bet · GS01KRU1 · 2004-11-25 00:00:00 — I stället bör det iförordningen anges att svenska och iSverige bosatta upphovsmän skaomfattas av stödet. Vidare föreslåsatt stödet till produktion ochutgivning av fonogram ska ändras tillatt innefatta samtliga delar avproduktionsprocessen från inspelningtill försäljning och att artist- ochupphovsmannastödet ska slopas.Kulturrådet föreslår också att detinförs ett distributionsstöd tillkommunbibliotek som därigenomkostnadsfritt ska erbjudas tillgångtill alla utgåvor som får produktions-och marknadsföringsstöd.Regeringen, som i huvudsak instämmeri förslag, anser attstödet till produktion och utgivningav fonogram bör ändras så att detinnefattar samtliga delar avproduktionsprocessen från inspelningtill försäljning. Riktlinjerna förstöd till produktion och utgivning avfonogram bör därför ändras. Vidareanför regeringen att stödet bör varaflexibelt för att kunna möta en snabbteknisk utveckling och en i övrigtföränderlig bransch. Därför föreslåsatt det i fortsättningen ska ankommapå regeringen att besluta omriktlinjerna.Slutligen anser regeringen att detär väsentligt att tillämpningen ochadministrationen av de nyastödformerna tar hänsyn till olikagenrers speciella förutsättningar.MotionernaFolkpartiet liberalerna avvisar i motion Kr368regeringens förslag att ansvaret förriktlinjer för fonogramstödet skaflyttas från tillregeringen. Beslut om riktlinjerna böräven i fortsättningen fattas avriksdagen (yrkande 41).Kristdemokraterna har i motion Kr361inte något att invända mot desynpunkter som framförrörande fonogramstödets utformning.Emellertid anser partiet att det äveni fortsättningen ska ankomma påriksdagen att godkänna förändringar avriktlinjerna för fonogramstödet(yrkande 9).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att fonogrammarknadenunder senare år har genomgått - ochalltjämt genomgår - en starkförändring. Ett skäl till detta som ärvärt att nämnas i sammanhanget är denägarkoncentration som resulterat i attett fåtal multinationella bolag numeradominerar marknaden. Ett annat är denomvälvande och snabba tekniskautvecklingen som i hög grad påverkarsåväl produktion som distribution.Utskottet noterar att regeringensavsikt är att fonogramstödet ifortsättningen ska omfatta samtligadelar av produktionsprocessen fråninspelning till försäljning.Regeringen har emellertid inte idetalj preciserat vilka ändringar somkommer att göras i riktlinjerna förstödet. Utskottet har därför intenågon möjlighet att bilda sig enuppfattning om vilka delar avKulturrådets förslag som regeringenavser att fullfölja och vilka som intekommer att genomföras. Med hänsyn tillframför allt den snabba tekniskautvecklingen har utskottet förståelseför regeringens önskan att stödetfortsättningsvis ska vara flexibelt.Likaledes har utskottet förståelse föratt flexibiliteten underlättas av attregeringen får mandat att självbesluta om riktlinjerna för stödetframöver.Enligt utskottets uppfattning är detemellertid angeläget att understrykaatt kontinuerligt bör hållasunderrättad om de förändringar somregeringen vidtar på detta område.Utskottet förutsätter därför attregeringen fortsättningsvis vidlämpliga tillfällen redovisar förriksdagen påtänkta eller redangenomförda förändringar avriktlinjerna för fonogramstödet.Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet förslaget ipropositionen och avstyrker motionernaKr361 (kd) yrkande 9 och Kr368 (fp)yrkande 41. **FOOTNOTES**[15]: rskr. 1998/99:176.Senast i betänkande 2003/04:KrU1,s. 7[16]:7.Prop. 2000/01:94, bet.2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268.Prop. 19967 Motionsyrkanden medbudgeteffekt 2006 ellersenare7.1 FolkbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrkermotionsförslag om folkbildningensframtida resursbehov.Jämför reservation 10 (c).MotionernaFrågor som rör folkbildningens framtidaresursbehov behandlas i fyramotionsyrkanden.Motionärerna bakom motion Kr252 (c)framhåller att statens anslag tillfolkbildningen har reducerats kraftigtsedan början av 1990-talet.Folkbildningen bör - menar de - gesrimliga förutsättningar för att kunnagenomföra sitt angelägna uppdrag.Genom ett ökat resursutrymme förväntasstudieförbunden prioriterastudiecirklar och kulturarrangemangbland ungdomar liksom för grupper medsärskilda behov, främst människor medfunktionshinder (yrkande 1). Vidareföreslår motionärerna att denneddragning av folkbildningsanslagetsom gjorts sedan början av 1990-taletska kompenseras genom att anslagethöjs till den nivå som det hade vidden tidpunkten (yrkande 3).Likartade synpunkter förs fram imotion Kr287 (c). Motionärernasförslag syftar till att de statligaresurserna till folkbildningen ska öka(yrkande 3).I motion Kr211 (kd) påtalas denansträngda ekonomiska situation somstudieförbunden befinner sig i.Riksdagen bör mot den bakgrunden göraett uttalande om att studieförbundensframtida ekonomi ska utredas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i ett tidigare avsnitt i dettabetänkande redovisat att fyrautredningar överlämnats tillregeringen tidigare . Ibetänkandet Folkbildning ibrytningstid (SOU 2004:30) somöverlämnades till regeringen i mars2004 ges en utförlig redovisning avstatsbidragets utveckling sedan börjanav . Iutredningsbetänkandets sammanfattningsägs bl.a. följande (s. 14).Statens stöd till folkbildningenhar lett till olika förutsättningarför studieförbund ochfolkhögskolor. Efter en vissnedskärning i början av 1990-taletligger det allmänna statsbidragettill folkbildningen 2003 något över1991/nivå. Om hänsyn tastill den allmännakostnadsutvecklingen har emellertidstödet minskat med omkring 20procent. För studieförbunden hardenna utveckling fått fulltgenomslag vilket ställt förbundeninför kravet att sänka sinakostnader eller skaffa andraintäkter.Det kan tilläggas att ävenFolkbildningsrådet i rapportenFolkbildningens framsyn framhållit attdet allmänna statliga stödet tillfolkbildningen har urholkats under detsenaste decenniet.Utskottet behandlar i dettasammanhang enbart motionsförslag somrör det statliga bidraget tillfolkbildningen. Utskottet kan likvälkonstatera att inte endaststatsbidraget utan även kommun- ochlandstingsbidragen till folkbildningenhar minskat under den aktuellaperioden.I det föregående har utskottet tagitställning till bidragsgivningen tillfolkbildningen . Frågan omfolkbildningens framtida resursbehovoch utvecklingen av statsbidraget bör,anser utskottet, ses tillsammans medutvecklingen av bidragen frånkommunerna och landstingen. Deanalyser av folkbildningens situationsom överlämnats till regeringentidigare bereds tillsammans medavgivna remissyttranden för närvarandeinom . mening bör inteföregripa regeringensställningstagande i denna fråga genomatt nu uttala sig om det framtidaresursbehovet hos folkhögskolor ochstudieförbund. Någon ytterligareutredning som belyser studieförbundensekonomiska situation, vilket föreslåsi motion Kr211 (kd), bör inte helleraktualiseras av riksdagen.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna Kr211(kd), Kr252 (c) yrkandena 1 och 3 samtKr287 (c) yrkande 3.7.2 Allmän kulturverksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner omKulturnät , sydsamiskakulturcentret ,thailändska kultur- ochinformationscentrumet i ,inriktningen av Mångkulturåret,nationella uppdrag ochkulturinstitutioner i Malmö.Jämför reservation 11 (m).MotionernaI motion Kr256 av () föreslås attKulturnät ska bevaras. Enligtmotionen är Kulturnät av storbetydelse för svenskt kulturliv.Motionären föreslår ingenmedelsanvisning för verksamheten menmenar att det är av vikt att allaaktörer inom kulturen och staten tarett gemensamt ansvar för detta.I motion Kr218 av ochBirgitta (båda c) föreslåsatt det sydsamiska kulturcentretGaaltije ska få ett fast årligtstatligt anslag. Detta för attmöjliggöra en långsiktigt stabilverksamhet. Gaaltije kan dåpermanentas som samisk institution.I motion Kr242 av ()förs fram att samarbetet mellan denthailändska staten och kommunkring det thailändska kultur- ochinformationscentrumet för norra i kommun börstödjas på olika sätt av den svenskastaten.Vänsterpartiet föreslår i motionKr274 att gör ett tillkänna-givande till regeringen angåendeinriktning av Mångkulturåret (yrkande3). Partiet menar att det är mycketviktigt att såväl de nationellaminoriteterna som de invandrade fårett avgörande inflytande på och ansvarför innehållet i Mångkulturåret.Vidare sägs i motionen att det ärviktigt att en del av satsningarna gernågot bestående resultat med fortsattinverkan på samhällslivet även efterdet att Mångkulturåret avslutats.I fyra motioner förs förslag fram pånya innehavare av nationella uppdrag.Textilmuseet i föreslås få ettnationellt uppdrag i motion Kr348 avArne Kjörnsberg m.fl. (s) och i motionKr208 av (). Säters film-och biografmuseum föreslås få ettnationellt uppdrag i motionerna Kr237av () och Kr337 avUlrik ().I motion Kr202 av () förs fram att staten måstemedverka till en långsiktigt hållbarfinansiering av opera ochmusikteater (yrkande 1). I motionensägs vidare att ska avvisaett planerat ägarbyte av operaoch musikteater, och dansteater (yrkande2). Enligt motionen planerasägarskapet föras över från stadtill Region är viktigt att kulturinformation ärtillgänglig även på Internet och, somutskottet redogjort för tidigare ibetänkandet (avsnitt 3, anslag 28:2),anser utskottet att det varitmotiverat att staten tagit ett fulltfinansiellt ansvar för enInternetportal såsom Kulturnät Sverigeinom kulturområdet. Motivet har dockförsvagats i och med det ökandeutbudet av sådana tjänster med andrafinansiärer. Motion Kr256 (m) avstyrksdärmed.Utskottet tog i betänkande2003/04:KrU6 om övergripande frågor påkulturområdet ställning tillmotionsförslag om finansiering avstiftelsen kulturcentrumGaaltije. Utskottet redogjorde då förhur stiftelsen finansieras bl.a. viaStatens kulturråd och iJämtlands län. Vidare redogjordes fördet uppdrag som regeringen givitSametinget att utveckla och etableraett permanent nationelltinformationscentrum om samisk kultur.I budgetpropositionen föreslås attunder utgiftsområde 1 anslag 45:1Sametinget ökas med 3 miljoner kronorför detta ändamål. Med hänvisning tilldetta pågående utvecklingsarbete anserutskottet inte att bör göranågot uttalande om Sydsamisktkulturcentrum Gaaltije och avstyrkermotion Kr218 (c).Vad gäller Kultur- ochutvecklingscentrum i villutskottet anföra att när det är frågaom ett sådant lokalt eller regionaltkulturcentrum som beskrivs i motionenanser utskottet att ansvaret förfinansieringen främst ligger på lokalaoch regionala intressenter. I den månstatliga insatser behövs, bör sådanasökas hos berörda instanser, t.ex.länsstyrelser om det rör regionalamedel. Vidare har utskottet inhämtatatt kommun fått bidrag frånKulturrådet för uppbyggnaden av ettthailändskt bibliotek i kommunen medbokdonationer av den thailändskastaten. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Kr242 (c).Utskottet har uppfattningen attsatsningen på Mångkulturåret är mycketvärdefull. Syftet med satsningen äratt nå en bredare publik, attpermanent involvera nya aktörer på dekulturella arenorna samt att ökautrymmet för konstnärliga ochkulturella yttringar som sällansyns.Mångkulturellt centrum i Botkyrkahar haft regeringens uppdrag attkartlägga och analysera hur destatliga kulturmyndigheterna ochinstitutionerna lever upp till måletatt etnisk, kulturell, språklig ochreligiös mångfald ska tillvaratas somen positiv kraft samt bidra tillminskad diskriminering,främlingsfientlighet och rasism. Denrapport som Mångkulturellt centrumlämnat till regeringen ligger tillgrund för arbetet med direktiven tillsamordnaren för Mångkulturåret 2006.Enligt utskottets mening är detsjälvklart att såväl nationellaminoriteter som invandrade får ettinflytande över innehållet iMångkulturåret. Av syftet framgårdessutom att satsningen ska varaframåtblickande. Utskottet menardärför att något tillkännagivande frånriksdagen till regeringen inte ärnödvändigt och motion Kr274 (v)yrkande 3 avstyrks.Utskottet har tidigare (senast ibetänkande 2003/04:KrU1) tydligt tagitställning för den nuvarandebeslutsordningen när det gällernationella uppdrag. Ordningen innebäratt beslutar om ämnesområdenmen att regeringen beslutar ominnehavare av de olika uppdragen.Motionerna Kr348 (s), Kr208 (m), Kr237(c) och Kr337 (kd) med förslag tillnya innehavare av nationella uppdragavstyrks därmed.Vad gäller kulturinstitutionerna iMalmö anser utskottet i likhet med vadsom framgår av betänkande 2003/04:KrU1att finansieringen av dessa bör lösasinom ramen för försöksverksamheten medändrad regional fördelning avkulturpolitiska medel där detregionala självstyrelseorganet i Skånelän tagit över befogenheten attfördela statsbidrag till regionalkulturverksamhet. Utskottet anservidare att inte bör hasynpunkter på ägarskapsförhållandenaav kulturinstitutioner i län.Motion Kr202 (m) avstyrks därmed.7.3 Teater, dans och musikUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrkermotionsförslag om framtida ökadestatsbidrag till Göteborgsoperanoch länsmusiken i län.MotionernaI tre motionsyrkanden tas frågor upp som rörenskilda musikinstitutioner, nämligendels , delslänsmusikverksamheten i län.Förslaget i motion Kr346 (s) syftartill att statens framtida bidrag tillGöteborgsoperan ska öka.Göteborgsoperans finansiering harenligt motionärerna redan från startenvarit ett problem. För institutionensframtid är det mycketotillfredsställande att den inte haren ekonomi som är i långsiktig balans.Det omöjliggör rationell planering ocheffektiv användning av befintligaresurser.Två motionsyrkanden rör den framtidaresurstilldelningen till länsmusiken iKalmar län. Förslaget i motion Kr278(s) syftar till attlänsmusikorganisationen i länska ha samma ekonomiskaförutsättningar som övriga län när detgäller statligt stöd.Även motionären bakom motion N238(kd) påtalar att medelstilldelningentill länsmusiken i län varitbetydligt mindre än i andra län. Imotionen yrkas att en omfördelning skagöras så att län kan tilldelasmer pengar för länsmusiken (yrkande4).Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar inledningsvis förslaget imotion Kr346 (s) om statens framtidabidrag till Göteborgsoperan.Utskottet är väl medvetet om denbetydelse som har förVästsverige och för musikteaternsutveckling i hela landet. Utskottetkan - liksom tidigare - konstatera attGöteborgsoperan väl motsvarar deförväntningar som fanns när riksdagenhösten 1990 beslutade stödja byggandetav et[17]t med 347 miljonerkronor (jfr bet. 2000/01:KrU1 s. 57).Utskottet påminner om att detankommer på att göraavvägningar mellan de olika regionalaoch lokala institutioner somregeringen har förklarat varastödberättigade och att därefterbesluta om bidragsfördelningen ienlighet med förordningen (1996:1598)om statsbidrag till regionalkulturverksamhet. Vidare bör nämnasatt 2001 gjorde etttillkännagivande om attGöteborgsoperan skulle få del av dendå aktuella ökningen av anslaget för2002. Det kan tilläggas attGöteborgsoperan tilldelats86,iverksamhetsbidrag. Därutöver haroperan erhållit förvart och ett av åren 2002, 2003 och2004 för samgåendet med . har operan ävenfått ett utvecklingsbidrag om 400 000kronor för att skapa ett arrangörsnäti är med hänvisning till detanförda inte berett att föreslå attriksdagen ska göra ett uttalande omökade framtida resurser tillGöteborgsoperan. Motion Kr346 (s)avstyrks.Utskottet övergår nu till att behandlamotionsförslagen om den framtidaresurstilldelningen till länsmusiken iKalmar län.Enligt regleringsbrevet för 2004utbetalas medlen för länsmusik-respektive orkesterverksamhet tilllandstingen eller regionförbunden. bidragsredovisning för2004 framgår att iKalmar län tilldelats 6 315 000 kronorför länsmusiken i verksamhetsbidragoch iutvecklingsbidrag. förkammarorkestern är en egen resultatenhetinom läns musikstiftelse föratt markera en ekonomisk gränsdragningmellan orkestern ochlänsmusikverksamheten.Utskottet vill understryka att detankommer på att inom denmedelsram som avsatts för ändamåletväga olika länsmusikorganisationersbehov mot varandra och vid behov göraomprioriteringar som anses nödvändiga.Enligt vad utskottet har inhämtat harKulturrådet för både 2003 och 2004gjort en viss uppräkning avverksamhetsbidraget till stiftelsenutöver pris- och löneomräknin[18]g (ca500 och ca 300 000kronor ).Utskottet är inte berett att - sombegärs i motion N238 (kd) - föreslåatt ska besluta attomfördela medlen inom anslaget förregionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner (anslag 28:6).Utskottet anser inte heller att det ärmotiverat att föreslå någon annanomfördelning inom utgiftsområdet.Slutligen vill utskottet tilläggaatt i etttillkännagivande för regeringenbegärde att en orkesteröversyn skullegenomföras. Regeringen har nyligenuppdragit åt en särskild utredare attgöra en översyn av de professionellaorkestrarna i landet. I uppdragetingår att utredaren ska analyseraorkestrarnas regionala verksamhetliksom den övriga regionalamusikverksamheten (dir. 2004:116).Därmed kan utskottet konstatera attäven länsmusikverksamheten i sinhelhet kommer att belysas relativtsnart.Sammanfattningsvis avstyrkerutskottet motionerna Kr278 (s) ochN238 (kd) yrkande 4.7.4 Bibliotek, litteratur ochkulturtidskrifterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrkermotionsförslag med begäran om attregeringen ska utarbeta enproposition om etthandlingsprogram för svenskaspråket.Jämför reservation 12 (m).MotionenMotionärerna bakom motion Kr210 (m) föreslåratt ska göra etttillkännagivande om att regeringen skautarbeta en proposition om etthandlingsprogram för svenska språket,baserad på språkutredningensbetänkande Mål i mun. Betänkandetöverlämnades till regeringen i april2002.Utskottets ställningstagandeMed anledning av ett tillkännagivande frånriksdagen tillkalladeregeringen enparlamentarisk kommitté med uppdragatt lägga fram ett förslag tillhandlingsprogram för det svenskaspråket. Kommittén redovisade i mars2002 sitt uppdrag i betänkandet Mål imun (SOU 2002:27). Betänkandet hardärefter remitterats.Utskottet noterar att regeringen ibudgetpropositionen (utg.omr. 17 s.28) meddelat att flera departement ochpolitikområden har en viktig roll idet språkpolitiska arbetet. Av denanledningen tillsatte regeringen underhösten 2003 en arbetsgrupp iRegeringskansliet med uppgift attutveckla en samlad svenskspråkpolitik. Beredning av förslagen ibetänkandet pågår. Regeringen avseratt återkomma till i fråganunder 2005.Enligt utskottets mening börregeringens beredningsarbete avvaktas.Motion Kr210 (m) bör således avslås avriksdagen.7.5 Bild och form samtkonsthantverkUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner omett uttalande om mötesplatser förform och design samt vikten avform och design.Jämför reservationerna 13 (m) och14 (m).MotionernaI motionerna Kr233 och Kr254 framhållerModerata samlingspartiet att form ochdesign får en ökad betydelse närutbudet av produkter är stort och iviss mån likartat. Form och design ärett viktigt konkurrensmedel som kanvara ett strategiskt verktyg för ettföretags framgång på marknaden.Forskningen kring designområdetbehöver få bättre möjligheter, ochkonsthantverkets, formgivningens ochindustridesignens historia liksom densamtida designen behöver bådedokumenteras och analyseras. Vidaresägs i motionen att hemslöjden,hantverksarvet och designen bör gesökad betydelse, arkitektur- ochdesignutbildningar behöver reformerassamt aktiva inom hantverksyrkenbehöver erbjudas vidareutbildning omnya material m.m. (mot. Kr233 yrkande19, Kr254 yrkande 1).Partiet anser vidare att vidbildande av mötesplatser för form ochdesign är det viktigt att ta till varaden kompetens som redan finns på flerahåll i landet. Som exempel nämnsRöhsska museet i ,, som kan fåansvar för olika områden (mot. Kr233yrkande 20, Kr254 yrkande 4).I motion Kr206 av ()föreslås att resurser tillförs så kan bygga upp två regionalamötesplatser för form och design ivästra med bas hos Röhsskamuseet i och iBorås.UtskottetUtskottet har i betänkande 2003/04:KrU3 medanledning av regeringens skrivelse2002/03:129 Arkitektur, form ochdesign tagit ställning tillmotionsyrkanden med motsvarandeinnehåll som behandlas. Utskottetskrev då att det med hänvisning tillde mål för den statliga arkitektur-,form- och designpolitiken somriksdagen enhälligt beslutade om 1998och på grundval av regeringensredovisning av insatser inom områdetsom redovisades i skrivelsen inteförelåg något behov av ett uttalandemed anledning av motionsyrkandena.Utskottet ser ingen anledning attredan nu ompröva den bedömningen ochavstyrker således motionerna Kr233 (m)yrkande 19 och Kr254 (m) yrkande 1.I nämnda betänkande tog utskottetäven upp yrkanden om nya stöd tillmötesplatser för form och design.Utskottet redovisade där de olika stödsom anvisas inom utgiftsområde 17 tillverksamheter inom form och design.Särskilt nämndes det nätverksansvarför konsthantverk och formgivning somtilldelats i bakgrund av detta avstyrkteutskottet de då aktuellamotionsyrkandena. Utskottet ser intenågon anledning till att ompröva dennabedömning utan avstyrker motionernaKr206 (m), Kr233 (m) yrkande 20 ochKr254 (m) yrkande 4.7.6 ArkivfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner omSvensk arkivinformation ochOrdbok över dialekter.Jämför reservationerna 15 (kd, c)och 16 (c).MotionernaI motionerna Kr362 (yrkande 6) av GunillaTjernberg m.fl. (kd) och Kr303 av LarsLindén (kd) lyfts frågan om långsiktigfinansiering av svensk arkivin-formation (SVAR) fram. Motionärernamenar att verksamheten hotas på grundav bristfällig finansiering. Det ärenligt motionerna mycket viktigt attregeringen skyndsamt återkommer tillriksdagen med ett förslag om hurfinansieringen av verksamheten skalösas.I motion Kr307 av (båda c) och ien under förra väckt motion2003/04:Kr242 av samma motionärerbegärs att finansieringen av Ordboköver dialekter skyndsamtlöses. Motionärerna menar attverksamheten är hotad och att ettomistligt kulturarv därmed kanförskingras.UtskottetSom utskottet tidigare redovisat planerarregeringen att till lämna enskrivelse med anledning avArkivutredningens betänkande Arkiv föralla - nu och (SOU2002:78). Utskottet anser attregeringens ställningstagande böravvaktas innan rikdagen tar ställningtill frågan om finansieringen avSvensk arkivinformations verksamhet.Motionerna Kr362 (kd) yrkande 6 ochKr303 (kd) avstyrks därmed.Vad gäller vill utskottet påminna omatt anslaget till som ansvarar förprojektet föreslås ökas med 1 miljonkronor . Anslaget har även desenaste åren haft förstärkningar avengångskaraktär. I avsnitt 3 (anslag28:3) i betänkandet återger utskottetäven ett svar från t.f. kulturministerPär Nuder på en skriftlig fråga frånLennart Kollmats (fp) om överSveriges dialekter. Utskottetavstyrker därmed motionerna Kr307 (c)och 2003/04:Kr242 (c).7.7 Museer och utställningar7.7.1 Stöd till Museum AnnaNordlander och Children''''''''''''''''s museumUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionerom statligt stöd till Museum AnnaNordlander respektive Children''''''''''''''''smuseum.MotionernaI motion Kr216 erinrar m.fl.(mp) om att Museum iSkellefteå har ett starktkommunalt och regionalt stöd. Detbehöver stärkas med ett nationellt,statligt engagemang anser motionärernaoch föreslår att ska göraett uttalande av denna innebörd.Motionärerna framhåller att museet,som invigdes , finansieras medbidrag från kommun,läns lansting ochLänsstyrelsen i län.Ekonomiskt stöd har också kommit frånStiftelsen ochSparbanksfonden Norrland.Sofia () föreslår i motionKr222 att ska uttala sig förett nationellt anslag tillverksamheten vid Children''''''''''''''''s museum iHallsberg. Detta museum startades 2003och bygger på idéer från . Museetär ett upplevelsecentrum för barnmellan ett och , och liknandemuseer finns enligt motionären påmånga platser runt om i världen. Det iHallsberg är dock det enda iSkandinavien.UtskottetRiksdagen har återkommandebehandlat olika motionsförslag somsyftat till att lyfta fram Museum AnnaNordlander i . Samtligadessa motionsförslag har avstyrkts avutskottet. Senast skedde det i sambandmed behandlingen av regeringensbudgetförslag (bet.2003/04:KrU1, s. 26).