bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Beslutetinnebär att de nuvarande försäkringskassorna kommer att omfattas av detstatliga tjänstepensionssystemet.Dessa tekniska justeringar medför sammantaget en nivåsänkning avutgiftstaket på för såväl 2005 som 2006. Regeringenföreslår därmed att utgiftstaken fastställs till 870respektive (punkt 2).Regeringen anger inget formellt utgiftstak . Om utgiftstaketför fastställs till en nivå som innebär oförändrad andel av potentiellBNP jämfört med uppgår utgiftstaket till 943 miljarderkronor. Utskottet behandlar detta mer ingående i avsnitt 6.2.MotionernaAv den redogörelsen framgår att samtliga fyra oppositionspartierförordar andra nivåer på utgiftstaket för staten. Formella förslag föråren 2005-2007 framförs av Moderata samlingspartiet i motion Fi231,liberalerna i motion Fi232, i motion Fi233samt i motion Fi233.De olika partiernas förslag framgår av efterföljande sammanställning.Tabell4.17 Förslag till nytt utgiftstak för staten 2005-2007Miljarder kronorNotera: Regeringen anger inget formellt utgiftstak . Omutgiftstaket fastställs till en nivå som innebär oförändrad andelav potentiell BNP jämfört med uppgår utgiftstaket till943 miljarder kronor.Finansutskottets ställningstagandeI betänkande 2004/05:FiU11 Tilläggsbudget 2 för (prop.2004/05:1) föreslår utskottet en teknisk justering av utgiftstaket för2004. Taket föreslås höjas . Orsakenär en justering av hur man bokför ut- och återbetalningar inomålderspensionssystemet.Finansutskottet har i avsnitt 4.2 ställt sig bakom regeringens förslagtill inriktning av budgetpolitiken och därmed också regeringens förslagtill utgiftstak för staten. Utskottet tillstyrker således propositionenspunkt 2 samt avstyrker de förslag till utgiftstak för staten som framförsi motionerna Fi231 (m) yrkande 2, i denna del, Fi232 (fp) yrkande 2, idenna del, Fi233 (kd) yrkande 2, i denna del samt Fi234 (c) yrkande 4,i denna del.4.3.2 Utgiftstak för den offentliga sektornUtgiftstaket för den offentliga sektorn erhålls genom att en beräkningav de samlade kommunala utgifterna läggs till utgiftstaket för staten.I beräkningen görs avdrag för interna transaktioner mellan staten ochkommunsektorn samt mellan staten och ålderspensionssystemet vid sidanav statsbudgeten. Nivån på utgiftstaket för den offentliga sektorn ärsåledes en funktion av det utgiftstak som gäller för staten.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 4.1.2) framgår att utgiftstaket för denoffentliga sektorn har reviderats upp med 2005 jämförtmed budgetpropositionen . Orsaken är främst högre kommunalkonsumtion. Beräkningen är oförändrad. Den föreslagna tekniskajusteringen av utgiftstaket för staten motsvaras ihuvudsak av elimineringar för interna transaktioner mellan sektorerna.Regeringen föreslår att godkänner beräkningen av de offentligautgifterna (punkt 3). Beräkningen framgår av följandetabell.Tabell 4.18 Regeringens förslag till beräkning av utgiftstaket för denoffentliga sektornMiljarder kronorNotera: Regeringen anger inget formellt utgiftstak för staten för 2007.Utgiftstaket 2007 för den offentliga sektorn är därför beräknat utifrånett antagande om att utgiftstaket för staten fastställs till en nivåsom innebär oförändrad andel av potentiell BNP jämfört med 2006.MotionernaI avsnitt 4.2 redogörs för oppositionspartiernas alternativa förslag påutgiftstak för den offentliga sektorn.Formella förslag framförs av Moderata samlingspartieti motion Fi231, liberalerna i motion Fi232 samt iKristdemokraterna i motion Fi233. framför i motion Fi234 ingetformellt yrkande om beräkningen av de offentliga utgifterna. Enligtuppgifter från partiets riksdagskansli beräknas Centerpartietsbudgetalternativ resultera i ett utgiftstak för den offentliga sektorn somuppgår till 2005, 2006och 2007. De olika partiernas förslag framgår avföljande tabell.Tabell 4.19 Oppositionspartiernas förslag till beräkning av utgiftstaketför den offentliga sektornAvvikelser i förhållande till regeringens förslag i miljarder kronorFinansutskottets ställningstagandeMed hänvisning till vad som framhållits i avsnitt 4.2 ovan tillstyrkerfinansutskottet regeringens förslag till beräkning av de offentligautgifterna (punkt 3). Utskottet avstyrker därmed de förslag tillalternativa prioriteringar av de offentliga utgifterna samt alternativberäkning av utgiftstaket för den offentliga sektorn som framförs imotionerna Fi231 (m) yrkande 3 i denna del, Fi232 (fp) yrkande 3 i dennadel samt Fi233 (kd) yrkande 4 i denna del.4.4 Fördelning av statens utgifter på utgiftsområden 20054.4.1 Utgiftsområde 1-27Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till fördelning av statensutgifter på utgiftsområden . Därmed tillstyrks punkt 9 ipropositionen. Förslagen i motionerna avstyrks.Jämför reservationer 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c)BudgetpropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen (avsnitt 6.2) att statsbudgetensutgifter fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår avtabell 6.5 i propositionen (punkt 9). Regeringens förslag till utgiftsramarframgår av tabell 4.20.MotionernaDe fyra borgerliga partierna avvisar regeringsförslaget och förordar istället alternativa förslag till utgiftsfördelning. Sådana förslagframförs av Moderata samlingspartiet i motion Fi231, liberalernai motion Fi232, i motion Fi233 samt imotion Fi234.Utöver detta framför i sin budgetmotion formella yrkandenom dels en lagändring för att möjliggöra en överföring av sjukförsäkringenskostnader för trafikolyckor från sjukförsäkringen till trafikförsäkringen(yrkande 13), dels en avveckling av det statliga bolagsinnehavet (yrkande14). Dessa förslag påverkar utgiftsramarna för utgiftsområde 10 Ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikapp respektive utgiftsområde 26Statsskuldsräntor m.m. i partiets budgetalternativ för 2005.Centerpartiet förordar i motion Fi259 att en reformerad sjuklönemodellinförs i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 2). Dessaförslag påverkar fördelningen av utgifter på utgiftsområden i enlighetmed partiets förslag i Fi234 yrkande 3.Tabell 4.20 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramarför 2005Övriga utskotts yttrandenSammanlagt 12 utskott har yttrat sig över budgetpropositionens förslagtill utgiftsramar och de motioner som väckts med anledning av propositionen.Tre utskott, , utrikesutskottet samtutbildningsutskottet har avstått från att yttra sig. Av de utskott som inkommitmed yttranden har samtliga tillstyrkt regeringens förslag. Till yttrandenaöver respektive utgiftsområde har oppositionspartierna anmält avvikandemeningar med alternativa förslag till ramnivåer. I tabell 4.21 visas enöversiktlig sammanställning över yttrandena. Yttrandena återfinns i deltvå till detta betänkande. Nedan kommenteras dessa yttranden i den månde tar upp något i sak utöver det som behandlas i propositionen elleri budgetmotionerna.Tabell 4.21 Yttranden med anledning av proposition 2004/05:1 och motionernaFi231 (m), Fi232 (fp), Fi233 (c) och Fi234 (kd)1. tar även upp frågan om ekonomisk styrning ochpåminner om att man vid ett antal tillfällen behandlatfrågor som rör statsmakternas styrning av försvaret.2. anser det angeläget att det specialdestinerade stödetför hivprevention i storstäderna utgår även 2005.3. vill understryka värdet av att resultatredovisningenlöpande utvecklas för att bättre tillgodose behov i samband med riksdagensbudgetberedning och som utgångspunkt för olika politiska övervägandenoch debatter.4. Företrädarna för m, fp, kd och c sammanfattar sin syn på utvecklingenpå arbetsmarknaden i en gemensam avvikande mening.Skatteutskottet behandlar utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution isitt yttrande, som redovisas och behandlas i avsnitt 5 (om skatter ochövriga inkomster) i betänkandet.Försvarsutskottet tar i sitt yttrande upp frågan om ekonomisk styrninginom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Försvarsutskottetpåminner om att man vid ett antal tillfällen behandlatfrågor som rör statsmakternas styrning av försvaret. Försvarsutskottetnoterade i betänkande 2003/04:FöU6 Styrningen av det militära försvaretatt regeringen, efter beslut av , har beslutatom direktiv för en utredning om formerna för styrning och finansieringav försvaret. Om inte ges en reell möjlighet att ta del imål- och resultatstyrningen är risken stor att omläggningen av styrsystemet,tvärtemot intentionerna, medför en svagare politisk styrning. Mot denbakgrunden gav regeringen i uppdrag att ge ovan nämnda utredningtilläggsdirektiv att lämna förslag på förbättringar bl.a. avseendekonkreta uppföljningsbara mål för de olika verksamheterna.I försvarsutskottets yttrande finns en gemensam avvikande mening frånföreträdarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna,och . Man menar att omställningskostnadernainom Försvarsmakten sannolikt är underskattade samt att den önskadeutvecklingen av medverkan i internationella operationer inte ryms inomregeringens föreslagna ram. Partierna förordar att ytterligare 400miljoner kronor anvisas till utgiftsområdet jämfört med regeringensförslag.Socialförsäkringsutskottet tar i sitt yttrande över utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar upp frågan om att anslag 12:1 Migrationsverketökas med för de utökade arbetsuppgifter verket väntasfå till följd av regeringens förslag i proposition 2003/04:59 Prövningav verkställningshinder i utlämningsärenden. Socialförsäkringsutskottetpåpekar att om förslaget inte genomförs så kan berördaanslag behöva anpassas utifrån detta.I samband med behandlingen av utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikapp poängterar socialförsäkringsutskottet att desenaste årens höga sjukfrånvaro haft betydande ekonomiska konsekvenserför samhället. Man menar att även om utvecklingen nu vänt i fråga omantalet sjukfall, fortsätter antalet personer som uppbär aktivitets-och sjukersättning att öka oroväckande. Detta innebär att de samladekostnaderna ligger kvar på en hög nivå och riskerar att tränga undanandra viktiga välfärdssatsningar.Socialutskottet tar i sitt yttrande om utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg upp frågan om att insatserna mot hiv/aidsmåste ges fortsatt hög prioritet på alla samhällsnivåer. Socialutskottetanser det angeläget att det specialdestinerade stödet för hivpreventioni storstäderna utgår även 2005 och förordar att finansutskottet beaktardetta vid beredningen av utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.Bostadsutskottet behandlar frågan om resultatredovisning i sitt yttrandeom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande.Man noterar att regeringen i budgetpropositionen tar upp frågan ochföreslår att resultatredovisningen ska utvecklas i syfte att öka riksdagensmöjlighet att bedöma statliga verksamheters måluppfyllelse. Bostadsutskottetunderstryker att resultatredovisningen löpande måste utvecklas för attbättre tillgodose de behov som föreligger både i samband med riksdagensbudgetberedning och som utgångspunkt för olika politiska övervägandenoch debatter. Utformningen av redovisningen bör anpassas efter desärskilda förutsättningar och behov som kan finnas inom respektivepolitikområde. avser att även , i samband med beredningenav anslagsförslagen inom utgiftsområde 18, överväga frågor om mål- ochresultatredovisningens utformning.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar i sitt yttrande om utgiftsområdena13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv att bred enighet råder beträffandeden stora betydelsen av ökad sysselsättning och fler arbetade timmarför tillväxten. Enligt arbetsmarknadsutskottet lyfts frågan fram som enav de mest centrala i såväl regeringens budgetproposition som ioppositionspartiernas budgetmotioner.I yttrandet finns även en gemensam avvikande mening från företrädarnaför Moderata samlingspartiet, liberalerna, Kristdemokraternaoch . Den avvikande meningen avser inte någon utgiftsramutan mer generellt arbetsmarknadens utveckling och hur regeringen, enligtoppositionspartiernas mening, misslyckats på detta politikområde.Lagutskottet har lämnat ett yttrande som behandlar vissa frågor rörandeföretagsinteckning, främst i samband med reform avförmånsrättslagstiftningen. Denna fråga behandlas i avsnitt 5.11Företagsinteckning.Finansutskottets ställningstagandeFör oppositionspartiernas del är utgiftsramarna i tabell 4.20 inteinbördes jämförbara på alla punkter. Dels använder man olika metoder föratt kompensera kommunsektorn för effekterna av sina skatteförslag, delsframlägger man vissa förslag som innebär att anslag flyttas från ettutgiftsområde till ett annat. Utskottet har redogjort för dessa effektermer ingående i avsnitt 4.2.Samtliga fyra oppositionspartier har ett gemensamt förslag om en nationellvårdgaranti som man avvisar regeringens satsning på vårdgarantioch medel för ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården. Förslagetinnebär att sammanlagt flyttas frånutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg.Moderata samlingspartiet föreslår att ramen för utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner ska räknas upp med 2005.Uppräkningen är främst en kompensation till kommunsektorn för detskattebortfall som det moderata skatteförslaget ger upphov till.Moderaterna föreslår att anslagen för Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringpå samt för på 18,4 miljonerkronor förs över från utgiftsområde 8 respektive 9 till utgiftsområde14 Arbetsliv. () slås i Moderaternasförslag samman med och anslaget på 4,5 miljoner kronorunder utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning flyttastill utgiftsområde 24 Näringsliv.Folkpartiet liberalerna anger i sitt budgetalternativ att ramen förutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner räknas upp med 15,5miljarder kronor. ska kommunerna kompenseras för effekternaav inkomstskatteförslaget med sammanlagt . Tillsammansmed partiets förslag om beskattningen av kommunala bolag innebär dettaatt i realiteten minskar överföringarna till kommunerna medca 2005.I förslag minskar anslagen till utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner med . Till skillnadfrån övriga oppositionspartier föreslår att effektenpå kommunsektorn av deras inkomstskatteförslag ska neutraliseras genomen avräkning mot inkomsttitel. Som utskottet tidigare vid upprepadetillfällen poängterat kan det starkt ifrågasättas om ett sådant förfarandeär förenligt med budgetlagens krav på att alla inkomster och utgifterpå statsbudgeten ska bruttoredovisas. Utskottet bedömer att kommunernasresurser 2005 minskar i förslag.I budgetalternativ räknas ramen för utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner ned med . Centerpartietsinkomstskattereform innebär att kommunerna ökar sina skatteintäktermed ca . Då avvisar förslaget tillförändringar i det kommunala utjämningssystemet väljer man att redovisapå det gamla sättet, dvs. Av den anledningen höjer manbidragen till kommunerna med , men bruttoredovisningeninnebär att kommunernas utgifter ökar med samma belopp. Sammantagetbedömer utskottet att kommunernas resurser i förslagminskar med ca för 2005.Centerpartiet föreslår att de riktade statsbidragen till personalförstärkningi skola och fritidshem, statligt stöd för utbildning av vuxna samtmaxtaxan i barnomsorgen omvandlas till generella statsbidrag och flyttasfrån utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning tillutgiftsområde 25. Vidare flyttas från utgiftsområde 3 Skatt,tull och exekution till utgiftsområde 4 har i tidigare betänkanden påpekat att enligtriksdagsordningen ska frågan om vilka ändamål och verksamheter som ingår iett utgiftsområde fastställas i samband med beslut om regeringensekonomiska vårproposition. Detta innebär att i sin budgetberedningpå hösten är bunden av de beslut, om indelning av verksamheter ochändamål i utgiftsområden, som fattar i samband med vårpropositionen.Avsikten är att lägga fast förutsättningarna för budgetbehandlinginnan höstens budgetarbete startar. Därigenom säkerställs att de olikabudgetalternativen kan jämföras sinsemellan. För partiernas del innebärdetta att de i sina motioner om anslag för det kommande budgetåret måstefölja tidigare riksdagsbeslut om indelningen i utgiftsområden. Mot dennabakgrund kan utskottet inte ställa sig bakom de aktuella motionsförslagsom förordar en ändrad indelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområden.När det gäller frågan om medel till hivprevention i storstäderna återkommerfinansutskottet till den i betänkande 2004/05:FiU3 i samband medbehandlingen av utgiftsområde 25 Bidrag till kommunerna.Finansutskottet föreslår mot denna bakgrund med den motivering somframgår av avsnitt 4.2, samt det faktum att inga av de utskott sominkommit med yttranden haft något att invända mot regeringens förslag,att ramarna för utgiftsområdena 1-27 fastställs i enlighet medregeringens förslag i tabell 4.20. Därmed tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionernas förslag till alternativa ramar.4.4.2 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av utgifternaför ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för 2005.Utgifterna omfattar ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpensionoch premiepension samt kostnaderna för administrationen av dessa system.De totala utgifterna för utgiftsområdet beräknas uppgå till 165 619miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.3) föreslår regeringen att ramen förutgiftsområdet ska uppgå till . Dettainnebär en ökning med ca jämfört med beräkningen i2004 års ekonomiska vårproposition. Förändringen förklaras i huvudsakav ändrade antaganden om inkomstindex och en beräknad ökning av antaletpersoner som väljer förtida uttag av ålderspension.Regeringen föreslår att godkänner beräkningen av utgifternaför ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (punkt12).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i avsnitt 4.2 redovisat sin bedömning av fördelningenav utgifterna på utgiftsområden för . Socialförsäkringsutskottethar för sin del inte haft något att invända mot regeringens förslagtill ram för utgiftsområdet.Finansutskottet föreslår mot denna bakgrund att ramen för ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten fastställs till 170 552 miljonerkronor. Därmed biträder utskottet regeringens förslag och tillstyrkerpunkt 12 i propositionen. Motion Fi232 (fp) yrkande 12 avstyrks.4.5 AnslagsbehållningarUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av förändringi anslagsbehållningar och avstyrker liberalernasmotion med alternativt yrkande.Jämför reservation 6 (fp)Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifteröver tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetårkan i viss utsträckning sparas och användas efterföljande budgetår.Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna motefterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag påverkar statsbudgetensutgifter och redovisas på budgetens utgiftssida som en för alla ramanslaggemensam beräkningspost kallad Ökning/Minskning av anslagsbehållningar.BudgetpropositionenI årets budgetproposition (avsnitt 6.2 och tabell 6.5) räknar regeringenmed att förändringen av anslagsbehållningarna, netto, ska uppgå tillnoll kronor , dvs. att summan för förbrukade anslagsmedelmotsvaras av summan för anvisade anslagsmedel. Regeringen föreslår attriksdagen ska godkänna beräkningen av förändringar i anslagsbehållningarna2005 (punkt 10).Regeringens beräkningar visar emellertid att anslagsbehållningarna,netto, riskerar att minska 2005 och därmed riskera att utgiftstaketöverskrids om nuvarande huvudregel med anslagskredit på tre procentav anslaget och möjlighet att disponera anslagssparande på upp till treprocent av föregående års ramanslag skulle tillämpas även för nästa år.Regeringen har befogenhet att själv påverka storleken på förändringenav anslagsbehållningen genom att besluta om nivån på anslagskreditenoch storleken på anslagssparandet som myndigheterna får disponera. Föratt hantera risken för överskridande av utgiftstaket avser regeringenatt i myndigheternas regleringsbrev besluta om ett antalåtgärder som syftar till att den totala nettoförbrukningen avanslagsbehållningarna inte får överstiga noll kronor.MotionenFolkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi232 att befintligtanslagssparande för de verksamheter som motionärerna helt avvisar till dendel där åtaganden inte redan genomförts kan dras in. Folkpartietliberalerna beräknar detta belopp till , vilket innebäratt posten Minskning av anslagsbehållningar kan begränsas ytterligarejämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår att riksdagenska godkänna den beräkning som presenteras i motionen (yrkande 10).Finansutskottets ställningstagandeFör att undvika ett överskridande av utgiftstaket aviserade regeringeni vårproposition att man avsåg att senarelägga utgifter till2005 på sammanlagt , vilket innebar att den sammanlagdaförbrukningen av anslagsbehållningar 2005 beräknades till 6,9 miljarderkronor. I budgetpropositionen gör regeringen bedömningen attutgiftsbegränsningar är nödvändiga för att klara utgiftstaken både 2004och 2005. avser regeringen att i regleringsbreven besluta omett antal åtgärder som syftar till att den samlade nettoförbrukningenav anslagsbehållningar inte får överstiga noll kronor och förbrukningenav anslagsbehållningar är följaktligen minskad med 6,9 miljarder kronorjämfört med beräkningarna i vårpropositionen. De åtgärder somregeringen avser att vidta innebär att utgifterna förskjuts ytterligareett år till 2006. I budgetpropositionen preciseras inte vilka utgiftsområdensom påverkas och det är inte heller möjligt att utläsa ursifferredovisningen i propositionen eftersom förbrukningen avanslagsbehållningar är angiven på aggregerad nivå och inte fördelad påutgiftsområden.Systemet med anslagssparande och anslagskrediter på ramanslag syftartill att myndigheterna ska utnyttja sina anslagsmedel på ett ansvarsfullt,långsiktigt och effektivt sätt. Den ansvarsfullhet som spar- ochkreditmöjligheterna är tänkta att skapa riskerar att undergrävas avåterkommande begränsningar i möjligheterna att använda sparade medel ochdet blir åter rationellt för myndigheterna att göra av med pengarnaföre . De kortsiktiga åtgärderna för att klara utgiftstaketriskerar därför att få negativa konsekvenser för långsiktigheten ocheffektiviteten i myndigheternas sätt att använda sina anslagsmedel.Regeringen har dock enligt budgetlagen skyldighet att vidta åtgärdersom den har befogenhet till för att undvika att utgiftstaket överskrids.Finansutskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att göra någonannan bedömning av beräkningen av förändringen av anslagsbehållningarför 2005 än regeringen. Utskottet tillstyrker således punkt 10 ipropositionen och avstyrker därmed motion Fi232 (fp) yrkande 10.4.6 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i RiksgäldskontoretUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av myndighetersm.fl. in- och utlåning i och avstyrkerCenterpartiets motion med alternativt yrkande.Jämför reservation 8 (c)nettoutlåning utgörs av förändringen av kontoretsut- och inlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag ochfonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternasräntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedelsamt Centrala nettoupplåning för finansiering avstudielån. De medel för premiepensionen som placerats iRiksgäldskontoret överförs inklusive ränta till Premiepensionsmyndighetenmed fördröjning.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 4.4.5) räknar regeringen med attmyndigheternas m.fl. in- och utlåning i ska uppgå till under 2005.Inbetalningarna av premiepensionsmedel inklusive ränta beräknastill . överförs 23 miljarder kronoravseende premiepensionsmedel till Premiepensionsmyndigheten.Under perioden 2004-2007 beräknas de årliga inbetalningarna succesivtöka . beräknarregeringen att nettoutlåningen till kommeratt uppgå till .