bet · GS01FöU4 · 2004-12-02 00:00:00 — Mot bakgrund av detta och den säkerhetspolitiska bedömningen som regeringen också redovisar i propositionen anser regeringen att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet kan minskas med . Regeringen delar Försvarsberedningens bedömning att besparingen om bör vara fullt ut genomförd vid utgången av 2007. Reduceringen av ramen skall ske stegvis . Detta innebär en minskning av ramen med 2005, 1,5 miljarder samt 3 miljarder vid utgången av 2007. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. Minskningen med skall ske i förhållande till den ram som beslutade i statsbudgeten . Ominriktningen av Försvarsmakten förorsakar omstruktureringskostnader. Till största delen avser dessa kostnader för kalkylmässigt övertaliga resurser och består i huvudsak av lönekostnader och hyreskostnader för personal och objekt som skall sägas upp. I omstruktureringskostnaderna ingår även rena avvecklingskostnader. Minskningen av ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet bör i huvudsak ske genom en reduktion av Försvarsmaktens anslag. I Försvarsberedningens rapport ansåg beredningen att minskningen av utgiftsområdesramen borde ske genom riktade besparingskrav med tillhörande ambitionsminskningar. Besparingskraven var kortfattat följande: en omstrukturering och reducering av verksamheten vid de total-försvarsgemensamma myndigheterna. Reduceringarna bör omfatta besparingar på ca , en reducering av Försvarsmaktens centrala ledning. Reduceringen bör leda till en besparing om , en reduktion av Försvarsmaktens regionala territoriella verksamhet, försvarsplanering och hemvärnsutbildning m.m. Reduktionen bör leda till besparingar om samt en ytterligare besparing på Försvarsmakten om . Regeringen ställer sig bakom Försvarsberedningens ställningstagande och anser att utöver minskningen av ramen bör ytterligare kostnadsminskningar göras inom ramen för verksamheten för att möjliggöra nödvändiga omprioriteringar, bl.a. ökade resurser för internationella insatser, och för att finansiera omstruktureringskostnader. Ominriktningen av Försvarsmakten innebär bl.a. att beställningarna till de totalförsvarsgemensamma myndigheterna kommer att minska. Regeringen avser att besluta om direktiv till en översyn av lednings- och myndighetsorganisationen inom det militära försvaret. Utredningen bör lämna förslag till hur besparingarna skall tas ut inom Försvarsmaktens centrala ledning och regionala verksamhet samt inom de totalförsvarsgemensamma myndigheterna. Utredningen och den utredning om styr- och finansieringsformerna inom det militära försvaret som regeringen redogjort för i kapitel 9 bör komplettera varandra. Regeringen avser vidare besluta om uppdrag till de totalförsvarsgemensamma myndigheterna och att redovisa konsekvenserna för den egna myndigheten med anledning av denna proposition, att vidta kostnadsreducerande åtgärder samt att utarbeta underlag för den nämnda översynen. Nedsättning av statskapital Vid avveckling av mark, anläggningar och lokaler till följd av förslagen i denna proposition om reduceringar av Försvarsmaktens organisation avser regeringen använda de bemyndiganden givit vad gäller: försäljning av egendom vars värde överstiger nedsättning av statskapital avräkning av de kostnader som uppstår som en följd av avvecklingen. Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att få sätta ned statskapitalet för Musköanläggningen med skillnaden mellan bokfört värde och den marknadsmässiga värdering av anläggningen som skall ske. Regeringen har i ett flertal propositioner, bl.a. prop. 1999/2000:30, prop. 2000/01:53 och prop. 2002/03:1 redovisat inriktningen vad avser det framtida fartygsunderhållet. inriktning är att verksamheten vid Muskövarvet skall överföras på för staten godtagbara villkor till privatägd industri. Så länge en sådan överföring inte kan genomföras skall verksamheten fortsatt bedrivas inom Försvarsmakten. I den utredning som låg till grund för statsmakternas beslut konstaterade utredaren att det inte var möjligt att finna en privatägd industri som var intresserad av att ta över verksamheten vid Muskövarvet (SOU 2002:34). Ett av skälen för detta var Muskövarvets höga fasta kostnader, vilka beror på anläggningens speciella art och den valda invärderingsprincipen. Musköanläggningens utformning ger inte heller de bästa förutsättningarna för en rationell verksamhet. För att möjliggöra en mer rationell verksamhet samt för att möjliggöra civil produktion i anläggningen och att en privatägd industri kan överta verksamheten anser regeringen att invärderingen av Musköanläggningen bör göras om enligt marknadsmässiga värdering. Regeringen har i sitt arbete kontaktat potentiella industrier och gruppen anser att förutsättningarna för att kunna överföra verksamheten till privatägd industri och få en civil produktion skulle öka om en marknadsmässig värdering av anläggningen gjordes. I anslutning till en sådan förändrad invärdering av Musköanläggningen anser regeringen att statskapitalet hänförbart till anläggningen skall få sättas ned. Motioner Försvarspolitiska och ekonomiska utgångspunkter I fyrpartimotionen 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) av , , och anförs att säkerhetspolitiken har förändrats. hot har ersatts av andra hot mot fred och säkerhet. Bland dessa kan nämnas terrorism, regionala konflikter och spridning av massförstörelsevapen. Försvaret skall inte bara klara dagens hot, utan måste också kunna möta morgondagens osäkerhet. Därför är omställningsprocessen från ett förrådsställt invasionsförsvar till ett flexibelt insatsförsvar, som kan användas såväl inom gränser som i internationella insatser, oerhört viktig. Att snabbt och enkelt anpassa det svenska försvaret till förändrade hot och förutsättningar har visat sig vara såväl svårt som ekonomiskt kostsamt och ta än vad regeringen trott. Det är Moderata samlingspartiets, liberalernas, och gemensamma bedömning att omställningen från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar på lite sikt gör det möjligt med något lägre ekonomiska anslagsnivåer än , även med den höjda ambition som redovisas i motionen när det gäller försvarets internationella uppgifter. Det är de fyra partiernas gemensamma bedömning att det innehåll som redovisas i propositionen inte kommer att kunna genomföras med den ekonomiska ram som regeringen presenterat i budgetpropositionen. Ramen är för snäv och bäddar för nya svarta hål som gör att inte kan leva upp till de krav som fred och säkerhet ställer. bör därför avslå propositionen. Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag till försvarsproposition, där innehållet skall motsvara en höjning av ram med , en höjning av ram med och en höjning av ram med . Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 1). I partimotion 2003/04:U256 (m) av m.fl. framhålls att militära förmåga skall syfta till att försvara och det svenska samhället mot väpnade angrepp och militära hot. Den skall bidra till stabilitet och säkerhet i vår del av världen och ge svensk utrikes- och säkerhetspolitik trovärdighet. Våra militära medel skall kunna användas såväl nationellt som internationellt, normalt tillsammans med andra länder men också självständigt. Den skall bidra till stabilitet och säkerhet i vår del av världen och ge svensk utrikes- och säkerhetspolitik trovärdighet. Grunden skall vara att Försvarsmakten kan skydda och försvara suveränitet och det svenska samhället mot militära hot och väpnade angrepp oavsett var de kommer ifrån. Motionärerna föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillräcklig förmåga att försvara hela landet (yrkande 2). I kommittémotion 2003/04:Fö259 (m) av m.fl. anförs att skall bevara sin frihet och okränkbarhet. Vi skall också bidra till ökad säkerhet i omvärlden genom att värna demokratin och marknadsekonomi. Detta är av vikt för vår nationella säkerhet och vår förmåga att bidra till europeisk stabilitet. För det behöver vi ett starkt svenskt försvar. Det militära försvaret skall utgöra ett sådant hinder att det avskräcker en tänkt angripare av , som förmågan att delta i internationella insatser måste öka. Grunden skall vara att Försvarsmakten kan försvara landet mot invasion och ockupation samt att beredskapen för detta kan anpassas till situationen i omvärlden. Detta bör enligt motionärerna ges regeringen till känna (yrkande 1). I kommittémotion 2003/04:Fö243 av m.fl. anförs att när den politiska styrningen av den offentligt finansierade verksamheten alltmer övergår från detalj- till målstyrning blir beskrivning av mål och uppgifter allt viktigare. Det är viktigt att slå fast att det väpnade angreppet är och förblir den för utbildning, materieltillförsel och organisation avgörande faktorn. Försvarsmaktens huvuduppgift skall vara att möta väpnade angrepp mot (yrkande 3). I partimotion 2004/05:Fö8 (v) av m.fl. anser att frågan om de förebyggande civila internationella insatserna är av stor vikt. Konflikter utvecklas och grundas i bristande demokrati och jämlikhet, fattigdom, brist på jämställdhet och grova brott mot mänskliga rättigheter. En orättfärdig fördelning av makt och inflytande eller maktanspråk från vissa grupper skapar konflikter vars yttersta konsekvens är väpnad strid. Civila- och förebyggande krishanteringsinsatser har till syfte att tidigt stävja en konflikt och därmed undvika att denna eskalerar till en väpnad konflikt. I EU:s krishantering har fokus riktats mot militära insatser och därmed har de förebyggande insatserna inte fått den uppmärksamhet och den prioritering som är nödvändig för att undvika eskalering. I regeringens proposition får den civila förebyggande krishanteringen ett begränsat utrymme. Det är samma fenomen man ser inom EU:s krishantering där fokus och intresse läggs på den militära delen och den krishantering som skall förebygga att vapen kommer till användning får mindre utrymme. Intresset har ökat lite men inte i den omfattningen som förordar. Regeringen skriver i propositionen att den kommer att initiera ett arbete för att utveckla den civila internationella verksamheten inom området. Denna utveckling bejakas av . Ett ökat engagemang från svensk sida kräver också ekonomiska resurser. Därför bör ge regeringen i uppdrag att i samband med detta arbete också föreslå hur de ekonomiska villkoren för civila insatser skall förbättras. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 2). Eftersom dessa insatser också kan utgöras av snabba behov bör ett särskilt anslag eller avsättande av ekonomiska resurser tillskapas, jämförbart med dem för internationella militära insatserna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 3). I olika motioner föreslås att avslår regeringens proposition i sin helhet. Det sker i motionerna 2004/05:Fö18 (c) yrkande 1 av , 2004/05:Fö24 (fp) yrkande 1 av , 2004/05:Fö25 (fp, m, kd, c) yrkande 1 av m.fl. och 2004/05:Fö27 (fp) yrkande 1 av . m.fl. (mp) anför i kommittémotion 2002/03:Fö261 att bör begära att regeringen lägger fram förslag om hur en organisation skall se ut för att möta reella hot mot , t.ex. sönderrostade atomubåtar, IT-sabotage, miljöförstöring och terrorism (yrkande 3). Operativ förmåga I kommittémotion 2002/03:Fö254 (kd) av m.fl. framhålls att måste ha en fortsatt betryggande försvarsförmåga för att kunna möta närtida hot vid omvärldsförändringar. De krav på grundläggande försvarsförmåga och grundberedskap som tidigare beslutats av skall ligga fast och får inte ytterligare urholkas (yrkande 3). Terrorism I fyrpartimotionen 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) av m.fl. anför motionärerna sin gemensamma uppfattning att Försvarsmakten skall ges befogenheter, efter begäran och under ledning av civila myndigheter, att kunna delta i bevakningen av civila skyddsobjekt för att kunna avvärja exempelvis terrorhot. En ny lagstiftning bör öppna för att försvarets resurser kan användas vid kvalificerad våldsanvändning vid svåra terroristhot. Utgångspunkten är att sådana insatser sker efter framställning från eller under ledning av polismyndighet. Vad som sålunda anförts om användningen av Försvarsmakten i fred bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 6). I kommittémotion 2002/03:Fö254 (kd) av m.fl. framhålls att totalförsvarets beredskap mot olika former av terrorattacker med okonventionella metoder och vapen bör stärkas (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att det är nödvändigt att analysera hur den svenska underrättelseverksamhetens samverkan med andra länder kan utvecklas för att bl.a. möta olika hot mot terrorism (yrkande 2). I en annan kommittémotion 2003/04:Fö264 (kd) av m.fl. föreslås att en lagändring sker så att försvarets resurser snabbt skall kunna användas mot terrorism (yrkande 1). Vidare föreslås att en ny samordnad militär och polisiär underrättelsetjänst skapas (yrkande 6). Motionärerna anser också att regeringen bör utreda hur den svenska underrättelseverksamheten bör samverka internationellt och utvecklas för att effektivt kunna möta olika hot från terrorister (yrkande 7). I motion 2003/04:Fö209 (kd) av framhålls att en omprövning bör ske mot att under polisens huvudmannaskap utnyttja Försvarsmaktens resurser för civil brottsbekämpning (yrkande 2). I motion 2003/04:Fö242 (m) av framhålls att bör begära att regeringen tillsätter en , med syfte bl.a. att bedöma hotbilden från den nya tidens terrorism, bedöma landets möjligheter att försvara sig mot terrorattacker av olika slag samt föreslå nödvändiga förbättringar av denna vår kapacitet och beredskap (yrkande 5). Ekonomistyrning I partimotion 2003/04:U256 (m) av m.fl. framhålls att de senaste försvarsbesluten har varit underfinansierade redan från början. Försvarsmakten har redovisat detta i sin perspektivplan. Detta förhållande har emellertid inte föranlett några åtgärder av regeringen. Enligt Moderata samlingspartiets mening har problemen nedtonats och skjutits . Det är därför enligt motionärerna nödvändigt med en grundlig genomlysning och realistisk planering inför försvarsbeslutet . Den långsiktiga planeringen, såväl som , skall särskiljas från den årliga budgeteringen. Den långsiktiga planeringen skall ge inriktning för personal- och materielförsörjning samt den årliga verksamhetsinriktningen. Detta synsätt leder till en naturlig uppdelning av beslut i två delar. · Den ena delen är beslut om beredskap, uppgifter och förmåga i den befintliga organisationen. · Den andra delen är beslut som omfattar kommande investeringar och andra långsiktiga bindningar inklusive kostnader för t.ex. avveckling, sett i ett längre tidsperspektiv. Denna förändring tydliggör också och regeringens ansvar för de långsiktiga besluten om försvarets uppgifter och förmågor samt anskaffning, uppsättning och avveckling av materiel och militära förband (yrkande 8). m.fl. (m) konstaterar i kommittémotion 2002/03:Fö263 att inriktningen av verksamheten och organisationens utformning måste vara tydlig för alla. Den får inte generaliseras utan skall anpassas till form och sammanhang i det enskilda fallet. anser det nödvändigt att den centrala nivån leder verksamheten övergripande och överlåter åt förbandscheferna att lokalt detaljstyra tilldelade resurser för att det eftersträvade chefsansvaret skall kunna förverkligas (yrkande 1). Utskottets ställningstagande Försvarspolitiska och ekonomiska utgångspunkter Såväl försvars- som finansutskotten har vid olika tillfällen uttalat sig om målen inom utgiftsområde 6, t.ex. i betänkande 2002/03:FiU14, yttrande 2002/03:FöU3y, betänkande 2003/04:FiU11, yttrande 2003/04:FöU2y, betänkande 2003/04:FöU6 och yttrande 2004/05:FöU1y. Bland annat har framhållits att de mer generellt hållna målen inom utgiftsområde 6 bidrar till att försvarsutskottets insyn och möjlighet att påverka utvecklingen inom enskilda verksamhetsgrenar begränsas. Målen inom politikområdet Totalförsvar är begränsat användbara för budgetarbetet och budgetuppföljningen. Regeringen måste lämna förslag till konkreta uppföljningsbara mål för de olika verksamheterna. Målet för politikområdet Totalförsvar är allmänt hållet och mycket svårt att följa upp. Mot bakgrund av beslut har regeringen tillsatt en utredning om styr- och finansieringsformerna i försvaret. Utredningen har bl.a. i uppgift att se över målfomuleringarna för utgiftsområdet. Regeringen har i propositionen föreslagit att godkänner regeringens förslag om mål för politikområdet Totalförsvar (yrkande 4). Utskottet anser att behöver upprätthålla en grundläggande försvarsförmåga och kompetens för att möta olika former av militära hot eftersom det väpnade angreppet om än osannolikt skulle vara det allvarligaste hotet. Det militära försvaret skall dimensioneras av vår vilja att upprätthålla en grundläggande försvarsförmåga och kompetens samt kraven på att hävda vår territoriella integritet och bidra till internationell fred och säkerhet. Regeringen har i propositionen förtecknat fyra mål för Totalförsvaret. Utskottet uppfattar emellertid inte ordningsföljden i de av regeringen uppräknade fyra målen som ett uttryck för någon prioriteringsordning mellan uppgiften att möta olika former av väpnade angrepp mot och deltagande i internationell fredsfrämjande verksamhet. De nationella och internationella uppgifterna är som regeringen framför två sidor av samma mynt. Utskottet anser att begreppet grundläggande försvarsförmåga behöver konkretiseras för att detta skall få ett reellt innehåll och kunna dimensionera försvaret och dess utformning samt vara möjligt att följa upp. Utskottet utgår dock från att bl.a. arbetet i den ovan nämnda utredningen om styr- och finansieringsformerna i försvaret leder till att regeringen återkommer med förslag till ett förtydligande av begreppet. Mot bakgrund av vad utskottet anfört föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om mål för Totalförsvaret (yrkande 4). Regeringen föreslår vidare att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 skall minska med (yrkande 10). Utskottet har i sitt yttrande Ramar för utgiftsområde 6 Försvar och beredskap mot sårbarhet 20052007 (yttr. 2004/05:FöU1y) anfört följande. Mot bakgrund av den förändrade hotbilden och den säkerhetspolitiska bedömning som regeringen redovisar i prop. 2004/05:5 Vårt framtida försvar minskar behovet av satsningar på yttre säkerhet. Därmed kan resurserna inom utgiftsområde 6 Försvar och beredskap mot sårbarhet begränsas. Utskottet bedömer att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet successivt kan minskas med . Reduceringen av ramen bör ske stegvis . Ramen bör realt minskas med 2005, 1,5 miljarder samt 3 miljarder . Minskningen med bör ske i förhållande till den ram som beslutade i statsbudgeten . Utskottet anser således att regeringens förslag om en reducering av den ekonomiska ramen bör bifallas av (yrkande10) och ligga till grund för försvarsplaneringen. Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag i fråga om kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga (yrkande 5). Utskottet anser liksom regeringen att utvecklingen ställer delvis förändrade krav på Försvarsmaktens operativa förmåga. Utskottet utgår från att den utredning som ser över styr- och finansieringsformerna i försvaret också ser över behov och formuleringar när det gäller Försvarsmaktens operativa förmåga. Utskottet erinrar om att kraven på operativ förmåga måste formuleras klart och tydligt så att de kan följas upp. Överbefälhavaren har vid föredragning för utskottet aviserat stora omplaneringsbehov i Försvarsmaktens verksamhet jämfört med det underlag som lämnats till regeringen. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till om denna omplanering får konsekvenser för Försvarsmaktens operativa förmåga. Med det anförda föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag om kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga (yrkande 5). I några motioner föreslås avslag på propositionen i sin helhet. I fyrpartimotionen 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) framförs att det är de fyra partiernas gemensamma bedömning att det innehåll som redovisas i propositionen inte kommer att kunna genomföras med den ekonomiska ram som regeringen presenterat i budgetpropositionen. bör därför avslå propositionen och återkomma till med ett nytt förslag som överensstämmer med den ekonomiska ram som redovisas i motionen (yrkande 1). I motionerna 2004/05:Fö18 (c) yrkande 1, 2004/05:Fö24 (fp) yrkande 1, 2004/05:Fö25 (fp, m, kd, c) yrkande 1 och 2004/05:Fö27 (fp) yrkande 1 föreslås också att avslår regeringens proposition. Utskottet har ovan redovisat sin uppfattning om de försvarspolitiska och ekonomiska utgångspunkterna för perioden 20052007. Härav följer att motionsyrkandena /05:Fö18 (c) yrkande 1, 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) yrkande 1, 2004/05:Fö24 (fp) yrkande 1, 2004/05:Fö25 (fp, m, kd, c) yrkande 1 och 2004/05:Fö27 (fp) yrkande 1 avstyrks. I flera motioner behandlas försvarsförmåga. I partimotion 2003/04:U256 (m) understryks behovet av tillräcklig militär förmåga att försvara hela landet (yrkande 2). Även i kommittémotion 2003/04:Fö259 (m) anförs att Försvarsmakten skall kunna försvara landet (yrkande 1). I kommittémotion 2003/04:Fö243 framhålls att Försvarsmaktens huvuduppgift skall vara att möta väpnade angrepp mot (yrkande 3). I kommittémotion 2002/03:Fö254 (kd) framhålls att skall ha grundläggande försvarsförmåga och att den inte ytterligare får urholkas (yrkande 3). Utskottet har ovan redogjort för sin uppfattning om betydelsen av förmåga när det gäller det väpnade angreppet. Utskottet avstyrker motionerna 2003/04:U256 (m) yrkande 2, 2003/04:Fö259 (m) yrkande 1, 2003/04:Fö243 yrkande 3 och 2002/03:Fö254 (kd) yrkande 3. I partimotion 2004/05:Fö8 (v) föreslås att de ekonomiska villkoren för civila internationella krisinsatser skall förbättras (yrkande 2) och ett särskilt anslag skapas för detta (yrkande 3). Utskottet har i sitt betänkande Försvar och beredskap mot sårbarhet (bet. 2004/05:FöU1) tagit ställning när det gäller medel för internationella insatser för . Utskottet utgår dock från att regeringen återkommer i frågan om det arbete, som den initierat att utveckla den civila internationella verksamheten, ger skäl till det. Utskottet avstyrker motion 2004/05:Fö8 (v) yrkandena 1 och 2. I kommittémotion 2002/03:Fö261 (mp) framhålls att bör begära att regeringen lägger fram förslag om hur en organisation skall se ut för att möta reella hot t.ex. sönderrostade atomubåtar, IT-sabotage, miljöförstöring och terrorism (yrkande 3). Utskottet ser också behov av förändringar med hänsyn till den breddade hotbilden. Utskottet anser att propositionen lägger en grund för en sådan utveckling. Utskottet avstyrker motion 2003/04:Fö261 (mp) yrkande 3. Nedsättning av statskapital för Musköanläggningen Regeringen föreslår att den bemyndigas att få sätta ned statskapitalet för Musköanläggningen (yrkande 3). Syftet är bl.a. att möjliggöra en försäljning av anläggningen. I försvarsutskottets betänkande Försvarsmaktens fartygsunderhåll, m.m. (bet. 2000/01:FöU3) framhöll utskottet att det bör prövas om verksamheten vid örlogsvarv kan överlåtas till civil industri. Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört om nedsättning av statskapitalet för Musköanläggningen. Utskottet anser således att propositionens yrkande 3 bör bifallas av . Terrorism m.m. I några motioner behandlas frågor om terrorism och Försvarsmaktens utnyttjande för polisiär verksamhet. Det sker i fyrpartimotionen 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) yrkande 6, kommittémotion 2002/03:Fö254 (kd) yrkandena 1 och 2, kommittémotion 2003/04:Fö264 (kd) yrkandena 1, 6 och 7, motion 2003/04:Fö209 (kd) yrkande 2 och motion 2003/04:Fö242 (m) yrkande 5. Regeringen har beslutat om direktiv för en utredning som skall klara ut vilket stöd polisen kan behöva från särskilt Försvarsmakten när det gäller terroristaktioner och andra omfattande brottsliga angrepp på samhället. Enligt utskottet är därmed de frågor som tas upp i motionerna väl tillgodosedda.