bet · GR01FÖU5 · 2004-03-09 00:00:00 — Försvarsmaktens förbandsutveckling - enuppföljning av försvarsbesluten och 2001 SammanfattningDetta är ett initiativärende. Enligt 3 kap. 7 §riksdagsordningen får ett utskott väcka förslag hosriksdagen i ett ämne som hör till dess beredningsområde(utskottsinitiativ).Utskottet har tagit initiativ till en uppföljning ochutvärdering av beslut omFörsvarsmaktens förbandsutveckling m.m. Mot bakgrund avslutsatserna av detta arbete föreslås att somsin mening ger regeringen till känna vilketbeslutsunderlag som bör redovisas för omFörsvarsmaktens förbandsutveckling m.m. Erfarenheternapekar på vikten av att ges förutsättningaratt fatta entydiga och klart formulerade beslut omFörsvarsmaktens successiva utveckling. Besluten behöverformuleras på ett sådant sätt att riksdagenkontinuerligt kan följa upp dem.I lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt införs den1 en bestämmelse i 3 kap. 12 § med innebördenatt en krigsplacering skall upphöra efter detsenaste tjänstgöringstillfället, om det inte finnssärskilda skäl för en förlängning. Utskottetkonstaterar att de förberedelser som borde skett förelagens ikraftträdande inte hinner komma till stånd.Utskottet anser att det är angeläget att personer sombibehåller sin kompetens, t.ex. genom internationelltjänst eller genom frivillig utbildning, kantillgodogöras. Ett administrativt system behöver därförutvecklas som gör detta möjligt. Därför bör denbestämmelsen träda i kraft först den 1 juli 2005.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Beslutsunderlag avseende Försvarsmaktensförbandsutveckling m.m.Riksdagen ger regeringen till känna som sin meningvad utskottet anfört om Försvarsmaktensförbandsutveckling m.m.2. Lag om ändring i lagen (1994:1809) omtotalförsvarspliktRiksdagen antar det av utskottet i bilaga 2 framlagdalagförslaget.Stockholm den 9 mars 2004På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: EskilErlandsson (c), (s), (),(), (), (),(), (), BerndtSköldestig (s), (), Britt-MarieLindkvist (s), (), (), PeterJonsson (s), (), () ochCarl-Axel Roslund (m).2003/04FöU5Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDetta är ett initiativärende.Enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen får ett utskottväcka förslag hos i ett ämne som hör tilldess beredningsområde (utskottsinitiativ). Ettutskottsinitiativ tas genom ett utskottsbetänkande.Enligt 4 kap. 16 § riksdagsordningen skall iutskottens beredning av ärendena ingå uppgiften attfölja upp och utvärdera riksdagsbeslut inom deämnesområden som för varje utskott anges i 4-6 §§ medtillhörande tilläggsbestämmelser.Mot den bakgrunden beslutade försvarsutskottet den 29april 2003 att tillsätta en arbetsgrupp inom utskottetför att följa upp och utvärdera Försvarsmaktensutbildnings-, förbandsomsättnings- ochberedskapssystem. Denna grupp har bestått av BerndtSköldestig (s), ordförande, (), Else-MarieLindgren (kd) och (). Utskottetsbeslut samt den promemoria som låg till grund förutskottets överväganden och beslut fogas till dettabetänkande i bilaga 1.Före detta föredraganden i försvarsutskottets kansli,, anställdes som särskild utredare iriksdagsförvaltningen (försvarsutskottet) för attbiträda gruppen och utskottet i detta arbete. Han harsuccessivt under arbetets gång informeratarbetsgruppen.Utskottet har genom en internutfrågning inhämtat upplysningar i ärendet genomföredragningar av överingenjör ,, ämnesråd ,Försvarsdepartementet, fil.dr ,Försvarshögskolan och Försvarsdepartementet samtöverbefälhavaren general , Försvarsmakten.BakgrundUtredningen överlämnade till utskottetsin ,förbandsutveckling, förbandsomsättning, beredskap ochoperativa förmåga - utvärdering av försvarsbesluten2000 och 2001. Man framhåller att de bådariksdagsbesluten i viktiga avseenden inte genomförts ienlighet med besluten och deras intentioner. Rapportenfinns publicerad i sin helhet i serien Utredningar frånriksdagen 2003/04:URD1.Även Försvarsberedningen pekar i sin - vilja och vägval (Ds 2003:34) i juni2003 på allvarliga brister i insatsorganisationen ochen tämligen dålig utvecklingsprognos.Liknande bedömningar gör i juni2003 i sin -granskning av planering och genomförande (RRV 2003:20).Riksdagens revisorer har dessutom genomfört engranskning av Försvarsmakten utifrån olika aspekter -Arbetsgivarpolitiken i försvaret (RR 14),Försvarsmaktens avveckling av överskottsmateriel (RR18) och Styrning av det militära försvaret (RR 19).Vidare pågår det inom Försvarsdepartementet ettsärskilt uppföljningsprojekt av försvarsbesluten.Mot bakgrund av dessa rapporter konstateradeförsvarsutskottet i betänkande2003/04:FöU1 Försvar och beredskap mot sårbarhet -att försvarsbesluten och 2001 tillföljd av de stora säkerhetspolitiska förändringarna harinneburit omfattande förändringar för Försvarsmakten.Invasionshotet skall inte längre vara grunden förförsvarsplaneringen. Betydelsen av försvarets medverkani internationell verksamhet har ökat.Krigsorganisationen har minskat kraftigt liksom antaletfredsförband. Den ekonomiska ramen har reducerats.Utskottet framhåller att utredaren i sin rapport harpekat på en rad omständigheter som gör att riksdagensbeslut om Försvarsmaktens utveckling fram till år 2004inte kommer att förverkligas på det sätt som riksdagenförutsatte vid tiden för besluten.Utskottet framhöll att det såg med stort allvar påden relativt samstämmiga bild som framträder i olikarapporter. Mot bakgrund av detta drog utskottetslutsatsen att målet för Försvarsmaktensförbandsutveckling m.m. fram i stora delarinte kommer att kunna förverkligas. Utskottet ansåg detdärför nödvändigt att fortsätta att granska de problemsom uppstått i genomförandet av försvarsbesluten. Denav utskottet initierade särskilda utredningen kommerdärvid att utgöra ett av flera viktiga underlag.Utskottet beslutade därför att återkomma i betänkandeunder i denna fråga.Utskottets övervägandenRapporter som berör Försvarsmaktensförbandsutveckling m.m.Utskottet vill inledningsvis sammanfatta innehållet inågra rapporter - vilka legat till grund för utskottetsställningstaganden - som lämnats ochsom från något skilda utgångspunkter berör hurFörsvarsmaktens utbildning, förbandsutveckling,förbandsomsättning, beredskap och operativa förmågaförverkligas jämfört med de överväganden och beslut somriksdagen gjorde respektive fattade och2001.1. Strategi för det oväntade - länken mellanföränderliga mål och militär ()samt Strategi för det oväntade 2 (februari 2004).2.3. Försvarets omstrukturering - granskning av planeringoch genomförande. (juni 2003).4.5. revisorers förslag (2002/03:RR19)angående styrningen av det militära försvaret (juni2003).6.7. Vårt militära försvar - vilja och vägval.Försvarsberedningen (juni 2003).8.9. Budgetpropositionen - Utgiftsområde 6.Försvar samt beredskap mot sårbarhet (september2003).10.11. Försvarsmaktens utbildning, förbandsutveckling,förbandsomsättning, beredskap och operativa förmåga- utvärdering av försvarsbesluten och 2001.Rapport till försvarsutskottet ().12.Strategi för det oväntade - länken mellanföränderliga mål och militär förmågaDenna rapport har på uppdrag av (Försvarsdepartementet) utarbetats av en arbetsgruppinom () somöverlämnade sin rapport . I rapportenfinns bedömningar av Försvarsmaktens utbildning,förbandsutveckling, förbandsomsättning, beredskap ochoperativa förmåga. Några bedömningar i hithörandefrågor i rapporten redovisas nedan.Försvarsmaktens insatsberedskap har enligt rapporten avsevärda svagheter. Problemen gäller i förstahand:- Få tillgängliga, operativt rörliga ochslagkraftiga förband.-· Sårbar fredsgruppering och sårbara baser, främst förflygstridskrafterna, i kombination med operativsvacka vid mobilisering/spridning.·- Ett bristfälligt legalt och administrativt ramverkför utnyttjande av Försvarsmaktens personal.Nuvarande ramverk synes innebära betydandeoklarheter och trögheter i situationer avgråzonstyp. Svensk handlingsfrihet beskärs ochdärmed möjligheterna att välja strategi. Det börobserveras att situationer kan uppstå då det finnsskäl mot att förklara att riket befinner sig ikrig eller krigsfara. Det nuvarande regelverket äri första hand utformat för entydiga situationer.-Härtill bör enligt rapporten även läggas ytterligare endimension, nämligen bevakningskapaciteten, som kan varaav särskild vikt vid sammansatta hot, dvs. hot motsamhället i stort, t.ex. då sabotage- ochterroraktioner koordineras med militära angrepp. I ettsådant läge skulle ett stort antal såväl civila sommilitära objekt behöva bevakas. Polisens resurser ärklart otillräckliga. Dessutom råder osäkerhet om delegala möjligheterna att sätta in militär videxempelvis "anonyma" terrorist- eller sabotageaktioner.Ett avgörande inslag i insatsberedskapen är förmåganatt snabbt utöva kvalificerad ledning. Detta gällersjälvfallet Försvarsmakten men i lika hög grad övrigasamhällsfunktioner - det som vanligtvis benämnstotalförsvar. Studien har visat att den typ av hot somefter det synes mest aktuella - sådana somuppstår genom rupturer och malströmsutvecklingar - isärskilt hög grad ställer krav på godledningsberedskap, inte minst på övergripande nivå. Detär studiegruppens bestämda intryck att beredskapen idetta avseende är otillräcklig. De alltmer sannolikasammansatta hoten ställer särskilda krav i dettaavseende. Kraven på snabb och effektiv operativsamordning mellan olika samhällsfunktioner blir isådana situationer särskilt påtagliga.Försvarsmaktens förmåga att snabbt hantera utmaningarmed grundorganisationens resurser varierar starkt: Ifråga om markstridskrafter finns inom ramen förordinarie utbildningscykel endast ett fåtal samtränadebataljoner av året. I övrigtfinns endast spridda beredskapstroppar om vardera 10-20man. Förhållandet är likartat inom marinen med undantagav några beredskapsfartyg och ubåtarna.Flygstridskrafterna har högre åretrunt-beredskap. Ensvaghet är dock koncentrationen till få baser och inomdessa sårbar uppställning av flygplanen.Rapporten framhåller att möjligheterna att förstärkaFörsvarsmaktens förmåga genom att snabbt inkallapersonal begränsas inte enbart av det legala ochadministrativa ramverket. Försvarsmakten saknar , ochunder en av allt att döma lång omstruktureringsfas, enfungerande mobiliseringsorganisation. Ett av problemenär att det tidigare beredskapssystemet har övergivitsutan att ett nytt utarbetats. Ett annat problem är attett mobiliseringsbeslut medför en operativ försvagningi ett känsligt skede. I ett framtidamobiliseringssystem bör insatsförbanden inte tillåtasbli åderlåtna, genom att deras nyckelpersonal beordrastill mobiliseringsplatserna.Försvarets omstrukturering - granskning avplanering och genomförandeGranskningsrapporten överlämnades avRiksrevisionsverket (RRV) till regeringen.RRV framhåller inledningsvis att de försvarsbeslut somfattats av riksdag under perioden 1999-2001innebär en genomgripande reformering av det svenskaförsvarets mål, omfattning och struktur.Riksrevisionsverkets fleråriga granskning av försvaretsomstrukturering och ekonomi ochden årliga avrapporteringen är ett bidrag tilluppföljningen av försvarsreformen.Riksrevisionsverket har granskat planering ochgenomförande av försvarets omstrukturering och gjortuppföljningar av personalförsörjnings- ochmaterielavvecklingsfrågorna som behandlats i tidigarerapporter. Syftet är att vara reformstödjande, dvs. attundersöka hur reformen fortgår, analysera orsaker tilleventuella avvikelser och föreslå korrigerande åtgärdersom kan påverka den pågående förändringsprocessen.Försvarsmakten har faktagranskat innehållet irapporten.Granskningsrapporten kan användas som underlag vidregeringens fortsatta uppföljning av försvarsreformenoch i beredningen av kommande försvarsbeslut.Riksrevisionsverket vill särskilt uppmärksammaregeringen på den bristande transparensen ianslagsberäkningarna, oklarheter i tolkningen avmålbilden för försvarsreformen, problem medmålstyrningen av reformen vid detaljreglering avFörsvarsmaktens verksamhet och organisation,organisering av eventuell framtida personalavveckling ien särskild organisation samt höga kostnader på grundav avsaknaden av möjligheter till visstidsanställninginom Försvarsmakten.I sina slutsatser och rekommendationer framhåller RRVbl.a. följande.De grundläggande frågorna som ställts i RRV:s flerårigagranskning av försvarets omstrukturering och ekonomiunder perioden är:om de beslutade minskningarna av budgetramen kanhållas ochom det militära försvaret kan uppnå den kompetens ochoperativa förmåga som beslutats av riksdag ochregering.Ett svar på den första frågan är att de anslag somtilldelats FM , enligt RRV:sberäkningar, är högre än försvarsreformens ekonomiskabeslut. Exakta beräkningar av försvarsbeslutetsfaktiska inverkan på tilldelade anslag försvåras avbristande tydlighet i budgetpropositionerna, men RRVuppskattar det till och för2003. Mertilldelningen har resulterat i att FM bättrekunnat täcka kostnader för avtalsförsäkringar m.m. samtinternationell verksamhet och andra ofinansieradeuppdrag som FM fått av regeringen.Beloppen innehåller nettoeffekter från olikatilläggsbeslut och beslut om ambitionsförändringar.Besluten har successivt fattats av efterförsvarsbeslutet , bl.a. om utökning avfredsfrämjande truppinsatser. Komplexaprisomräkningseffekter, redovisning i nettobelopp ochofullstän-dig information om hur vissa förändringarfinansierats begränsar spårbarheten av fattade beslut.Än så länge har FM klarat de beslutade minskningarna avden totala budgetramen genom ett stort anslagssparandepå materielanslaget. Detta anslag har under periodendelvis omfördelats till förbandsverksamhet ochfredsfrämjande truppinsatser för att FM ekonomisktskall klara ambitionerna på dessa områden.På sikt påverkas dock materielförsörjningen då anslagetriskerar att urholkas och möjligheten att gå ifrångamla avtal om materielleveranser är små. Dåförsvarsreformen förutsätter materielförnyelse finns enrisk att senarelagd materielanskaffning innebär attinsatsförsvaret inte kan realiseras enligtförsvarsreformens beslut och tidsramar.Detta förhållande har bäring på den andra frågan, dvs.om det militära försvaret kan uppnå den operativaförmåga och kompetens som beslutats. Ett fundamentaltproblem är oklarheter om vad det som beslutats avstatsmakterna innebär vad gäller det långsiktiga målet,då olika tolkningar av målbilden för reformen gjorts.Den styrningsmodell som medför att riksdag och regeringi vissa frågor detaljreglerar Försvarsmaktensverksamhet och organisation innebär också att nyabeslut successivt fattas av statsmakterna som inverkarpå möjligheten för FM att uppnå avsedd operativ förmågaoch kompetens.RRV:s bedömning är att FM organisatoriskt kommer atti huvudsak ha uppnått de mål som ställts upp för 2004.Sannolikheten att det kommer att finnas tillgängligpersonal med tillräckliga kunskaper och färdigheter föratt uppnå operativ förmåga och kompetens iorganisationen enligt försvarsbeslutet är dock inte såstor. RRV grundar sig på att icke obetydligakompetensluckor finns vid förbanden och att ettlämpligt personal- och kompetensförsörjningssystem förFM inte kommer att vara operationellt vid utgången av2004.Sammantaget med en försenad materielförnyelse ärriskerna uppenbara att uppställda mål för FM:soperativa förmåga och kompetens, enligtförsvarsreformen, inte kommer att uppnås på avsedd tid.Riksdagens revisorers förslag angående styrningenav det militära försvaret (2002/03:RR19)Mot bakgrund av att revisorer upphör sommyndighet , sammanfattar revisorerna idenna skrivelse de slutsatser revisorerdragit genom olika granskningar av det militäraförsvaret mellan åren 1994 och 2003.· revisorer har sedan myndighetenFörsvarsmakten bildades genomförttio granskningar av det militära försvaret.Granskningarna har behandlat följande ämnen:·· anpassningen av totalförsvaret (förs. 1998/99:RR7)·· regeringens redovisning av det militära försvaret(skrivelse till regeringen /99:1)·· Försvarshögskolan i det nya försvaret (förs.1999/2000:RR10)·· Försvarsmaktens personalförsörjning(informationsbesök /01:1)·· bemyndiganden - med utgångspunkt i försvaret (förs.2000/01:RR2)·· styrningen av försvarets materielförsörjning (förs.2001/02:RR7)·· internationella freds- och hjälpinsatser (förs.2001/02:RR17)·· styrningen av försvarets fastigheter ochanläggningar (förs. 2002/03:RR7)·· Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik (förs.2002/03:RR14)·· Försvarsmaktens avveckling av överskottsmateriel(förs. 2002/03:RR18).·Alla dessa granskningar har i viss mån behandlatstatsmakternas eller Försvarsmaktens styrning avförsvaret. Hur statsmakterna styr försvaret redovisasnärmare i revisorernas förstudie Det självstyrandeförsvaret (2002/03:12).Revisorerna anser att regeringen inte tillräckligtförmått redovisa verksamheten i försvaret förriksdagen. Propositionstexterna är i huvudsakbeskrivande. Regeringen relaterar inte beskrivningarnatill målen för försvaret. har inte fått enklar bild vare sig av verksamhetens resultat eller avdess kostnader. Revisorerna menar att ipraktiken har haft mycket begränsade möjligheter attpåverka försvarets inriktning och omfattning.Revisorerna anser att Försvarsdepartementet i alltförhög utsträckning detaljstyr försvarsmyndigheterna.Departementets detaljstyrning innebär att regeringeninte kan ta ansvar för de övergripandeförsvarsfrågorna. Försvarsmaktens styrning avförsvarsverksamheten brister på grund av bl.a. oklaraansvarsförhållanden och svagt utvecklade stödsystem vidHögkvarteret.Revisorerna anser att den utredning som riksdagenbegärt är angelägen och förutsätter att regeringensnarast tillsätter denna utredning. De problem somrevisorerna pekar på i sin skrivelse bör vara enutgångspunkt för utredningen. Revisorerna lämnar ocksåförslag till åtgärder som kan vidtas redan innan den avriksdagen begärda utredningen presenterat sinaslutsatser.I revisorers förslag angående styrningen avdet militära försvaret (2002/03:RR19) diskuterasstyrningen av försvaret utifrån tre komponenter:· insyn,·· regeringens insyn och resultatstyrning samt·· Försvarsmaktens styrning av den egna verksamhetenoch stödmyndigheternas verksamhet.·Riksdagens revisorer lämnar i anslutning till dessa treområden ett stort antal förslag till beslut vars syfteär att bl.a. öka insyn och styrning av detmilitära försvaret.Vårt militära försvar - vilja och vägvalFörsvarsberedningen överlämnade sin rapport tillregeringen . Försvarsberedningen framhålleratt insatsorganisationen är Försvarsmaktens främstainstrument för att uppfylla de krav på operativ förmågasom och regeringen ställer.Insatsorganisationen är i denna mening slutprodukten avde ansträngningar som myndigheten genomför.Försörjning med personal, materiel, anläggningar,forsknings- och utvecklingsverksamhet m.m. är allamedel för att i olika tidsperspektiv kunna sätta upp deförband som behövs för att lösa Försvarsmaktensuppgifter.För insatsorganisationen har innevarandeförsvarsbeslutsperiod främst handlat om att inleda ettomstruktureringsarbete utifrån det arv som övertogsfrån den tidigare krigsorganisationen. Några delar avinsatsorganisationen är i ett tämligen gottskick eller har en god utvecklingsprognos. I relationtill insatsorganisationen som helhet kommer dock endastett mindre antal krigsförband att vara fullt utveckladeoch utrustade enligt gällande målsättningar vidutgången av 2004. Denna bedömning förstärks i de fallsom förband skall tillhöra den mest kvalificeradeförbandsgruppen och därmed uppfylla de höga krav somdär ställs på personell och materiell kvalitet m.m.Inom vissa typförband finns vidare stora variationerinbördes vad gäller utbildnings- och övningsläge samtmateriell kvalitet. Bristerna vad gäller samövning ibataljonsförband och i högre nivåer är genomgående.Flera delar av insatsorganisationen har enligtFörsvarsberedningen, trots konsolideringen av den gamlakrigsorganisationen, allvarliga brister och en tämligendålig utvecklingsprognos. Tillgången till krigsförbandsom är användbara i alla Försvarsmaktens uppgifter ärsom en konsekvens av detta högst begränsad underöverblickbar framtid. För vissa typförband kan det inomnuvarande verksamhetsmässiga och ekonomiska ramar varasvårt att åtgärda brister även i det längretidsperspektivet (). Det sistnämnda kan enligtberedningens mening resa frågor om i vilka fall det ärmeningsfullt att redovisa sådana förband som delar avinsatsorganisationen.Utvecklingen av nya typförband som NBC-kompani och IT-säkerhetsenhet har påbörjats och kommer att fortgåunder innevarande och nästföljandeförsvarsbeslutsperiod. Andra nya förband somsäkerhetsbataljon och luftburen bataljon befinner sigför närvarande på ett tidigt utvecklingsstadium. Deoperativa behov och/eller kompetensbehov som dessaförband är avsedda att lösa kommer att täckasefterhand, men i vissa fall först efter en längre tidoch i en liten volym. På grund av ekonomiskabegränsningar har vissa omprioriteringar gjorts iFörsvarsmaktens långsiktiga planering, bl.a.innebärande att den luftburna förmågan utvecklas med enbegränsad ambition i jämförelse med vad som beslutadesi försvarsbesluten och 2001.Försvarsmakten har genomgått enomfattande internationalisering. En stor mängdinternationella övningar har genomförts som resulterati värdefulla erfarenheter och ökad interoperabilitet.Ett flertal förband från samtliga stridskrafter haranmälts till internationella styrkeregister.Anslagsposten för fredsfrämjande insatser har ökatväsentligt. Uppträdande i lägre förbandsenheter i dentyp av insatser deltagit i håller en hög klass,även i en internationell jämförelse. I jämförelse medinsatsorganisationen i allmänhet har de enskildaförband som anmälts till internationella styrkeregisteren hög grad av personell tillgänglighet, materiellkvalitet och uppfyllnad m.m.Det kommer dock att ta innan deförband som är anmälda är fullt materielltutrustade, något som är värt att beakta mot bakgrund avatt dessa utgör en begränsad del av den totalanumerären i insatsorganisationen. En slutsats avominriktningsarbetet är därmed att utveckling avinternationell förmåga i många fall inte handlar om attanmäla befintliga och i alla avseenden existerandeförband i insatsorganisationen till styrkeregister. Istället innebär internationaliseringen attFörsvarsmakten behöver utveckla och nyinvestera i mereller mindre befintliga typförband som ärvts från dentidigare krigsorganisationen.Budgetpropositionen - Utgiftsområde 6Försvar samt beredskap mot sårbarhetI budgetpropositionen för lämnar regeringen sinresultatbedömning för verksamhetsområdet Det militäraförsvaret. Regeringen gör inledningsvis en redovisningav vad Försvarsmakten redovisat och slutligen en egenbedömning.Försvarsmakten redovisar att dess förmåga att inuvarande omvärldsläge lösa uppgifter inom ramen förett väpnat angrepp sammantaget bedöms som godtagbar.Vid ett försämrat omvärldsläge bedöms brister bl.a.finnas inom områdena ledning, samövning i högreförband, långräckviddig precisionsbekämpning,underrättelseinhämtning, logistik ochhelikopterunderstöd. Dessutom bedöms uthålligheten sombegränsad vid operationer i mer än en riktning.Försvarsmaktens förmåga att hävda svensk territoriellintegritet bedöms sammantaget som godtagbar. Avsaknadav ett gemensamt operativt lednings- ochövervakningssystem innebär begränsningar.Förmågan att bidra till fred och säkerhet i omvärldenbedöms sammantaget som godtagbar. Personalens ökadeerfarenheter från såväl internationella insatser sominternationell övningsverksamhet bidrar till attsuccessivt höja denna förmåga. En fortsatt anpassningtill multinationella ledningsstrukturer är nödvändig,främst avseende ledningsmetodik, ledningssystem,materiel och utbildning. rapporterade bristerinom ammunitions- och minröjningsförmågan kvarstår.Enligt regeringen bedöms den framtida tillgången tillrätt utbildade, lämpliga och intresserade personer varaden enskilt mest gränssättande faktorn när det gällermöjligheterna att genomföra fredsfrämjande insatserutomlands med beväpnad trupp.Förmågan att bidra till att stärka det svenskasamhället vid svåra påfrestningar i fred bedömssammantaget som god.