070Summa8 46911 197Anslagsposten 1 Myndighetsutövning finansierar fastställelseav tågplan och järnvägsplan. Järnvägsinspektionensverksamhet har från övergått till den nyamyndigheten . beräknas till 8miljoner kronor.Anslagsposten 2 Bidrag till ochØresundsbro Konsortiet finansierar dels bidrag till drift ochunderhåll av , dels kostnader förtrafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen. Motbakgrund av regeringens beslut om banhållningsplan för åren2004-2015 anges att bidraget till bör höjas med25 .