bet · GR01JUU15 · 2004-02-19 00:00:00 — 2002/03:JuU9 s. 32).Utskottet, som inte vill föregripa det pågående beredningsarbetet inomRegeringskansliet, avstyrker motion Ju417 i här behandlade delar.Enligt 2 kap. 16 § ordningslagen (1993:1617) skall den som anordnar enallmän sammankomst eller offentlig tillställning svara för att det rådergod ordning vid sammankomsten eller tillställningen. fårmeddela de villkor som behövs för att upprätthålla ordning och säkerhet.Villkoren får innefatta skyldighet för anordnaren att anlita personal,exempelvis ordningsvakter.Vidare gäller enligt 2 kap. 26 § samma lag att den som i vinstsyfteanordnar en offentlig tillställning som huvudregel skall ersättapolismyndighetenskostnader för att hålla ordning vid tillställningen. Ersättningsskyldighetengäller dock inte sådana ideella föreningar som är skattebefriade enligtinkomstskattelagen (1999:1229).I motion Ju289 (s) begärs en översyn av ansvarsfördelningen vid störrepublika arrangemang. I motion Ju465 (fp) begärs att arrangörer i störreutsträckning än skall debiteras polisens kostnader för att upprätthållaordningen, dock inte arrangörer som bedriver sin verksamhet på ideellbasis.Under riksdagsbehandlingen av regeringens förslag till den nuvarandeordningslagen (bet. 1993/94:JuU1 s. 13 f.) anförde kulturutskottet i ettyttrande att det fanns skäl som med tyngd talade för att ersättningsskyldighetenskulle utvidgas så att även ideella föreningar skall kunna åläggasersättningsskyldighet när det finns särskilda skäl till det. Kulturutskottetförutsatte också att utvecklingen av praxis vid tillämpningen aversättningsbestämmelserna skulle följas, liksom förekomsten av ordningsproblemi samband med större arrangemang, något som syftade till att frågan omytterligare utsträckning av kostnadsansvaret skulle kunna aktualiseras iframtiden utan att någon särskild utredning skulle behöva göras.Även yttrade sig i ärendet och utgick från attersättningsfrågan skulle följas i och att behövligainitiativ skulle tas om orimliga konsekvenser för mötesfriheten skulleuppstå.Justitieutskottet delade de synpunkter som ochkulturutskottet fört fram, och utskottet utgick således från att man iRegeringskansliet skulle följa tillämpningen av ersättningsfrågorna urbåda de aspekter som lyfts fram i yttrandena. På det sättet skulle samtidigtdet underlag som kunde krävas för en eventuell framtida utvidgning aversättningsskyldigheten skaffas fram.Rikspolisstyrelsen tog fram riktlinjer för hur myndigheternaskall hantera frågan om ersättning för ordningshållning. Arbetet redovisadesi en promemoria som sändes ut till polismyndigheterna i december 2000.Promemorian syftade bl.a. till att åstadkomma en samstämmig syn dels påförutsättningarna för att begära ersättning för ordningshållningen isamband med idrottsevenemang, dels på ansvarsfördelningen mellan arrangörenoch polisen.I promemorian anges vissa kriterier för när en ideell förening ansesskattebefriad och därmed inte kan åläggas att betala för polisbevakning.Vidare redogörs för under vilka förutsättningar ersättning kan tas ut.Såvitt gäller möjligheten att kräva att den som anordnar en tillställningi vinstsyfte åläggs ett kostnadsansvar anförs att någon allmängiltigtolkning av begreppet "vinstsyfte" inte kan göras. I stället redovisasöverväganden som kan tjäna som ledning för de handläggande polismyndigheterna.Också frågan om vad som skall anses vara ordningshållning "vidtillställningen" analyseras, och promemorian rekommenderar att anordnarensansvarbegränsas till själva arenan och dess omedelbara närhet. Till promemorianhar även fogats en utredning om de rättsliga förutsättningarna för att tabetalt för polisbevakningen vid idrottsevenemang.Under år 1999 debiterades för ordningshållningen. Motsvarandesiffra för var . Totalt tog man under dessa år betalti åtta fall. Vad sedan gäller debiterades 611 000 krrespektive vid totalt 26 tillfällen. debiterades936 vid 16 tillfällen.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden somtagit sikte på polisens kostnader för bevakning av olika evenemang.Utskottet konstaterade att reglerna på området innebäratt idrottsklubbar i princip inte behöver betala för ordningshållningen.Detta kan, anförde utskottet, naturligtvis ur vissa aspekter förefallaotillfredsställande. Å andra sidan kan det tänkas att frågan framöverkommer i ett annat läge om underhållningsidrotten bolagiseras. Utskottetvar i varje fall inte då berett att ta något initiativ till en lagändringutan föreslog att den då aktuella motionen skulle avslås (bet. 2000/01:JuU11s. 5 f.). När liknande yrkanden senast behandlades vidhöllutskottet sina tidigare uttalanden (bet. 2002/03:JuU9 s. 23 f.).Utskottet, som noterar att polisens debiteringar för ordningshållningökar, vidhåller sina tidigare uttalanden i frågan och avstyrker motionernaJu289 och Ju465 i här behandlade delar.I motion Ju417 (kd) begärs att regeringen garanterar att berördapolismyndigheter inte drabbas ekonomiskt av stora arrangemang som beslutats avregeringen.Utskottet tog senast ställning till ett likalydande yrkande i december2003 i samband med behandlingen av budgetpropositionen (bet. 2003/04:JuU1 s. 50 f.). Motionen avstyrktes med hänvisning tillpågående beredningsarbete inom Rikspolisstyrelsen.Utskottet finner inte skäl föreligga för en översyn avhanteringen av budgetfrågorna avseende regeringsbeslutade evenemang. Utskottetavstyrker motion Ju417 i här behandlad del.I motion Ju231 (m) begärs en översyn av bestämmelserna om offentligtillställning i ordningslagen i syfte att komma åt problemen med svartklubbar.Enligt ordningslagen (1993:1617) avses med offentlig tillställning bl.a.danstillställningar, marknader och mässor samt andra tillställningar sominte är att anse som allmänna sammankomster eller cirkusföreställningar.För att en tillställning skall anses som offentlig krävs att den anordnasför allmänheten eller att allmänheten har tillträde till den. En tillställningtill vilket tillträdet är begränsat genom krav på bl.a. inbjudan ellermedlemskap i en viss förening är dock att anse som en tillställning somallmänheten har tillträde till, om tillställningen uppenbarligen är endel av en rörelse vars verksamhet uteslutande eller väsentligen består iatt anordna tillställningar av detta slag. Detsamma gäller om tillställningenmed hänsyn till omfattningen av den krets som äger tillträde, de villkorsom gäller för tillträdet eller andra liknande omständigheter är attjämställa med sådan tillställning (2 kap. 3 §).Offentliga tillställningar på allmän plats får inte anordnas utan tillstånd.Tillstånd att anordna offentlig tillställning krävs även i andra fall,om det är fråga om bl.a. offentliga danstillställningar (2 kap. 4 §). Omtillstånd inte krävs för en offentlig tillställning inom detaljplanelagtområde krävs, förutom i här ointressanta fall, anmälan (2 kap. 5 §).En ansökan eller anmälan om en offentlig tillställning görs hospolismyndigheten. Ett meddelat tillstånd kan förenas med villkor i vissaavseenden,bl.a. rörande frågor om försäljning av alkohol (2 kap. 16 och 18 §§).Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bl.a. skyldigheten attansöka om tillstånd att anordna eller anmäla en offentlig tillställningdöms till böter eller fängelse (2 kap. 29 §). Ommeddelade villkor rörande alkohol inte har följts kan spritdrycker, vineller starköl tas i beslag och förverkas (2 kap. 32 §).Utskottet kan inte se något behov av en översyn av gällanderegelverk kring här aktuella frågor om offentliga tillställningar. Utskottetavstyrker motion Ju231.I motion Ju216 (kd) begärs att det införs en möjlighet för kommuner attmeddela förbud mot kamphundar på allmän plats.Regeringen beslutade att tillkalla en särskildutredare med uppgift att kartlägga och utreda de problem som finns med hundari samhället samt föreslå åtgärder för att avhjälpa de problem som uppstårpå grund av bristande ägaransvar, särskilt vad gäller farliga hundar (dir.2002:18). Med farliga hundar avses hundar som angriper och skadar människoreller djur. Även hundar som kan utgöra en stor risk för människor ellerdjur avses, dock inte hundar i normal tjänsteutövning.Utredningen, , avlämnade betänkandet Hund i rättahänder - om hundägarens ansvar (SOU 2003:46) i maj 2003.Utredningen anförde att farliga hundar inte är ett enhetligt problem utankan ha vitt skilda orsaker i olika fall. - Utredningen konstaterar attdet ställs högre krav på hundägares kontroll över sin hundar äntidigare. Det har tillkommit vissa företeelser som skapar rädsla ochosäkerhet i samhället, t.ex. att hundar används som vapen. Mot bakgrund bl.a. härav fann utredningen att den nuvarande tillsynslagen inte är anpassadför dagens förhållanden vad gäller olika typer av problem med farligahundar och hundägare.Utredningen föreslår en ny lag om tillsyn över hundar och katter. Hundarskall enligt den föreslagna tillsynslagen hållas under sådan tillsyn ochskötas på ett sådant sätt som med hänsyn till deras natur och övrigaomständigheter krävs för att förebygga att de orsakar skador eller avsevärdaolägenheter. Ägaren eller innehavaren av en hund skall precis som i dagha ett strikt ansvar för skador som hunden orsakar. Om tillsynen över enhund brister får polismyndigheten meddela förelägganden och förbud.Polismyndigheten skall även få besluta om att omhänderta en hund om intemindre ingripande åtgärder är tillräckliga. Efter utredning skallpolismyndigheten få sälja, på annat sätt överlåta eller avliva hunden. Föratt förebygga framtida problem orsakade av personer som visat sig varagrovt olämpliga att hantera hundar skall polismyndigheten kunna förbjudasådana personer att ha hand om hundar.Den föreslagna tillsynslagen ger polismyndigheten möjlighet att omhändertaen omärkt hund eller en hund utan någon ägare antecknad i det centralaregistret. En polisman skall ha rätt att undersöka om en hund som vistaspå allmän plats är märkt och om den har någon ägare antecknad i registret.Vidare skall en polismyndighet få låta sälja, på annat sätt överlåtaeller avliva en upphittad hund efter det att ägaren underrättatsom fyndet eller, om ägaren inte gått att finna, efter det attfyndet anmälts till polismyndigheten. För att tydligt visa på vikten avatt hundägare tar sitt ägaransvar föreslås en straffskärpning för den someftersätter tillsynen över en hund. finns det kopplingarmellan bristande tillsyn över en hund och eftersatt hundhållning urdjurskyddssynpunkt. skall därför underrätta länsstyrelsenom de beslut man fattar med anledning av att en ägare eller innehavare aven hund eftersatt sin tillsynsskyldighet.Betänkandet bereds inom Regeringskansliet.Utskottet, som inte vill föregripa den pågående beredningen inomRegeringskansliet, avstyrker motion Ju216.SäkerhetspolisenI detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden rörande och befogenheter samt Säkerhetspolisens hotbildsbedömningar.Utskottet föreslår med hänvisning till pågående berednings- ochutredningsarbete att avslår samtliga motioner.Jämför reservation 23 (fp).I motion Ju446 (fp) begärs att 11-september utredningens förslag omSäkerhetspolisens organisation och befogenheter skall behandlas skyndsamt.Utskottet, som inte vill föregripa beredningen av 11-september utredningensförslag (SOU 2003:32), avstyrker motion Ju446 i här behandlad del.I motionerna Ju346 (m) och Ju417 (kd) begärs en översyn av Säkerhetspolisenshotbildsanalyser och arbetsmetoder.Regeringen beslutade att tillsätta en utredning föratt utvärdera personskyddet för den centrala statsledningen (dir. 2003:132).I utredningsuppdraget ingår bl.a. att kartlägga och analysera rutinernaför personskyddet för den centrala statsledningen samt överväga möjligaförändringar som ökar möjligheterna att förutse, förebygga och ingripamot våld och hot mot dessa personer. Underlaget till de hotbildsanalyseroch bedömningar som görs skall härvid utvärderas. I detta sammanhang skalldet övervägas om det är möjligt att i större utsträckning få tillgångtill och bedöma annan information i arbetet med att ta fram hotbilder.Det står utredaren fritt att överväga också andra frågor som utredarenfinner motiverade med anledning av uppdraget. Uppdraget skall redovisassenast den 31 maj 2004.Utskottet vill framhålla vikten av att utredningen och den därpå följandeberedningen inom bedrivs skyndsamt. Det är, sommotionärerna framhåller, angeläget att åtgärder vidtas för att höjaSäkerhetspolisens kompetens i dessa frågor. Mot bakgrund härav får motionernaJu346 och Ju417 i här behandlade delar anses tillgodosedda.Polisutbildningen m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden rörande polisensutbildning, ledarskap, arbetsmiljö, uniformer och teknikstöd. Motionernaberör frågor om bl.a. polisens sammansättning, antagningskraven tillpolisutbildningen, samarbetet mellan polisutbildningarna och universitetrespektive lokala högskolor, vidareutbildning, ledarskap och rekrytering.Vidare behandlas yrkanden om arbetstider, skiftarbete, personalhandledning,kartläggning av sjukskrivningar och psykosocialt omhändertagande. Slutligenbehandlas yrkanden om enhetliga polisuniformer och teknikstöd i form avpositioneringsutrustning och videokamera i polisbilar. Utskottet föreslårmed hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete att riksdagenavslår samtliga motioner. Jämför reservationerna 24-34 (m, fp, kd, v, c).Ett stort antal motioner har väckts som rör olika utbildnings- ochrekryteringsfrågor inom polisen.I motionerna Ju266 (fp), Ju277 (s), Ju333 (c), Ju355 (v), Ju369 (m), Ju465(fp) och Sf402 (kd) begärs olika åtgärder rörande antagningen tillpolisutbildningarna. I motion Ju266 krävs ökat lokalt inflytande. I motionernaJu277, Ju333, Ju355, Ju465 och Sf402 begärs olika åtgärder för att flerpersoner med utländsk bakgrund, i motion Ju465 även kvinnor, skall antastill polisutbildningarna. I motion Ju277 anförs att svenskprovet inteskall vara lika avgörande som och att körkortskravet skall avskaffas.I motion Ju333 begärs att respektive polisutbildning får ett ökat inflytandei samband med antagningen. I motion Ju355 begärs att svenskprovet tasbort. I motion Ju369 begärs att antagningskraven ses över för att breddarekryteringsbasen.I motion Ju369 (m) förespråkas ett utökat samarbete mellan polisutbildningarnaoch universitet respektive lokala högskolor. I motionen begärs vidare attpolisutbildningen reformeras så att den teoretiska delen kortas, men följsav en längre sammanhållen praktikperiod med efterföljande obligatoriskvidareutbildning.I motionerna Ju333 (c), Ju369 (m), Ju355 (v) och Ju465 (fp) begärs olikaåtgärder rörande utbildning och rekrytering av chefer inom polisen.I motion Ju355 (v) begärs att enhetliga regler skall införas för polisensvapenträning.Grundutbildningen av poliser vidareutvecklas fortlöpande. Drygt hälftenav myndigheterna har lagt upp generella kompetensutvecklingsplaner.Individuella planer finns främst för polisaspiranter och chefer. Myndigheternagenomför i första hand utbildningar som är obligatoriska eller högtprioriterade. Utbildning ikvalificerad förundersökningsledning bedrivs i samverkan med . Samtliga myndigheter genomför utvecklingsprogramför chefer och blivande chefer. Samarbete sker med andra myndigheter omen pilotutbildning för högre chefer som anordnas av universitet.Det pågår flera jämställdhetsprojekt som syftar till att öka antaletkvinnor på chefsbefattningar (Polisens årsredovisning 2002).I pågår ett arbete som skall resultera i enhandlingsplan för att bl.a. förbättra mångfalden inom polisen. Handlingsplanensfokus skall ligga på bl.a. vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas inompolisen för att underlätta rekryteringen av personer med utomeuropeiskbakgrund eller människor med i övrigt annan etnisk och kulturell bakgrundän svensk samt även i övrigt vidga rekryteringen från ett bredare urvalav befolkningen. Handlingsplanen skall redovisas för regeringen senastden 31 augusti 2004.Inom pågår en kartläggning av svenskprovets effekterinom vissa grupper vid antagningsförfarandet till polisutbildningen. Enjämförelse med högskoleprovet genomförs. Kartläggningen skall inom ensnar framtid presenteras för ledningsgrupp för eventuellaställningstaganden angående svenskprovet.Rikspolisstyrelsen har i regleringsbrevet för fått iuppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits och vilka mål som gällerför myndighetens kompetensförsörjning respektive åren 2006-07.Redovisningen av mål skall i första hand fokusera på personalensåldersstruktur, könsfördelning, rörlighet samt myndighetens arbete för attfrämja etnisk och kulturell mångfald. Målen för kompetensförsörjningenskall ha en klar och tydlig koppling till myndighetens mål för verksamheten,nuvarande kompetensförsörjning och bedömning av arbetsmarknadsläget.Målen skall vara konkreta och uppföljningsbara.Enligt regleringsbrevet skall vidare redovisa bl.a.personalsammansättning fördelad på poliser, civilanställda, ålder och kön.Redovisningen, som skall ske såväl nationellt som på myndighetsnivå,skall uppta utvecklingen av antalet anställda , antaletstuderande i grundutbildningen, inklusive en prognos ,nyanställda polisaspiranter vid myndigheterna, åtgärder som vidtagitsför att introducera och utveckla de nyanställda polisaspiranterna iverksamheten och tillvarata deras kunskap, åtgärder som vidtagits för attutveckla polisens ledarskap, bl.a. genom att stödja chefer på de lägrechefsnivåerna i arbetsgivarrollen, åtgärder som vidtagits i övrigt föratt utveckla arbetsgivarrollen och åtgärder för att åstadkomma ökadjämställdhet mellan kvinnor och män, bl.a. genom att rekrytera kvinnligachefer och arbetsledare. - skall även redovisa vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av den kompetensstrategi idiskrimineringsfrågor som styrelsen lämnade till regeringen den 14 november2003 (Ju2003/9066/PO).I Beredningens för rättsväsendets utveckling delbetänkande Läget irättsväsendet och förslag till fortsatta reformer inombrottsutredningsverksamhetenm.m. (SOU 2003:114) finns en beskrivning av bl.a. bakgrunden till ochinnehållet i den nuvarande polisutbildningen (s. 215 f.).Polismyndigheterna skall i erforderlig utsträckning ge poliser fortbildningi handhavande av skjutvapen. Poliser skall genomföra ett kompetensprovi fråga om handhavande av tjänstevapen (11 § RPSFS 2001:1, FAP 104-2).Utskottet har inhämtat att polismyndigheterna står för ammunitionskostnadernavid skjutningar på tjänstetid inför och vid det årliga kompetensprovet.Utskottethar behandlat liknande yrkanden (senast bet.2002/03:JuU1 s. 41 f.). Utskottet uttalade då bl.a. att frågor ompolisutbildningensutformning och rekrytering av poliser är viktiga frågor. Det är angelägetatt sammansättningen inom polisen speglar samhället i stort. Det är därförviktigt att såväl personer med en annan etnisk bakgrund än svensk, särskiltpersoner från utomnordiska länder, som kvinnor antas till polisutbildningen.Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden om vikten av polisutbildningensutformning, vilket även avser möjligheterna till fortbildning, och välkomnaratt ett flertal åtgärder vidtagits för att öka andelen poliser med utländskbakgrund och för att få fler kvinnliga chefer inom polisen. I dettasammanhang vill utskottet framhålla betydelsen av att poliser har godakunskaper i det svenska språket utan att för den skull uttala sig om huroch när dessa kunskaper skall förvärvas. Polisers språkkunskaper harbetydelse för frågor som rör bl.a. rättssäkerhetsaspekter och möjlighetertill lagföring. Utskottet vill inte föregripa resultatet av det omfattandearbete som pågår i bl.a. dessa delar. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt att poliser har en hög kompetens i frågorsom rör tjänstevapen, men ser inte skäl till något uttalandefrån sida. Motionerna Ju266, Ju277, Ju333, Ju355, Ju369, Ju465och Sf402 avstyrks i här behandlade delar.I motionerna Ju333 (c), Ju355 (v), Ju369 (m), Ju417 (kd) och Ju465 (fp)begärs åtgärder för att förbättra arbetsmiljön inom polisen. I motionernaJu333 och Ju417 berörs arbetstider och skiftarbete. I motionerna Ju355och Ju417 påtalas behovet av personalhandledning inom polisen. I motionJu369 begärs en kartläggning av polisens sjukskrivningar. I motion Ju465anförs att formerna för det psykosociala omhändertagandet inom polisenmåste förbättras.År 2002 var medelåldern för polispersonalen . Den varierar dockkraftigt mellan olika delar av landet. Bland landets poliser är 55år eller äldre. Sjukfrånvaron ökade marginellt och är nu . Sjukfrånvaronför kvinnor är, , markant högre än för män. Av hälsoskälär 500 poliser (3,) befriade från nattjänstgöring. Vid myndigheter somi högre utsträckning tillmötesgått äldre polisers behov av befrielse frånnattjänstgöring och vid myndigheter som har en stor andel som periodplanerarsin arbetstid är sjukfrånvaron lägre. - Flertalet polismyndigheter arbetaraktivt med åtgärder för att minska sjukfrånvaron och förbättra arbetsmiljön.Delaktighet vid förläggningen av arbetstider ökar successivt genom attalltfler poliser periodplanerar sin arbetstid. Den fullgjorda övertidenunder minskade med till 1 100 000, varav nästanhalva minskningen bedöms hänföras till verksamhetsanpassningen av deanställdas arbetstidsförläggning. Ett projekt har påbörjats som skallklargöra sambanden mellan arbetstid och hälsa (Polisens årsredovisning2002).Rikspolisstyrelsen har i regleringsbrevet för fått iuppdrag att redovisa en sammanhållen nationell beskrivning och analys avstatistik och åtgärder på det personalpolitiska området. Av redovisningenskall framgå bl.a. personalsammansättningen fördelad på poliser, civilanställda,ålder och kön, i vilken grad bristande tjänstbarhet bland polispersonalenpåverkar verksamheten, övertidsuttag, antalet pensioneringar före ordinariepensionsålder och antalet deltidspensioneringar, sjukfrånvaro och vilkaåtgärder som vidtagits för att minska sjukfrånvaron. Vidare skall redovisasbl.a. vilka polisiära aktiviteter som ökat på icke kontorstid som en följdav att arbetstiderna i större utsträckning anpassats till verksamhetensbehov och de hinder som finns mot detta.Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid ett flertal tillfällen, bl.a. respektive (bet. 1999/2000:JuU6 s. 19 f.och 2000/01:JuU11 s. 10 f.). Utskottet framhöll därvid bl.a. följande.Utskottet har självfallet inte någon annan uppfattning än motionärernanär det gäller vikten av en god arbetsmiljö. Arbetet som polis innebäremellertid, anförde utskottet, att risken att utsättas för våld, hot ochkränkande uttalanden är större än för andra yrkesgrupper. Det är därförav stor vikt att frågor om arbetsmiljön inom polisen ständigt uppmärksammas.Som påpekades i de då aktuella motionerna hade ett flertalförändringar bidragit till en mer besvärlig situation. Här tänkte utskottetpå de i och för sig nödvändiga neddragningarna av den civilanställdapersonalen. Det svåra ekonomiska läget i flera kommuner hade också inneburitatt det samlade sociala skyddsnätet blivit sämre, vilket kunde öka pressenpå polispersonalen. Mot denna bakgrund - fortsatte utskottet - fanns deten risk att polisen inte till fullo klarar sin uppgift, något som i sintur riskerar att urholka förtroendet för polisens verksamhet. var det därför glädjande att åtgärder som långsiktigt kan bidratill en bättre arbetsmiljö hade vidtagits. - Utskottet vidhöll sinatidigare yttranden när liknande yrkanden senast behandlades under våren2003 (bet. 2002/03:JuU9 s. 13 f.).Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden och vill inte föregripa detarbete som pågår inom polisen i dessa frågor. Utskottet avstyrker motionernaJu333, Ju355, Ju369, Ju417 och Ju465 i här behandlade delar.I motionerna Ju259 (m) och Ju465 (fp) begärs att kravet på enhetligapolisuniformer skall bestå.Justitieministern uppgav i ett svar på en skriftligfråga om enhetliga uniformer bl.a. att det är viktigt att den svenskapolisens sammansättning speglar vårt samhälle i stort, såväl vad gälleretnisk härkomst som religiös tillhörighet.