bet · GR01UBU3 · 2004-02-19 00:00:00 — För mångautbildningar sker detta bäst på den institution somockså handhar utbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utredningen om reglerna för tillträde tillgrundläggande högskoleutbildning skall lägga framsina förslag (dir. 2003:38 och 107).Riksdagen bör avvakta utredningens förslag ochregeringens beredning av ärendet.Med anledning av yrkande om sänktaförkunskapskrav vill utskottet nämna att de avHögskoleverket fastställda förkunskapskraven i fysikoch matematik till läkarutbildning ochcivilingenjörsutbildning inte har ändrats sedanstandardbehörigheterna fastställdes år 1996.Frågor om urval till högskoleutbildning tas upp isju motioner.Moderata samlingspartiet begär i motion2003/04:Ub276 yrkande 8 ett tillkännagivande omproblemen med intagningssystem till högre utbildningsom missgynnar relevant kunskapsinhämtning och ledertill taktikval.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub367yrkande 9 att betyg skall viktas vid antagningentill högskolan beroende på vilken betydelse de olikakurserna har för högskolestudierna. Samma förslaglägger fram i motion 2003/04:Ub415yrkande 4. I denna motion (yrkande 1) skriverpartiet att antagningen bör förändras så attövergången från gymnasieskolan underlättas. Olikakvotsystem gynnar olika grupper, men varje sådankvotering gör det alltid svårare för andra att få enhögskoleplats.Vänsterpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub247yrkande 2 att de som har fullgjort värnplikt skallfå tillgodoräkna sig 0,2 poäng på högskoleprovet förspecifik värnpliktserfarenhet. Motionärerna jämförmed värderingen av vanlig arbetslivserfarenhet, somaccepteras som merit vid antagningen till högskolan.Även motion 2003/04:Ub215 (m) tar upp meritvärdetav värnpliktstjänstgöring. Enligt motionären bör maninföra ett system som jämställervärnpliktstjänstgöring med studier vid antagningtill högre utbildning.I motion 2003/04:Ub240 (m) föreslås att begreppetarbetslivspoäng skall utvidgas (yrkande 1) och attförtroendevalda barn- och ungdomsledare,biståndsarbetare på ideell basis samt politisktförtroendevalda skall få arbetslivspoäng för sinainsatser (yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena, eftersom utredning pågår.Flera av de frågor som berörs i motionerna tillhördet som utredningen enligt direktiven skall överväga(dir. 2003:38).Huruvida värnpliktstjänstgöring skall ges ettspeciellt meritvärde, och i så fall på vilket sätt,bör inte avgöras förrän de allmänna grunderna förurval har blivit fastlagda. En möjlighet att fåmeritpoäng för s.k. föreningsmeriter har funnitsunder , men avskaffades sedandet visat sig mycket svårt att bedöma om åberopadföreningsverksamhet hade sådant ändamål och sådanomfattning att den skulle berättiga till poäng.Studenternas rättssäkerhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attinföra sanktionsmöjligheter mot lärosäten sominte efterlever lagen om likabehandling avstudenter i högskolan. bör inteuttala sig för införande av studentkontraktoch bör även avslå övriga yrkanden omstudenternas rättssäkerhet, eftersomregeringen bereder dessa frågor.Jämför reservationerna 18 (kd), 19 (c), 20(fp), 21 (kd) och 22 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenLagen om likabehandling av studenter i högskolan tasupp av i motion 2003/04:Ub499yrkande 11 och i motion 2003/04:Ub390yrkande 14. skriver att lagen ärtandlös när det gäller sanktionsmöjligheter motlärosäten som inte uppfyller dess krav. De vill atthögskolorna med tillsynsmyndighetens hjälp skall fåtillräckligt stöd för att leva upp till lagen.Centerpartiet begär att regeringen skall återkommamed förslag om hur sanktionsmöjligheter skallutformas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.En student som kränkts genom att en högskolaåsidosatt sin skyldighet att utreda och vidtaåtgärder mot trakasserier eller åsidosatt förbudenmot diskriminering eller repressalier mot studenter,skall få skadestånd av huvudmannen för högskolan,dvs. vid ett statligt lärosäte av staten. Dettaregleras i 13 § lagen om likabehandling av studenteri högskolan. I samma lag (16 §) är också föreskrivetatt , Ombudsmannen motetnisk diskriminering, Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning ochHandikappombudsmannen skall se till attlikabehandlingslagen följs och försöka förmåhögskolorna att frivilligt följa den.Likabehandlingslagen trädde i kraft den 1 mars 2002.Utskottet går över till yrkanden om studenternasrättssäkerhet i övrigt.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub414yrkande 10 ett studentkontrakt som ett medel för attskapa bättre skydd för studenterna. Kontraktet skallinnehålla principer för hur bl.a. rättning ochbetygssättning skall gå till. Studenten skall harätt att överklaga sitt betyg eller få sin uppsatsbedömd av någon annan. Kontraktet skall också betonastudenternas skyldigheter, inte minst att ägna tidoch kraft åt studierna. Det precisa innehållet ikontraktet skall kunna variera mellan lärosätena.Kristdemokraterna anser enligt motion2003/04:Ub516 yrkande 3 att det är mycket angelägetatt kvaliteten på högskolornas lokala regelverk blirföremål för genomgripande förslag och beslut. Närmånga av de centrala reglerna i högskoleförordningentogs bort vid högskolereform var tanken attdet i stället skulle komma en reglering på lokalnivå, men det har enligt motionärerna bara skett imycket liten utsträckning. Det är viktigt attlärosätena ser till att de lokala regelsystemen ärväl kända för både studenter och personal och attoreglerade områden regleras, heter det imotionen.Centerpartiet vill enligt motion 2003/04:Ub390 atthögskoleförordningen skall förtydligas för att säkrastudenternas rättssäkerhet. Regler som rörstudieuppehåll, antagning och rätt att genomgå provbör finnas där. Högskolorna bör vidare vara skyldigaatt dokumentera sin praxis och motivera sina beslutskriftligt, vilket också bör regleras ihögskoleförordningen (yrkande 13). Centerpartietanser också att studenters möjlighet att haoffentliga uppdrag är viktig. Studenter som harsådana uppdrag skall ges rätt att ta igenexamination och andra obligatoriska moment som dehar missat på grund av uppdraget, anser partiet(yrkande 8).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Ett antal förslag med syfte att förstärkastudenternas rättssäkerhet har lagts fram förregeringen av . Därtas bl.a. frågan om möjligheter att överklaga betygupp. Utskottet har inhämtat att förslagen beredsinom . bör inteföregripa denna beredning.Folkpartiets förslag om studentkontraktbehandlades av även . Utskottetnoterade då att motionärerna inte hade angivit vilkarättsverkningar som kontraktet var avsett att ha förstudenten eller för lärosätet (bet. 2002/03:UbU5 s.25). Det framgår inte heller av den nya motionen.KårobligatorietUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attkårobligatoriet skall avskaffas. Utskottetanser att kårobligatoriet inte strider motden grundlagsfästa föreningsfriheten och atten avveckling skulle medföra betydandekostnadsökningar för staten.Jämför reservation 23 (m, fp, kd, c, mp).BakgrundDet s.k. kårobligatoriet - av statsmakternaföreskriven skyldighet för studenter vid universitetoch högskolor att tillhöra särskildastudentsammanslutningar - har funnits under långtid. Konsistoriet vid beslutaderedan 1667 att studenterna där var skyldiga atttillhöra nation. infördesföreskrifter om skyldighet att tillhöra nation iuniversitetsstatuterna. Regleringen utvidgadessenare till att gälla även studentkårer ochfakultetsföreningar. Föreskrifterna om obligatorisktmedlemskap inom universitetsområdet reviderades isamband med en ny universitetsförordning 1964,varvid nationerna och studentkårerna frikoppladesfrån varandra.Den nu gällande högskolelagen (1992:1434) gerregeringen möjlighet att föreskriva skyldighet förstudenterna vid högskolorna att tillhöra särskildastudentsammanslutningar (4 kap. 4 §). finns i förordningen (1983:18) omstuderandekårer, nationer och studentföreningar viduniversitet och högskolor. Där föreskrivs att densom studerar vid en högskola skall vara medlem i denstuderandekår som finns vid högskolan (4 §). Enstuderandekår skall ha till ändamål att främjamedlemmarnas studier och vad som har sammanhang medstudierna (12 §).Studenterna vid och ärockså skyldiga att tillhöra en nation. VidStockholms och finnsskyldighet att även tillhöra studentförening förfakultet. Dessa skyldigheter gäller bara destudenter som läser vid utbildningar som fanns vidlärosätena före den1 och som då omfattades avobligatoriet.Studenter som går i utbildning som högskolananordnar på någon annan ort än högskoleorten harrätt till begränsat medlemskap i studentkåren.Detsamma gäller studenter som läser friståendekurser omfattande högst 9 poäng under en termin samtforskarstuderande som läser på mindre än halvtid.De obligatoriska studentsammanslutningarna harrätt att ta ut avgift av sina medlemmar.Studentkårerna fastställer själva sina stadgar, menhögskolestyrelsen skall fastställa stadgarna bl.a.när det gäller sammanslutningens ändamål, begränsatmedlemskap samt avgifterna. Högskolestyrelsen harrätt att undanröja beslut som uppenbart strider motkårens ändamål. För att högskolestyrelsen skallpröva ett sådant beslut fordras dock att minst entiondel av kårens medlemmar eller minst 100medlemmar begär det.Obligatoriefrågans tidigare behandlingÅtminstone fr.o.m. 1960-talet har frågan omkårobligatoriets berättigande varit föremål fördebatt, inte minst i studenternas egnaorganisationer. I väcktes motioner omutredning av obligatoriet både 1968 och 1970.Den senaste utredningen i frågan gjordes avKommittén för avveckling av kårobligatoriet - KAK. Idess betänkande Avveckling av den obligatoriskaanslutningen till studentkårer och nationer (SOU1994:47) redovisas följande om tidigare utredningar(s. 11):tillkallades i juli1970 och avgav 1973 sitt betänkandeStudentsammanslutningarnas verksamhet(1973:7-8). År 1973tillkallades obligatoriekommittén som redovisadesina överväganden i betänkandet (SOU 1976:14)Kårobligatorium? tillkalladeutbildningsministern obligatorieberedningen somutarbetade underlag för de delar ibudgetpropositionen 1978/79:100 bil. 12 somhandlade om obligatoriet. I början av 1989tillsattes obligatorieutredning som islutet av 1990 överlämnade sitt betänkande (SOU1990:105) Studenten och tvångsanslutningen. Vadhänder om obligatoriet försvinner? I december1992 delgavs universiteten, högskolorna ochstudentkårerna ett beredningsmaterial framtagetinom avuniversitetsdirektören : Avvecklingav kårobligatoriet. Detta material låg till grundför en hearing , till vilken bl.a.rektorerna för universiteten och högskolorna varinbjudna. Hearingen har dokumenterats i rapportenHearing om Resursberedningens betänkande (SOUl993:3) och PM om avvecklingen av kårobligatoriet(Ds 1993:9).Riksdagen beslutade godkänna vadregeringen hade förordat om att kårobligatorietskulle upphöra fr.o.m. (prop.1992/93:169, bet. UbU14, rskr. I september1993 beslutades direktiven för en utredning för attgenomföra beslut. Utredningen (KAK)redovisade sitt nämnda betänkande i mars 1994.Efter regeringsskiftet återkomregeringen till med förslag attobligatoriet skulle bibehållas (prop. 1994/95:96,bet. UbU5, rskr. Regeringen konstaterade attde obligatoriska studentsammanslutningarna intetillhör de sammanslutningar som omfattas av dennegativa föreningsfriheten. Systemet medkårobligatorium garanterade enligt regeringen attmånga nödvändiga och praktiska funktioner sköts påett beprövat och tillfredsställande sätt. Genom attkostnaden för detta sprids ut på samtliga studentergaranteras den enskilde studenten ett inflytande ochen god studiesocial miljö till en skälig kostnad.En avveckling av obligatoriet skulle, enligt vad somframgått av KAK:s betänkande, innebära merkostnaderför staten i storleksordningen 38 miljoner kronor.Riksdagen beslutade enligt regeringens förslag ochavslog motioner om att avvecklingsbeslutet skullestå fast.MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:Ub385 yrkande 7 att4 kap. 4 § högskolelagen skall avskaffas. I motion2003/04:Ub290 yrkande 9 föreslår attriksdagen av regeringen skall begära förslag ianslutning till ett avskaffande av kårobligatoriet.Moderaterna skriver att kårobligatoriet kan antas haen snedvridande effekt på konkurrensen mellanlandets olika lärosäten. Dessa behöver intelägga ned extra tid och kraft på att utveckla nyaformer för studentmedverkan och representation,heter det i motionen. Studenten är rättslös iförhållande till den lokala studentkåren, eftersomdet inte finns möjlighet att demonstrera sittmissnöje genom utträde. Obligatoriet är enligtModeraterna ett brott mot principen om frivillighetvad gäller sammanslutningar. I motion 2003/04:Ub206(m) skriver motionären att obligatoriet är heltoförenligt med allmänna demokratiska principer.Folkpartiet hävdar i motion 2003/04:Ub414 yrkande11 att obligatoriet utgör en kränkning av dengrundlagsfästa föreningsfriheten. Inte hellerargumentet att obligatoriet behövs för attstudentinflytandet skall säkras håller måttet enligtFolkpartiet.Kristdemokraterna anser likaså, enligt motion2003/04:Ub499 yrkande 7, att obligatoriet ärprincipiellt felaktigt och måste ersättas avfrivillighet. Ett slopat obligatorium innebär storaomställningar av kårernas verksamhet, bl.a. genomminskade ekonomiska resurser, och detta måste deenligt motionärerna få kompensation för. I motion2003/04:Ub236 (kd) skriver motionärerna attobligatoriet strider mot FN:s förklaring om demänskliga rättigheterna.Centerpartiet vill enligt motion 2003/04:Ub390yrkande 12 värna för-eningsfriheten och anserföljaktligen att kårobligatoriet skall avskaffas.Vid avskaffandet måste såväl denutbildningsbevakning och det studiesociala arbetestudentkårerna bedriver som studentinflytandettryggas, heter det i motionen.I motion 2003/04:Ub329 (mp) föreslår motionärernaatt obligatoriet skall avskaffas (yrkande 1). De hänvisar till den grundlagsfästaföreningsfriheten och anser att denna viktigaprincip bör gälla utan undantag. Regeringen börenligt motionärerna få i uppdrag att tillsammans medstudentkårerna ta fram konkreta förslag till hurstudenternas representation i högskolans organ ochden studiesociala verksamheten somstudentsammanslutningarna bedriver skall kunnagaranteras och fortsätta på ett bra sätt vid enövergång till frivillig anslutning (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.När regeringsformens nu gällande bestämmelser omgrundläggande fri- och rättigheter antogs avriksdagen, uttalade regeringen att bestämmelsen omnegativ föreningsfrihet inte berörde reglerna omkårobligatoriet, eftersom dessa inte kunde betraktassom åskådningssammanslutningar i paragrafens mening(prop. 1975/76:209, bet. KU 1975/76:56, rskr. 414).Konstitutionsutskottet anslöt sig till dennabedömning, som också hade gjorts av fri-och rättighetsutredning.Kårobligatoriets förenlighet med Europarådetskonvention angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna harockså prövats. avvisade i juli1977 ett klagomål från en studentsammanslutning somhade begärt men inte fått samma status som den avhögskolan erkända studentkåren. Kommissionenmotiverade sitt ställningstagande bl.a. med att deninte betraktade de obligatoriskastudentsammanslutningarna i somyrkessammanslutningar för att upprätthålla enprofessionell etik och försvara sina medlemmar vidtvister med utomstående, och inte heller somfackföreningar i bemärkelsen att de representerarstudenterna i arbetskonflikter med en arbetsgivare.I stället såg kommissionen studentkåren som en delav , och speciellt som ett sätt attformellt organisera studenternas deltagande iadministrerandet av . Studentkårernaföreföll kommissionen vara demokratiskt sammansattaoch studenterna var fria att ta avstånd från (freeto disagree with) politiska ställningstaganden somkåren kunde ha gjort. Kommissionen gjorde följandebedömning:"Concentrating all students of a university in oneassociation in the interest of the properadministration of the University is notunreasonable. "Enligt högskolelagen (1992:1434) skallverksamheten inom högskolorna avpassas så att en högkvalitet nås, såväl i utbildningen som i forskningenoch det konstnärliga utvecklingsarbetet.Kvalitetsarbetet är en gemensam angelägenhet förhögskolornas personal och studenter (1 kap. 4 §).Studenterna är enligt utskottets uppfattning inte iförsta hand en intressentgrupp som är avnämare avhögskolans verksamhet, utan i stället en integreraddel av lärosätet. Liksom lärarna vid en högskola harstudenterna där rätt att vara representerade i dessstyrelse. Studenterna har också rätt att vararepresenterade i alla andra beslutande och beredandeorgan inom högskolan vars verksamhet har betydelseför utbildningen och studenternas situation (3 kap.9 § högskoleförordningen, 1993:100). Studenternasföreträdare i högskolans olika organ utses normaltav studentkåren, i enlighet med 16 § förordningen(1983:18) om studerandekårer, nationer ochstudentföreningar vid universitet och högskolor.Sedan den senaste utredningen om kårobligatorietredovisades har studenternas roll inom lärosätenaytterligare förstärkts. Rätten till inflytande harutvidgats till att gälla rätt för studenterna attvara representerade även i lärosätenas beredandeorgan. Det system för systematiskkvalitetsutvärdering av ämnen och utbildningsprogramsom sattes i verket 2001 bygger på att studenternaaktivt deltar i bedömningarna.Sedan lång tid har också de obligatoriskastudentsammanslutningarna tagit ett stort ansvar förstudenternas sociala behov av olika slag. Vid de tvåäldsta universiteten har detta i stor utsträckningskett i nationerna. Nationerna i och Lundäger nationshus som är av stort kulturhistorisktvärde, och där de bedriver verksamhet som förändratsgenom åren men som är av stor betydelse för mångastudenter, särskilt de ungdomar som kommer tilluniversitetsorten från andra håll i landet. Deutredningar som genomförts under de senastedecennierna har alla visat att en avveckling av detobligatoriska medlemskapet - och därmed studenternasgemensamma finansiering av kårens och i vissa fallnationens verksamhet - kommer att kräva antingen attverksamheten radikalt minskas eller att medeltillförs utifrån. Den beräkning som gjordes av densenaste utredningen (SOU 1994:47) var att kostnadenför staten om lärosätena skulle ta över ansvaret föratt organisera valen av studentföreträdare ihögskoleorganen skulle bli cirka 5 miljoner kronor.De kostnader för studenternas utbildningsbevakningsom utredningen också ansåg att staten måste ta påsig beräknades till . Dessakostnadsuppskattningar gjordes sedan.En avveckling av det obligatoriska medlemskapetskulle också få stora konsekvenser försammanslutningarnas egendom i form av delsfastigheter (t.ex. nationshusen) dels premie- ochstipendiefonder. Obligatoriet är bl.a. enförutsättning för att kårernas och nationernasfastigheter är befriade från fastighetsskatt.Enligt förordningen (1983:18) skall en studentkårha till ändamål "att främja medlemmarnas studier ochvad som har sammanhang med studierna." På detta sättanges att studentkårerna skall arbeta medstudentinflytande och andra frågor som gerstudenterna bättre förutsättningar att bedrivastudier. Denna reglering tydliggör studentkårensställning som en demokratisk sammanslutning för allastudenter med en klart definierad uppgift.Regleringen av studentkårernas syfte är koppladtill ett överklagandeförfarande i två steg. Om entiondel av kårens medlemmar eller minst 100medlemmar överklagar ett beslut av en studentkår,kan högskolestyrelsen pröva beslutet.Högskolestyrelsens beslut får vidare överklagas . Därmed finns enordning för att upprätthålla att studentkårernasverksamhet skall stödja medlemmarnas studier.Regleringen av studentkårernas syfte tillsammansmed överklagandemöjligheten stärker studentkårernasmöjlighet att effektivt verka i studenternasintresse. Om det vid ett överklagande skulle visasig att bestämmelserna inte fyller den funktion somde är avsedda för och därmed studentkårernas syfteenligt förordningen inte skulle kunna värnas, bördet finnas en beredskap att se över reglerna.Utskottet finner det uppenbart att ett avskaffandeav kårobligatoriet inte kan ske utan att statenpåtar sig betydande ytterligare utgifter, eftersomen stor del av det som de obligatoriska kårerna,nationerna och fakultetsför-eningarna gör äromistliga bidrag till lärosätenas verksamhet. Detkan inte hävdas att obligatoriet strider motgrundlagen. Utskottet anser mot denna bakgrund attdet inte finns skäl att låta utreda hurobligatoriet skall kunna avvecklas somstudenternas representation i högskolans organgaranteras och den studiesociala verksamhet somstudentsammanslutningarna bedriver kan fortsätta påett bra sätt.Övriga studentfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om vadlärosätena skall göra för att förebyggaalkoholmissbruk bland studenterna, omnationella riktlinjer för Studenthälsan, omatt uppgifter om miniminivå av lärarledd tidskall ingå i kursplanerna, om att lärosätenaskall följa upp hur det går för studenternasamt om högskolepoäng för militär utbildning.Jämför reservationerna 24 (kd), 25 (kd) och26 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna tar i motion 2003/04:Ub516 uppfrågor om studenternas hälsa. I linje medlärosätenas ansvar att se till att studenterna hartillgång till hälsovård, särskilt förebyggandesådan, bör lärosätena utbilda faddrar och förebyggaalkoholmissbruk bland studenterna (yrkande 5). Detbehövs enligt också nationellariktlinjer för Studenthälsan, för att man skallkunna mäta behov och utnyttjande av Studenthälsan iett längre perspektiv (yrkande 6).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen godkände en nationellhandlingsplan för alkoholpolitiken (prop.2000/01:20, bet. SoU8, rskr. För att genomförahandlingsplanen har därefter en kommitté tillsatts(, dir. 2001:22). Denna har tilluppgift att samordna insatserna på nationell nivåför att förebygga alkoholskador och att i samspelmed kommuner och landsting stimulera insatserna påregional och lokal nivå. har knutittill sig en referensgrupp bestående av företrädareför högskoleledningar, studentkårer ochstudenthälsovårdsorgan. Kommittén skall verka underhela den tid som handlingsplanen omfattar, dvs.t.o.m. år 2005.Utskottet ser allvarligt på hög alkoholkonsumtionbland studenterna, men anser inte att det behövsbeslut på statsmaktsnivå om nationella riktlinjerför studenthälsovården.Högskolans resurser har enligt Kristdemokraternaurholkats i samband med utbyggnaden avgrundutbildningen, till skada för kvaliteten. Inuläget finns det inga garantier för att studenternakan erhålla adekvat stöd och handledning. I sinmotion 2003/04:Ub499 yrkande 9 föreslårKristdemokraterna att det i kursplanerna skall ingåuppgifter om garanterad miniminivå av lärarledd tid.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Högskoleverket genomför på uppdrag av regeringenett omfattande program för kvalitetsutvärdering.Under en period av , med början 2001,genomförs utvärderingar av all grundutbildning ochforskarutbildning inom högskolan.Centerpartiet skriver i motion 2003/04:Ub390 yrkande5 att lärosätena i större utsträckning än börfölja upp hur det går för studenterna underinledningen av studietiden och vid behov kanskeerbjuda studievägledning eller kurser istudieteknik. Enligt motionärerna är det barastudiemedelssystemet som sätter stopp för studentersom inte klarar kraven, medan det inte finns någonuppföljning av studenter som finansierar sinastudier på annat sätt.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det resurstilldelningssystem som tillämpas för dengrundläggande högskoleutbildningen sedan drygt tioår innebär bl.a. att det ligger i lärosätenasekonomiska intresse att studenterna klarar avstudierna. Detta är helt oberoende av om studenternahar studiemedel eller inte.