bet · GR01SKU20 · 2004-03-09 00:00:00 — Banker m.fl. behöveremellertid inte lämna kontrolluppgift beträffande räntor som understiger100 kr per person och år. Sådana småräntor är enligt 8 kap. 8 §inkomstskattelagen (1999:1229) skattefria om de sammanlagt inte uppgår till 500kr.MotionI motion Sk234 av och () anförmotionärerna att skatten på ränteinkomster minskar barns och ungdomars intresseför att spara, och de föreslår ett grundavdrag för barns ränteinkomsterom i syfte att stimulera barn och ungdomar att skaffa ettsparkapital att ta till vid oförutsedda utgifter. bör hos regeringenbegära ett förslag om ett sådant grundavdrag.Utskottets ställningstagandeFöre skattereform var det vanligt att föräldrar förde över kapitaltill sina barn av skatteskäl. Barnen hade en lägre skattesats och vardessutom berättigade till ett grundavdrag som kunde kvittas mot ränteinkomsten.Skattereformen syftade bl.a. till att eliminera den här formen av vardagligskatteplanering genom att göra beskattningen mer likformig. Kapitalinkomstersammanfördes i ett inkomstslag och fick en proportionell skattesats.Möjligheten att få grundavdrag från inkomst av kapital slopades. Ett dågällande särskilt sparavdrag slopades också. Resultatet blev en så långtmöjligt likformig beskattning av kapitalinkomster.Enligt utskottets mening finns det goda skäl att upprätthålla skattereformensprincip om en likformig beskattning av kapitalinkomster. Utskottet ärinte berett att på nytt införa ett grundavdrag för denna typ av inkomsteroch avstyrker därför motion Sk234.IdrottskontoUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ett idrottskonto för fördelning av idrottaresinkomster över tiden.Jämför reservation 7 (kd, c).MotionerI två motioner föreslår motionärerna att ett idrottskonto införs så attidrottsutövare får en möjlighet att fördela sina inkomster även till årdå idrotten inte längre utgör en inkomstskälla.I motion Kr385 yrkande 12 av m.fl. (kd) anförs att detär vanligt inom vissa idrotter att utövaren tjänar mycket pengar undernågra år för att sedan tjäna avsevärt mindre. Motionärerna hänvisar tillatt man i och infört idrottskonton för att lösa detta problemoch föreslår att det utreds om det går att införa konton av detta slagäven i Sverige.I motion Kr285 yrkande 9 av m.fl. (c) anförs att ettidrottskonto skulle ge elitidrottare möjlighet att sprida sina intäkteröver tiden för att på så sätt slippa flytta till länder med ett lägreskattetryck.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att skattereglerna så långt möjligthar en generell utformning och att undantag för olika grupper undviks. Iallmänhet leder undantag från de generella reglerna till gränsdragningsproblemoch till att frågan om en utvidgning av undantaget blir aktuell.Att införa särskilda regler för elitidrottare framstår enligt utskottetsmening som mindre lämpligt, och utskottet har också vid tidigare tillfällenavstyrkt liknande yrkanden med hänvisning till skattereformens principerom en likformig och enhetlig beskattning. Utskottet är inte heller nuberett att tillstyrka förslagen om särskilda skatteregler för elitidrottareoch avstyrker därför motionerna Kr285 yrkande 9 och Kr385 yrkande 12.Motion och friskvårdUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om ändrade regler för skattefriapersonalvårdsförmåner i form av motion och annan friskvård samt motionsförslagetom en allmän avdragsrätt för gymkostnader.Jämför reservation 8 (kd, c).Gällande reglerPersonalvårdsförmåner skall inte tas upp som intäkt. Med personalvårdsförmåneravses enligt 11 kap. 11 och 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) förmånerav mindre värde som riktar sig till hela personalen och som inte är endirekt ersättning för utfört arbete utan består av enklare åtgärder föratt skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund avsedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Sompersonalvårdsförmåner räknas bl.a. sådana förfriskningar och annan enklareförtäring i samband med arbetet som inte kan anses som måltid samt möjlighettill enklare slag av motion och annan friskvård.Exempel på skattefri motion är gymnastik, styrketräning, spinning, bowling,racketsporter som bordtennis, tennis, badminton eller squash, lagsportersom volleyboll, fotboll, handboll och bandy. Sporter som kräver dyrareredskap eller kringutrustning som golf, segling, ridning och utförsåkningräknas inte hit. Dessa sporter blir skattepliktiga om arbetsgivarenbekostar utövande eller utrustning. Även sådana friskvårdsaktiviteter somt.ex. tai chi, qi-gong, kostrådgivning och information om stresshanteringkan vara skattefria. Ett tidigare krav från att massage måsteklassas som rehabilitering för att bli skattefri upprätthålls inte längre.Arbetsgivaren har således möjlighet att erbjuda alla sina anställdamassage som skattefri förmån.Det finns ingen fastställd beloppsgräns för hur mycket en skattefrimotions- eller friskvårdsförmån högst får kosta. Enligt Regeringsrättensdom (mål nr 5762-1998) kan ett årskort till en gymanläggningvara en sådan skattefri personalvårdsförmån av mindre värde som är undantagenfrån skatteplikt. Ett årskort till gängse pris på orten är normaltskattefritt.MotionerI tre motioner föreslås utvidgningar av arbetsgivarnas möjlighet atterbjuda skattefria personalvårdsförmåner. I motion Sk394 av () begärs en översyn i syfte göra det möjligt att erbjuda friskvårdutifrån individuella behov. I motion MJ475 yrkande 5 av . (kd) föreslås ett tillkännagivande om att ridsport bör vara skattefrinär den bedrivs i motionssyfte. I motion Sk443 av m.fl.(fp, m, kd, c) anförs att en ökad friskhet och minskad sjukfrånvaro kanstimuleras om kravet på att skattefria personalvårdsförmåner skall varaav mindre värde avskaffas.I motion Sk309 yrkande 1 av och () anförmotionärerna att de skador som uppstår i arbetslivet kan motverkas genom attmänniskor blir bättre på att ta hand om sig själva. Eftersom motion ärett bra sätt att motverka arbetsskador finns det anledning att undersökavilka effekterna skulle bli om styrkta kostnader för gym och andra kostnaderför förebyggande hälsovård blev avdragsgilla mot inkomst av tjänst ochnäringsverksamhet.I motion Kr329 yrkande 5 av m.fl. (kd) anförs att en beloppsgränsför vad som är av mindre värde bör införas och om det sammanlagda värdetav de gåvor eller förmåner som erhållits från samma arbetsgivareunderstiger detta värde så skall det inte tas upp till beskattning. Dettaskulle enligt vad som anförs vara värdefullt inte minst för ideellaorganisationer som på ett symboliskt sätt vill belöna sina medarbetare.Regeringen bör skyndsamt lägga förslag om skattefrihet för förmåner avmindre värde.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågor om utformningen av skattefrihetenför förmån av motion och friskvård (prop. 2002/03:123, bet. 2003/04:SkU3)och har därvid tillstyrkt att de särskilda villkor som gällde för att ensådan förmån skulle vara skattefri slopas fr.o.m. . Iärendet avstyrkte utskottet motionsförslag om en beloppsbestämd skattefrihetför fysisk träning och om att skattefri friskvård skall kunna erbjudasalla anställda efter behov. Härvid hänvisade utskottet till det grundläggandekravet på att det skall vara frågan om en förmån av mindre värde ochenklare slag och till de uttalanden som gjorts i dessa delar vid reglernastillkomst. Av uttalandena framgår t.ex. att gränsen för vilken typ avmotionsutövning som skall utgöra personalvårdsförmån har bestämts så attdet skall vara fråga om enklare motionsidrott. Exklusiva sporter ellersporter som inte innebär motion i betydelsen fysisk träning har därvidinte ansetts utgöra enklare slag av motion. Inte heller har sporter somkräver dyrbarare anläggningar, redskap och kringutrustning ansetts somenklare slag av motion (jfr SkU 1987/88:8 s. 42).Utskottet har inte ändrat inställning i dessa frågor och ser därför intenågon anledning att tillstyrka de nu aktuella förslagen om lättnader ikraven på att förmånen skall vara av mindre värde och av enklare slag.Utskottet avstyrker därför motionerna Sk394, MJ475 yrkande 5, Sk443 ochKr329 yrkande 5.När det gäller förslaget om en avdragsrätt för kostnader för gym bör detenligt utskottets mening undvikas att avdrag medges för olika former avlevnadskostnader. Om syftet är att gynna en viss verksamhet bör stimulanseni stället utformas som ett bidrag som prövas mot andra angelägna utgiftervid den årliga budgetberedningen. Utskottet är inte berett att tillstyrkaatt en sådan stimulans lämnas via skattesystemet och avstyrker därföräven motion Sk309 yrkande 1.KulturcheckarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om skattefria kulturcheckar för inköpav böcker, m.m.Jämför reservation 9 (kd).MotionerI motionerna Kr391 yrkande 4 av m.fl. (kd) och 2002/03:Kr371yrkande 4 av m.fl. (kd) anförs att kunskapen om kulturensbetydelse för människors hälsa bör komma företagen till del och att detbör bli möjligt för företag att bidra till sina anställdas kulturellaupplevelser genom ett system med kulturcheckar. Kulturcheckarna skallvara en skattebefriad löneförmån från arbetsgivaren till löntagaren ochden skall inte heller belasta företaget med skatter eller sociala avgifter.De skattemässiga villkoren skall enligt vad som anförs vara desamma somnär företag subventionerar motionsaktiviteter för personalen.Kulturchecken skall vara ett betalningsmedel som kan användas för inköp avt.ex. böcker, konst, teater, konserter, opera, balett, museibesök m.m.Kulturchecken kan skötas och organiseras av en stiftelse där det ingårutvalda institutioner och organisationer inom kulturlivet som även ansvararför att teckna avtal med de intressenter vars verksamhet eller produkterkan köpas med kulturchecken. Kulturchecken skulle ge fler människormöjlighet att få del av olika kulturupplevelser, vilket har positiva effekterpå hälsan.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka att det införs en möjlighet förarbetsgivare att utan förmånsbeskattning erbjuda anställda checkar förinköp av böcker, konst, konserter, etc. Utskottet avstyrker motionerna2002/03:Kr371 yrkande 4 och Kr391 yrkande 4.Studenters skattefria stipendierUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om en utredning i syfte att förändra delagregler som gäller för gränsdragningen mellan skattefria och skattepliktigastipendier.Jämför reservation 10 (kd).Gällande reglerAv 8 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) framgår att stipendier somär avsedda för mottagarens utbildning är skattefria. Stipendier som äravsedda för andra ändamål är skattefria, om de inte är ersättning förarbete som har utförts eller skall utföras för utbetalarens räkning, ochinte betalas ut periodiskt.Vad som utgör ett stipendium är inte definierat i lagtexten. Det finnsett stort antal rättsfall där frågan om skatteplikt för bidrag med olikabeteckningar har prövats. Enligt allmänt språkbruk är ett stipendium etttill en fysisk person utgivet bidrag som har benefik karaktär, dvs. ärvederlagsfritt i den meningen att det inte utgör ersättning för arbeteeller prestation som mottagaren har utfört för utgivarens räkning elleren prestation som är till direkt nytta för denne.I fråga om utbildningsstipendier uppställs inte något krav på att de intefår betalas ut periodiskt eller vara ersättning för arbete som har utförtseller skall utföras för utbetalarens räkning. Ett stipendium från denegna arbetsgivaren anses "smittat" av anställningen oavsett syftet medstipendiet. Med utbildning i detta sammanhang har i praxis omfattats intebara grundutbildning utan även forskarutbildning och doktorandutbildning.MotionerI motion Fi304 yrkande 38 av m.fl. (kd) anför motionärernaatt tillämpningen av bestämmelserna om skattefria stipendier kan ge upphovtill problem i vissa fall. När en student åtar sig ett uppdrag - t.ex.som studentföreträdare i en fakultetsnämnd - och uppbär skattepliktigersättning för uppdraget, blir studenten skattskyldig även för de skattefriastipendier som studenten erhåller. Dessvärre gör skattekontoren i tolkningar av lagstiftningen. Det är angeläget att regeringen utrederdessa förhållanden och om det är nödvändigt återkommer till medlagförslag som gör det möjligt för universitet och högskolor att avståfrån att göra avdrag för preliminär skatt på smärre stipendier tillstudenter. I motion Sk416 av Per () och ()framställs ett yrkande med samma inriktning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening ger den nuvarande lagregleringen och den omfattandepraxis som finns på detta område en förhållandevis god ledning vidgränsdragningen mellan skattefria och skattepliktiga stipendier. Samtidigtär det ofrånkomligt att avgörandet i sista hand måste vila på en bedömningfrån eller domstolens sida av de omständigheter som föreliggeri det enskilda fallet.Enligt utskottets uppfattning kan de uppgifter som lämnas i motionernainte motivera att hos regeringen begär en utredning i syfte attförändra de nu aktuella lagreglerna. Utskottet avstyrker motionsyrkandenaFi304 yrkande 38 och Sk416.Förmån av tjänstebostadUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om lättnader i villkoren för skattefrihetenför förmån av statsministerns bostad.Gällande reglerFörmån av sådan bostad som är förenad med tjänsten som statsminister skallinte tas upp som intäkt om statsministern också disponerar en annanpermanentbostad (bet. 1994/95:SkU43).MotionI motion Sk453 av () anförs att statsministerns löninte framstår som anmärkningsvärt hög i jämförelse med vad andra personeri ledande ställning i den offentliga eller privata sektorn har och attdet således är helt i sin ordning att särskilda skatteregler gäller förstatsministerns tjänstebostad. Mot denna bakgrund framstår kravet på attstatsministern skall ha en annan bostad för att slippa förmånsvärde förSagerska huset som småaktigt. Motionären föreslår att beslutarom att statministerns tjänstebostäder och skallvara befriade från förmånsvärde oavsett om statsministern förfogar överen annan privatbostad eller inte.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är avsikten med de regler som gäller för förmånav statsministerns bostad inte att skapa en skattefri förmån utan i ställetatt inom ramen för de grundläggande principerna för beskattningen göradet möjligt att uppnå ett förhållandevis neutralt skattemässigt resultati de fall då statsministern på grund av ämbetets speciella karaktär ochden osäkerhet det för med sig vad gäller hur länge tjänstebostaden kandisponeras väljer att disponera en privat permanentbostad vid sidan avtjänstebostaden. En förutsättning för att förmånen av statsministernsbostad inte skall tas upp till beskattning är därför att statsministerndisponerar en annan permanentbostad.Utskottet ser inte någon anledning att förändra den nuvarande ordningennär det gäller beskattningen av förmån av statsministerns bostad ochavstyrker därför motion Sk453.Dubbel bosättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avstyrker motionsförslagen om en utökning av möjligheten tillavdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning.Jämför särskilda yttrandena 2 (v) och 3 (c).BakgrundAv 12 kap. 19-21 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) framgår att ökadelevnadskostnader skall dras av om den skattskyldige på grund av sitt arbeteflyttat till en ny bostadsort, om en bostad för den skattskyldige, dennesmake, sambo eller familj behållits på den tidigare bostadsorten och sådandubbel bosättning är skälig på grund av makens eller sambons förvärvsverksamhet,svårigheter att skaffa en fast bostad på arbetsorten, eller någon annansärskild omständighet. Kostnaderna får dras av under längst förgifta och sambor och längst för övriga skattskyldiga. Avdrag medgesdock om anställningens natur eller andra särskilda skältalar för det.MotionerI två motioner från allmänna motionstiden och en motion som väcktsmed anledning proposition 2002/03:123 Beskattning av vissa förmånerframställs yrkanden som syftar till en utökning av möjligheterna att fåavdrag för ökade levnadskostnader vid dubbel bosättning.I motion 2002/03:Sk18 yrkande 3 av m.fl. (c) anförs attde som erbjuds ett jobb på annan ort skall kunna acceptera detta, även omlivskamraten redan har jobb på befintlig ort. Motionärerna föreslår attriksdagen fattar beslut om att rätten till avdrag för ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning inte skall ha någon bortre tidsgräns. I motion Sk281av och () anförs att när den ena parteni ett förhållande har sitt arbete kvar på hemorten och den andra inte kanfinna något arbete där, utan väljer att flytta med sitt företag ochpendlingsavståndet är alldeles för långt, borde det finnas möjlighet attförlänga avdragsrätten vid dubbel bosättning. I motion Sk353 av JanAndersson (c) anförs att det är en allt vanligare företeelse att människortvingas arbeta långt ifrån familj och bostad. Motionären begär etttillkännagivande om att det finns anledning att utreda möjligheterna attförbättra villkoren för avdrag vid dubbelt boende.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har vid sin behandling av en v-motion om en utvidgning avavdraget för ökade levnadskostnader anfört bl.a. följande.Den fråga som motionärerna tar upp har numera behandlats utförligt avUtredningen om avdrag för ökade levnadskostnader i betänkandet Förmåneroch ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Utredningen konstaterar - ilikhet med motionärerna - att beslutet att slopa tvåårsgränsen för avdragför ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete väcker frågan om enmotsvarande åtgärd när det gäller avdraget för ökade levnadskostnader viddubbel bosättning. Efter en genomgång av motiven för de båda avdragenfinner utredningen att det finns avgörande skillnader mellan avdragen ochatt dessa kan sammanfattas med att avdraget vid tillfälligt arbete harsin grund i den skattskyldiges anställningsförhållanden under det attavdraget vid dubbel bosättning motiveras av den skattskyldiges bostads-och familjeförhållanden. När det gäller avdraget vid tillfälligt arbetegör knytningen till arbetsförhållandena att det finns en naturlig slutpunktför avdragsrätten även sedan tvåårsgränsen slopats. Avdragsrätten kvarstårbara så länge arbetet är kortvarigt. Någon motsvarande spärr finns emellertidinte när det gäller avdraget vid dubbel bosättning, och utredningen anseratt en dubbel bosättning som pågår är att betraktasom en följd av ett inom familjen mer eller mindre frivilligt träffat val.Det är utredningens bestämda uppfattning att ett sådant val av skildabosättningsorter inom familjen inte skall stödjas med skattelättnader,och utredningen förordar därför att tidsbegränsningen av avdraget viddubbel bosättning skall finnas kvar. Utredningen föreslår endast attmöjligheten till en förlängning av avdragsperioden slopas av förenklingsskäl.Även om utskottet kan instämma i utredningens principiella resonemanganser utskottet, i likhet med motionärerna, att en utvidgning av avdragsrättenför ökade levnadskostnader i dessa fall skulle kunna ge positiva effekter.Rörligheten på arbetsmarknaden skulle öka och möjligheterna att bo ocharbeta i glesbygd skulle förbättras. Enligt utskottets mening finns detskäl att genomföra en kompletterande utredning som belyser dessa effekter.Även den statsfinansiella kostnaden för en sådan reform bör belysas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.Riksdagen biföll utskottets förslag (bet. 1999/2000:SkU13).Regeringen har i budgetpropositionen Finansplan, statsbudget m.m. (avsnitt 8.2.6) aviserat att en särskild utredare kommer att tillkallasoch ges i uppdrag att göra en översyn av reglerna för avdrag för ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning. Uppdraget bör enligt vad som anförsomfatta att med utgångspunkt i grundläggande principer för inkomstbeskattningenlämna förslag till förändringar i avdragsmöjligheterna som kan leda ökad rörlighet på arbetsmarknaden och förstärka den regionalautvecklingspolitiken.Enligt utskottets mening bör resultat av den översyn som begärtoch regeringen aviserat avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna 2002/03:Sk18yrkande 3, Sk281 och Sk353.MiljöbilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en omformning av de regler som gäller förmiljövänliga fordon.Gällande reglerDe nuvarande reglerna om justering av värdet av bilförmån för s.k. miljöbilartillämpades första gången vid taxering. Reglerna innebär attförmånsvärdet för en bil som är utrustad med teknik för drift medelektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieseloljaoch som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmastjämförbara bil utan sådan teknik, skall justeras ned till en nivå sommotsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bl.a.för att underlätta introduktionen av miljöbilar på bilmarknaden och påså sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos beståndetav förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7).Den 1 januari 2002 infördes en tidsbegränsad möjlighet till ytterligarenedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilarför att få till stånd en bättre överensstämmelse med det faktiska värdet.För en elbil eller elhybridbil blev det möjligt att justera ned förmånsvärdettill av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan miljöanpassadteknik. Nedsättningen gäller och får inte överstiga perår. För bilar som drivs med alkohol eller med annan gas än gasol medgesjustering till av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Nedsättningengäller under och får inte överstiga . En utvärderingav regelförändringen skall genomföras och vara klar före respektivetillämpningsperiods utgång. Den tillfälliga möjligheten till nedsättningförlängdes t.o.m. (prop. 2001/02:1,bet. 2001/02:FiU1, prop. 2001/02:45, bet. 2001/02: SkU12 samt prop.2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1).För en personbil som uppfyller kraven för miljöklass El eller Hybrid enligtbilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen,tas fordonsskatt inte ut från det fordonet blirskattepliktigt första gången.MotionI motion Sk411 av () anförs att det inte finns någotrimligt skäl varför möjligheten till subvention, lägre skatt samt därmedhögre samlad konsumtionsförmåga skall tillfalla vissa människor, medanandra inte har denna möjlighet. Lika villkor bör gälla, och lika möjligheteratt delta i miljöarbetet bör föreligga för alla. Motionären föreslår attregeringen ges i uppdrag att omforma nuvarande system med miljörabatterför fordon så att detta blir tillgängligt för samtliga svenska medborgare.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att bestämmelserna om beräkning av värdet avförmån av olika typer av miljöbilar syftar till att detta värde bättreskall motsvara det faktiska marknadsvärdet. Nedsättningen till nivån fören jämförbar bil syftar till att eliminera effekten av de högretillverkningskostnader som är förenade med ny teknik. Den ytterligarenedsättningsom gäller för el- och alkoholdrivna fordon hänger samman med att dessahar en begränsad räckvidd, att gasbilarnas tank tar upp en stor del avbilens lastutrymme och att tillgången på tankställen för alternativadrivmedel är begränsad. Värdet av förmånen av dessa fordonstyper är därförmer begränsat än vad som framkommer vid en direkt jämförelse med värdetpå förmånsbil som drivs med konventionella drivmedel. Genom dessa justeringarförbättras också förutsättningarna för en ökning av beståndet av miljövänligarebilar.Vidare gäller en femårig skattebefrielse enligt fordonsskattelagen förbilar som uppfyller kraven i miljöklass El eller Hybrid.Utskottet ser inte någon anledning att hos regeringen begära en omformningav de nu aktuella reglerna och avstyrker därför motion Sk411.ReseavdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om höjda milavdrag och förslagen om attresor för att hämta och lämna barn på dagis skall beaktas när avdragetför resa till och från arbetet bestäms.