bet · GR01KRU4 · 2004-02-12 00:00:00 — Vidare begärs i yrkande 2 att regeringen skall återkommatill med förslag till åtgärder som underlättar distributionenav tidskrifter i allmänhet och kulturtidskrifter i synnerhet. Motionärernaframhåller att distributionen styrs av två stora aktörer, som därmed sätterupp sina kriterier för vad som krävs för att en tidskrift skall ingå ideras distributionskedja.I yrkande 3 i motion 2002/03:Kr274 (v) betonas vikten av att skribenteri kulturtidskrifter får sådan ersättning som är tillräcklig för försörjningen.En utredning bör därför göras om ett ersättningssystem för nyttjandet avkulturtidskrifter på bibliotek, t.ex. genom inrättandet av en honorarfond.Ersättningsfrågan behandlas i ytterligare två motioner, 2002/03:Kr236(m) yrkande 6 i denna del och 2003/04:Kr209 (m) yrkande 6 i denna del.Enligt motionärerna bör biblioteksersättningen även avse författare sompubliceras i tidskrifter.Enligt förslaget i motion 2002/03:Kr372 (fp) bör följautvecklingen av elektroniskt publicerade tidskrifter och möjligen kommamed en plan för hur utvecklingen kan stimuleras och kvaliteten höjas(yrkande 5). Motionärerna menar att de periodiska tidskrifterna är en nyföreteelse på Internet och att de är av mycket skiftande kvalitet.Motionärerna bakom motion 2003/04:Kr338 (s) har uppfattningen att stödettill kulturtidskrifter har urholkats och anser att ettsamlat grepp nu bör tas över utvecklingen av detta stöd.Frågan om stöd till organisationstidskrifter behandlas i motionerna2002/03:Kr334 (kd) yrkande 1 och 2003/04:Kr386 (kd) yrkande 1. Motionärernamenar att det finns ett betydande antal tidningar och tidskrifter, somutan något som helst offentligt stöd ges ut av idéburna rörelser och somfaller mellan det befintliga presstödet och kulturtidskriftsstödet.Motionärerna anser därför att en översyn bör göras av den idéburnaorganisationspressens villkor och av möjligheterna att genom ett särskiltstatligt stöd säkerställa en kvalitativ utveckling.Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion 2002/03:Kr274 (v) yrkandena 1 och 2 om införande avkulturporto och distribution av tidskrifter vill utskottet anföraföljande. Utskottet har tidigare (se t.ex. bet. 2000/01:KrU5 s. 28) redovisatde bestämmelser som gäller för prissättningen av befordran av vissatidningar och tidskrifter. Utskottet har konstaterat att det ankommer påregeringen att inom ramen för ett av givet bemyndigande beslutaom förändringar av ett pristak för försändelser upp till en viss vikt.Bemyndigandet ger regeringen möjlighet att reglera prissättningen förbefordran av vissa tidningar och tidskrifter (prop. 1997/98:127 s. 29).Utskottet har också redovisat att periodiska tidskrifter har möjlighetatt få rabatt från (s.k. posttidning).Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag attutreda bl.a. hur postverksamhet bör regleras. Enligt direktiven (dir.2003:117) bör vissa frågor särskilt belysas, bl.a. kostnader och priserför tidnings- och tidskriftsdistribution.Utskottet har vidare, när det gäller distributionen av tidskrifter,inhämtat att gett Nätverkstan Ekonomitjänst ochwww.tidskriftsbutiken.nu i bidrag i syfte att nya distributions- och marknadsföringsåtgärderskall prövas. Tidskriftsverkstäderna har också utvecklat sin kompetensnär det gäller bl.a. distribution. I budgetpropositionen för uppgesatt regeringen, när det gäller kulturtidskrifternas möjlighet till produktionoch distribution, avser att fortsätta den dialog med kulturtidskrifternasom påbörjats.Statligt stöd ges via i form av stöd till produktion ochutveckling av kulturtidskrifter samt prenumeration av tidskrifter påbibliotek. Syftet med det statliga stödet är att garantera mångfald i utbudet.Utskottet anser, med hänvisning bl.a. till utredningen om postverksamhet,att något tillkännagivande om införande av kulturporto och distributionav tidskrifter inte bör göras, utan avstyrker motion 2002/03:Kr 274 (v)yrkandena 1 och 2.I tre motioner tas frågan upp om ett ersättningssystem för tidskriftersom läses på bibliotek. Utskottet har tidigare (bet. 2000/01:KrU5 s. 25-26)behandlat motioner som begärt att biblioteken skall betala ersättningtill tidskriftsutgivarna för utnyttjandet av kulturtidskrifter. I detsammanhanget har utskottet hänvisat till att det är en angelägenhetatt besluta om folkbibliotekens ekonomi och förklarat att det får ankommapå kommunerna att, om de så önskar, medverka till att inrätta den begärdastödformen för kulturtidskrifterna. Utskottet har alltjämt samma inställningnär det gäller kommunernas huvudmannaskap och är inte heller berett attgöra ett tillkännagivande att regeringen skall vidta åtgärder för att påannat sätt få till stånd ett liknande ersättningssystem. Motionerna2002/03:Kr236 (m) yrkande 6 i denna del, 2002/03:Kr274 (v) yrkande 3 och2003/04:Kr209 (m) yrkande 6 i denna del avstyrks.När det gäller förslaget att bör följa utvecklingen avelektroniskt publicerade tidskrifter förhåller det sig så att Kulturrådetsedan år 1999 följer utvecklingen av s.k. onlinetidskrifter med kulturmaterial.En översikt är publicerad i rapporten i siffror 2003:4. Utskottethar inhämtat att avser att kontinuerligt uppdatera dennakartläggning och även i fortsättningen följa utvecklingen på området.Huvudsyftet i motion 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 5 torde därmed vara uppfyllt.Utskottet avstyrker sålunda motionsförslaget.Kulturrådet har påbörjat en principdiskussion om tidskriftsstödet ochregelverket som styr medelstilldelningen. har Kulturrådetockså haft i uppdrag att främja bibliotekens prenumerationer avkulturtidskrifter. Detta sker genom det s.k. prenumerationsstödet tillbiblioteken,vilket innebär att folkbiblioteken får ansöka om ersättning förprenumerationen på högst fem tidskrifter som stöder och sombiblioteket inte redan prenumererar på. Utskottet är mot bakgrund av detanförda inte berett att tillkännage för regeringen vad som begärs i motion2003/04:Kr338 (s), nämligen att ett samlat grepp bör tas över utvecklingenav stödet till kulturtidskrifter, utan avstyrker motionen.Fram till fanns ett särskilt organisationstidskriftsstödsom för /86 uppgick till . Stödetavvecklades emellertid efter förslag budgetproposition (1985/86:100,bil. 10, bet. KU 1985/86:16, rskr. 1985/86:145). I samband härmed utökadesi stället stödet till kulturtidskrifter med , för attbereda plats även för vissa organisationstidskrifter inom stödformen.Kulturutskottet behandlade redan året efter avvecklingen ett antal motionerdär ett återinförande av organisationstidskriftsstödet föreslogs. Utskottetavstyrkte dessa motioner med hänvisning till att det inte framkommit någotsom kunde motivera att denna särskilda stödform återinfördes (bet. KrU1986/87:17).Utskottet har också senare, bl.a. i betänkande 2000/01:KrU5, avstyrktmotioner som syftar till ett återinförande av stödet tillorganisationstidskrifter.Utskottet har med hänvisning till ovan nämnda proposition understrukitatt den omständigheten att en tidskrift är förlags-, myndighets- ellerorganisationsägd inte automatiskt kommer att utesluta tidskriften frånstöd utan att det i fråga om varje bidragsansökan också måste göras enprövning av de ekonomiska förutsättningarna för utgivningen.Utskottet konstaterar sålunda, liksom tidigare, att det finns enviss möjlighet för organisationstidskrifter att erhålla stöd inom ramenför kulturtidskriftsstödet. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna 2002/03:Kr334 (kd) yrkande 1 och 2003/04:Kr386 (kd)yrkande 1.SpråkfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionerna om- namnsdagslängd och- språklig mångfald i den offentliga miljön,jämför reservation 10 (fp).MotionernaMotionären bakom motion 2002/03:Kr244 (mp) anser att den nuvarandenamnsdagslängden är orättvis eftersom traditionen avgör vilka namn som skalltas med. Detta innebär att vissa vanliga namn saknas, medan mindre vanligafinns med. Motionären föreslår att grundprincipen för urval tillnamnsdagslängden skall vara vilka namn som är vanliga enligt folkbokföringen.I motion 2002/03:Kr304 (fp) anförs att många språk är helt frånvarande ivissa offentliga miljöer som medier, teatrar och politiska sammanslutningar.Motionären begär därför att en arbetsgrupp skall tillsättas för attundersöka förutsättningarna för utveckling av en språklig mångfald i denoffentliga miljön.Utskottets ställningstagandeFrågan om namnsdagslängd har behandlats tidigare av utskottet, som dåredovisat att det står var och en fritt att ge ut en almanackaoch bestämma namnlängd efter det att almanacksprivilegiet för Kungl.Vetenskapsakademien har upphört. Utskottet anser inte att det finns anledningatt göra ett tillkännagivande till regeringen i frågan och avstyrker motion2002/03:Kr244 (mp).Ett av de kulturpolitiska målen syftar till att alla skall få möjlighettill delaktighet i kulturlivet. Vidare skall kulturens mångfald främjas.Utskottet vill påminna om att regeringen i budgetpropositionen för år2002 (prop. 2001/02:1, utg.omr.17 s. 35-36, 73) uttalade att befintligainstitutioner och organisationer måste öppna dörrarna för det mångkulturellasamhällets skiftande uttrycksformer. Målet är att ge hela befolkningennya möjligheter att framföra eller uppleva en mångfald av kulturellauttryck. Utskottet kan i det nu aktuella sammanhanget nämna följande.Mångkulturellt centrum i har av fått i uppdragatt kartlägga och bedöma de resultat som inrapporterats från myndigheteroch institutioner inom departementets ansvarsområde när det gäller bl.a.kulturell och språklig mångfald. Uppdraget, som skall redovisas den 1oktober 2004, innefattar också produktionen av en fristående idéskrifttill stöd för utvecklingen av kulturell mångfald inom de statligakulturverksamheterna. Utskottet anser att kartläggningen kan vara ett steg iden riktning som åsyftas av motionären bakom motion 2002/03:Kr304 (fp) omspråklig mångfald i den offentliga miljön.Vidare ges statligt bidrag till regionala mångkulturkonsulenter.Syftet är att dessa skall verka som inspiratörer för utvecklingen.Utskottet kan i sammanhanget också peka på att särskilt stöd i olika formerges till de nationella minoriteternas kultur och språk. Kulturyttringarav många slag på olika språk erhåller statligt stöd genom folkbildningsbidraget.Public service-företagen, särskilt , sänder program påett antal språk, men möjligheterna att sända på många språk är begränsadeav utrymmes- och resursskäl. Dock finns stora möjligheter att tadel av TV-sändningar på andra språk via satellit.Utskottet avstyrker, med hänvisning till vad som sagts ovan, motion2002/03:Kr304 (fp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Upphävande av bibliotekslagen, m.m., punkt 1 (m, fp, c)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om upphävande av bibliotekslagen m.m. Därmedbifaller motion 2003/04:Kr209 yrkande 7.StällningstagandeVi anser att bör upphäva bibliotekslagen. Regeringen bör därförförelägga förslag i frågan. Bibliotekslagen kan vara ett hinderför förnyelse och mångfald på biblioteksområdet. Som anförs i vår motionskulle ett upphävande av lagen kunna främja andra former av biblioteksverksamhetdär olika driftsformer och olika profilering ges större utrymme. Båderegionala biblioteksfunktioner och driften av folkbibliotek skulle kunnaupphandlas. Vi anser det också viktigt att huvudmännen uppmuntras attutnyttja informationsteknikens möjligheter. Vidare anser vi att samarbetemellan bibliotek skall stimuleras.Vad vi här anfört bör som sin mening tillkännage för regeringen.Därmed bör bifalla motion 2003/04:Kr209 (m) yrkande 7.2. Skolbibliotek för förskolan m.m., punkt 5 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skolbibliotek för förskolan. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Ub337 yrkande 2 och avslår motion 2002/03:Ub337yrkande 3.StällningstagandeVi anser att även förskolebarnens behov av bibliotek skall innefattas ibibliotekslagen och att detta bör beaktas vid den pågående översynen avlagen. Det betyder mycket för de små barnen, för deras kreativitet ochfantasi och för deras framtida möjligheter i samhället, att de kommer ikontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium, långt innan desjälva kan läsa. Även i förskolan behövs det biblioteksutbildad personal.Vad vi här anfört om förskolans behov av bibliotek bör med bifalltill motion 2002/03:Ub337 (v) yrkande 2 som sin mening tillkännage förregeringen.I avvaktan på en reform av här behandlat slag avstyrker vi motion2002/03:Ub337 yrkande 3 om skolbiblioteksstatistik för förskolan.3. Pliktexemplar, punkt 7 (m, fp, c)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om pliktexemplar. Därmed bifaller motion2003/04:Kr294.StällningstagandeKungl. samt universitetsbiblioteken i , , ,, och har rätt att fritt få ett exemplar var av dedokument som omfattas av bestämmelserna i lagen om pliktexemplar. Undersenare år har fyra universitet tillkommit i , nämligen universiteteni , , och . Dessa har stor betydelse för höjningenav bildningsnivån i landet. skall de försöka blikonkurrenskraftiga med institutioner som varit under uppbyggnad i decennieroch i vissa fall . För att upprätthålla kvaliteten på den verksamhetsom bedrivs vid ett universitet är det av vikt att där finns tillgångtill ett omfattande och aktuellt universitetsbibliotek. Det är mot dennabakgrund angeläget att ändra lagen om pliktexemplar så att även bibliotekenvid universiteten i , , och blir mottagare avpliktexemplar. Regeringen bör låta utarbeta förslag till ändring avpliktexemplarslagen och framlägga detta för riksdagen.Detta bör som sin mening tillkännage för regeringen. Därmed börriksdagen bifalla motion 2003/04:Kr294 (fp).4. Litteraturens betydelse, m.m., punkt 8 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om litteraturens betydelse m.m. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:Kr236 yrkande 6 i denna del och 2003/04:Kr209yrkande 6 i denna del.StällningstagandeBoken är en viktig kulturbärare, men den är också en symbol för det friaordet och tryckfriheten. Tack vare boken och litteraturen har idéer skapats,tankar brutits mot varandra och gränslöshetens möjligheter uppstått.Tidig kontakt med litteraturen kan lägga grunden till ett framtida allmäntkulturintresse. Alla kulturskapare, dvs. också författare, borde få bättremöjligheter att leva på sitt skapande utan att vara så beroende av stipendieroch statliga förmåner. Vidare bör Författarfondens uppgift att fördelaförfattarstödet ses över.Vad vi här anfört om litteraturens betydelse m.m. bör som sinmening ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motionerna2002/03:Kr236 (m) yrkande 6 i denna del och 2003/04:Kr209 (m) yrkande 6i denna del.5. Införande av kulturporto och distribution av kulturtidskrifter, punkt10 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om införande av kulturporto och distribution avkulturtidskrifter. Därmed bifaller motion 2002/03:Kr274 yrkande2 och avslår motion 2002/03:Kr274 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att distributionen av kulturtidskrifter bör förbättras. I dagdomineras marknaden av ett fåtal stora aktörer, vilkas krav på upplaga m.m. gör det svårt för många tidskrifter att nå ut till bokhandeln och andrakommersiella försäljningsställen. Den bristande konkurrensen medför attden fria åsiktsbildningen hämmas och problemet med tidskriftsdistributionenblir ett demokratiskt problem. Vi anser därför att bör geregeringen i uppdrag att återkomma med förslag till åtgärder som underlättardistributionen av tidskrifter i allmänhet och kulturtidskrifter i synnerhet.Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Därmed bör bifalla motion 2002/03:Kr274 (v) yrkande 2.I avvaktan bl.a. på resultatet av utredningen om postverksamhet avstyrkervi motion 2002/03:Kr274 (v) yrkande 1.6. Ersättningssystem för kulturtidskrifter på bibliotek, punkt 11 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ersättningssytem för kulturtidskrifter påbibliotek. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Kr236 yrkande 6 idenna del och 2003/04:Kr209 yrkande 6 i denna del och avslår motion2002/03:Kr274 yrkande 3.StällningstagandeAlla kulturskapare, även författare, bör få bättre möjligheter att levapå sitt skapande utan att vara så beroende av stipendier och statligaförmåner. Biblioteksersättningen avser ersättning för utlåning av böcker.Den är en viktig inkomstkälla för författare. Vi anser att även de sompubliceras i kulturtidskrifter bör få del av en form av biblioteksersättningi enlighet med vad som förordas i motionerna 2002/03:Kr236 (m) och2003/04:Kr209 (m).Riksdagen bör som sin mening tillkännage detta för regeringen. Därmed börriksdagen bifalla motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 6 i denna del och2003/04:Kr209 (m) yrkande 6 i denna del samt avslå motion 2002/03:Kr274(v) yrkande 3.7. Ersättningssystem för kulturtidskrifter på bibliotek, punkt 11 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ersättningssystem för kulturtidskrifter påbibliotek. Därmed bifaller motion 2002/03:Kr274 yrkande 3 ochavslår motionerna 2002/03:Kr236 yrkande 6 i denna del och 2003/04:Kr209yrkande 6 i denna del.StällningstagandeDe som skriver i kulturtidskrifter måste få en ersättning för sitt arbetesom det går att leva på. Det har i olika sammanhang förts fram krav pånågon typ av följdupphovsrättslig ersättning till kulturtidskrifterna ochderas medarbetare, bl.a. i vänsterpartimotioner, dock utan framgång. Vianser att ett ersättningssystem för nyttjandet av kulturtidskrifter påbibliotek borde inrättas. bör därför ge regeringen i uppdragatt tillsätta en utredning i syfte att lösa frågan om en slagsföljdupphovsrättslig ersättning till kulturtidskrifterna och deras skribenter,där inrättandet av en honorarfond kan vara ett sätt att organisera stödet.Därmed bör bifalla motion 2002/03:Kr274 (v) yrkande 3 och avslåmotionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 6 i denna del och 2003/04:Kr209 (m)yrkande 6 i denna del.8. Elektroniskt publicerade tidskrifter, punkt 12 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om elektroniskt publicerade tidskrifter. Därmedbifaller motion 2002/03:Kr372 yrkande 5.StällningstagandeDet är enligt vår mening inte aktuellt att lämna statligt bidrag till deperiodiska tidskrifter som kommer ut på Internet. Däremot bör regeringenge i uppdrag att följa utvecklingen och även överväga om enplan bör läggas fram för hur utgivningen kan stimuleras och kvalitetenhöjas.Detta bör med bifall till motion 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 5som sin mening tillkännage för regeringen.9. Stöd till organisationstidskrifter, punkt 14 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om stöd till organisationstidskrifter. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Kr334 yrkande 1 och 2003/04:Kr386yrkande 1.StällningstagandeEtt av de idéburna organisationernas största bekymmer är att nå uti det offentliga samtalet. konstaterar attvärdet av allsidiga nyhetsmedier ... blir ofta påtalat. Mera sällanframhålls vikten av att det finns utrymme för lidelsefullt engagerade medier,sådana som genomsyras av ett ärende och som aktivt förespråkar en bestämdhållning, tro eller åsiktsriktning. Demokrati förutsätter att subjektivameningar och agitation till fördel också för andra uppfattningar än desom uppfattas vara självklart riktiga kan göra sig hörda. Medier som kanuppfattas som smala, ensidiga och propagandistiska kan varaytterst betydelsefulla i det offentliga samtalet.För att säkra mångfalden i medierna finns ett omfattande statligt presstöd,och vid sidan om detta finns ett strategiskt betydelsefullt - om änförhållandevis litet - statligt kulturtidskriftsstöd. Mellan dessa kategorierfinns ett betydande antal tidningar och tidskrifter, som utan något somhelst offentligt stöd ges ut av idéburna rörelser. Många av dessa harambitionen att inte enbart vara interna medlemsorgan utan söker ett samtalmed andra röster och organ i det offentliga rummet. I dagens kommersialiserademediekonkurrens hotar emellertid bristande resurser att undergräva derasmöjligheter att hävda och utveckla sin kvalitet. Dock har - som utredningenpåpekar - "den roll organisationstidskrifter ... spelar i samhälletförsummats såväl inom forskningen som i mediepolitiken".Jag är övertygad om vikten av att denna försummelse rättas till.Detta bör ske genom en snabb översyn av de idéburna organisationstidskrifternasvillkor och av möjligheterna att genom ett särskilt statligt stöd säkerställaen kvalitativ utveckling av dem.Riksdagen bör med bifall till motionerna 2002/03:Kr334 (kd) yrkande 1 och2003/04:Kr386 (kd) yrkande 1 som sin mening tillkännage för regeringenvad som här anförts.10. Språklig mångfald i den offentliga miljön, punkt 16 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om språklig mångfald i den offentliga miljön. Därmedbifaller motion 2002/03:Kr304.StällningstagandeIntresset för tvåspråkighet och flerspråkighet är fortfarande för lågt iSverige. Detta kan konstateras när man analyserar skolornas, högskolornasoch universitetens verksamhet, men också om man lägger märke till mångaspråks frånvaro från viktiga miljöer, t.ex. medier, teatrar och politiskasammanslutningar. borde redan ha byggt upp en rad starka mångspråkigamiljöer. Stora språk från världens alla hörn har fått rötter i vårtsamhälle, såsom spanska, arabiska, persiska och ryska. En djupare kommunikationmed dessa kulturer borde stödjas och utvecklas i enlighet med vad somanförs i motion 2002/03:Kr304 (fp). En arbetsgrupp bör tillsättas för attundersöka förutsättningarna för en sådan utveckling av mångfald påflerspråkighetens områden.Detta bör ges regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion2002/03:Kr304 (fp).Särskilda yttranden1. Nationell bibliotekspolitik, punkt 2 (v)() och () anför:Vi har avstått från att yrka bifall till motion 2002/03:Kr241 (v) motbakgrund bl.a. av de utredningar som bereds inom ochsom i vissa delar handlar om en nationell bibliotekspolitik. Vi vill dockunderstryka betydelsen av en politisk vision om och strategi för hurfolkbiblioteken skall utvecklas vidare. En sådan strategi skall väga in deförändringar som informationsteknologin fört med sig - för människorslivsstil, i unga människors framtidsperspektiv och för kunskapsflödet iden demokratiska organisationen som helhet. Ansvaret för helheten ochsamordningen måste tas på nationell nivå.