bet · GR01JUU16 · 2004-03-16 00:00:00 — SammanfattningI detta ärende behandlar utskottet motionsyrkanden rörande olikastraffrättsliga frågor som väckts under den allmänna motionstiden åren 2002och 2003. De behandlade yrkandena tar framför allt upp frågor om brottoch påföljder för brott, t.ex. upplopp, brott mot homosexuella och andrasärskilt utsatta personer, misshandel av barn, rattfylleri, ett reformeratpåföljdssystem, påföljderna för psykiskt störda lagöverträdare ochlivstidsstraffet.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottethänvisar härvid bl.a. till att gällande regelverk är ändamålsenliga samttill pågående utrednings- och beredningsarbete.I ärendet finns 25 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Brott mot demokratin m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju243, 2003/04:Ju292 yrkandena 27och 28 och 2003/04:Ju362.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Ökad rättstrygghet för homosexuella m.fl.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju356 yrkandena 1 och 3-5, 2003/04:Ju391yrkande 8, 2003/04:Ju414, 2003/04:Ju415, 2003/04:L350 yrkande 12 och2003/04:So568 yrkande 15.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp, c)3. HedersbrottRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju356 yrkande 9 och 2003/04:Ju479yrkande 5.Reservation 4 (fp, c)4. Övergrepp i rättssakRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju348 yrkande 6.5. Misshandel mot barn m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju349 yrkandena 4 och 5, 2003/04:Ju451yrkande 5 och 2003/04:Ub271 yrkande 20.Reservation 5 (kd, c)6. RånRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju218 yrkande 2.7. BorgenärsbrottRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju227.Reservation 6 (m)8. Skadegörelse m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju270, 2003/04:Ju315 yrkandena 1 och2, 2003/04:Ju331 och 2003/04:MJ403 yrkande 2.Reservation 7 (m, fp, c)9. DjurplågeriRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju209 och 2003/04:Ju455.10. Ekologiskt nödvärn och samvetsvägranRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju275 yrkandena 1 och 2.Reservation 8 (mp)11. Underlåtenhet att bistå nödställdRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju206.12. Rattfylleri m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju222, 2003/04:Ju254, 2003/04:Ju258,2003/04:Ju281 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Ju306, 2003/04:Ju349 yrkande 16och 2003/04:So345 yrkande 20.Reservation 9 (m, fp, kd, c)13. Olovlig körningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju213 och 2003/04:Ju385.14. NarkotikabrottRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju224 och 2003/04:So414 yrkandena 7och 8.Reservation 10 (m)Reservation 11 (fp, c)15. Brott mot knivförbudslagenRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju307.16. ÅtalspreskriptionRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju232, 2003/04:Ju343, 2003/04:Ju401,2003/04:Ju411 yrkande 8 och 2003/04:Ju430.Reservation 12 (kd)Reservation 13 (mp)17. PåföljdspreskriptionRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju246.Reservation 14 (m, fp, c)18. Ett reformerat straffsystem m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju247, 2003/04:Ju292 yrkandena 1, 10och 15-17, 2003/04:Ju349 yrkandena 13 och 14, 2003/04:Ju370 yrkandena 2och 3, 2003/04:Ju391 yrkandena 4 och 5 och 2003/04:Ju425 yrkande 11 idenna del.Reservation 15 (m)Reservation 16 (fp)Reservation 17 (c)19. Halvtidsfrigivning för förstagångsförbrytareRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju357 yrkande 6 och 2003/04:Ju434.Reservation 18 (v)20. StrafflindringRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju349 yrkande 15.Reservation 19 (fp, c)21. Psykiskt störda lagöverträdareRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju330 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Ju356,2003/04:Ju316 yrkande 6, 2003/04:Ju387, 2003/04:Ju449 yrkandena 1, 2 och4, 2003/04:So342 yrkandena 1 och 10, 2003/04:So502 yrkande 10 och2003/04:So570 yrkande 2.Reservation 20 (fp, kd, c)22. LivstidsstraffetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju349 yrkande 12, 2003/04:Ju357yrkande 12, 2003/04:Ju371, 2003/04:Ju403, 2003/04:Ju416 yrkande 13 och2003/04:Ju425 yrkande 11 i denna del.Reservation 21 (fp, kd, v, mp)23. Icke frihetsberövande påföljderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju416 yrkande 25, 2003/04:Ju425yrkande 10, 2003/04:Ju464 och 2003/04:T338.Reservation 22 (fp)Reservation 23 (kd)24. Straffrättsligt samarbete inom EU m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:K416 yrkande 27, 2003/04:Ju409 yrkande3 och 2003/04:Ju446 yrkande 1.Reservation 24 (fp)Reservation 25 (kd)den 16 mars 2004På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), BeatriceAsk (m), (), (), (), Elisebeht (), (), (),(), (), (), (), () och ().Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetI detta ärende behandlar utskottet ett antal motioner som väckts underden allmänna motionstiden . Motionerna rör i huvudsakfrågor om brott och påföljder för brott. Utskottet föreslår att riksdagenavslår samtliga motionsyrkanden. Utskottet hänvisar härvid bl.a. till attgällande regelverk är ändamålsenliga samt till pågående utrednings- ochberedningsarbete.Jämför reservationerna 1-25 och de särskilda yttrandena 1-3.Frågor om brottBrott mot demokratin m.m.Ett antal motioner tar upp frågor om brott som på olika sätt utgör angreppmot demokratin och det öppna samhället. I motion 2003/04:Ju243 (kd) begärsatt s.k. flaggbränning skall kriminaliseras. I motion 2003/04:Ju292 (m)begärs att en utredning skall tillsättas med uppdrag att se över om ensärskild straffskärpningsgrund bör införas i 29 kap. 2 § dåfråga är om brott som hotar demokratiska värden eller grundläggande fri-och rättigheter. I samma motion begärs också att en utredning skalltillsättas för att se över bestämmelserna i rörande upploppoch våldsamt upplopp. Motionärerna anser att dessa bestämmelser ärålderdomliga och dåligt anpassade till dagens förhållanden. Slutligen begärsi motion 2003/04:Ju362 (c) en utredning av hur skyddet för enskildasyttrandefrihet kan stärkas genom t.ex. hårdare straff för dem som genomvåld eller hot saboterar demonstrationer och manifestationer.I 16 kap. 1 § förordnas att om en folksamling stör allmänordning genom att ådagalägga uppsåt att med förenat våld sätta sig uppmot myndighet eller eljest framtvinga eller hindra viss åtgärd och skingrarden sig ej på myndighets befallning, dömes för upplopp, anstiftare ochanförare till fängelse i högst och annan deltagare i folksamlingensförehavande till böter eller fängelse i högst . Om folksamlingenskingrar sig på myndighets befallning, dömes anstiftare och anförare förupplopp till böter eller fängelse i högst . gåtttill förenat våld å person eller egendom, dömes enligt 16 kap. 2 § sammabalk, vare sig myndighet var tillstädes eller ej, för våldsamt upplopp,anstiftare och anförare till fängelse i högst och annan deltagarei folksamlingens förehavande till böter eller fängelse i högst fyraår.Lagrummen är i princip likalydande med de äldre bestämmelserna i 11 kap.1 och 2 §§ strafflag lydelse. Motiven till nuvarandebestämmelser finns främst i proposition 1962:10 och proposition 1948:144.I 16 kap. 7 § fanns tidigare en bestämmelse som innebar attden som offentligen skymfat flagga eller vapen eller annat riketstecken kunde dömas för skymfande av rikssymbol till böter eller fängelsei högst . För skymfande av utländsk rikssymbol fanns enmotsvarande straffbestämmelse i 19 kap. 10 § samma balk. De nämnda straffbudenupphävdes (prop. 1970:12, första lagutskottets utlåtandenr 47, SFS 1970:225). Utskottet konstaterade i det betänkandet attbestämmelsen om straff för skymfande av utländsk rikssymbol infördes i börjanav med hänsyn till riskerna för att rikets vänskapligaförbindelser med främmande makt skulle störas och att straffskyddet försvensk rikssymbol därefter infördes främst som en konsekvensändring.Utskottet fann att straffbestämmelserna inte längre var behövliga. Isammanhanget underströk utskottet att t.ex. flaggbränning fortfarande kundevara straffbart såsom förargelseväckande beteende eller skadegörelse (s.50).Utskottet har vid olika tillfällen behandlat motioner med liknande innehållsom de nu aktuella. Under /94 prövade utskottet frågan omatt förbjuda flaggbränning (bet. 1993/94:JuU19 s. 39). Utskottet fann dåinte skäl att återinföra den utmönstrade straffbestämmelsen. Frågan om enöversyn av bestämmelserna i 16 kap. 1 och 2 §§ prövades underförra (bet. 2002/03:JuU10 s. 7 f). Utskottet höll då med om attbestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp inte är någon modernlagstiftning. Mot bakgrund bl.a. av händelserna i samband med EU-toppmöteti utgick utskottet dock från att regeringen kommer attse över bestämmelserna och tillämpningen av dessa.Enligt vad utskottet har inhämtat pågår det diskussionerom att se över bestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp inomJustitiedepartementet. Departementet avvaktar emellertid beredningen av dens.k. betänkande 2001 (SOU 2002:122), då mananser att lagstiftningsarbetet med ett maskeringsförbud är av betydelseför en framtida översyn av bestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp.En proposition med förslag om maskeringsförbud är planerad att överlämnastill under våren 2004.I sammanhanget kan nämnas att även har övervägt ompolislagens regler om avvisning, avlägsnande och tillfälliga omhändertagandensamt andra åtgärder som kan vidtas vid allvarliga ordningsstörningar ärändamålsenligt utformade. har i dessa delar inte funnitskäl att föreslå några ändringar (SOU 2002:122 s. 756 f).Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att behov saknas av attåterinföra en särskild bestämmelse om flaggbränning i . I frågaom bestämmelserna om upplopp och våldsamt upplopp kan det konstateras attdiskussioner pågår inom om att se över dessa.Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att nu ta något initiativ ifrågan. Utskottet är inte heller berett att förorda att en utredning skalltillsättas för att se över om en särskild straffskärpningsgrund bör införasi 29 kap. 2 § då fråga är om brott som hotar demokratiskavärden eller om skyddet för enskildas yttrandefrihet på annat sätt börförstärkas. Såvitt utskottet kan bedöma ger nuvarande lagstiftning etttillfredsställande skydd för enskildas grundläggande fri- och rättigheter.Sammantaget innebär det anförda att utskottet avstyrker bifall tillmotionerna 2003/04:Ju243 och 2003/04:Ju362 samt motion 2003/04:Ju292 i nubehandlade delar.Ökad rättstrygghet för homosexuella m.fl.Flera motioner rör frågor om brott mot och diskriminering av personer pågrund av deras sexuella läggning eller sexuella identitet m.m.I motion 2003/04:Ju356 (v, s, fp, c, mp) begärs att förbudet i 16 kap. 9§ mot olaga diskriminering utvidgas till att även omfattasexuell läggning och könsidentitet. Motionärerna begär också att bestämmelsenom hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § samma balk skall omfatta den som hotareller uttrycker missaktning för en grupp av personer med anspelning påderas könsidentitet. Vidare framhålls i motionen att det bör särskiltuppmärksammas att det hedersrelaterade våldet även vänder sig mot homo-och bisexuella samt transpersoner. Slutligen begär motionärerna attbestämmelsen om åtal i 5 kap. 5 § 4 skall utvidgas till attomfatta förolämpning med anspelning på någons sexuella läggning ellerkönsidentitet. I motion 2003/04:L350 (c) framhålls vikten av att rättsväsendettar brott mot homo- och bisexuella samt transpersoner på stort allvar.Liknande synpunkter framhålls också i motion 2003/04:So568 (mp). Motionärernabakom denna motion begär att regeringen skall tillsätta en utredning meduppdrag att ta fram en särskild handlingsplan mot hatbrott och homofobi.I några motioner framställs önskemål om förändringar i straffskärpningsregelni 29 kap. 2 § 7 . I motion 2003/04:Ju356 (v, s, fp, c, mp)begärs att det skall ses som en försvårande omständighet om syftet medbrottet är att kränka en person på grund av dennes könsidentitet. Imotionerna 2003/04:Ju414 och 2003/04:Ju415 (båda s) begärs en översyn avbestämmelsen i syfte att ändra denna så att brott med homofobiska respektivesexistiska motiv skall betraktas som lika allvarliga som brott med rasistiskamotiv. Slutligen begärs i motion 2003/04:Ju479 (fp) att en utredning skalltillsättas med uppdrag att se över möjligheterna att införa hedersmotivsom en försvårande omständighet.I motion 2003/04:Ju391 (m) begärs att brottet förolämpning skall fallaunder allmänt åtal.Utskottet har vid ett stort antal tillfällen prövat motioner med sammaeller liknande innehåll som de nu aktuella, senast under /03.En utförlig redovisning för gällande lag och utskottets tidigareställningstaganden i frågorna finns i utskottets betänkande 2002/03:JuU10 s.9 f.Utskottet föreslog sammanfattningsvis att samtliga motionsyrkanden skulleavslås. Utskottet hänvisade därvid bl.a. till att regeringen tillkallaten parlamentarisk kommitté med uppdrag att bl.a. överväga en gemensamlagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden och att detta arbete inte bordeföregripas. Vidare ansåg utskottet att åtalsbestämmelserna i 5 kap. 5 §brottsbalken var ändamålsenligt utformade. Enligt utskottets mening fannsdet inte då anledning för att ta några ytterligare initiativ.Somutskottet framhöll har regeringen tillsatt en parlamentariskt sammansattkommitté som skall överväga vissa av de frågor som berörs i de ovan angivnamotionerna (dir. 2002:11). Kommittén, som antagit namnetDiskrimineringskommittén,skall bl.a. överväga om det finns skäl att ersätta straffbestämmelsen omolaga diskriminering i 16 kap. 9 § med någon annan typ avreglering. Kommittén skall också kartlägga och analysera behovet av ochformerna för en reglering av ett förbud mot diskriminering av s.k.transpersoner. Kommittén skall därvid belysa fördelar och problem med attinföra en sådan reglering. Den skall vidare ta ställning till vilkenpersonkrets som skall omfattas av ett eventuellt förbud och hur ett sådantförbud lämpligen kan avgränsas och sanktioneras, samt hur det skallförhålla sig till förbudet mot könsdiskriminering. Kommittén skall isammanhanget även överväga om någon myndighet skall ha till uppgift attsärskilt ta till vara transpersoners rättigheter och om en eventuelllagstiftning mot diskriminering av transpersoner skall ingå i en gemensamdiskrimineringslagstiftning. Förslag till författningsändringar och andraåtgärder som uppdraget kan ge anledning till skall lämnas. Kommittén skall,enligt tilläggsdirektiv utfärdade (dir. 2003:69), redovisasitt uppdrag till regeringen senast den 1 juli 2005.I sammanhanget kan nämnas att det inom rättsväsendet pågår förebyggandearbete mot brott med bl.a. rasistiska eller homofobiska inslag samt olagadiskriminering. har t.ex. i samarbete med Riksåklagarenanordnat konferenser om bl.a. islam, homofobi och brottsoffer, Internetoch hatbrott samt hets mot folkgrupp. Vidare har i samverkan medSäkerhetspolisen, Riksåklagaren och Justitiekanslern ett material tagits framför att sprida kunskap om hatbrotten till kontaktpersoner och samordnare(prop. 2003/04:1 utg. omr. 4 s. 46).Utskottet delar motionärernas uppfattning att förtyck, våld och diskrimineringsom riktar sig mot någon på grund av dennes sexuella läggning, könsidentiteteller kön måste tas på stort allvar. Utskottet noterar därför medtillfredsställelse att regeringen tillkallat en parlamentarisk kommitté meduppdrag bl.a. att se över bestämmelsen om olaga diskriminering samtkartlägga och analysera behovet av och formerna för en reglering av ettförbud mot diskriminering av s.k. transpersoner. Detta arbete bör inteföregripas. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att frågan omatt motverka brott med bl.a. homofobiska inslag prioriterats inomrättsväsendet och att arbete med sådan inriktning pågår påflera håll inom rättsväsendet. Mot den bakgrunden finns det enligt utskottetsmening inte anledning för att ta några ytterligareinitiativ i dessa frågor. Motionerna 2003/04:Ju414 och 2003/04:Ju415 samtmotionerna 2003/04:Ju356, 2003/04:Ju479, 2003/04:L350 och 2003/04:So568i här behandlade delar bör därför avslås.Vad gäller motionsönskemålen rörande åtalsbestämmelsen i 5 kap. 5 §brottsbalken anser utskottet, i likhet , att gällandebestämmelser är ändamålsenligt utformade. Motion 2003/04:Ju391 i här behandladdel bör därför avslås.Övergrepp i rättssakI motion 2003/04:Ju348 (c) begärs att ytterligare åtgärder skall vidtasför att förhindra övergrepp i rättssak.Enligt 17 kap. 10 § skall den som med våld eller hot om våldangriper någon för att denne gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmåleller annars vid förhör avgett utsaga hos en domstol eller annan myndigheteller för att hindra någon från en sådan åtgärd dömas för övergrepp irättssak till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, tillböter eller fängelse . Detsamma skall gälla, om manmed någon annan gärning, som medför lidande, skada eller olägenhet, ellermed hot om en sådan gärning angriper någon för att denne avlagt vittnesmåleller annars avgett utsaga vid förhör hos en myndighet eller för att hindrahonom från att avge en sådan utsaga. Är brottet grovt döms till fängelselägst två och högst åtta år.Straffstadgandet erhöll sin nuvarande avfattning genom lagstiftning år2002 (prop. 2001/02:59 delvis, bet. JuU12, rskr. Utskottet konstateradedå med tillfredsställelse att regeringen lagt fram ett förslag i enlighetmed vad utskottet tidigare uttalat.Utskottet delar i och för sig motionärernas uppfattning att det är viktigtatt målsägande och vittnen vågar framträda inför domstol. Bestämmelsernaom övergrepp i rättssak har emellertid ändrats. Enligt utskottethar den nya lydelsen givits en ändamålsenlig utformning. Motion 2003/04:Ju348i här behandlad del bör därför avslås.Misshandel mot barn m.m.I motion 2003/04:Ju349 (c) begärs att ett särskilt barnmisshandelsbrottinförs i . En liknande inriktning har motion 2003/04:Ju451(kd) där motionärerna önskar se en höjning av minimistraffet för grovbarnmisshandel.I motion 2003/04:Ub271 (mp) begärs att ett särskilt mobbningsbrott införsi . Enligt motionärerna är det viktigt att det av lagstiftningenframgår att mobbning är en fysisk eller psykisk misshandel som begås isyfte att bryta ned en annan människa.Utskottet har tidigare prövat frågor om misshandel av barn, senast isamband med beredningen av regeringens proposition 2002/03:53 Stärkt skyddför barn i utsatta situationer (yttr. 2002/03:JuU1y s. 4 f).I propositionen tog regeringen, i likhet med Kommittén mot barnmisshandel,ställning mot att införa ett särskilt barnmisshandelsbrott. Regeringenföreslog däremot en ny straffskärpningsgrund i 29 kap. 2 § brottsbalkensom skulle omfatta fall där brottet varit ägnat att skada tryggheten ochtilliten hos ett barn i dess förhållande till en närstående person.Utskottet gjorde i sammanhanget följande överväganden. Enligt utskottetär det inte svårt att känna sympati för motionärernas önskemål. Misshandelav barn hör till de allra grövsta brotten och det finns rättspolitiskaskäl som talar för att dessa brott borde ha en särskild brottsrubricering.Det finns emellertid en rad komplikationer av lagstiftningsteknisk natursom utskottet inte har underlag att bedöma om de går attlösa. Utskottet vill ändå nämna några. Enligt är ettbarn en person . Vid en särreglering måste ställning tas tillom regleringen skall omfatta alla barn eller barn under en viss lägreålder. En annan fråga är hur lagstiftaren vid en särreglering skallförhålla sig till fall där offer och gärningsman är relativt jämnåriga. Detfinns risk att gränsdragningsproblem skapas. Lagstiftaren måste ocksåfråga sig om det är lämpligt att införa ytterligare brott där vadgärningsmannen känt till eller bort misstänka om offrets ålder är avgörandevid bedömningen av gärningen (jfr. sexuellt utnyttjande av underårig i 6kap. 4 § och 6 kap. 11 § samma balk). Kommittén mot barnmisshandelnämner särskilt frågan hur lagstiftaren bör ställa sig till andra brottsom kränker barns integritet, t.ex. olaga hot - ställning måste tas tillom sådana brott i sådana fall också bör särregleras. Problemen är medandra ord många, och enkla lösningar finns knappast. Regeringen avserdock att fortsätta arbetet med hithörande frågor i syfte att analysera omdet finns möjligheter att ytterligare förstärka barns skydd mot våld ihemmet. I avvaktan på resultatet av ytterligare analyser anser utskottetatt den väg regeringen i denna proposition anvisar framstår som framkomlig.Genom införande av en ny straffskärpningsgrund, som särskilt tar siktepå barns trygghet och tillit i förhållande till närstående vuxna, betonasytterligare det utomordentligt allvarliga i att vuxna familjemedlemmarförgriper sig på barn i familjen, och ytterligare möjligheter tillstraffskärpning öppnar sig.Såsom utskottet tidigare framhållit är det inte svårt att känna sympatiför motionärernas önskemål om att misshandel av barn bör ges en särskildbrottsrubricering. Det är inte heller svårt att känna sympati för önskemåletom att höja straffen för grova fall av misshandel av barn. Utskottet haremellertid tagit ställning till liknande yrkanden. Utskottet ärinte nu berett att frångå då gjorda ställningstaganden. Mot den bakgrundenföreslår utskottet att avslår motionerna 2003/04:Ju349 och2003/04:Ju451 i här behandlade delar.Utskottet är inte heller berett att föreslå att mobbning införs som ettsärskilt brott i . Flertalet av de handlanden som kan förasin under begreppet mobbning är straffbelagda såsom t.ex.misshandel, ofredande och förolämpning. Även psykiskt våld faller i vissmån in under dessa straffbestämmelser. Att söka straffbelägga psykisktvåld i större utsträckning än vad som är fallet skulle medförapåtagliga svårigheter i fråga om att avgränsa det straffbara området. Motden bakgrunden föreslår utskottet att avslår motion 2003/04:Ub271i här behandlad del.RånI motion 2003/04:Ju218 (c) framhålls att rån begångna medelst ett vapeneller en vapenattrapp alltid skall vara att bedöma som grovt rån.Den som stjäl medelst våld å person eller medelst hot som innebär trängandefara eller för den hotade framstår som trängande fara, döms enligt 8 kap.5 § för rån. Påföljden är fängelse i lägst ett och . Är brottet grovt döms enligt 6 § samma kapitel för grovt rån tillfängelse i lägst fyra och högst . Vid bedömande av om brottet ärgrovt skall särskilt beaktas om våldet varit livsfarligt eller omgärningsmannen tillfogat svår kroppsskada eller allvarlig sjukdom eller omhan eljest visat synnerlig råhet eller på ett hänsynslöst sätt utnyttjatden rånades skyddslösa ställning.Utskottet har tidigare tagit ställning till liknandemotionsyrkanden som det nu aktuella, senast vid /01 (bet.2000/01:JuU14 s. 22 f). Utskottet vidhöll då tidigare gjorda uttalandensom i huvudsak gick ut på att straffskalan för rån och grovt rån välåterspeglar hur allvarligt lagstiftaren ser på denna typ av brottslighetoch att brott som förövas med vapen eller vapenattrapper ofta bedöms somgrova av domstolarna. När det gäller rekvisiten för grovt rån har utskottetkonstaterat att dessa ger utrymme för att beakta sådana omständighetersom gärningens farlighet och hänsynslöshet samt de effekter i form avskada, psykiska besvär och annat obehag som gärningen medför för denenskilde. Utskottet har inte kunnat se att det härutöver behövs en regleringsom tar sikte på vilken typ av redskap som kommit till användning vidgärningens genomförande.Utskottet vidhåller sina tidigare gjorda uttalanden och föreslår attriksdagen avslår motion 2003/04:Ju218 i här behandlad del.BorgenärsbrottI motion 2003/04:Ju227 (m) begärs en översyn av 11 kap. ombrott mot borgenärer m.m.I början av 1980-talet gjordes en översyn av 11 kap. somresulterade i ett stort antal lagändringar, bl.a. togs det s.k. effektkravetbort i fråga om brotten oredlighet och vårdslöshet mot borgenärer.Kriminaliseringen knöts i stället till att handlandet sker i ett visstekonomiskt läge. Det huvudsakliga motivet för ändringarna var att underlättabrottsutredningen (Ds Ju 1983:17, prop. 1985/86:30, bet. 12, rskr.