bet · GR01LU22 · 2004-04-13 00:00:00 — För en sådan prövning talar ocksåatt flera andra länder, såsom och ,har infört sambolagsliknandelagstiftningar med anmälningskrav. Det får ankommapå regeringen att ta erforderliga initiativ.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2003/04:L222 yrkande 1, som sin meningge regeringen till känna.5. Följdändringar till den nya sambolagen(punkt 10)av (), (), BertilKjellberg (m), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5.Därmed bifaller motion 2003/04:L222yrkande 2.StällningstagandeI proposition 2002/03:80 Ny sambolag valderegeringen att inte föreslå följdändringar i deförfattningar som berörs av sambolagenstillämpningsområde. Enligt vår uppfattning får dettatill följd att de berörda författningarna får etttillämpningsområde som står i strid med derasordalydelse. Då detta riskerar att leda tilloklarheter och missförstånd vill vi understryka attden lagstiftningsmetod som regeringen valde ärolämplig. Mot denna bakgrund anser vi att regeringensnarast bör återkomma till med förslagtill följdändringar.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2003/04:L222 yrkande 2, som sin meningge regeringen till känna.6. Översyn av samäganderättslagen (punkt 12)av (), (), YvonneAndersson (kd), (), MartinAndreasson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6.Därmed bifaller motion 2002/03:L313.StällningstagandeSamäganderättslagen som är är ålderdomligtill sin utformning. Lagen kan medföra ett antalkomplikationer om parterna inte är eniga om attupplösa ett samägande. Parterna kan till exempelvara oeniga om hur samägandet skall upplösas meneniga om att egendomen inte skall försäljas påoffentlig auktion. I det fallet anger lagen intenågon lösning på problemet. För i synnerhet sambormen även makar som separerar respektive skiljer sigkan lagens brist på flexibilitet skapa problem förbåda parter, t.ex. beträffande egendom som har ettaffektionsvärde. Mot denna bakgrund anser vi att enöversyn av samäganderättslagen är nödvändig. Det fårankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2002/03:L313, som sin mening geregeringen till känna.7. Jämkning av bodelning (punkt 13)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7.Därmed bifaller motionerna 2002/03:Ju364yrkande 24, 2002/03: Ju234 yrkande 16, 2003/04:Ju479yrkande 30 och 2003/04:L300 yrkande 4.StällningstagandeEtt utdömt skadestånd på grund av misshandel inomfamiljen kan påverka en bodelning på olika sätt. Inågon utsträckning kan säkert nuvarande regler geett tillfredsställande resultat, men . Vianser därför, liksom motionärerna, attlagstiftningen bör klargöras på detta område så attdet inte råder någon som helst tvekan om att sådantskadestånd inte skall ingå i en bodelning. Det fårankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna 2002/03:Ju364 yrkande 24,2002/03:Ju234 yrkande 16, 2003/04:Ju479 yrkande 30och 2003/04:L300 yrkande 4, som sin mening geregeringen till känna.8. Gemensamma lån vid bodelning (punkt 14)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L288och 2003/04:L262.StällningstagandeDe som ingår äktenskap eller registrerar partnerskapingår också en egendomsgemenskap, såvida inte annatavtalas i ett äktenskapsförord. Det innebär bl.a.att tillgångar och skulder är gemensamma. eller upplösning av partnerskapet skallall egendom delas. Om paret har gemensamma lån skeremellertid ingen uppdelning av skulderna vid enskilsmässa. De f.d. makarna eller partnerna hardärigenom fortfarande en delvis gemensam ekonomi.För att få till stånd en uppdelning av lånen krävsatt långivaren och låntagarna är överens. Bankernaär inte alltid villiga att göra några förändringar ilånevillkoren. Det är inte heller säkert att bådalåntagarna är överens om att lånen skall delas upp.Mot denna bakgrund anser vi att det krävslagändringar i syfte att göra det möjligt att delaupp lån vid skilsmässa och upplösning avpartnerskap. Det får ankomma på regeringen attutarbeta erforderliga lagförslag.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna 2002/03:L288 och 2003/04:L262, somsin mening ge regeringen till känna.9. Nordisk lagharmonisering (punkt 16)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9.Därmed bifaller motion 2003/04:L300yrkande 1.StällningstagandeDe nordiska länderna har en mer än hundraårigtradition av lagsamarbete på familjerättens område.Fram till 1920-talet var äktenskapslagarna närmastidentiska men har sedan glidit isär på grund avnationell lagstiftning. Eftersom de rättsligalösningarna i de olika nordiska länderna skiljer sigavsevärt åt i vissa viktiga frågor bör, enligt våruppfattning, en lagharmonisering komma till stånd.Detta är inte minst viktigt på grund av denkonvention , som anger att det ärlagen i det land man bor i som gäller. Omkring250 000 nordiska medborgare bor i ett annat nordisktland än sitt eget. Det får ankomma på regeringenatt ta erforderliga initiativ.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2003/04:L300 yrkande 1, som sin meningge regeringen till känna.10. Makars egendomsförhållanden (punkt 17)av (), (), BertilKjellberg (m), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10.Därmed bifaller motionerna 2003/04:L249,2003/04:L272 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:L300yrkandena 2 och 3.StällningstagandeMotivet bakom den nu gällande regeln omhälftendelning vid äktenskapsskillnad är att skyddaden ekonomiskt svagare parten. Med den alltmerutvecklade jämställdheten mellan könen, där parternai ett förhållande vanligtvis är självförsörjande,minskar behovet av att ekonomiskt skydda någon avparterna. Därtill kommer att antalet separationerökar. Nära hälften av alla äktenskap slutar iskilsmässa. En följd härav är att antalet omgiftenökar. I dessa fall har makarna ofta mer egendom vidäktenskapets ingående än när det första äktenskapetingicks.Mot denna bakgrund anser vi, liksom motionärerna,att det är dags att överge den striktahälftendelningen vid bodelningar och i ställetinföra en rätt att från hälftendelningen undantasåväl föräktenskaplig egendom som sådan egendom somerhållits genom arv och gåva. Om gåvogivaren ellertestator inte förbjudit det bör det finnas enmöjlighet för den enskilde att genomäktenskapsförord förordna att egendomen skall varagiftorättsgods. Vi anser också att det bör införasen rätt för parterna att avtala om att viss egendomskall vara enskild vid skilsmässa, mengiftorättsgods vid dödsfall. Det får ankomma påregeringen att utarbeta erforderliga lagförslag.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna 2003/04:L249, 2003/04:L272 yrkandena1 och 2 samt 2003/04:L300 yrkandena 2 och 3, som sinmening ge regeringen till känna.11. Makars egendomsförhållanden (punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11.Därmed bifaller motion 2003/04:L300yrkande 3 och avslår motionerna 2003/04:L249,2003/04:L272 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:L300yrkande 2.StällningstagandeJag anser att det bör införas en rätt för parternaatt avtala om att viss egendom skall vara enskildvid skilsmässa, men giftorättsgods vid dödsfall. Detfår ankomma på regeringen att utarbeta erforderligalagförslag.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2003/04:L300 yrkande 3 samt med avslagpå motionerna 2003/04:L249, 2003/04:L272 yrkandena 1och 2 samt 2003/04:L300 yrkande 2, som sin mening geregeringen till känna.12. Efterlevande makes och särkullbarnsarvsrätt (punkt 18)av (), () ochHenrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12.Därmed bifaller motion 2003/04:L248 ochavslår motion 2003/04:L300 yrkande 5.StällningstagandeEn makes enskilda egendom ingår inte i en bodelningmed anledning av äktenskapsskillnad men efterlevandemakes arvsrätt omfattar även enskild egendom. Syftetmed att förordna att egendom är enskild är ofta attskydda den enskilda egendomen mot den andre makensanspråk. Ett sådant syfte gör sig gällande oavsettom sammanlevnaden upphör genom äktenskapsskillnadeller dödsfall. Mot denna bakgrund anser vi, liksommotionärerna i motion 2003/04:L248, att reglerna i3 kap. bör ändras så att efterlevandemakes arvsrätt som huvudregel endast skall omfattarden först avlidne makens giftorättsgods. Det skallnaturligtvis stå var och en fritt att genomtestamente förordna annorlunda. Det får ankomma påregeringen att utarbeta nödvändiga lagförslag.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2003/04:L248 och med avslag på motion2003/04:L300 yrkande 5, som sin mening ge regeringentill känna.13. Efterlevande makes och särkullbarnsarvsrätt (punkt 18)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13.Därmed bifaller motion 2003/04:L300yrkande 5 och avslår motion 2003/04:L248.StällningstagandeNär tillgångarna i ett dödsbo i allt väsentligtbestår av en bostad, oavsett om det är fråga om envillafastighet eller en bostadsrätt, kan densituationen uppstå att bostaden måste avyttras föratt ett särkullbarn skall få ut sin laglott. Ur denefterlevandes perspektiv får detta ansesotillfredsställande som en lagstiftninginte får öppna för att den efterlevande skall gesmöjligheter till sådana dispositioner attsärkullbarnets rätt till laglott äventyras. Enligtvår uppfattning erfordras det ett system som kanförena dessa båda önskemål. Hur frågan skall lösasmåste bli föremål för noggranna överväganden. Detfår ankomma på regeringen att ta erforderligainitiativ.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2003/04:L300 yrkande 5 och med avslag påmotion 2003/04:L248, som sin mening ge regeringentill känna.14. Ändringar i namnlagen (punkt 20)av (), () ochHenrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L220och 2003/04:L236 samt avslår motionerna2002/03:L228, 2002/03:L318 yrkande 8, 2002/03:L324,2003/04:L232, 2003/04:L288, 2003/04:L300 yrkande 7och 2003/04:L313.StällningstagandeNamnlagen sätter gränser för de namn som en persontillåts att ha samt vilka nybildade för- ochefternamn som kan godkännas. Att neka en person attta ett namn som är immaterialrättsligt skyddat är,enligt vår mening, en nödvändig skyddsregel. Däremotär det anmärkningsvärt att statliga myndigheterlägger personliga värderingar på hur ett förnamn kankomma att uppfattas av bäraren eller dennesomgivning. Vi anser inte att det är rimligt attbegränsa medborgarnas möjligheter att själva väljavad de vill kalla sig med hänvisning till t.ex.datasystems begränsningar. Personnamnet är en stordel av den personliga identiteten och bör, enligtvår uppfattning, i högre utsträckning vara möjligtatt ändra efter egna önskemål. Mot denna bakgrundanser vi att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till ändringar i namnlagen så att endastimmaterialrättsligt skyddade värden begränsarmedborgarnas rättighet att själva välja sina namn.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna 2002/03:L220 och 2003/04:L236 samtmed avslag på motionerna 2002/03:L228, 2002/03:L318yrkande 8, 2002/03:L324, 2003/04:L232, 2003/04:L288,2003/04:L300 yrkande 7 och 2003/04:L313, som sinmening ge regeringen till känna.15. Ändringar i namnlagen (punkt 20)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15.Därmed bifaller motion 2003/04:L300yrkande 7 och avslår motionerna 2002/03:L220,2002/03:L228, 2002/03:L318 yrkande 8, 2002/03:L324,2003/04:L232, 2003/04:L236, 2003/04:L288 samt2003/04:L313.StällningstagandeNamnlagen som är innehåller inskränkningari möjligheterna att fritt välja och byta namn m.m.Inte minst på grund av de förändringar till ettmångkulturellt samhälle som förevarit under senaretid anser vi att det är dags att göra en översyn avnamnlagen. gjorde utskottet etttillkännagivande om behovet av en undersökning om deavvägningar som gjordes i samband med namnlagenstillkomst fortfarande kunde anses bärkraftiga. Någonsådan undersökning har regeringen ännu inteinitierat. De pågående förändringarna i samhällettyder, enligt vår uppfattning, på att behovet av ensådan undersökning ökar . Mot dennabakgrund anser vi att regeringen börföranstalta om den begärda undersökningen.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2003/04:L300 yrkande 7 samt med avslagpå motionerna 2002/03:L220, 2002/03:L228,2002/03:L318 yrkande 8, 2002/03:L324, 2003/04:L232,2003/04:L236, 2003/04:L288 och 2003/04:L313, som sinmening ge regeringen till känna.16. Ändringar i namnlagen (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L220,2002/03:L318 yrkande 8, 2002/03:L324, 2003/04:L232,2003/04:L236 och 2003/04:L313 samt av-slår motionerna 2002/03:L228, 2003/04:L288 och2003/04:L300 yrkande 7.StällningstagandeJag anser att det bör vara tillåtet att byta förnamntill det som man själv väljer. Enligt min meningskall namnlagens syfte vara att skydda barn från attfå namn som de kan få lida för senare i livet ochskydda från intrång i familjenamn. Bestämmelserna inamnlagen skall inte hindra människor från att tavilka förnamn de önskar. Endast immaterialrättsligtskyddade värden skall begränsa medborgarnasmöjligheter att själva välja sina namn.Vidare anser jag att det bör vara möjligt att fåbära mellannamn eller tilläggsnamn tillsammans medefternamn förbundet med bindestreck. Det bör varamöjligt för två makar att var för sig behålla sinatidigare familjenamn i kombination med den andrepartnerns namn. Bestämmelserna om mellannamn germöjlighet att både ta en makes efternamn och läggatill sitt tidigare namn som mellannamn samt attbehålla sitt efternamn före äktenskapet och läggatill den andre makens namn som mellannamn.Bestämmelserna är dock konstruerade så att endast enav två makar har rätt att lägga till ett mellannamn.Motivet härför är att en annan ordning skulleinnebära att makar skulle kunna ha två olikanamnkombinationer, något som uppenbarligen inte ärtillfredsställande. Jag anser att lagens tvåmöjligheter att lägga till mellannamn skall kunnautnyttjas av båda makarna.Slutligen anser jag att barn i skall kunnadöpas enligt isländskt namnskick även när enförälder har svenskt medborgarskap.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna 2002/03:L220, 2002/03:L318 yrkande8, 2002/03:L324, 2003/04:L232, 2003/04:L236 och2003/04:L313 samt med avslag på motionerna 2002/03:L228, 2003/04:L288 och 2003/04:L300 yrkande 7, somsin mening ge regeringen till känna.17. Ändringar i namnlagen (punkt 20)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17.Därmed bifaller motion 2003/04:L232 ochavslår motionerna 2002/03:L220, 2002/03:L228,2002/03:L318 yrkande 8, 2002/03:L324, 2003/04:L236,2003/04:L288, 2003/04:L300 yrkande 7 samt2003/04:L313.StällningstagandeJag anser liksom motionärerna i motion 2003/04:L232att det skall vara möjligt att få bära mellannamneller tilläggsnamn tillsammans med efternamnförbundet med bindestreck. Vidare bör det varamöjligt för två makar att var för sig behålla sinatidigare familjenamn i kombination med den andrepartnerns namn. Det får ankomma på regeringen attutarbeta erforderliga lagförslag.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motion 2003/04:L232 och med avslag påmotionerna 2002/03:L220, 2002/03:L228, 2002/03:L318yrkande 8, 2002/03:L324, 2003/04:L236, 2003/04:L288,2003/04:L300 yrkande 7 samt 2003/04:L313, som sinmening ge regeringen till känna.18. Retroaktiva namnbyten (punkt 21)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L318yrkande 7 och 2002/03:K365.StällningstagandeJag anser att det är ett stort problem för personersom genomgått könsbyte att inte kunna få sinnamnidentitet ändrad retroaktivt. Problemet ärsärskilt stort när det gäller vissa handlingar såsombetyg och anställningsbevis. Enligt utskottetsmening är det angeläget att regeringen övervägervilka möjligheter det finns att komma till rätta meddetta problem och därefter återkommer till riksdagenmed eventuella lagförslag eller vilka andra åtgärdersom kan vidtas för att komma till rätta medproblemet. Vid den översyn av namnlagen somregeringen skall vidta bör, enligt min mening, ävenfrågan om retroaktiva namnbyten ses över.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna 2002/03:L318 yrkande 7 och2002/03:K365, som sin mening ge regeringen tillkänna.19. Könsroller m.m. (punkt 22)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L273och 2002/03:L318 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeLiksom motionärerna anser jag att tiden nu är mogenför att göra en lagöversyn med queer-perspektiv.Queer handlar om att bryta ned denheteronormativitet som råder och ersätta den med ettsamhälle där människor har rätt och bereds möjlighetatt vara det de egentligen är. De lag- ochregelförändringar som görs framöver måste bygga pådenna princip. Genom lagöversynen kan man, enligtmin uppfattning, se vilka privilegier som faktisktfinns och skall brytas. Vidare anser jag att desocialt konstruerade könsrollerna hämmar kvinnorsoch mäns möjligheter att fritt forma sina liv. Föratt förändra detta anser jag att det krävs enständigt pågående och fri diskussion och ettmedvetandegörande om könsroller i skolan, i familjenoch i samhället. Därutöver anser jag attsexfixeringen i medier och reklam måste stoppas. Deschabloniserade skönhetsideal av kvinnor och män somförmedlas via medier och modeindustrin behöverifrågasättas och diskuteras. Detta kan göras delsgenom konsumentmakt och upplysning, dels genom attge granskningen av reklam och medier hårda och klaradirektiv. Kvinnans och mannens objektifiering imedier måste brytas. Skolan är också en plats fördiskussion om detta. - Det får ankomma på regeringenatt ta erforderliga initiativ.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna 2002/03:L273 och 2002/03:L318yrkandena 4 och 5, som sin mening ge regeringen tillkänna.Särskilda yttranden1. Äktenskap och partnerskapav (), () ochHenrik ().För oss moderater är individens frihet och allamänniskors lika rätt central. Vår idé om hur landskall byggas utgår ifrån att alla människor är unikaoch har lika värde. Varje människa har rätt att medhänsynstagande till andra bygga framtiden efter egenfri vilja. Friheten behöver inte motiveras menalltid försvaras. Det är inskränkningar som behöveracceptabla förklaringar.Samhällets syn på homosexuella och homosexuellsamlevnad har förändrats radikalt under de senaste15 åren. Ett parförhållande mellan två kvinnor ellermellan två män företer typiskt sett stora likhetermed ett parförhållande mellan en man och en kvinna.I dessa förhållanden finns samma känslor av kärlek,omtanke, ömhet, vänskap, lojalitet och omsorg.Äktenskapet har traditionellt givit det sexuellaförhållandet mellan man och kvinna en särskildlegitimitet och bildat ramen för den biologiskareproduktionen och för barnens fostran. Justomsorgen om de uppväxande barnen har varit centralför äktenskapet som institution och förlagstiftningen. I samband med tillkomsten aväktenskapsbalken var emellertid ett uttalat syftemed lagändringarna att i jämförelse med tidigaregiftermålsbalk åstadkomma en högre grad av ekonomiskrättvisa mellan makarna vid äktenskapsskillnad. Denmoderna äktenskapslagstiftningen sökertillhandahålla ett sorts "samlevnadskontrakt" som -utöver omsorgen om barnen - även skall tillförsäkramakarna rättvisa och ömsesidiga rättigheter ochskyldigheter, såväl under äktenskapet som vid dessupplösning.Personer som lever i homosexuella parförhållandenhar självfallet samma behov av ekonomisk ochjuridisk trygghet som heterosexuella par. De harsamma känslomässiga behov av att, såväl sinsemellansom utåt, visa känslor och sin önskan att levatillsammans i ett varaktigt och ömsesidigtförpliktande förhållande som personer som lever iheterosexuella parförhållanden. Mot denna bakgrundär det naturligt att samhället erbjuder ävenhomosexuella par möjligheten att bilda familj medjuridiska rättigheter och förpliktelser som följd.Detta har också gjorts genom lagen (1994:1117) omregistrerat partnerskap. Med partnerskapslagen gavspersoner av samma kön möjlighet att registrera sittpartnerskap, varigenom de flesta bestämmelser somgäller för äktenskap också blir gällande förregistrerade partnerskap. Emellertid har det ansettsatt konstruktionen med en särlagstiftning, dvs. ensärskild partnerskapslag, kan vara stigmatiserande.Även begreppet registrering ter sig säreget.Slutligen finns det också vissa materiellaskillnader mellan ochpartnerskapslagen när det gäller internationellarättsverkningar.Vi anser att tiden nu kan vara mogen för attutreda frågan om lagstiftningen kring äktenskap ochkring homosexuell samlevnad och menar att man vidutredningen skall beakta sådant som talar såväl försom emot en könsneutral äktenskapslagstiftning.Enligt vår mening bör regeringen ange följandeutgångspunkter för en sådan översyn.Utredningen skall pröva att inom ramen för engemensam lagstiftning möjliggöra såväl för personerav olika kön att ingå äktenskap som för personer avsamma kön att ingå partnerskap. I båda fallen kanbegreppet makar användas men däremot skall begreppenäktenskap och partnerskap hållas åtskilda. Det bördärvid utredas om en sådan åtskillnad i begrepp kananses innefatta någon form av diskriminering ellerkränkning.Utredningen skall förutsättningslöst pröva de i nugällande lagstiftning kvarstående skillnaderna irättsverkningar mellan äktenskapet ochpartnerskapet.Utredningen skall inte pröva s.k. civiläktenskap,dvs. en ordning där äktenskapet blir juridisktbindande genom registrering hos myndighet, varefterparet frivilligt kan föranstalta om en religiöseller icke-religiös ceremoni. gällande ordningdär ingående av äktenskap kan ske i ,annat trossamfund eller borgerligt skall bibehållas.Motsvarande ordning bör gälla för partnerskap men ienlighet med religionsfrihetens krav måste detankomma på respektive samfund att själv avgöra vilkavigslar som är förenliga med respektive samfundstrosuppfattning.Vi kommer inom ramen för den utredning somregeringen skall tillkalla att framföra vad vi nuanfört.