bet · GR01UBU10 · 2004-03-18 00:00:00 — Medmotsvarande motivering begärs i motion 2003/04:Ub220 (m) ett riksdagsuttalande om att beslutet attstänga och skall upphävas(yrkandena 2 och 3).Enligt i motion 2003/04:Ub367 yrkande15 skall elever med flerfunktionshinder ha möjlighetatt välja att gå i statliga specialskolor. Imotionen hänvisas till att sade nej tillnedläggningen av specialskolorna förflerhandikappade barn och ungdomar. Partiet harockså krävt att ett särskilt statligt bidrag skallfölja dessa svårt handikappade elever. Motionärernabetonar att staten skall ha ansvar för att elevermed flerfunktionshinder får lika möjligheter tillomvårdnad och utbildning, oavsett var i landet debor. I motion 2003/04:So504 yrkande 29stryks under att statliga specialskolor skall varaett alternativ för multihandikappade elever.Även lyfter fram behovet avspecialskolor för funktionshindrade barn, i motion2003/04:Ub377 yrkande 8. Motionärerna åberopar enundersökning som gjorts av Unga synskadade och somvisar bl.a. att integreringen av gravt synskadadeelever i den vanliga skolan i många avseenden intefungerar tillfredsställande. Enligt motionen behövsinsatser både för att stärka de kommunala skolor somhar funktionshindrade barn integrerade och för attskapa tillräcklig tillgång på specialskolor för debarn och föräldrar som så önskar.Centerpartiet förordar i motion 2003/04:Ub391yrkande 17 att beslutet att stänga den fastaskoldelen på skall omprövas.Utgångspunkten för en politik för funktionshindradebarn och ungdomar borde vara deras egna upplevelserav situationen, framhåller motionärerna. Barnenskall ha en rättighet och inte en skyldighet att gåintegrerat i den vanliga skolan. Segregation kanvara något positivt, när den är självvald.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Riksdagen beslutade att elever medsynskada respektive grav språkstörning inte längreskall tillhöra den statliga specialskolans målgrupp(prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 14).Det innebar att ställde sig bakomregeringens förslag om en successiv avveckling av defasta skoldelarna vid de statliga riksskolornaEkeskolan i och i ochen samtidig utbyggnad av resurscenterverksamhetenvid skolorna.Frågan om omprövning av nämnda beslut har därefteråterkommande behandlats av , senast våren2003 (bet. 2002/03:UbU8). Utskottet finner inteheller nu skäl för att ändra sitt tidigareställningstagande. Särskilt vill utskottet framhålladen pågående utvecklingen av verksamheten vidresurscentren.En av regeringen tillsatt särskild utredareöverlämnade betänkandetVisstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU2002:106). Visstidsutbildning ges vidEkeskolan i , för elever med synskada ochytterligare funktionshinder, och iSigtuna, för elever med grav språkstörning. Dessatidigare specialskolor är nu resurscenter inomSpecialpedagogiska institutet.Syftet med visstidsutbildning är att ge ettspecialpedagogiskt stöd så att eleven på längre siktskall kunna återvända till sin hemskola och få enfullgod utbildning i närheten av hemmet. De eleversom undervisas vid resurscenter är fortfarandeelever i sina respektive hemkommuner.Utredaren föreslår en ny förordning omvisstidsutbildning. Elevens vårdnadshavare skallkunna göra ansökan och beslutar om eleven skall tasemot. Vårdnadshavaren skall ha rätt att överklagaett beslut till . Envisstidsutbildning skall fortgå under minst entermin. Om fortsatt behov finns efter den beslutadetiden kan en förnyad ansökan göras. En elev kanfortsätta i visstidsutbildning under hela denobligatoriska skolgången.Enligt uppgift från pågårarbete inom departementet med en sådan förordning omvisstidsutbildning. Avsikten är att förordningenskall kunna träda i kraft den 1 juli 2004.Fortsatt skolgång för elever medfunktionshinderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omstatsbidrag till fler gymnasieskolor för dövaoch hörselskadade ungdomar och om inrättandeav ett riksgymnasium för synskadade ungdomarmed flerfunktionshinder.Jämför reservationerna 13 (fp) och 14 (m, fp,kd, c).Motioner och utskottets ställningstagandenEnligt i motion 2003/04:Ub367 yrkande 16bör regeringen se över om statliga bidrag kan gestill gymnasieutbildning för döva och hörselskadadeelever på fler platser än i . Motionärernapåpekar att många av de elever som åker tillÖrebro hellre skulle vilja få undervisning närmarehemmet.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Från anslaget 25:7 Särskilda insatser påskolområdet utgår bidrag till kommun enligtavtal mellan staten och kommunen om viss statligersättning avseende gymnasial utbildning i Örebroför döva och hörselskadade elever (/RGH).Enligt uppgift från ärfrågan om bidrag till ytterligare gymnasieutbildningför döva och hörselskadade elever aktualiserad inomdepartementet. Ärendet bereds för närvarande.Centerpartiet förordar i motion 2003/04:Ub391yrkande 18 att ett riksgymnasium för synskadadeungdomar med multifunktionshinder inrättas vidEkeskolan. Dessa ungdomar saknar tillräckligtbra möjligheter till fortsatta studier efter denobligatoriska skolan, framhåller motionärerna.Resultatet blir att mycket få av dem studerarvidare, vilket är fel. Också unga med svårafunktionshinder bör ha rätt att kunna gå vidare isin utbildning och utvecklas i sin egen takt,oavsett ålder.U t s k o t t e t föreslår avslag påmotionsyrkandet.Frågan om en riksgymnasieverksamhet för synskadadeelever med flerfunktionshinder har avslagits avriksdagen vid ett flertal tillfällen sedan hösten1999 (senast i bet. 2002/03:UbU8). Utskottet ansernu liksom då att det naturliga alternativet fördessa elever är den reguljära gymnasiesärskolaneller gymnasieskolan på hemorten eller inomsamverkansområdet.I betänkandet Visstidsutbildning vid statligaresurscenter (SOU 2002:106) anger den särskildeutredaren att han inte bedömer det som rimligt attresurscentren skall bygga upp en verksamhet medgymnasieutbildning för elever i gymnasieåldrarna.Utredaren anser dock att bör få i uppdrag att kartlägga ochredovisa om det finns behov av utbildning vidresurscenter hos elever i gymnasieskolan ochgymnasiesärskolan.Utbildning för ungdomar och vuxnamed utvecklingsstörningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omsärskoleelevers fortsatta utbildning och omutbildning för vuxna med utvecklingsstörning.Utskottet hänvisar till pågående översyn inomden s.k. Carlbeck-kommittén.Jämför reservationerna 15 (kd) och 16 (fp,kd, c).MotionerKristdemokraterna begär i motion 2003/04:Ub377yrkande 5 ett riksdagsuttalande om att de hinder somfinns för särskoleelevers fortsatta utbildning börundanröjas. Det får enligt dem inte vara omöjligtför en särskoleelev att studera på ett nationelltprogram i den vanliga gymnasieskolan om eleven kompetens som krävs; särskilt som det alltoftare är barn utan direkt utvecklingsstörning somplaceras i särskola. Den sittandesärskoleutredningen bör se över detta problem.Enligt i motion 2003/04:So575 yrkande 7bör regeringen återkomma till med ettlagförslag om rätt till vuxenutbildning förutvecklingsstörda. Det är enligt motionärerna svårtatt förstå att utvecklingsstörda vuxna skall hamindre rätt till vuxenutbildning på grundläggandenivå än andra vuxna.I motion 2003/04:Ub377 yrkande 7 tarKristdemokraterna också upp frågan om rätt tillutbildning inom särvux. De framhåller att vuxna meden utvecklingsstörning eller som av andra skäl hargått i särskolan inte har lika rätt tillgrundläggande utbildning som andra vuxna har. Dettaär en brist i skollagstiftningen. Rätten tillgrundläggande vuxenutbildning bör gälla alla.Centerpartiet framför i motion 2003/04:Ub391yrkande 19 att personer med särskola som bakgrundbör ha tillträde till vuxenutbildning efter sammaprinciper som övriga vuxna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Enligt direktiven till kommittén för översyn avutbildningen för barn, ungdomar och vuxna medutvecklingsstörning, den s.k. ,skall kommittén utreda hur samverkan mellanskolformer för elever med utvecklingsstörning ochövriga skolformer kan öka. I detta ingår att belysavilka hinder för ökad samverkan som finns inuvarande system samt föreslå hur dessa hinder kanundanröjas. Kommittén skall vidare se överutbildningen i särvux.Carlbeck-kommittén överlämnade i april 2003delbetänkandet För den jag är om utbildning ochutvecklingsstörning (SOU 2003:35). Delbetänkandet ären beskrivning och kartläggning av hur utbildningenför barn, ungdomar och vuxna ser ut . Kommitténkonstaterar bl.a. att utbildningen inom särvuxerbjuds i alldeles för liten omfattning och attresurstilldelningen till särvux är påfallande låg,både i reella tal och i förhållande tillsatsningarna på övrig vuxenutbildning. Skillnadernamellan kommunerna är också mycket stora. Denlägesbeskrivning som redovisas i delbetänkandetkommer enligt kommittén att ligga till grund för deförslag som kommittén skall presentera i sittslutbetänkande i oktober 2004.Resultatet av utredningsarbetet bör enligtutskottets mening inväntas.Utbildningstolkning inomvuxenutbildningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkostnader för utbildningstolk för döva ochhörselskadade inom vuxenutbildningen.Utskottet hänvisar till att en särskildutredare tillsatts för att göra en översyn avrätten och möjligheterna att användateckenspråket.Jämför reservationerna 17 (m, kd) och 18(fp).MotionerEnligt i motion 2003/04:So575 yrkande 5bör staten svara för de kostnader som uppstår föratt genomföra utbildningstolkning inom denoffentligt finansierade vuxenutbildningen.Motionärerna framhåller att döva och hörselskadadestuderande i lika hög grad som andra studerandemåste kunna ta del av föreläsningar, ställa frågoroch kommunicera med sin lärare. För vissautbildningsanordnare har det emellertid blivit fördyrt att bekosta de teckenspråkstolkar som behövs.Ett statligt ansvar för dessa kostnader bör enligtmotionärerna finansieras genom att medel förs överfrån kommunbidragen till ett samlat anslag förutbildningstolkning. Regeringen bör återkomma medförslag om detta.I motion 2003/04:Ub211 (m) begärs att statsbidragtill teckenspråkstolk även skall kunna utgå tillprivata utbildningsanordnare. Motionärerna påpekaratt de privata skolorna själva måste stå förnödvändiga anpassningsåtgärder för personer medfunktionshinder, medan folkhögskolor samtuniversitet och högskolor kan få statligt stöd.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena mot bakgrund av att en utredning iärendet nu tillsatts.Regeringen beslutade att tillsättaen särskild utredare med uppdrag att göra en översynav rätten och möjligheterna att användateckenspråket. I direktiven till utredningen (dir.2003:169) anges att en förutsättning för att döva,dövblinda, vuxendöva och vissa hörselskadade vuxnaskall kunna delta i utbildning är att de fårtillgång till tolk. Det finns inga särskilda reglerför när utbildningstolk skall beviljas. Bristen påtolkar samt de höga kostnaderna kan ibland försvårautbildning inom vuxenutbildning. Utöverkommunal vuxenutbildning samt utbildning vidfolkhögskolor, universitet och högskolor bedrivsundervisning även av studieförbund och privatautbildningsanordnare. I den mån döva ochhörselskadade vuxna söker och antas till utbildninghos privata utbildningsanordnare finns det ingentäckning för tolkkostnader, utan dessa betalas avden studerande.Enligt direktiven skall den särskilde utredarenkartlägga möjligheterna för döva, dövblinda,vuxendöva och vissa hörselskadade vuxna tillutbildning som är likvärdig med andras och vid behovlämna förslag till ökad tillgänglighet.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Skolans kvalitet för barn medfunktionshinder (punkt 1) m, kd, cav (), (), AnnaIbrisagic (m), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub220 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeMycket tyder på att kommunernas förmåga att ge barnmed funktionshinder en fullgod skoltid har svårabrister. Som exempel på problem i dessa barnsskolsituation kan nämnas brist på speciallärare,socialt utanförskap, skolmiljöer som inte är fullthandikappanpassade och få möjligheter att väljaskola. Ju svårare ett barns funktionshinder ellerkombinationer av funktionshinder är, desto sämreklarar kommunerna av att möta barnets behov.Den kommunala skolans kvalitet för barn medfunktionshinder måste enligt vår mening granskas,med avseende på både undervisningens och den socialasituationens kvalitet. Granskningen bör göras inomramen för en parlamentarisk utredning. Vidare bördirektiven för utredningen klargöra attförhållandena i den kommunala skolan skall betraktasi ett barn- och föräldraperspektiv och att densociala situationen för barn med funktionshinderutförligt skall belysas.Vad vi här har anfört bör med bifalltill motionsyrkandena som sin mening ge regeringentill känna.2. Grundskoletidens längd (punkt 2) m, fp, cav (), (), AnnaIbrisagic (m), (), () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub220 yrkande 6.StällningstagandeBarn med funktionshinder måste få utvecklas i sinegen takt. Många barn med svåra funktionshinder harpå grund av dessa inte kommit så långt i sinutveckling som motsvarar deras fysiska ålder. Olikakommunikationshinder gör att det kan ta längre tidatt tillgodogöra sig undervisningen. Vi anser attgrundskoletidens längd måste vara flexibel och kunnaanpassas efter varje barns behov. Så länge barnenlär sig och utvecklas bör de kunna få gå kvar igrundskolan.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna och därmed bifalla motionsyrkandet.3. Tillgänglighet för funktionshindrade elever(punkt 3) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub388 yrkande 5samt avslår motionerna2003/04:Ub332 och2003/04:Ub493.StällningstagandeEnligt vår uppfattning måste det bli besvärligareför kommunerna att strunta i skolans tillgänglighetför funktionshindrade elever. Kommuner som inte görtillräckligt för att eleverna skall kunnatillgodogöra sig undervisningen skall tvingas attbetala böter. Elever som hittar bättre service i enannan kommun skall få utbildningen där bekostad avhemkommunen. Vi anser att elever med funktionshinderskall ha samma möjligheter att välja skola som andraelever, om inte några alldeles särskilda skäl göratt det inte är möjligt.Detta bör med bifall till motion2003/04:Ub388 yrkande 5 som sin mening ge regeringentill känna.4. Rätten för elever till särskilt stöd (punkt4) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub439 yrkande 9och avslår motion2003/04:So497 yrkande 3.StällningstagandeElever med funktionshinder och mindre synligahandikapp, t.ex. neurologiska handikapp, måste fåden hjälp och den uppmärksamhet som deras speciellahandikapp kräver. Skolans personal måste tydligtmeddela hur resurserna ser ut. Jag vill framhållaatt barn och ungdomar med funktionshinder så långtdet är möjligt skall erbjudas en anpassad utbildningi sin hemkommun. Barn med olika handikapp måstetillförsäkras tillgång till anpassade läromedel, ochbarn med grav hörselskada måste tillerkännas behovav teckenspråkslärare.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna och därmed bifalla motion 2003/04:Ub439yrkande 9.5. Utbildningen för elever medneuropsykiatriska funktionshinder (punkt 5) fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:So504 yrkande 25samt avslår motionerna2003/04:Ub225,2003/04:Ub377 yrkande 6 och2003/04:Ub439 yrkande 10.StällningstagandeVi föreslår att regeringen låter utarbeta etthandlingsprogram för barn med neuropsykiatriskafunktionshinder, dvs. barn med diagnosen ADHD, DAMPeller Aspergers syndrom. Om dessa barn inte får detbemötande de behöver kan ytterligare psykiskaproblem förvärra deras situation. För denna grupp avbarn är också risken för framtida brottslighetstörre än normalt. Vi vill betona att mer kunskap omfunktionshindret behövs hos både skolpersonal ochföräldrar, och nya kunskaper måste tillämpas.Vad vi här har anfört bör med bifalltill motion 2003/04:So504 yrkande 25 som sin meningge regeringen till känna.6. Utbildningen för elever medneuropsykiatriska funktionshinder (punkt 5) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub377 yrkande 6 och2003/04:Ub439 yrkande 10samt avslår motionerna2003/04:Ub225 och2003/04:So504 yrkande 25.StällningstagandeKännetecknande för barn med ADHD, DAMP och Aspergerssyndrom, de s.k. bokstavsbarnen, är deras bristandeförmåga att hantera sociala situationer.Koncentrationssvårigheter och hyperaktivitet ärandra kännetecken. Som undersökning omsärskolan visat står dessa barn för en stor del avökningen i särskolan. Det är ofta mycket olyckligt.Särskolan är till för barn med enutvecklingsstörning, barn som saknar denintellektuella förmågan att klara av . bokstavsbarnen tillhör oftast inte dennakategori.Jag anser att metoder och former i undervisningenskall utvecklas för att möta dessa barnsindividuella behov, t.ex. satsningar på småundervisningsgrupper inom grundskolan.Undervisningsmetoder bör kunna tas fram av Centrumför handikappvetenskap vid och Örebrouniversitet som har specialkunskaper på området. Jaganser vidare att den pågående särskoleutredningenbör få ett utökat uppdrag för att se överutbildningen för de s.k. bokstavsbarnen.Vad jag här har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna och därmed bifallamotionerna 2003/04:Ub377 yrkande 6 och 2003/04:Ub439 yrkande 10.7. Stöd till elever med läs- ochskrivsvårigheter (punkt 7) fp, cav (), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub392 yrkande 9och avslår motion2003/04:Ub454.StällningstagandeEn utredning bör tillsättas i syfte att ge elever igrundskolan med läs- och skrivsvårigheter samma rätttill stöd som garanteras studerande inom denhögre utbildningen. får studenter på högskolanhjälp med t.ex. förlängd tid för examina, tillgångtill andra examinationsformer, pedagogisktdatorstöd, extra stöd från läraren genom extraundervisning, anteckningshjälp etc. I grundskolanfår eleverna förlita sig på att skolan och kommunentar sitt ansvar. Vi menar att ju längre skolandröjer med att satsa resurser på dessa elever, destodyrare blir det att reparera skadan. Oavsettanledning till läs- och skrivsvårigheter/dyslexibehövs det stödinsatser. Det kan förgrundskoleelevernas del handla om extraundervisning, specialundervisning, särskildahjälpmedel, muntliga prov och särskild hjälp vidprov, men framför allt behövs det individuellastudieplaner.Detta bör med bifall till motion2003/04:Ub392 yrkande 9 som sin mening ge regeringentill känna.8. Särskolan som egen skolform (punkt 8) m,fpav (), (), AnnaIbrisagic (m), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:So504 yrkande 30.StällningstagandeFör elever med utvecklingsstörning skall det varamöjligt att välja särskola. Det är föräldrarna somskall avgöra valet av skolform. Den nu sittandeutredningen kring särskolans framtid har oklaradirektiv huruvida särskolan skall fortsätta att varaen egen skolform eller inte. Vår uppfattning är attskolformen särskola skall finnas kvar för attgarantera elever med utvecklingsstörning möjlighettill undervisning som är anpassad efter deras behov.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna och därmed bifalla motionsyrkandet.9. för särskoleplacering (punkt 9) m,kdav (), (), AnnaIbrisagic (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub377 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeAnsvaret för att pröva om ett barn kan tas emot isärskolan ligger på särskolans styrelse. Det finnsinga närmare regleringar av hur dessa prövningarskall gå till, men det vanliga är att beslutengrundar sig på pedagogiska, psykologiska och i vissafall medicinska utredningar. I och med att de flestakommuner nu har egen särskola har antalet personersom är involverade i utredningar kringsärskoleplaceringar ökat kraftigt. Enligt vår meningär det därför nödvändigt att ett regelverk tas framdär det tydligt anges vilka barn som har rätt tillsärskola och vilka bedömningar och diagnoser somskall ligga till grund för placeringen.Under en tid då kraftiga nedskärningar har gjortspå skolans område har resurserna tillstödundervisning och extrahjälp till svaga eleverminskat. Att då placera eleven i särskola kan varaen ekonomisk lösning på problemet. Vi villunderstryka att placering av barn i särskola intefår styras av resursbrist i . Barns rättoch möjlighet till utbildning måste alltid utgå fråndet enskilda barnets unika behov ochförutsättningar.Vad vi här har anfört bör som sin meningge regeringen till känna och därmed bifallamotionsyrkandena.10. Rätten till omprövning av särskoleplacering(punkt 10) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub377 yrkande 1.StällningstagandeJag föreslår att det införs en rätt för föräldrartill omprövning av beslut om barns placering isärskolan. förekommer förnyad prövning avsärskoleplacering endast i de fall då aktivaengagerade föräldrar uttryckligen krävt en sådan.Enligt min mening är det viktigt att en naturligomprövning görs , särskilt för de barnsom ligger i gränszonen för placering.Detta bör med bifall tillmotionsyrkandet som sin mening ge regeringen tillkänna.11. Särskolans personkrets (punkt 11) kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub377 yrkande 4och avslår motion2003/04:Ub413.StällningstagandeÖkningen av antalet barn i särskolanhar också inneburit att nya grupper tagits in. Imånga kommuner tolkas begreppet utvecklingsstörningallt vidare. Denna utveckling anser jag varaoacceptabel. Särskolan skall vara en skolform förbarn och ungdomar med just utvecklingsstörning. Denfår inte bli en skola för alla barn som av olikaanledningar har det svårt i skolan.Detta bör med bifall till motion2003/04:Ub377 yrkande 4 som sin mening ge regeringentill känna.12.