bet · GR01NU12 · 2004-03-30 00:00:00 — Ett reviderat förslag om upphandling avkollektivtrafik kommer att presenteras inom kort.- På området för offentlig upphandling varregelverket tidigare svåröverskådligt. Rådet antog imars 2003 en gemensam ståndpunkt beträffande förslagtill nytt direktiv om offentlig upphandling och ettnytt direktiv om upphandling inom områdena vatten-,energi-, transport- och postsektorerna. Efter ettflertal ändringsförslag från haren förlikningskommitté antagit ettgemensamt utkast som kommer att överlämnas tillrådet och för antagande. Vidarehar kommissionen inlett en översyn av de tvådirektiven om rättsmedel vid överträdelse avreglerna om offentlig upphandling och om upphandlinginom vatten-, energi-, transport- ochtelekommunikationssektorn och har för avsikt attlägga fram förslag till ändrade direktiv under år2004.- Moderniseringen av gemenskapens konkurrensreglerinnebär att ett nytt system kommer att införas,vilket syftar till att föra ut mer av tillämpningenav konkurrensreglerna till nationell nivå. En nytillämpningsförordning (EG/1/2003) för artiklarna 81och 82 i antogs av rådet i slutet av år2002. Förordningen, som syftar till atteffektivisera och modernisera tillämpningen avkonkurrensreglerna, träder i kraft den 1 maj 2004.För att få till stånd en enhetlig tillämpning avreglerna kommer kommissionen och de nationellakonkurrensmyndigheterna att samarbeta i ett nätverk. (Regeringens proposition 2003/04:80 om moderniseradkonkurrensövervakning behandlas av näringsutskottetunder .) Vidare fick det nybildadekonkurrenskraftsrådet vid imars 2003 ett horisontellt ansvar förkonkurrenskraftsfrågor. Ambitionen är attkonsekvenser för näringslivets konkurrenskraft ihögre grad skall beaktas inom andra rådsformationer.En ny integrerad strategi presenterades på rådetsmöte (KOM/2003/704). Meddelandetinnehåller olika förslag för attkonkurrenskraftsaspekter skall uppmärksammas mer.- Frågan om gemenskapspatentet togs senast upp vidmöten med konkurrenskraftsrådet ochi . Medlemsstaterna har emellertid intekunnat enas om de utestående frågorna. Det irländskaordförandeskapet skall nu överväga hur fråganfortsättningsvis skall hanteras.- I takt med att den inre marknaden utvecklassträvar fler och fler företag efter att etablera sigpå europeisk nivå. Att driva företag och ta hänsyntill 15 (snart 25) olika system förföretagsbeskattning innebär problem för företagen.När det gäller företagsbeskattningen kommerkommissionen att föreslå en översyn av direktivet ommoderbolag och dotterbolag med syfte attdubbelbeskattning skall avskaffas inom EU. Vidarekommer enligt uppgift att föreslås en översyn avfusionsdirektivet, varigenom omstruktureringen avföretag understöds och dubbelbeskattning undviks. Pålängre sikt kommer kommissionen att föreslå engemensam konsoliderad bolagsskattebas på EU-nivå.När det gäller moms kommer kommissionen att läggafram ett meddelande om ytterligare åtgärder för attmodernisera och förenkla gällande system.- För att utvecklingsländerna skall få hjälp attkomma in på EU:s marknader har EG-kommissionenöppnat en Internettjänst med information om tullar,ursprungsregler och handelsstatistik. EU:s helpdeskpå området har tillkommit på svenskt initiativ.Enligt uppgift skall databasen i ett senare skedeockså innehålla uppgifter om andra krav, exempelvishälsokrav, som EU-länderna ställer på en produkt.Direktivförslag om tjänstehandelI presenterades kommissionens förslag (KOM/2004/2)till direktiv om tjänster på den inre marknaden.Direktivförslaget är ett led i Lissabonprocessen ochhar föregåtts av ett meddelande om strategin förtjänster samt en rapport om situationen för tjänsterpå den inre marknaden.I rapporten konstaterar kommissionenatt det är mottagarna av tjänster, främstkonsumenterna, som drabbas när den inre marknadeninte fungerar tillräckligt väl. Eftersom tjänster ärintegrerade i hela ekonomin, påverkar hindren intebara de drabbade sektorerna. Hindren är kostsammaför tjänsteföretagen, som inte sällan är små ellermedelstora företag. Ofta påverkar ett flertalregelverk tjänstens olika komponenter. Informationom regelverken är inte sällan svårtillgänglig.Ytterligare ett problem är att medlemsstaternasaknar förtroende för kvaliteten inom de övrigasrättssystem.Direktivförslaget utgörs av ett ramdirektiv förtjänstehandel på den inre marknaden. Syftet meddirektivet är att fastställa en rättslig ram somundanröjer hinder för etablering för leverantörer avtjänster och för den fria rörligheten för tjänstersamt att skapa rättslig säkerhet för bådeleverantörer och mottagare av tjänster. Förslagethar ett horisontellt angreppssätt och är tillämpligtpå alla tjänster med undantag för finansiellatjänster, elektroniska kommunikationstjänster ochvissa transporttjänster. Direktivet skall inteheller tillämpas på skatteområdet med undantag fördiskriminerande skatter.I regeringens faktapromemoria överdirektivförslaget (2003/04:FPM60) sammanfattasinnebörden av förslaget och redovisas den svenskaståndpunkten. Regeringens grundinställning tilldirektivet är positiv, då ökad rörlighet ochintegrering av tjänstesektorn är av betydelse förkonkurrenskraften. Dock måste en grundlig analysgöras av tillämpningsområdet förursprungslandsprincipen och dess undantag. Dettagäller bl.a. tjänster som är förbehållna vissautvalda leverantörer, t.ex. och ABSvensk Bilprovning.Direktivförslaget presenterades påkonkurrenskraftsrådets möte . Vidrådsmötet välkomnade samtliga medlemsstaterförslaget och konstaterade att ett omfattandenationellt analysarbete kommer att krävas.På fråga om alkoholpolitiken från GabrielRomanus (fp) i frågestund (prot.2003/04:85) svarade statsminister en statsrådsgrupp är etablerad för att gåigenom frågan om tjänstedirektivsförslaget. Dethandlar inte bara om alkohol utan även omtjänster från Apoteksbolaget, , ABSvenska Spel, vatten- och avloppssystem m.m.sade statsministern och redovisade sin föresatsatt få bort idén att allt skallkonkurrensutsättas och betraktas som del av enmarknad.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna när det gäller önskvärdheten av attstärka den inre marknaden. Som redovisas ovan pågårett stort antal åtgärder med syfte att effektiviseraregleringen av den inre marknaden. Avreglerings- ochharmoniseringsåtgärder fortgår i syfte att ökakonkurrenskraften inom unionen. Betydande framsteghar gjorts inom ramen för Lissabonstrategin, bl.a.skapandet av en gemensam energimarknad för hushålloch företag, uppgörelsen om ett gemensamt europeisktluftrum, vissa beskattningsfrågor m.m. Rådet enadesunder om nya direktiv påupphandlingsområdet, bl.a. inom energi- ochtransportsektorn. Det måste beklagas att någonöverenskommelse om gemenskapspatentet inte kom tillstånd vid konkurrenskraftrådets möte ;detta är bakslag som kan inverka påLissabonprocessens trovärdighet. När det gällertjänstehandel anser utskottet att det nyadirektivförslaget måste prövas noggrant från olikautgångspunkter. Enligt utskottets uppfattning finnsdet vissa tjänster som det inte är lämpligt attkonkurrensutsätta.Med hänsyn till den utveckling som pågår inom EUrörande den inre marknadens funktionssätt m.m. anserutskottet att det inte är påkallat med någotriksdagens uttalande i dessa frågor. De aktuellamotionsyrkandena avstyrks därmed.EU:s förbud mot försäljning av snusUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkandebeträffande EU:s förbud mot försäljning avsnus med hänvisning till att frågan prövas avEG-domstolen.MotionenI motion 2003/04:N285 (m) framhålls att detfinns behov av ytterligare åtgärder för attpåskynda avskaffandet av EU:s förbud motförsäljning utomlands av svenskt snus.Motionärerna anser att regeringens yttrandetill , som gör en rättsligprövning av frågan, bör kompletteras med ettpolitiskt agerande. Bland annat krävs attfrågan drivs av de svenska företrädarna inomEU, t.ex. i ministerråd, kommittéer och ikommissionens arbetsgrupper.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingFrågan om förbud för att exportera snus inom EUbehandlades av utskottet (bet. 2002/03:NU5s. Inom pågick då en prövning avfrågan om snusexport inom EG. En utförligbeskrivning av sakförhållandena och målet återfinnsi det nämnda betänkandet, till vilket hänvisas.Utskottet konstaterade att det finns olika aspekterpå det aktuella förbudet om export av snus, nämligenhälso-, konkurrens- och näringslivsaspekter menockså frågan om gemenskapsrättens grunder. Den friarörligheten av varor, tjänster, personer och kapitalär av avgörande betydelse för förverkligandet av engemensam inre marknad, ansåg utskottet. Därförmenade utskottet att förbud mot försäljning av snusöver gränserna inom unionen inte är förenligt medprincipen om den fria rörligheten av varor. Ettenigt utskott hävdade att det är fullständigtologiskt att snusförsäljning är förbjuden i övrigaEU, medan ett antal produkter som är långt merhälsovådliga kan cirkulera fritt på den inremarknaden. Enligt utskottets mening borde regeringen- med utgångspunkt i EU:s fyra friheter - i yttrandetill kraftfullt argumentera motsnushandelsförbudet och även i övrigt verka för attEU:s illa underbyggda förbud skyndsamt avskaffas.Utskottet uttalade förhoppningen att domen i kommer att gå till mötes.Utvecklingen i fråga om förbudet för attexportera snusUtöver det ovan nämnda målet (C-434/02) har ett nytt mål medungefärligen samma frågeställning (C-210/03) kommittill efter begäran om förhandsbeskedfrån en domstol i . Den engelskadomstolen vill få klarhet i dels om förbudet motsaluföring av snus (enligt artikel 8 iEuropaparlamentets och rådets direktiv /37/EG omtillnärmning av medlemsstaternas lagar och andraförfattningar om tillverkning, presentation ochförsäljning av tobaksvaror) är giltigt, dels om denationella bestämmelserna i ärförenliga med gemenskapsrätten.Den har avgivit skriftligayttranden i bägge målen. Regeringens inställning äratt hälsoaspekten borde kunna tillgodoses på ettmindre ingripande sätt, t.ex. genommärkningsbestämmelser och informationsinsatser.Eftersom saluföringsförbudet inte är förenligt medbestämmelserna om den fria rörligheten för varoranser regeringen att varken gemenskapslagstiftareneller andra medlemsstater har rätt att vidta en såingripande åtgärd som ett saluföringsförbud.Även kommissionen, rådet, ochflera medlemsstater har avgivit yttranden - dessayttranden går enligt uppgift inte den svenskauppfattningen till mötes.Muntlig förhandling i båda snusmålen är utsatttill den 8 juni 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning från föregåendeår. Det finns ett antal olika aspekter på detnuvarande förbudet för att exportera snusinom EU. Det rör sig om hälso-, konkurrens- ochnäringslivsaspekter men också om gemenskapsrättensgrunder. Den fria rörligheten av varor, tjänster,personer och kapital är av avgörande betydelse förförverkligandet av en gemensam inre marknad. Att deninre marknaden fungerar väl är särskilt viktigt försmå och utrikeshandelsberoende länder. Ett förbudmot försäljning av snus över gränserna inom unionenär inte förenligt med principen om den friarörligheten av varor. Det är ologiskt attsnusförsäljning är förbjuden i övriga EU, medan ettantal produkter som är långt mer hälsovådliga kancirkulera fritt på den inre marknaden.Även om det av folkhälsoskäl kan finnas skäl attpå gemenskapsnivå reglera handeln med snus(åldersgränser, varningstext, föreskrifter etc.)finns det enligt utskottets uppfattning intetillräckliga grunder för att inskränka den friarörligheten.Utskottet anser i likhet medregeringen och motionärerna att EU:ssnushandelsförbud bör avskaffas. Medhänsyn till att frågan prövas av och att alla de ingåendeaspekterna noggrant kommer att vägasi ett gemenskapsperspektiv anserutskottet att något tillkännagivandetill regeringen inte är aktuellt.Med hänvisning till vad som anförtsavstyrks motionen.ExportkreditfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omexportkreditfrågor med hänvisning tillExportkreditnämndens reviderade miljöpolicyoch ökade öppenhet. Jämför reservation 7 (kd,v, c, mp).MotionernaI kommittémotion 2003/04:U254förordas att verksamheten i OECD-ländernasexportkreditnämnder miljöanpassas. genomföru-länderna med hjälp av finansiering från exportkreditnämnder investeringar i nyaenergi- och transportsystem vilka i huvudsak ärfossilbaserade. Endast ett fåtal av OECD-ländernahar emellertid ställt upp miljökrav för sinaexportkreditnämnder. Motionärerna anser därför attgemensamma miljöregler skall utarbetas och antas avOECD-ländernas exportkreditnämnder.I partimotion 2003/04:MJ400 (kd) begärs att enobligatorisk miljöprövning skall föregå alla beslutom statliga exportkrediter. Motionärernaunderstryker att miljöhänsyn borde vara ett av deviktigaste kriterierna när man beslutar omfinansiering av projekt i utvecklingsländerna.Exportkreditnämnden () har en miljöpolicy förgarantigivning, men den innebär enligt motionärernaendast att det är möjligt att göra enmiljögranskning.I motion 2003/04:N272 (kd) föreslås att enobligatorisk miljöprövning skall föregå alla beslutom statliga exportkrediter och exportgarantier.I motion 2003/04:331 (mp) framhålls att det urdemokratisk synvinkel är oacceptabelt attverksamheten inom EKN och AB Svensk Exportkredithemligstämplas. Motionärerna kräver ökad öppenhetmed undantag för en i vissa skeden ren affärs- ochkonkurrensbetingad sekretess. ,folkrörelserna och miljöorganisationer bör fåtillgång till information i förväg så att de kanpåverka kreditgivningen innan beslut har fattats.EKN:s nuvarande miljöpolicy lider av ett antalbrister. Enligt motionärernas uppfattning är detviktigt att införa en obligatorisk miljögranskningför samtliga projekt som kan antas få negativamiljökonsekvenser, oavsett projektets storlek, ochatt utarbeta tydliga riktlinjer för vilka negativamiljöeffekter som inte kan accepteras.Exportkreditnämndens fordringar är de störstafordringar som svenska staten har kvar; fattigaländers övriga skulder till är i stort settavskrivna. Motionärerna anser att bör finnaformer för att skriva av även EKN:s fordringar ochatt EKN bör se över sin kreditgivning, så att intede berörda länderna faller tillbaka i en skuldfälla.Den svenska politiken för global utvecklinginnebär en tydlig markering av att handelspolitikeninte får motverka en förbättring av villkoren författiga människor i andra länder. Motionärernaframhåller därför att den bör gede aktuella svenska ambassaderna i uppdrag attintensifiera samarbetet med lokalamiljö- och människorättsorganisationer för attutreda de förväntade effekterna av de investeringarsom svenska företag och intressen planerar i dessaländer.Sverige bör enligt motionärerna arbeta aktivt inomOECD för att få till stånd en bättre miljö- ochetikhänsyn vid exportkreditgivning. Ett flertalorganisationer i har arbetat för attförsöka påverka arbete med att ta framgemensamma riktlinjer för ländernasexportkreditmyndigheter.I motion 2003/04:N334 (mp) sägs att enverkningsfull åtgärd vore att förändra reglerna såatt offentlig kredit- och garantigivning från EKNoch enbart kan accepteras förbolag som lever upp till en rad grundläggande reglerför exempelvis arbetsrätt, miljökrav och mänskligarättigheter.Vissa kompletterande uppgifterOECD har arbetat med frågan angående miljöhänsyn vidstatsstödd exportfinansiering . Riktlinjerpå detta område presenterades men kunde inteaccepteras av alla . Flertalet , inklusive , har dock påfrivillig basis tillämpat gemensammatillvägagångssätt samt utbytt information ocherfarenheter inom förexportkrediter. Förhandlingarna om skärptariktlinjer slutfördes , och beslutade att anta enrekommendation om miljöhänsyn vid statsstöddexportfinansiering. har dockflertalet av medlemsländer rapporterat att denationellt har infört miljökrav vid statsstöddexportfinansiering. EKN införde miljökrav redan år2000.Vidare finns det en överenskommelse inom omatt finansiering till skuldtyngda fattiga länderendast lämnas för produktiva utgifter.EKN gör en miljöprövning som föregår beslut omstatliga exportkreditgarantier . Som enföljd av rådsbeslut kommermiljöprövningen att anpassas och utvecklas. Grundenför miljöprövningen är att de projekt som kan hapotentiell negativ miljöpåverkan skallmiljögranskas. Processen inleds med att kategoriseraolika projekt i klasser. Ett projekt som antas kunnaha stark negativ miljöpåverkan kategoriseras i klassA. För samtliga projekt som bedömts tillhöra klass Akräver EKN en miljökonsekvensbeskrivning enligtinternationell () standard. Exempel påprojekt i klass A är större dammar och gruvor. Ettprojekt som kan antas ge upphov till något mindremiljöpåverkan kategoriseras i klass B. Projekt ochprojektrelaterad export som bedömts tillhöra klass Aoch klass B miljögranskas av EKN. Om det finnssärskilda skäl, kan dock även andra affärer ellerprojekt komma att miljögranskas, t.ex. närlokaliseringen är känslig.För att skydda svenska leverantörers intressen äraffärssekretessen en väsentlig fråga videxportkreditgivning. är det viktigt atteftersträva ökad öppenhet. Stor öppenhet kaninnebära problem för svenska leverantörerskonkurrensintressen. Det krävs således en lämpligavvägning av dessa två intressen.År 2003 genomförde EKN senast en omfattandekundundersökning. Svarsfrekvensen var glädjande hög,och nämnden fick därigenom ett gott underlag för sinutvecklingsverksamhet. Kundernas omdömen var påflertalet områden positiva, och de brister sompåtalades rättas successivt till enligt vad som ståri årsredovisningen för . till EKN avseende budgetåret 2004skall nämnden förbättra informationen om sinverksamhet till kunderna och satsa på ökad öppenhetgentemot allmänheten.Information om EKN redovisas på nämndens hemsida.Vidare lämnas i årsredovisningen en bred informationom verksamheten, inklusive en rapport ommiljökonsekvenser och sociala konsekvenser av de A-och B-projekt som garanterats. EKN kräver också attinformation om miljökonsekvenser offentliggörs vidgranskningen av projekt i klass A.EKN har en policy att i sin verksamhet ta hänsyntill de skuldtyngda, minst utvecklade ländernassituation. Endast produktiva utgifter skall komma ifråga för dessa länder. Ansökningar avseende affärermed dessa länder prövas enligt särskilda riktlinjersom EKN utvecklat på uppdrag av regeringen.Enligt regleringsbrevet skall EKN fortsätta attutveckla frågor angående etisk hänsyn. Med etiskhänsyn avses främst hänsyn till miljö,antikorruption och sociala frågor. Det kan vidarenämnas att EKN informerar sina kunder om initiativetmed Globalt ansvar och riktlinjer förmultinationella företag.Sverige har inom aktivt bidragit till att nåen överenskommelse om miljöhänsyn videxportfinansiering. Även andra etiska regler somsociala frågor, mänskliga rättigheter,antikorruption, hänsyn till fattiga länder hardiskuterats inom . har bl.a. föreslagitatt det vid bedömningar av miljöhänsyn i störreutsträckning än skall tas hänsyn till socialafrågor, men fick inte gehör för denna uppfattningbland övriga medlemsländer i OECD.Den statsstödda verksamheten inom EKN och ABSvensk Exportkredit får enligt regler från WTO,, EU och svensk lagstiftning intesubventioneras utan den skall bära sina egnakostnader.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på EKN:s reviderademiljöpolicy, vilken i sin nya lydelse har tillämpatsfrån . Miljöprövningen kommerytterligare att utvecklas med hänsyn till . Ovan har beskrivits hurmiljögranskningen går till vid exportprojekt medrisk för negativ miljöpåverkan.Det är också positivt att EKN fortsätter attutveckla frågor angående etisk hänsyn, bl.a. rörandeantikorruption och sociala frågor.När det gäller motionskraven om att all offentligkredit- och garantigivning skall villkoras så attendast företag som uppfyller grundläggande reglerför mänskliga rättigheter, arbetsrätt och miljö kanåtnjuta sådana krediter, vill utskottet erinra omatt EKN informerar sina kunder om riktlinjerför multinationella företag och om initiativetGlobalt ansvar. Utskottet anser att den nutillämpade policyn bör prövas innanytterligare åtgärder övervägs på detta område.En eventuell diskussion om frågeställningen kringnya bindande regler bör enligt utskottets meningföras på internationell nivå, så att inte enbart desvenska företagens konkurrenskraft påverkas.En förbättrad information och ökad öppenhet frånEKN:s sida är enligt utskottets uppfattning av stortvärde. Den nya tekniken kan bidra till attinformationen lättare sprids. Utskottet noterarvidare med tillfredsställelse att EKN har en policyatt ta hänsyn till de skuldtyngda minst utveckladeländernas situation.Den av EKN senast genomförda kundundersökningen ären grund för kundinriktade åtgärder, vilkaytterligare kan förbättra verksamheten.Därmed avstyrker utskottet samtliga här behandlademotioner i aktuella delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. WTO-frågor (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N320 yrkandena1 och 2 och 2003/04:N340 yrkandena 2-9, 13 och 16och avslår motion 2003/04:U351 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeTrots problemen och splittringen mellan i- och vid WTO-förhandlingarna i finns detskäl att försöka få till stånd ett återupptagande avförhandlingarna. Då bör WTO på allvar rätta till deolika problem som har konstaterats avfrivilligorganisationerna, utvecklingsländernasregeringar m.fl. Kritiken gäller bl.a. avsaknad avpolitiska, etiska och sociala mål för WTO, bristandeöppenhet och avsaknad av reellt inflytande förutvecklingsländerna. Men framför allt gällerkritiken att WTO inte bör starta förhandlingar inomde s.k. Singaporefrågorna - särskilt inteförhandlingar om ett nytt investeringsavtal.Den koalition av starka , med bl.a.Brasilien, , , och ,som bidrog till sammanbrottet i visar att EUbör ta krav på allvar om förhandlingarnaskall kunna föras vidare.Sveriges nya politik för global utveckling ställerockså nya krav på utformandet av handelspolitiken.Sveriges arbete med att bekämpa fattigdom skallsamordnas så att målet att bidra till en rättvis ochhållbar global utveckling gäller samtligapolitikområden. Det betyder att det som förut var enhuvuduppgift för politikområdet bistånd blir enhuvuduppgift för alla politikområden.Även handelspolitiken måste alltså utformas så attden bidrar till en global utveckling som utraderarextrem fattigdom och hunger. Det gäller såledesockså för handelspolitiken att den skall bidra tilluppfyllandet av FN:s millennieutvecklingsmål somSverige och de flesta andra länder har ställt sigbakom.Därför räcker det inte att säga atthandelsreglerna inte skall missgynna fattiga länderoch folkgrupper. Handelsreglerna skall tvärtom gynnadessa länder, så att de får möjlighet att utforma enegen politik för att kunna ta sig ur sin fattigdom.De är rimligt att utvecklingsländerna kan behållaett visst tullskydd mot industriländerna för attvärna om en egen framväxande produktion, så länge debedömer det nödvändigt.Vidare räcker det inte att konstatera att har fått ökad uppmärksamhet.