bet · GR01FiU20 · 2004-01-01 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Sammanfattning Konjunkturen och den ekonomiska politiken tillstyrker regeringens förslag till inriktning av den ekonomiska politiken. Återhämtningen i världsekonomin fortsätter och förutsättningarna är goda för en relativt stark internationell och svensk tillväxt . Ny information visar att uppgången tilltagit . Utskottet tvingas däremot konstatera att lågkonjunkturen försämrat situationen på arbetsmarknaden. Sysselsättningen sjönk 2003 som den öppna arbetslösheten steg. Försvagningen fortsatte , även om en viss ljusning noterats . Detta är en utveckling som enligt utskottets mening inte kan tolereras. Åtgärder motsvarande föreslås i vårpropositionen för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Antalet platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen, sysselsättningsstödet till kommunerna och det särskilda stödet inom aktivitetsgarantin utökas. Ett ROT-avdrag införs och en tillfällig satsning på vidareutbildning inom vård, skola och omsorg genomförs. Dessutom vidtas och annonseras ett antal åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens sätt att fungera och för att öka sysselsättningen bland t.ex. invandrare, unga och äldre. Åtgärder vidtas också för att ytterligare förbättra utbildningen samt öka genomströmningen i de olika utbildningsvägarna. Regeringen och samarbetspartierna är överens om att målet om full sysselsättning ligger fast och att den stigande arbetslösheten ska hållas tillbaka. Beredskap finns därför för ytterligare åtgärder i budgetpropositionen. En viktig del i politiken är att minska sjukfrånvaron. Antalet sjukdagar ska halveras till 2008. De åtgärder som redan vidtagits börjar nu ge effekt. har antalet sjukdagar minskat men ytterligare åtgärder presenteras i vårpropositionen för att målet ska nås. Åtgärderna gör det möjligt att från den återställa ersättningsnivån i sjukförsäkringen. Dessutom införs från samma tidpunkt systemet med friår i hela landet. konkurrenskraft ska ytterligare förbättras för att den internationellt sett höga svenska tillväxten ska bestå. Åtgärder vidtas för att ytterligare stimulera företagandet. De tillväxtsamtal som regeringen hållit med arbetsmarknadens centralorganisationer kommer att påverka politiken. Infrastrukturinvesteringar tidigareläggs för att förbättra tillväxtförutsättningarna och olika satsningar vidtas för att öka bostadsbyggandet. Åtgärder för välfärd och rättvisa fortsätter. Välfärden ska fortsätta att byggas ut i den takt ekonomin medger. Resurserna till vården, skolan och omsorgen utökas kraftigt och ytterligare reformer riktas mot barnfamiljerna. Levnadsvillkoren ska förbättras och ytterligare åtgärder vidtas för att nå målet om en halvering av socialbidragsberoendet. Biståndet höjs och utrymme finns för att höja biståndsramen till av BNI . En god miljö och en hållbar utveckling är ett viktigt ekonomiskt politiskt mål. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Den gröna skatteväxlingen ska fortsätta. Klimatinvesteringsprogrammet utökas och anslagen till biologisk mångfald höjs. Vidare införs bl.a. skattestimulanser för källsortering och miljöinvesteringar i offentliga lokaler. Jämställdhet är ett centralt mål i den ekonomiska politiken. En arbetsgrupp ska tillsättas för att se över jämställdhetslagen och en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader tas fram. Utskottet avvisar motionsförslag om att de budgetpolitiska målen bör avse statens finansiella sparande eller den offentliga skuldsättningen. Det finns inte skäl att byta ut eller komplettera dagens mål som avser det finansiella sparandet i hela den offentliga sektorn. Utskottet anser att det finns flera goda skäl att inte ändra målet. Dagens mål är tydligt, robust, anpassat till internationell standard och lämpligt även ur stabiliseringspolitisk synvinkel. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till inriktning av budgetpolitiken som innebär att budgetpolitiken styrs av två mål. Utgiftstaken för staten ska hållas som saldot i de samlade offentliga finanserna ska uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. genomfördes ett omfattande konsolideringsprogram så att balansen i den offentliga sektorns finanser kunde återställas på ett fördelningspolitiskt godtagbart sätt. Balansen var återställd , och den gynnsamma utvecklingen har därefter fortsatt. Fastlagda utgiftstak har hållits och uppställda saldomål har fram till konjunkturavmattningen 2002 överträffats med bred marginal. Utskottet anser att regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitiken innebär en fortsättning på den ansvarsfulla budgetpolitik som bedrivits sedan regeringsskiftet . Denna inriktning har enligt utskottets mening goda förutsättningar att främja fortsatt stabila offentliga finanser och utgöra en grund för hög tillväxt och full sysselsättning. Samtliga motioner som väckts med anledning av propositionens förslag avstyrks. En gemensam reservation har lämnats från företrädare för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och avseende inriktningen av den ekonomiska politiken. Ytterligare 8 reservationer har lämnats i ärendet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 6 Redogörelse för ärendet 8 Ärendet och dess beredning 8 1 Den ekonomiska utvecklingen 9 1.1.1 Utvecklingen internationellt 9 1.1.2 Utvecklingen i 13 1.3 Ny information om konjunkturutvecklingen 21 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken 25 3 Mål för budgetpolitiken 58 4 Riktlinjer för budgetpolitiken 68 4.2 Utgångspunkter för utskottets prövning 70 4.4 De politiska alternativen 74 4.5 ställningstagande till de budgetpolitiska riktlinjerna 79 Riktlinjer för den ekonomiska politiken - avsnitt 2, punkt 1 (m, fp, kd, c) 91 Mål för budgetpolitiken - avsnitt 3, punkt 2 (m) 104 Mål för budgetpolitiken - avsnitt 3, punkt 2 (fp, kd c) 106 Riktlinjer för budgetpolitiken - avsnitt 4, punkt 3 (m) 107 Riktlinjer för budgetpolitiken - avsnitt 2.3, punkt 3 (fp) 109 Riktlinjer för budgetpolitiken - avsnitt 4, punkt 3 (kd) 113 Riktlinjer för budgetpolitiken - avsnitt 4.3, punkt 3 (c) 116 Budgetlagen - avsnitt 5, punkt 4 (m) 119 Budgetlagen - avsnitt 5, punkt 4 (fp, kd, c) 120 Förteckning över behandlade förslag 122 Motion från allmänna motionstiden 123 Regeringens prognoser över tillväxten i världsekonomin 10 Regeringens prognoser över försörjningsbalansen 14 Förutsättningarna i regeringens prognos 15 Nyckeltalen i regeringens prognos 16 Nyckeltalen i regeringens lågtillväxtalternativ 19 Nyckeltalen i regeringens högtillväxtalternativ 20 Strukturellt finansiellt sparande i den offentliga sektorn Fördelningen av finansiellt sparande i den offentliga sektorn 61 Offentliga sektorns finansiella sparande 2003-2006 68 Statsbudgetens inkomster, utgifter och saldo samt statsskuldens utveckling 69 Utgiftstak för staten och takbegränsade utgifter 70 Reformer för välfärd och tillväxt 73 Finansiellt sparande i Moderata samlingspartiets budgetalternativ 75 Finansiellt sparande i liberalernas budgetalternativ 76 Finansiellt sparande i budgetalternativ 78 Tillväxten i de nya EU-länderna 2003 12 Sysselsättningsgraden enligt sysselsättningsmålet 18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Riktlinjer för den ekonomiska politiken (avsnitt 2) godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen förordar och tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört (avsnitt 2.3). Därmed bifaller proposition 2003/04:100 punkt 1 och avslår motionerna 2003/04:Fi22 av m.fl. (m) yrkande 1, 2003/04:Fi23 av m.fl. (fp) yrkande 1, 2003/04:Fi24 av m.fl. (kd) yrkandena 1-4, 2003/04:Fi25 av m.fl. (c) yrkande 1 samt 2003/04:Fi260 av (). Reservation 1 (m, fp, kd, c) Mål för budgetpolitiken (avsnitt 3) 2003/04:Fi22 av m.fl. (m) yrkande 2 i denna del, 2003/04:Fi23 av m.fl. (fp) yrkande 3, 2003/04:Fi24 av m.fl. (kd) yrkandena 6, 8 och 9 samt 2003/04:Fi25 av m.fl. (c) yrkande 3. Reservation 2 (m) Reservation 3 (fp, kd, c) Riktlinjer för budgetpolitiken (avsnitt 4) godkänner det förslag till riktlinjer för budgetpolitiken som regeringen förordar och tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört (avsnitt 4.5). Därmed bifaller proposition 2003/04:100 punkt 2 och avslår motionerna 2003/04:Fi22 av m.fl. (m) yrkande 2 i denna del, 2003/04:Fi23 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 4, 2003/04:Fi24 av m.fl. (kd) yrkandena 5 och 7 samt 2003/04:Fi25 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 4. Reservation 4 (m) Reservation 5 (fp) Reservation 6 (kd) Reservation 7 (c) Budgetlagen (avsnitt 5) 2003/04:Fi23 av m.fl. (fp) yrkande 5. Reservation 8 (m) Reservation 9 (fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 2003/04:100 ekonomiska vårproposition om förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkterna 1 och 2, dels de motioner som väckts med anledning av ärendet samt en motion från allmänna motionstiden enligt förteckningen i bilaga 1. Yrkandena 3 och 4 i propositionen har för beredning överlämnats till . Övriga yrkanden i propositionen samt övriga motioner väckta med anledning av propositionen behandlas i finansutskottets betänkande 2003/04:FiU21 Tilläggsbudget I för . anordnade en offentlig utfrågning om --strategin med finansminister och förbundsordförande , . Protokoll från utfrågningen återfinns i bilaga 2. 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i vårpropositionen att såväl den internationella som den svenska tillväxttakten ökar framöver. En rimlig bedömning är att BNP stiger med i genomsnitt till . Mycket tyder dock på att det dröjer till slutet av 2004 eller början av 2005 innan uppgången får en mer tydlig effekt på den svenska sysselsättningen och arbetslösheten. Ny information indikerar att återhämtningen i världsekonomin tilltagit något . Speciellt tydligt är detta i där bl.a. sysselsättningen ökat oväntat starkt. Oljepriset har stigit relativt kraftigt . Om oljepriset stiger ytterligare kan det dämpa den internationella återhämtningen. Stigande tillväxt i världsekonomin Historiskt låga räntor, expansiv finanspolitik, stigande vinster i företagen och minskad internationell osäkerhet är några av de faktorer som ligger bakom förra årets uppgång i världsekonomin, efter de senaste årens utdragna konjunkturavmattning. BNP i världen steg med 2003 jämfört med en uppgång på 2002, enligt preliminära beräkningar. Tydligast var återhämtningen i , och de övriga , bl.a. på grund av den mycket starka tillväxten i . I var konjunkturen fortsatt svag, även om en uppgång noterades . Regeringen räknar i vårpropositionen med att den internationella konjunkturen fortsätter att förbättras . Tillväxttakten stiger i flertalet länder och länderområden. Grunden i uppgången är att den ekonomiska politiken förblir expansiv samt att den uppgång i investeringarna som tog fart fortsätter. Ett fortsatt lågt inflationstryck, trots höga och stigande oljepriser, och låga räntor stimulerar den privata konsumtionen. Hushållskonsumtionen gynnas också av att sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker i takt med att den ekonomiska aktiviteten stiger. Som framgår av tabell 1 räknar regeringen med att BNP i världen stiger 2004, vilket nästan är samma tillväxttakt som under . Det är också högre än vad regeringen räknade med i budgetpropositionen . Den något lägre tillväxten 2005 förklaras bl.a. av att de ekonomiska stimulanser som bidragit till att öka den ekonomiska aktiviteten successivt avtar. Räntorna stiger och finanspolitiken i flera större länder läggs om i en mer åtstramande riktning i takt med att resursutnyttjandet stiger. har inte återhämtningen gett någon påtaglig förbättring av arbetsmarknaderna. Men den stigande tillväxten gör att sysselsättningen ökar och arbetslösheten sjunker i flertalet länder, enligt regeringens bedömning. I t.ex. faller arbetslösheten med . Den svagare återhämtningen i framför allt de större EU-länderna gör att arbetslösheten i EU bedöms ligga kvar på nuvarande höga nivå , för att långsamt sjunka nedåt . Regeringens prognoser över tillväxten i världsekonomin BNP steg , bl.a. till följd av låga räntor och en kraftigt expansiv finanspolitik. Det var en halv procentenhet högre än vad regeringen räknade med i budgetpropositionen . Återhämtningen i den amerikanska ekonomin, som tog rejäl fart vid mitten av , är bred i den meningen att såväl konsumtion som investeringar bidrar till att höja tillväxten. Dessutom gynnas exporten av de senaste årens sjunkande dollarkurs. Optimismen hos hushållen och företagen är hög. Företagens vinstnivå har snabbt stigit till en historiskt hög nivå, vilket tillsammans med stigande efterfrågan är några av de faktorer som talar för att investeringarna fortsätter att öka framöver. På samma sätt är hushållens finansiella situation gynnsam till följd av bl.a. stigande aktiekurser, höjda fastighetspriser och det låga ränteläget. Detta, i kombination med en successivt förbättrad arbetsmarknad, talar i sin tur för en fortsatt stigande konsumtion. Regeringen räknar i budgetpropositionen med att tillväxttakten i stiger till 2004. Tillväxttakten sjunker till 2005 bl.a. på grund av att den ekonomiska politiken förväntas blir mer återhållsam i takt med att konjunkturen förstärks och efter det amerikanska presidentvalet . Enligt regeringen är riskerna i prognosen relativt balanserade, och det kan inte uteslutas att tillväxten blir högre än förväntat. Om däremot en förbättring på arbetsmarknaden dröjer kan konjunkturen bli svagare än förväntat. En annan osäkerhet är utvecklingen av det stora och stigande underskottet i de offentliga finanserna. Tillväxttakten i stannade på låga i genomsnitt, efter ett mycket svagt första halvår. Tillväxten var lägst i de stora länderna , och , om man bortser från och . I Tyskland sjönk BNP med knappt en halv procentenhet, vilket inte inträffat sedan krisen . Den låga ekonomiska aktiviteten förklaras bl.a. av svag export till följd av en högt värderad euro och en svag inhemsk efterfrågan som dämpades ytterligare av en svag arbetsmarknad. Konjunkturen i euroområdet vände dock uppåt till följd av den ökande internationella efterfrågan och stigande investeringar. Regeringen räknar med att återhämtningen fortsätter men att den blir svagare och mer utdragen än i övriga delar av världen. BNP väntas stiga med i genomsnitt och respektive 2005. De stora länderna, framför allt och , väntas även framöver växa långsammare än genomsnittet. Hög inhemsk efterfrågan och förbättrad internationell konjunktur gjorde att den brittiska ekonomin växte med . Regeringen räknar med att uppgången i fortsätter framöver, men att den höga hushållskonsumtionen dämpas något av högre räntor. BNP väntas stiga och . Tillväxten i och ökar framöver efter en svag utveckling då t.ex. BNP visade på nolltillväxt. Uppgången drivs av ökad hushållskonsumtion och stigande export. Tillväxten högre i EU:s tio nya medlemsländer Tillväxten i EU:s tio nya medlemsländer - , , , , , , , , och - uppgick till i genomsnitt , jämfört i EU. Snabbväxarna bland de nya länderna är de baltiska länderna där BNP i genomsnitt steg . Tillväxten i de nya EU-länderna 2003 Regeringen räknar med att tillväxttakten i fortsätter att vara hög , men att uppgången i dämpas något efter de senaste årens mycket höga tillväxtnivåer. Konjunkturen i det största nya medlemslandet - - vände uppåt , och regeringen bedömer att den polska tillväxttakten fortsätter att stiga . Drivande i uppgången är framför allt exporten, men även den privata konsumtionen har förbättrats något . Fortsatt hög tillväxt i Trots oron kring lugnsjukdomen sars ökade tillväxttakten i (exklusive ) till i genomsnitt . Uppgången beror bl.a. på lågt värderade valutor, expansiv finanspolitik och återhämtningen i IT-sektorn. En annan viktig förklaring är den mycket starka uppgången i där BNP steg med , den högsta tillväxttakten . Drivkraften i den kinesiska ekonomin är exporten, men även den inhemska efterfrågan växer snabbt, till gagn för grannländerna. En annan snabbväxare i området är , vars BNP steg med . Den stigande världskonjunkturen och en fortsatt hög inhemsk efterfrågan gör att BNP i området fortsätter att växa med , enligt regeringens bedömning. Den japanska ekonomin växte med , vilket var en oväntat hög tillväxt. I budgetpropositionen räknade regeringen med en uppgång på 2003. Förbättringen förklaras framför allt av en ökad ex port till grannländerna och stigande investeringar i näringslivet. Hushållens konsumtion är dock fortfarande svag. Enligt regeringen är återhämtning inte långsiktigt hållbar utan den räknar med att tillväxttakten sjunker . Anledningen är att fortfarande lider av stora strukturella problem med fortsatt deflation och problem i banksektorn. Dessutom väntas förstärkning av yenen försämra exportutsikterna. Högt oljepris håller uppe tillväxten i Det höga oljepriset är den viktigaste förklaringen till varför den ryska ekonomin vuxit med i genomsnitt . Men det stora oljeberoendet är också akilleshäl. För att den höga tillväxten ska bli långsiktigt hållbar krävs att råvaruberoendet minskas samt att andra delar av ekonomin utvecklas. Annars riskerar t.ex. en nedgång i oljepriset att kraftigt minska tillväxten i hela ekonomin. Regeringen räknar med att en nedgång i oljepriset och en förstärkning av rubeln gör att tillväxttakten i den ryska ekonomin sjunker till . Lägre tillväxttakt 2003 jämfört med I likhet med världskonjunkturen ökade aktiviteten i den svenska ekonomin under senare delen av , efter en svag inledning till följd av bl.a. den internationella osäkerheten i samband med . Sammantaget steg BNP enligt () första preliminära beräkning. Det är en halv procentenhet lägre än tillväxttakten 2002 på (SCB reviderade upp tillväxten från tidigare beräknade till ), men betydligt högre än i EU och euroområdet där BNP i genomsnitt steg respektive . Tillväxten förklaras främst av en stigande hushållskonsumtion och en stigande export. Däremot fortsatte investeringarna att minska som tillväxten i den offentliga konsumtionen sjönk markant jämfört med den kraftiga uppgången året innan. Trots att hushållens inkomster var i stort sett oförändrade och den öppna arbetslösheten steg med ökade konsumtionen , vilket minskade hushållens sparande. Konsumtionen gav ett bidrag till BNP-tillväxten på . Vändningen i den internationella efterfrågan bidrog till att även den svenska exporten vände uppåt på bred front. Totalt steg exporten , trots att värdet på kronan steg med i genomsnitt (mätt enligt det s.k. TCW-indexet). Sammantaget gav utrikeshandeln ett bidrag på en halv procentenhet till förra årets BNP-tillväxt. Konjunkturen förbättras och tillväxten stiger 2004 och 2005 I takt med att den internationella konjunkturen förbättras stiger även tillväxten i den svenska ekonomin, enligt regeringens bedömning. Som framgår av tabell 2 räknar regeringen med att BNP ökar respektive , främst i form av stigande export och ökad hushållskonsumtion. Regeringen förutser dessutom att de svenska investeringarna på nytt tar fart när aktiviteten och resursutnyttjandet i ekonomin stiger. BNP-tillväxten påverkas av att antalet arbetsdagar är betydligt fler än - en effekt som regeringen uppskattar till . I korthet innebär detta att om antalet arbetsdagar 2004 hade varit lika många som hade den uppskattade tillväxten 2004 varit lägre eller . Regeringens prognos innebär att den svenska ekonomin växer med i genomsnitt . Det innebär att tillväxten även framöver kommer att ligga över det förväntade tillväxtgenomsnittet bland EU- och . I tabellerna 2, 3 och 4 redovisas förutsättningarna, nyckeltalen och försörjningsbalansen i regeringens prognos. I punkterna nedan sammanfattas några viktiga delar i prognosen. Regeringens prognoser över försörjningsbalansen Höstens och vårens låga inflation gör att regeringen räknar med att konsumentprisindex (KPI) stiger 2004 och 2005. I budgetpropositionen förväntade den sig en KPI-inflation under på respektive . Det låga inflationstrycket innebär i sin tur att räntorna hålls nere. styrränta, den s.k. reporäntan, stiger till , enligt regeringens bedömning. I budgetpropositionen förväntades en nivå på i slutet av . Den låga inflationen är i sin tur en förklaring till att varför hushållens realinkomster nu bedöms stiga med i genomsnitt 2004 och 2005 mot förväntade i budgetpropositionen. Regeringen räknar med att hushållens konsumtion ökar med i genomsnitt under 2004 och 2005. Givet inkomstutvecklingen innebär detta att hushållen väntas minska sitt sparande något till förmån för konsumtion. Hushållens förbättrade förmögenhetsställning till följd av bl.a. stigande aktiekurser och högre fastighetspriser bidrar, enligt regeringen, till att konsumtionen ökar förhållandevis starkt . Förutsättningarna i regeringens prognos En faktor som verkar dämpande på konsumtionen är att sysselsättningen väntas fortsätta att minska . bedöms den öppna arbetslösheten stiga till i genomsnitt av arbetskraften, vilket är högre än prognosen i budgetpropositionen. Sysselsättningen börjar stiga på nytt , och den öppna arbetslösheten sjunker till i genomsnitt . Det är en procentenhet högre än regeringens prognos i budgetpropositionen. Värdet på den svenska kronan fortsätter att stiga både och , enligt regeringens bedömning. En fortsatt hög produktivitet i den svenska industrin innebär dock att exporten, trots kronförstärkningen, stiger 2004 och 2005. Importen förväntas även framöver stiga långsammare än exporten, vilket betyder att handelsbalansen och bytesbalansen förbättras ytterligare. De sammanlagda investeringarna i den svenska ekonomin har sjunkit . Den högre efterfrågan, stigande vinster, låga räntor och ett ökat kapacitetsutnyttjande gör att regeringen räknar med att investeringarna stiger med totalt 2004 och 2005. Det är lägre än den bedömning som regeringen gjorde i budgetpropositionen, då investeringarna väntades stiga respektive . Nyckeltalen i regeringens prognos Förutom prognoserna presenterar regeringen i vårpropositionen en kalkyl för utvecklingen . Siffrorna redovisas tillsammans med prognoserna i tabellerna 1 till 4 ovan. Kalkylen bygger på bedömningen att det trots den stigande tillväxten 2004 och 2005 finns lediga resurser kvar i den svenska ekonomin . Därigenom kan BNP 2006 stiga snabbare än den långsiktiga tillväxttrenden på utan att inflationen tar fart. Det s.k. BNP-gapet - dvs. skillnaden mellan den faktiska produktionsnivån i samhället och den praktiskt möjliga - väntas försvinna först efter 2007. Utifrån dessa antaganden gör regeringen bedömningen att BNP stiger 2006 samt att sysselsättningen fortsätter att stiga och den öppna arbetslösheten sjunker till i genomsnitt 2006. Efter att ha legat i stort sett stilla sjönk sysselsättningen med ungefär 10 000 personer eller . Sysselsättningen i industrin, som stadigt minskat sedan lågkonjunkturen inleddes , fortsatte att falla som sysselsättningen i de privata och offentliga tjänstesektorerna sjönk under framför allt . Trots den förbättrade konjunkturen minskade sysselsättningen ytterligare , vilket framgår av diagram 2. De senaste indikatorerna över nyanmälda lediga platser, varsel om uppsägningar samt nyanställningsplaner i olika barometrar tyder på att sysselsättningen fortsätter att sjunka framöver. Regeringen räknar därför med att antalet sysselsatta minskar eller omkring 27 000 personer. Regeringen förväntar sig dock att sysselsätt ningen åter börjar stiga 2005 i takt med att produktionen stiger och nyanställningsbehovet ökar. Det tidigare aviserade medelstillskottet till kommunsektorn tillsammans med det kommunala sysselsättningsstödet som aviseras i vårpropositionen bidrar till att öka sysselsättningen.