bet · GR01UBU13 · 2004-09-09 00:00:00 — I motion 2003/04:Ub498 yrkande 37hävdar att samhället har intagiten mer drogliberal inställning och anser attskolorna måste ta ett större ansvar och förbättrasin ANT-undervisning.Folkpartiet begär i motion 2003/04:Ub367 yrkande21 att regeringen lägger fram förslag till ändringav läroplanen för de frivilliga skolformerna så attmål anges för sex- och samlevnadsundervisning.Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla förmöjligheten att avsätta resurser, formulera mål fördet lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub498yrkande 18 att sex- och samlevnadsundervisningengörs obligatorisk eftersom det är viktigt attgymnasieskolan hjälper eleverna att bearbeta frågorsom rör samlevnad.I fyra motioner yrkas att körkortsutbildning skallerbjudas inom gymnasieskolan. I motion 2003/04:T469(c) yrkande 2 framhåller motionärerna att allaelever behöver goda kunskaper i gällandetrafikregler och trafiklagar, och i motion2003/04:Ub481 (s) hävdas att körkortsutbildningskulle ge ett mer trafiksäkert samhälle därnollvisionen lättare kan uppnås. I motion2003/04:Ub310 (s) framhåller motionären att deekonomiska hindren för att ta körkort i längden kanleda till ökad ungdomsarbetslöshet, orättvisa ochsocial segregering, och i motion 2003/04:Ub492 (s)hävdas att det hör till allmänbildningen att kunnaköra bil och att ha goda trafiksäkerhetskunskaper,och av rättviseskäl bör därför förberedandeteoretisk körkortsutbildning införas som ettfrivilligt tillval i gymnasieskolan.I motion 2003/04:Ub457 (c) yrkande 2 föreslårmotionärerna att konsumentkunskap skall varaobligatoriskt i gymnasieskolan eftersom det skullege alla ungdomar möjlighet att skaffa sig kunskapför den dagliga livsföringen. Också i motion2003/04:L283 (s) yrkande 2 framhålls behovet avkonsumentkunskap och privatekonomi. I motion2003/04:Ub336 (s) menar motionären att utbildning iprivatekonomi behövs för att skapa förutsättningarför en sund privatekonomi genom att rusta ungamänniskor mot den intensiva marknadsföringen ochminska risken för att eleverna begår misstag somleder till betalningsanmärkningar. Behovet av kurseri kvinno- och migrationshistoria understryks imotion 2003/04:Ub376 (s). Motionärerna menar att medtanke på de negativa tendenser som finns på vissaskolor i förhållande till unga flickor ochinvandrare måste denna undervisning förbättrasväsentligt.Kristdemokraterna föreslår i motionerna2003/04:Ub10 yrkande 18 och 2003/04:Ub498 yrkande 10att särskilda insatser bör göras i gymnasieskolanför att upplysa om kommunismens illdåd motmänskligheten eftersom allför få ungdomar kännertill dessa brott. I motion 2003/04:Ub387 (fp)yrkande 1 föreslås att regeringen skyndsamt startaren informationskampanj på gymnasieskolorna iNorrbottens län avseende sexhandel och desskonsekvenser.I motion 2003/04:Ub498 yrkande 38 begärKristdemokraterna ett tillkännagivande tillregeringen där rätten till modersmålsundervisning igymnasieskolan fastställs. Det finns möjlighet attläsa modersmål även i gymnasiet men eftersomrättigheten är begränsad till att gälla har de flesta inte längre rätt tillmodersmålsundervisning i gymnasiet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.I läroplanen för gymnasieskolan (Lpf 94) betonasrektors ansvar för skolans resultat för vissautpekade områden. Bland annat ansvarar rektor föratt eleverna får kunskaper om sex och samlevnad samtom riskerna med tobak, alkohol, narkotika och andradroger. Efter att 1999 genomfört enkvalitetsgranskning av undervisningen om tobak,alkohol och andra droger som visade på flera bristerhar gjort ett material riktat till rektorför att inspirera och stödja skolans arbete medgrundläggande värden och de ämnesövergripandekunskapsområdena. Vidare stöder Myndigheten förskolutveckling, i samverkan med ,och Mobiliseringen mot narkotika,skolorna i deras verksamhet med att informera omalkohol och narkotika. Vidare har en proposition sombl.a. tar upp frågor som rör insatserna i skolan somstärker hälsofrämjande skolutveckling och förebyggeralkohol- och narkotikamissbruk överlämnats tillriksdagen (Alkoholpolitiska frågor, prop.2003/04:161).Utifrån den kvalitetsgranskning om sex- ochsamlevnadsundervisning som genomförde1999 utarbetades ett särskilt material Min uppgiftär att knyta ihop det riktat till rektorer för attinspirera och stödja skolans arbete i dessa frågor.Verket har vidare tillsammans med bl.a.Folkhälsoinstitutet genomfört en nationell konferensom sex och samlevnad som ett led i skolpersonalenskompetensutveckling. Inom Myndigheten förskolutveckling har elva experter varit anställdaunder 2003 för att föra ut kunskaper om sambandenmellan hälsa, lärande och trygghet enligt tankarna ipropositionen Hälsa lärande och trygghet (prop.2001/02:14, bet. 2001/02:UbU6).Utskottet konstaterar att Skollagskommitténbehandlar frågor om rektors roll och uppgifter ochatt kommittén bl.a. föreslår vissa förtydliganden iskollagen i det avseendet. Den särskilda utredning(dir. 2003:36 och 2004:66) som den 30 november 2004skall redovisa en kartläggning och utvärdering avskolans ledningsstruktur kan också nämnas isammanhanget. Utskottet anser att beredningsarbetetbör avvaktas.Utskottet har haftatt behandla motionsyrkanden om trafik- ochkörkortsutbildning. Utskottet har föreslagit attriksdagen avslår sådana yrkanden då det inteankommer på att fatta beslut i dessafrågor. Utskottet har ingen annan uppfattning nu.För det fall att en gymnasieskola önskar erbjudaeleverna undervisning i körkortsteori är det möjligtatt anordna detta som en lokal kurs. Vad gälleryrkandena om konsumentkunskap och utbildning iprivatekonomi bör bli ett obligatoriskt ämne igymnasieskolan menar utskottet, som framförtstidigare i detta betänkande, att det inte finnsutrymme för ytterligare obligatoriska ämnen igymnasieskolan.Vad gäller yrkandena om särskilda insatser för attinformera om historiska skeenden och om vissasamhällsfrågor menar utskottet att adekvat sådanundervisning kan ges inom de samhällsorienterandeämnena. Utskottet erinrar också om att historiaföreslås bli ett nytt kärnämne.Vad slutligen gäller tidsbegränsningen av rättentill modersmålsundervisning menar utskottet attdetta främst är en fråga för regeringen då dettaregleras i gymnasieförordningen. Om eleven har ettsärskilt behov av modersmålsundervisning har haneller hon enligt gällande bestämmelser, rätt tillsådan under en längre tid.Övriga yrkandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden avseendeomyndig elevs frånvaro, behov av särskiltstöd, profilskolor, rektors roll ochskolledar utbildningen, studier utomlandssamt skollunch.Jämför reservationerna 84 (kd), 85 (m, fp,kd, c), 86 (kd), 87 (fp), 88 (fp, kd, c), 89(kd) och 90 (fp).MotionerKristdemokraterna föreslår i motionerna 2003/04:Ub10yrkande 43 och 2003/04:Ub498 yrkande 34 attföräldrar skall underrättas vid omyndig elevsfrånvaro i gymnasieskolan. I motion 2003/04:Ub498yrkande 32 understryker attelevernas behov av särskilt stöd skall tillgodoses.Gymnasieskolorna behöver bli bättre på atttillgodose elevernas lagliga rätt att erhållasärskilt stöd. I samma motion yrkande 33 framhållerKristdemokraterna också elevvårdens betydelse ochatt psykiskt och fysiskt välbefinnande är avavgörande betydelse för lärandet. Elevvården bör fåstörre möjligheter att arbeta med förebyggandehälsovård.Folkpartiet framhåller i motion 2003/04:367 attskolor måste kunna ges en attraktiv profil för attdra till sig elever från andra områden ännärområdet. Profilskolor bör inrättas ochgymnasieskolor i utsatta områden få extra resurser(yrkande 34). De valbara kurserna bör få användasför att ge en skola en viss profil (yrkande 35)genom att en kurs skall kunna återkomma i allakurspaket.Kristdemokraterna framställer ett antal yrkandensom behandlar skolledarna. I motion 2003/04:Ub498yrkande 20 begärs ett tillkännagivande tillregeringen att rektorns roll som pedagogisk ledarebör stärkas. menar att det ärviktigt rektorn har en pedagogisk utbildning menockså goda ledaregenskaper så att han eller hon kanvara ledare för såväl skolans pedagogiska somadministrativa verksamhet. I samma motion yrkande 21föreslår att rektorsrollenytterligare bör utvecklas och attskolledareutbildningen bör ses över i detta syftesamt i yrkande 22 att en rektor som anställs igymnasieskolan bör ha erlagt rektorsexamen.Folkpartiet menar i motion 3003/04:Ub367 yrkande30 att möjligheten för gymnasieelever att studerautomlands bör förbättras och att skolan har ettansvar för att möta den nya mer internationaliseradetidens skiftande behov. Avgiftsfri skollunch yrkas itvå motioner. I motion 2003/04:Ub407 (s) menarmotionären att avgiftsfri skollunch är en viktig delav undervisningen och en förutsättning för att klaraskolan med godkänt resultat. Regeringen bör därförse över hur stor andel kommuner som har avgift påskolmat och se över om det är möjligt att införa enlagstadgad skyldighet för kommunerna att erbjudaavgiftsfri skolmat. I motion 2003/04:Ub449 (s)hävdas att fri skollunch är en välfärdsfråga och attregeringen därför bör verka för att skolmaten även iframtiden skall vara gratis för elever i grund- ochgymnasieskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.I läroplanen för gymnasieskolan (Lpf 94)föreskrivs bl.a. att läraren i gymnasieskolan skallsamverka med hemmen och informera om elevernasskolsituation och kunskapsutveckling. Rektor harockså ett särskilt ansvar för att föräldrarna fårinsyn i elevernas skolgång. Vårdnadshavarna harockså rätt att delta i de utvecklingssamtal somskall hållas minst en gång per termin. uppfattning föreligger således redan eninformationsskyldighet från skolans sida.Skollagskommittén föreslår att det utöver dettagenerella åliggande i skollagen skall införas enuttrycklig skyldighet för skolan att informera enelevs föräldrar om eleven är frånvarande i sådanutsträckning att det kan påverka rätten tillstudiehjälp. Förslaget bereds inomRegeringskansliet.Elevers rätt till särskilda stödinsatser reglerasi 8 kap. gymnasieförordningen. Där stadgas att enelev skall ges stödundervisning om det kan befarasatt eleven inte kommer att nå de kunskapsmål somanges i kursplanerna eller om eleven av andra skälbehöver särskilt stöd. Om det framkommer att en elevbehöver särskilda stödåtgärder skall rektorn se tillatt ett åtgärdsprogram utarbetas. Eleven och, omeleven inte fyllt , elevens vårdnadshavareskall ges möjlighet att delta vid utarbetandet avprogrammet. Utskottet understryker att det ärviktigt att varje elev får den hjälp och det stödsom är nödvändigt för att klara målen i skolan ochför att få en bra lärandemiljö. I betänkandet Hälsa,lärande och trygghet (bet. 2001/02:UbU6) menadeutskottet att den förebyggande och hälsofrämjandeinriktning som det nya verksamhetsområdet elevhälsakommer att få leder till att de elever som är ibehov av särskilt stöd uppmärksammas tidigare och ihögre utsträckning får sina behov tillgodosedda.Utskottet framhöll också att den satsning somriksdagen beslutat om för att öka personaltätheten iskolan också kommer att påverka elevhälsans områdepositivt genom att fler vuxna i skolan av olikakategorier förbättrar möjligheterna att identifieraoch vidta åtgärder för att hjälpa de elever som är ibehov av särskilt stöd. Utskottet har medtillfredsställelse erfarit att många kommuner valtatt använda delar av de nya resurser som anslagitstill fler vuxna i skolan, till elevhälsa. Det harhandlat om såväl ytterligare specialpedagoger ochskolsköterskor som t.ex. skolkuratorer ochpsykologer. behandlar frågor omelevvård, elevers rätt till särskilt stöd,utvecklingssamtal och individuellautvecklingsplaner. Bland annat föreslås att det nyaverksamhetsområdet elevhälsa införs i skollagen. Ielevhälsan skall enligt kommitténs förslag ingåomvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala ochspecialpedagogiska insatser. Utskottet anser attregeringens beredning av lämnade utredningsförslagbör avvaktas.Utskottet har tidigare (senast i bet.2002/03:UbU16) pekat på att det redan finnsmöjligheter för skolor att profilera sig samtkommunens ansvar att fördela medel efter elevernasolika behov.När det gäller frågan om rektorns roll konstaterarutskottet att en särskild utredning är tillsatt somskall göra en översyn av skolans ledningsstruktur(dir. 2003:36 och 2004:66). Frågan omrektors roll och uppgifter behandlas iSkollagskommitténs betänkande och utskottet anseratt beredningen av kommitténs förslag, liksomresultatet av översynen av ledningsstrukturen iskolan, bör avvaktas.Som utskottet påpekat tidigare, senast ibetänkandet 2002/03:UbU16, finns redan i dagmöjligheter till olika former av utlandsstudier och-praktik. Internationella programkontoret förutbildningsområdet spelar en viktig roll i arbetetmed att informera om t.ex. EU-program riktade tillgymnasieungdomar.Att tillhandahålla skollunch i gymnasieskolan ärinte, till skillnad från i , en lagfästskyldighet för kommunerna. Utskottet anser attberedningen av förslag böravvaktas då ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun behandlas i betänkandet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Linjer i gymnasieskolan (punkt 1) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub12 yrkande 1.StällningstagandeDet stora problemet i dagens gymnasieskola är attden har organiserats med utgångspunkten att allaelever, oavsett om de vill bli frisörer ellerläkare, skall läsa samma kurser i matematik,naturkunskap, engelska osv. Detta har gjort attämnena splittrats i små kurser som varkentillfredsställer den blivande läkarens eller denblivande frisörens behov. Dagens extremtkursutformade gymnasieskola behöver förändras, såatt eleverna i stället kan välja mellan tydligautbildningspaket - linjer. Linjerna skall byggas uppav ämnen som läses och som varierartill omfattning och innehåll, beroende på vilkenutbildningslinje eleven valt.2. Kvalitetssäkring av skolor (punkt 2) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 29.StällningstagandeHela skolan - oavsett vilka kurser den har ellervilken huvudman som driver den - måste bli föremålför en större kvalitetssäkring än . är en god början, menkvalitetsgranskning måste ske oftare och meringående än i dag.3. Skolans värdegrund (punkt 3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkandena 30 och 31 samt2003/04:Ub498 yrkande 1.StällningstagandeJag är kritisk till att ingenting nämns ipropositionen om skolans värdegrund. Ett störreengagemang behövs i välfärdsfrågorna eftersom entydlig värdegrund är avgörande för att trygghet ocharbetsro skall råda i skolan. Jag anser att ettaktivt värdegrundsarbete måste initieras igymnasieskolan. Att arbeta med värdegrunden på ettmedvetet sätt är så viktigt och grundläggande församhället att varje gymnasieskola i sinkvalitetsredovisning bör redogöra för hur arbetetgår till. Inte heller presenteras några åtgärder ipropositionen som kan innebära en förstärkning avmobbningsarbetet i gymnasieskolan. En förutsättningför ett framgångsrikt arbete mot mobbning är ettgenomtänkt arbete med värdegrundsfrågorna.4. Arbetsro i skolan (punkt 4) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 34.StällningstagandeDet måste vara självklart att elever, lärare ochannan personal i skolan bemöter varandra med respektoch tillit och att varje individ känner sig sedd ochuppskattad. Skolan skall ha gemensamma regler ochförhållningssätt, annars uppstår lätt kaos. Reglernabör vara nedskrivna, liksom vilka sanktioner somfinns om reglerna bryts. Därför är det viktigt meden gemensam värdegrund men också att vuxenvärldenreagerar mot oacceptabla beteenden.5. Utveckling av kunskapssynen (punkt 5)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 9 och2003/04:Ub498 yrkande 2.StällningstagandeKristdemokraterna efterlyser ett paradigmskifte närdet gäller synen på utbildning. Den mest centralauppgiften för gymnasieskolan måste vara att geeleverna de kunskaper de behöver för livet. Dåbehövs en insikt om att kunskap är ettmångfasetterat begrepp. I läroplanen förgymnasieskolan definieras kunskap övergripande såsomfakta, förståelse, förtrogenhet och färdighet. Dennakunskapssyn behöver utvecklas ännu mer i skolansalla ämnen. På så sätt stimuleras elevernasutveckling mer än i en statisk faktafixerad skola.Människan, inte institutionerna, måste stå icentrum.6. Individuell kunskapsrätt (punkt 6) - m, cav (), (), TobiasBillström (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub11 yrkande 1.StällningstagandeGrundskolan måste ge en bra grund för den fortsattautbildningen och inte skjuta över sina misslyckandenpå gymnasieskolan. Skolan måste utgå frånkunskapsmålen snarare än antalet år i skolan. Istället för att skicka en elev vidare iskolsystemet, vare sig eleven har nått kunskapsmåleneller ej har kommunen och skolan ett åtagande sominte är avklarat förrän eleven nått kunskapsmålen.Skolplikten bör därför ändras till att bli enindividuell kunskapsrätt.7. Flexibel skolstart (punkt 7) - m, cav (), (), TobiasBillström (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub11 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att flexibel skolstart bör införas. Enflexibel skolstart skulle innebära att vi går fråndagens fyrkantiga skola, där elevernas ålder styrmer än den kunskaps- och mognadsnivå som de finnersig på, till en verkligt individanpassad skola.Eleverna måste ges möjlighet att börjaförskoleklass, grundskola och gymnasieskola vid flertidpunkter än höstterminen. Det öppnar för vissaelever att kunna gå snabbare fram medan andra gesmöjlighet att ta på sig.8. Utbildningsgaranti (punkt 8) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub11 yrkande 15 och2003/04:Ub391 yrkande 6.StällningstagandeDet bör införas en garanterad rättighet, enutbildningsgaranti, för elever som påbörjar sinagymnasiestudier att fullföljautbildningen . Detta skulle ökamöjligheterna för fler att få en godkändgymnasieutbildning. bör man kunnagenomföra utbildningen i sin egen takt, varvat medarbete.9. Samarbete mellan skola och högskola(punkt 9) - fp, kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkandena 36 och 39 samt2003/04:Ub498 yrkande 28.StällningstagandeSamarbetet mellan grundskolan- och gymnasieskolansamt gymnasieskolan och högskolan behöver utvecklas.Det får inte vara en alltför stor kontrast mellanskolformerna. En gemensam utgångspunkt i elevensbästa krävs så att nödvändig information kan förasöver och samverkan underlättas. Det är angeläget attgenom t.ex. gemensam kompetensutveckling skapakontaktytor mellan lärare verksamma i de bådaskolformerna, så att klyftor kan överbryggas.Studie- och yrkesvägledare är en viktig länk iarbetet med att överbrygga klyftorna mellan olikautbildningsnivåer. Vi anser att regeringen böråterkomma med förslag om samverkan mellan de olikanivåerna för att underlätta för eleverna att fåsammanhang och överblick över sin utbildning. Det ärockså viktigt att lärarnas möjligheter tillforskning förbättras. Kontakter mellan forskare ochpersonal måste stimuleras.10.Ansvarskontrakt (punkt 10) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 32 och2003/04:Ub498 yrkande 25.StällningstagandeFör att eleverna skall lyckas i skolan krävsinsatser från eleven, skolan och hemmen. Det är ettdelat ansvar där alla parter måste hjälpas åt föratt främja den enskilde elevens kunskapsmässiga,sociala och individuella utveckling. Det gemensammaansvaret och vilka delar som konkret åliggerrespektive part bör utformas i en skriftlig ochårlig överenskommelse, ett ansvarskontrakt. Näreleven blivit myndig skall kontraktet signeras aveleven och skolan.11.Individuella studieplaner (punkt 12) - kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 33,2003/04:Ub11 yrkande 5 och2003/04:Ub391 yrkande 2.StällningstagandeDet är viktigt att individuella studieplanerupprättas för varje elev. Det finns kravpå att varje elev skall ha en individuellstudieplan, men det har visat sig att skolorna intealltid lever upp till detta. bör få iuppdrag att se till att skolorna följer de uppsattareglerna om att alla skall ha en individuellstudieplan.12.Jämställdhet (punkt 13) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub11 yrkande 14 och2003/04:Ub12 yrkande 10.StällningstagandeDet är nedslående att regeringen i sin propositioninte tar upp frågan om jämställdheten i gymnasiet. val av utbildningsvägar är elever styrda avtraditionella könsroller och de bemöts också olikaav personal och andra elever beroende på vilket könde tillhör. Det är därför viktigt att lärare ochandra personalgrupper reflekterar över sitt beteendemot pojkar respektive flickor och stimulerar dem attvälja utifrån individuellt intresse och inte utifrånstereotypa könsrollsmönster. Lärarutbildningen haren nyckelroll för att främja en sådan utveckling ochdet är också viktigt att i utvärderingaroch tillsyn beaktar genusfrågor. Regeringen börsnarast återkomma med konkreta förslag på hurgymnasieskolan skall bli mer jämställd.13. Snedrekrytering (punkt 14) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen.