bet · GS01NU1 · 2004-11-25 00:00:00 — bör därför anmodaregeringen att ta initiativ till en bredare översynöver kapitaltillgången för företag i tidiga skeden,anför motionärerna...I motion 2004/05:N247 (m) begärs etttillkännagivande av ominnovationsbefrämjande åtgärder och föreslås olikaåtgärder. De aktörer som finns för att finansierainnovationer bör läggas under en hatt, ansermotionären. Han menar att det finns geografiskabegränsningar som gör att disponibla medel inte kananvändas på ett optimalt sätt och att prioriteringarmellan olika teknik- och produktområden bör tas borthelt. En ansökan om forskningsbidrag bör om möjligtbedömas med avseende på kommersialiserbarhet inomöverskådlig tid, anför motionären. Han föreslår attom det blir framgångsrika projekt skall respektiveläroanstalt få behålla en betydande del avavkastningen för att framöver använda den för andraforskningsprojekt. Ett stort problem för enuppfinnare är risken att bli berövad sitt verk genompatentintrång, säger motionären. Han för fram olikaförslag för att komma till rätta med detta problem -tillsättande av en utredning, insatser av regeringeninom EU för att ett enda patent skall bli giltigt ihela , tillsättande av en ombudsman förpatenträttsfrågor för att bistå uppfinnarna vidpatentintrång och inrättande av en intressenämndinom PRV med den nyssnämnda uppgiften...Även i motion 2004/05:N408 (fp) efterlysesåtgärder för att stödja uppfinnare, patent ochidéutveckling. Vidare anförs att det behövs merstatligt såddkapital. Enligt Europeiskapatentkontoret är svenskarna bland de mestinnovativa i , räknat som antal ansökningar omnya patent i relation till befolkningen, konstaterarmotionärerna. Idéer och patentansökningar ledernormalt till att företag startas. I skerdetta dock i mindre utsträckning än i andra länder,och svenska idéer ger ofta upphov tillarbetstillfällen i andra länder i stället för iSverige, säger motionärerna. De anser att fleraåtgärder måste vidtas för att stödja uppfinnare ochpatent och exemplifierar med följande: avsättning avstatliga medel till bidrag och villkorslån föridéutveckling i ett tidigt skede, införande avpatentintrångsförsäkring som alla patentinnehavareansluts till när patentet beviljas och stipendiertill uppfinnare som vill arbeta heltid med attutveckla en uppfinning. Motionärerna menar också attdet behövs mer offentligt såddkapital, medhänvisning till det s.k. marknadsmisslyckande somkan råda i tidiga skeden men att statlig medverkaninte är nödvändig i ett senare skede avutvecklingen. För att statlig såddfinansiering skallfungera bra bör det, enligt motionärerna, finnasprivat medfinansiering...Bristen på riskkapital för nyföretagande ochexpansion av befintliga företag är också föremål föryrkande i motion 2004/05:N254 (fp). Bankerna ellerAlmi är ofta inget alternativ, eftersom det förstkrävs ett eget kapital, anför motionärerna. De menaratt regionala stödpengar och pengar urlandsbygdsutvecklingsprogrammen bör kunna användasför att ge statliga lånegarantier...Det behövs opinionsbildning för att höjaentreprenörers status och en sådan bör kontinuerligtdrivas av såväl regeringen och näringsministern somnäringslivet, anförs det i motion 2004/05:N392 (fp).Frånsett i vissa geografiska områden saknas enentreprenörsanda i , säger motionären. Honbedömer att en av förklaringarna till det lågaentreprenörskapet är den s.k. bruksandan, medstorföretag som bas för försörjningen. En annan ochstörre roll spelar dock sannolikt den bristandesociala acceptansen, den låga statusen och de fåförebilderna, tror hon och hänvisar till forskningsom har pekat på sambandet mellan värdering aventreprenörskap och antalet entreprenörer...I motion 2004/05:N393 (kd) föreslås att regeringenskall tillsätta en parlamentarisk utredning omriskkapitalförsörjningen. Det är viktigt att detfinns riskkapital, inte minst för att finansieraprodukters eller tjänsters mycket tidiga utveckling,anför motionärerna. De menar att tillgången tillriskkapital måste öka för att möjliggöra ett ökatnyföretagande och en utveckling av befintligaföretag, speciellt måste de onoterade, små och nyaföretagens finansieringsbehov säkras. Företag sominte producerar varor har ofta svårt att erhållakapital för att finansiera sin affärsidé, vilketframför allt missgynnar kvinnliga entreprenörer dåmajoriteten av företagen inom servicesektorn startasav kvinnor, säger motionärerna. De anser att bristenpå kapital i små företag till stor del beror påskattemässigt missgynnande jämfört med stora företagoch därutöver på en dålig marknad för placeringar ismå och onoterade företag och att det förprivatpersoner ofta tett sig mer lönsamt ochriskfritt att spara i bank eller i obligationer.Motionärerna vill därför införa ettriskkapitalavdrag. Riskkapitalfinansieringen iföretags och innovationers tidiga skeden,såddfinansieringen, håller på att stanna av, påpekarmotionärerna och menar att problemet är de direktivsom Industrifonden och arbetar efter medavkastningskrav som företag i såddfasen inte klararav att uppfylla. Kraven bör därför ändras för en delav medel så att de kan användas tillinnovationer i tidigt skede och staten bör ta ansvarför det tidiga riskkapitalet, föreslår motionärerna.De konstaterar att regeringen i budgetpropositionenökar anslagen till såddfinansiering men säger attdet inte handlar om några nya medel utan endast omen omfördelning av pengar. villdäremot öka anslaget till näringslivsutveckling med30 , varav en del av anslagetbör förmedlas direkt till de s.k. IUC-bolagen (sevidare i det följande)...Även i motion 2004/05:L251 (kd), med rubrikenFörmånsrättsregler, föreslås att regeringen skallanmodas att låta utreda små och medelstora företagskapitalförsörjning och återkomma till riksdagensenast med förslag om hurkapitalförsörjningssituationen skall kunna stärkas.Motiveringen är likartad den i nyssnämnda motion2004/05:N393 (kd)...De från ändradeförmånsrättsreglerna bildar också bakgrund till detvå motionerna 2004/05:L214 (c) och 2004/05:L372(c), i vilka begärs ett tillkännagivande om atttillgången till statligt riskkapital måsteöka. Motiveringarna bakom de båda motionerna ärlikartade. Flera studier av små företags finansiellavillkor visar att finansiering via bank fortfarandeär den vanligaste och viktigaste finansieringskällanför små och medelstora företag, säger motionärerna.De menar att detta indikerar att effekterna av deförsämrade företagshypotekens säkerhetsvärde drabbarde små företagen i högre grad än de stora. I Finlandhar säkerhetsproblemen för småföretagen lösts genomatt ett statligt riskkapitalbolag, , hartillskapats, påpekar motionärerna. Det nämndabolaget arbetar inom områden där banksäkerheternainte täcker mellanskillnaden avden underliggande säkerheten...Staten bör tillse att det inrättasriskkapitalfonder för miljöinvesteringar inäringslivet, anförs det i motion 2004/05:MJ507 (c).Generellt anser att det är bättre attstimulera och uppmuntra dem som väljer ettmiljövänligare alternativ än att försöka ändramänniskors och företags beteenden genom straff,säger motionärerna. De nämner skattelättnader somexempel på stimulans till företag som väljer attarbeta med miljö och etik. En annan åtgärd kan,enligt motionärerna, vara riskkapitalfonder förmiljöinvesteringar, med hänvisning till att det intealltid är lätt att hitta finansiering till ny,obeprövad teknik...I motion 2004/05:N432 (c) föreslås att det skallinrättas en teknisk risknämnd i syfte att stärkautvecklingen av svenska uppfinningar. ärdåligt på att ta till vara uppfinnares idéer och attvidareutveckla det som kan bidra till tillväxt,säger motionären. Han menar att steget mellanriskkapitalfinansiärer, inklusive och ,och innovatörer behöver stärkas, med hänvisning tillatt de nämnda aktörerna sägs endast gå in i projektdär affärsmöjligheterna fastställts och avkastningeni huvudsak säkrats. Innovatören måste garanteras attpatent och idéer inte plagieras, genom att denföreslagna risknämnden skall ta till vara ochförmedla kontakter för innovationer, anförmotionären.Vissa kompletterande uppgifterI flera av de här aktuella motionerna påtalasbehovet av insatser för att främjainnovationskraften och entreprenörsandan. Ibudgetpropositionen sägs i ett särskilt avsnitt medrubriken (propositionen s. 27)att små och kunskapsintensiva företag står för del av innovationskraften och är viktiga föratt skapa nya jobb. Nya företag bidrar även tillproduktivitetsutveckling genom att de ökarkonkurrensen och utvecklar ny kunskap. Att främjaentreprenörskap är därför viktigt. Intresset förentreprenörskap, liksom nyfikenhet ochupptäckarlust, behöver väckas redan i tidig ålder.Det är av stor vikt att stödja insatser som stärkerungdomars företagsamhet och som skaparförutsättningar för ungdomar att förverkliga sinaidéer som företagare och innovatörer.Entreprenörskap bör få en självklar plats iundervisningen och samspelet mellan skola ochföretag bör utvecklas. Gymnasieskolan skallförbereda både för anställning och för verksamhet ieget företag. Entreprenörskap i akademiska miljöerskall uppmuntras. För att bidra till detta avserregeringen att ge i uppdrag att genomföra ettnationellt entreprenör-skapsprogram i huvudsakinriktat på grund- och gymnasieskola samt högskoloroch universitet. Programmet bör präglas av ettjämställdhetsperspektiv. Uppdraget bör kompletteraoch samspela med de insatser som sker på deregionala och lokala nivåerna. För att skapa bättreförutsättningar för fler individer att bliföretagare har regeringen under perioden 2002-2004gett ett särskilt stöd till kvinnors och invandraresföretagande samt till kooperativt företagande. Dettastöd förlängs , och avsättssammanlagt för rådgivning ochkompetensutvecklingsinsatser. har nyligenpresenterat en handlingsplan för entreprenörskap.Förslaget bereds inom , ochregeringen avser att i regleringsbrevet till Nutekåterkomma i frågan.Olika frågor om patent berörs i några motioner.Dessa frågor behandlas i propositionen i ettsärskilt avsnitt med rubriken för tillväxt(propositionen s. 27). Där sägs att patent spelar enviktig roll när det gäller innovationer ochekonomiskt agerande. Genom patentskyddet gesförutsättningar för företagen att i högreutsträckning exploatera och kommersialisera sinainnovationer både nationellt och internationellt. Desenaste åren har de immateriella rättigheterna somupphovsrätt, varumärken, patent etc. fått en störrebetydelse för bedömning av affärsrisker och framtidavärde av investeringar. Betydelsen av att säkraimmateriella rättigheter för ekonomiska aktörer hardärför ökat kraftigt sedan början av 1990-talet.Betydelsen av patenträtten har också ökatdramatiskt. Det är inte längre innovationen i sigutan också i ökad omfattning den överlåtbaraimmateriella rättigheten som skapar värde, sägs deti propositionen. Regeringen beslöt atttillkalla en särskild utredare, professor , med uppdrag att se över de ekonomiskaaspekterna av patentering för företags tillväxt iSverige, och (dir. 2004:55).Utredningen skall omfatta en analys av hur svenskaföretag hanterar patentering som konkurrensmedel ijämförelse med företag i andra länder i ochden övriga världen och hur patentering fördelar sigpå företag av olika storlek. Här bör också densenaste utvecklingen inom EU vägas in. Studien skalläven innefatta en nordisk jämförelse och skallidentifiera problem och möjligheter på den nordiskapatentmarknaden. Uppdraget skall enligt direktivenredovisas , men dennatidpunkt kommer enligt uppgift frånNäringsdepartementet sannolikt att senareläggas tillhösten 2005, eftersom utredningens arbete inte komgång förrän . Utredningens arbeteskall innefatta följande:- leda fram till förslag som kan skapa förståelseoch insikt hos främst de små kunskapsintensivaföretagen om de ekonomiska vinsterna - ochkostnaderna - med patentering,- leda fram till förslag om hur kunskapsintensivaföretag kan stimuleras till att i ökad utsträckningpatentera sina innovationer,- belysa sambandet mellan patentering ochekonomisk tillväxt,- innehålla en analys av nedgången avpatenteringsfrekvensen i och de viktigasteorsakerna till denna.I ett par motioner berörs effekterna påkapitalförsörjningen för småföretag av de ändradeförmånsrättsreglerna (prop. 2002/03:49, bet.2002/03:LU17). beslöt om bl.a.en ny lag om företagsinteckning som ersätter dentidigare lagen om företagshypotek. Den nyaföretagsinteckningen ger allmän förmånsrätt ochgäller i av värdet av all gäldenärens egendomsom återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrättfått betalt. Vidare innebar beslutet attförmånsrätten för skatter och avgifter avskaffadesoch att lönegarantin utökades. De övergripandesyftena med reformen var att underlätta för företagatt genomföra företagsrekonstruktion i stället föratt gå i konkurs och att förbättra löneskyddet.Vidare syftade reformen till att bidra till attkreditgivning och kredituppföljning ytterligareinriktas på ett projekts utsikter till lönsamhet,att insolvenshanteringen sker mer skyndsamt och attoprioriterade borgenärer får bättre utdelning ikonkurs. ansåg det angeläget med engrundlig utvärdering av reformens olika effekter ochunderströk vikten av att en i propositionen aviseradutvärdering av konsekvenserna av reformen kommertill stånd omgående, varvid det ansågs särskiltangeläget att effekterna för små och medelstoraföretag kontinuerligt blir föremål för särskilduppmärksamhet. Utskottet uttalade vidare atteffekterna i olika delar av landet, särskilt iglesbygdsområden, skall analyseras, liksomkreditsituationen för entreprenörer som är i färdmed att starta, expandera eller utveckla företag.Det ansågs också viktigt att regeringen förberederytterligare åtgärder för att underlätta små företagskapitalförsörjning om konsekvensanalysen skulle visaatt ändringen av företagshypoteket haft negativaeffekter i detta avseende. Regeringen skallåterkomma med en redovisning av utvärderingsarbetetsenast och med förslag till konkretaåtgärder om så är erforderligt.Regeringen har fattat beslut om att geITPS i uppdrag att genomföra den nyssnämndautvärderingen. Enligt regeringsbeslutet(Ju2004/7178/L2, Ju2004/7317/L2) skall ITPS bedömaom målen med förmånsrättsreformen har uppnåtts ochutvärdera reformens effekter. Som en del avuppdraget skall institutet undersökaförutsättningarna generellt för kapitalförsörjningtill företag, varvid små och medelstora företagliksom entreprenörer särskilt skall uppmärksammas.ITPS skall analysera konsekvenserna i olika delar avlandet, särskilt i nationella stödområden ochlandsbygdsområden utanför dessa. Även konsekvensernaför anställda skall särskilt beaktas. Institutetskall hålla kontakt med berörda myndigheter, bl.a.Glesbygdsverket och , och med berörda fackligaorganisationer och näringslivsorganisationer. ITPSskall redovisa ensammanställning av inhämtat material och senast den1 rapportera resultatet av undersökningendittills när det gäller kapitalförsörjningen tillföretag. ITPS, som skall redovisa uppdraget i desshelhet , skall föreslå deåtgärder som bedöms lämpliga, bl.a. för att begränsaeventuella negativa effekter utan att de positivagår förlorade. Kostnaderna för åtgärderna skallberäknas. Om ITPS uppmärksammar andra frågor än deangivna och som rör anslutande områden, skallinstitutet rapportera detta. I uppdraget ingår inteatt bedöma reformens effekter när det gällerbetalning och indrivning av skatter och avgifter.Frågan om de ändrade förmånsrättsreglerna är förnärvarande föremål för behandling i medanledning av ett flertal motionsyrkanden (m, fp, kd,c, mp) från allmänna motionstiden. Tillsammans medett justerat yttrande (yttr. 2004/05:LU1y)har lagutskottet överlämnat de aktuellamotionsyrkandena till finansutskottet med hänvisningtill att de har statsfinansiella effekter och isyfte att möjliggöra en samordning av beredningen avmotionsförslagen med beredningen avbudgetpropositionen för . hari sitt justerade betänkande 2004/05:FiU1avstyrkt att omvandlingen av äldre företagshypotekskall skjutas upp till och attföretagsinteckningens värde skall utgöra avden underliggande säkerheten. I reservationer (m;fp; c) förordades i första hand attföretagsinteckningens värde skall återställas till100 % och i andra hand bl.a. att ikraftträdandet avden andra delen av förmånsrättsreformen skallskjutas upp till . I ytterligareen reservation (kd) förordades bl.a. också attikraftträdandet skall skjutas upp till den 1 januari2007. beslöt i går i enlighet medfinansutskottets förslag.I ett par motioner berörs frågan om införande avriskkapitalavdrag. Skatteavdrag tillhörskatteutskottets ansvarsområde. försök medskattereduktion för investeringar i eget företag harinte fallit så väl ut, sägs det frånNäringsdepartementet. I förhandlingsmannen deNeergards rapport finns det dock ett förslag omuppskjuten reavinstbeskattning för onoterade aktier.Frågan kommer att beredas inom Regeringskansliet.I en motion förordas riskkapitalfonder förmiljöinvesteringar. I propositionen finns ettsärskilt avsnitt om miljöteknikcentrum(propositionen s. 28). Där sägs attmiljöteknikmarknaden bedöms av många vara en viktigtillväxtmarknad då kraven på miljöanpassning kommeratt öka . Särskilt gäller det i denya EU-medlemsstaterna, som under de närmaste årenmåste anpassa sin produktionsapparat till EU:s krav.Vidare utvecklas miljöinsatserna alltmer motmiljöanpassning av produktionsprocesser ochprodukter för att undvika miljöpåverkan underprodukternas hela livscykel. Detta ställer krav påutveckling av ny teknik. Insatser görs redan för attfrämja introduktion av ny miljöteknik och spridningav befintlig miljöteknik. Statens insatser genomförsav ett stort antal aktörer inriktade på olika led avvärdekedjan, sägs det i propositionen. Insatsernabedöms kunna ge bättre effekt om de samordnas.Regeringen gav en särskild utredare,riksdagsledamoten , i uppdrag attföreslå en lämplig organisation för ett nationelltcentrum för miljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport. Uppgiften för centrumet skallvara att uppnå en förbättrad samordning ochkraftsamling av statens insatser på området.Utredaren avlämnade betänkandetSwentec AB - för en nationell kraftsamling på svenskmiljöteknik (SOU 2004:84). Förslaget bereds nu medinriktningen att arbetet med en ny organisationskall kunna avslutas . Regeringenavser att om så erfordras återkomma till riksdagenmed ett förslag om hur miljöteknikcentrumet skallorganiseras. För att samordningsarbetet skall kunnastarta så snabbt som möjligt kommer regeringen inomkort att inrätta en tillfällig projektorganisation,där berörda myndigheter och organisationer ingår.Uppgiften för projektorganisationen skall vara attinleda samordningen av de statligafrämjandeinsatserna på miljöteknikområdet.När det gäller kreditgarantiföreningar som berörsi en motion kan noteras att regeringen ibudgetpropositionen under anslaget (38:2)Näringslivsutveckling m.m. har avsatt 5 miljonerkronor för att främja framväxten avkreditgarantiföreningar (se vidare i det följande).Närmare anvisningar om hur dessa medel skallanvändas kommer att redovisas i regleringsbrevettill avseende det nämnda anslaget. Det kanvidare noteras att mikrolån, som omnämns i sammamotion, infördes hos år 2003.I motion 2004/05:N436 (s) berörs en regionalinkubator, Stiftelsen i , och förordasatt det i budgetpropositionen nu aktuellasåddkapitalet inte skall styras för hårt till deaktörer som nämns i budgetpropositionen. Enligtuppgift från finansierar dessaaktörer just lokala och regionala verksamheter, ochmedlen kanaliseras i de flesta fall till de lokalaoch regionala verksamheter som innehar kompetens ochsom fungerar bra. Bland annat harTeknikbrostiftelsen i medverkat i det imotionen nämnda projektet motion 2004/05:N393 (kd) berörs industriellautvecklingscentrum (IUC). IUC-bolagen har viaanslaget Näringslivsutveckling, som Nutekdisponerar, möjlighet att få ta del av de medel somfinns avsatta för att främja produktutveckling i småföretag.Frågan om generationsskiften behandlas ipropositionen i ett särskilt avsnitt (propositionens. Där sägs att det är viktigt att underlättagenerationsskiften för att få fler och växandeföretag. Ett stort antal företag står införgenerationsskiften . Enligt enrapport från har många företagsledare intevidtagit några åtgärder för att förbereda ettkommande generationsskifte. är bristen påförberedelser ett av de viktigaste problemen vidägarskiften i företag. Regeringen har därför givitNutek i uppdrag att utforma ett nationellt program isyfte att genomföra åtgärder som skall underlättaägarbyten i små företag, sägs det i propositionen.Uppdraget, som har skett i samverkan med ochorganisationerna Företagarna, ochFamily , har nyligenredovisats för regeringen, med förslag till programsom skall genomföras fram till den 30 juni 2007.Beträffande förslaget i budgetpropositionen om attregeringen skall bemyndigas att disponera influtnaamorteringar m.m. till följd av såddfinansiering förinnovationsfrämjande åtgärder kan noteras att dettainte kan anses vara helt förenligt med den s.k.budgetlagens (1996:1059) principer ombruttoredovisning.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan ominnovationsfrämjande åtgärder generellt och därefterseparat ett förslag i en motion om inrättande avriskkapitalfonder för miljöinvesteringar inäringslivet.Innovationsfrämjande åtgärderUtskottet redovisade i föregående avsnitt sinuppfattning om att en ökad ekonomisk aktivitet genomfler och växande företag är grundläggande för attfrämja tillväxten - en tillväxt som skall varaekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. Ettlångsiktigt tillväxtarbete kräver insatser på olikaområden, varvid ett viktigt område är att stärkainnovationsförmågan i näringslivet, genom att detskapas goda villkor för kunskapsintensivtentreprenörskap bl.a. genom snabbare flöden från idétill marknad.Inom regeringen har, som tidigare redovisats,bedrivits ett arbete i syfte att utveckla enstrategi för att främja innovationer. Olikautrednings- och utvärderingsinsatser har genomförts.Ett centralt område som har konstaterats vara enkritisk faktor för tillkomsten av nya företag medutvecklingspotential är tillgången till kapital itidiga skeden, s.k. såddkapital. Projekt i tidigaskeden har ofta svårt att attrahera riskvilligtkapital på den öppna riskkapitalmarknaden. På dettaområde är det motiverat med statliga insatser.Regeringens förslag om bemyndigande av -avseende bildandet av ett holdingbolag ochfinansiering av innovationslån - innebär bådaatt förutsättningarna avseende såddfinansieringenkommer att förbättras. Utskottet ser det föreslagnaholdingbolaget som ett instrument för att skapa entydligare struktur och ansvarsfördelning. Ettproblem med det hittillsvarande systemet har variten otydlig struktur och ansvarsfördelning mellan deolika statligt initierade aktörer som har varitverksamma på såddfinansierings-området. Ett annatproblem har varit att det tillgängliga såddkapitaletinte har varit tillräckligt. Regeringen beräknar attden nya koncernen skall kunna finansiera såddlånm.m. med totalt ca under entioårsperiod.Utskottet stöder också regeringens förslag omAlmis innovationslån. skall således fortsättasin finansieringsverksamhet avseende innovatörer ochnystartade innovativa företag, och medel för atttäcka uppkomna kreditförluster skall bl.a.tillhandahållas genom att regeringen får disponeraåterbetalningar på Nuteks kreditportfölj avseendesåddfinansiering. har en viktig uppgift attfylla genom sin regionala förankring.Flera av de här aktuella motionerna präglas av enpositiv inställning till olika innovationsfrämjandeåtgärder, en inställning som i principöverensstämmer med utskottets. Utskottet ser de nuaktuella förslagen i propositionen som syftande tillatt åstadkomma just en sådan ökning ocheffektivisering av tillgången till kapital i tidigaskeden som efterfrågas i flera motioner. I vissamotioner efterfrågas ytterligare utredningsinsatseravseende kapitalförsörjningen. Utskottet anser dockatt frågan har varit föremål för ett omfattande ochtillräckligt utrednings- och översynsarbete och attdet nu är dags att gå från ord till handling.