bet · GR01FIU22 · 2004-03-02 00:00:00 — ESV och SCB har inlett ettsamarbete om uppgifter avseende statsbidragen till kommuner, och revisorernaanser att det är viktigt att detta arbete fortsätter och ger resultat.Revisorerna föreslår att regeringen bör ge de statistikansvariga myndigheternai uppdrag att regelmässigt förklara hur olika uppgifter har räknats fram.Revisorerna utgår från att deras synpunkter beaktas av regeringen i sambandmed beredningen av förslagen från Utredningen om översyn av den ekonomiskastatistiken (SOU 2002:118).Finansutskottets ställningstagandeAnsvarsfördelningen för den ekonomiska statistiken är oklar, anserrevisorerna. ESV håller dock inte med om detta. Nuvarande ordning innebär(som framgått under rubriken av statsbidragen) förenklatatt nationalräkenskaperna redovisas enligt och definitioner(ENS 95) och att SCB är ansvarig för detta. Statsredovisningen bygger påuppgifter från myndigheterna och utgör underlag för bl.a. anslagen istatsbudgeten. För den redovisningen ansvarar ESV. Dessutom har ESV iuppdrag att bearbeta uppgifter från statsredovisningen om statens inkomsteroch utgifter så att dessa överensstämmer med NR:s definitioner. ESV försersedan SCB med uppgifterna som ingår som en del i nationalräkenskaperna.Utskottetdelar således inte revisorernas uppfattning att ansvaret förnationalräkenskapernaär oklart. Utskottet förutsätter emellertid att de berörda myndigheterna,i den mån de bedömer det som nödvändigt, samarbetar för att i störstamöjliga utsträckning eliminera oklarheter i övergången mellan de bådaredovisningssystemen.Utskottet är också medvetet om att det pågår ett arbetemed att förbättra den ekonomiska statistiken. Med utgångspunkt frånutredningen och förbättring av den ekonomiska statistiken (SOU2002:118) fick SCB i sitt regleringsbrev i uppdrag att ta framen åtgärdsplan för förbättringar av den ekonomiska statistiken. Arbetetmed åtgärdsplanen kommer att redovisas löpande för regeringen ochmålsättningen är att åtgärderna ska genomföras under en femårsperiod.Mot denna bakgrund anser utskottet inte att behöver göra någotsärskilt uttalande i denna fråga och avvisar revisorernas förslag punkt3.Tydliggör balanskravet och utred sanktionsmöjligheterUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att regeringen avser att lägga fram enproposition om balanskravet för kommuner och landsting anser utskottetinte att åtgärder bör vidtas för att tydliggöra balanskravet.Därmed avstyrker utskottet revisorernas förslag 4.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).Revisorernas förslagRevisorerna anser att balanskravet för kommuner och landsting behövertydliggöras. Undantag från balanskravet kan tillåtas om det föreliggersynnerliga skäl, men detta begrepp har inte preciserats. Revisorernaskriver att vad som kan anses vara synnerliga skäl, enligt förarbetenatill lagen, är en lokal bedömning som ska prövas i den politiska processeni enskilda kommuner och landsting. Frågan om man följer lagen avgörs dåav enskilda kommuner eller landsting. Revisorerna anser också att fråganom sanktioner för de fall balanskravet inte efterlevs behöver utredas.Finansutskottets ställningstagandeEkonomiförvaltningsutredningen presenterade sitt betänkande God ekonomiskhushållning i kommuner och landsting (SOU 2001:76) i november 2001.Utredningen innehöll förslag till förändringar i utformningen av balanskravetför kommuner och landsting. Frågan bereds i Regeringskanslietoch regeringen avser att lämna en proposition till den 15 aprili år.Utskottet anser att propositionen inte bör föregripas genom några uttalandenfrån sida. Revisorernas förslag punkt 4 avstyrks.Kommunernas självstyrelseUtskottets förslag i korthetUtskottet avvisar ett motionsförslag om att klargöra innebörden av denkommunala självstyrelsen.Jämför reservation 5 (c).MotionenI motion Fi14 (c) framhålls att det kommunala självstyret måste värnas.Staten ger kommunerna uppgifter men inte tillräcklig finansiering. Omkommuner och landsting ska ha verklig möjlighet att fullfölja sitt uppdragmåste de också få instrument för att kunna göra det. Det är nödvändigt,anser motionärerna, att klargöra den reella innebörden av begreppetkommunalt självstyre (yrkande 1).Finansutskottets ställningstagandeFrågan om den kommunala självstyrelsens ställning har behandlats tidigareav finansutskottet. I betänkandet 2002/03:FiU19 behandlades näraliggandefrågor, och utskottet hänvisade då till den ingående behandling av denkommunala självstyrelsens ställning som gjorde isitt betänkande 2000/01:KU12. instämde i konstitutionsutskottetsuppfattning att det varken är lämpligt eller möjligt att en gång för alladra orubbliga och preciserade gränser kring en självstyrelsesektor.Finansutskottet vidhåller sin tidigare uppfattning.Utskottet vill också påminna om arbete med att analyserasamhällsförändringar som skulle kunna föranleda förändringar av strukturenoch uppgiftsfördelningen i relationen mellan staten, landstingen ochkommunerna. Utredningen lämnade ett delbetänkande som förnärvarande ligger till grund för de direktiv som regeringen utformar förutredningens fortsatta arbete. I delbetänkandet föreslog Ansvarskommitténatt det fortsatta arbetet bl.a. skulle avse "en strategi för en tydligareansvarsfördelning i samhällsorganisationen vid flernivåstyrning där enrenodling av ansvaret inte är möjlig eller lämplig och som tar sikte påökad utvecklingskraft".Kommitténs fortsatta arbete kan komma att aktualisera frågor som berörden kommunala självstyrelsens ställning och avgränsningar. Utskottet anserinte att något tillkännagivande om att klargöra innebörden av den kommunalasjälvstyrelsen är motiverat.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi14 (c) yrkande 1.Kommunernas ansvar vid nationella infrastruktursatsningarUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att kommunernas roll vid finansieringen av nationellainfrastruktursatsningar behöver klargöras.Därmed avstyrker utskottet den aktuella motionen.Jämför reservation 6 (c).MotionenMotionärerna delar, i motion Fi14 (c), revisorernas uppfattning att detfinns stora oklarheter kring hur dagens bidragssystem verkar och vilkaeffekter det har. Dessutom åläggs kommuner och landsting att vid sidan avbidragssystemet delta i t.ex. infrastruktursatsningar, vilket skapar enohållbar situation för de berörda kommunerna. Kommunernas och landstingensansvar i samband med nationella infrastruktursatsningar behöver klargöras(yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeDet finns en klar uppdelning mellan de vägar som är statens ansvar och desom är kommunernas när det gäller det befintliga vägnätet. I fråga omnyinvesteringar är dock ansvarsfördelningen inte alltid given, inte minstdå infrastrukturinvesteringar i många fall kan vara ett ömsesidigt intresseför staten och de berörda kommunerna. Frågor om finansieringsansvar försådana investeringar avgörs i förhandlingar mellan staten och kommunerna.Staten har emellertid ingen möjlighet att formellt ålägga kommuner ellerlandsting att delta i finansieringen av den nationella infrastrukturen.Utskottetbedömer att det knappast är möjligt att dra någon skarp gräns mellanstatens och kommunernas ansvar i fråga om framtida investeringar iinfrastruktur, utan sådana frågor kommer att behöva avgöras från fall tillfall i förhandlingar mellan de berörda parterna.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi14 (c) yrkande 2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Klargör begreppet statsbidrag, punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), (), (), TomasHögström (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att klargöra begreppet statsbidrag. Därmedbifaller förslag 2002/03:RR21 punkt 1.StällningstagandeVi anser i likhet med revisorer att begreppet statsbidragbehöver klargöras. Trots att det används såväl i regleringar som i officiellstatistik saknas en definition av begreppet. För att de ekonomiskarelationerna mellan staten och kommunsektorn ska vara tydliga ochkommunikationen mellan de olika sektorerna ska vara klar, är det enförutsättningatt begreppsapparaten är entydigt definierad. Det får inte råda någontvekan om vad som är eller inte är att betrakta som statsbidrag.Därmed föreslår vi att bifaller revisorernas förslag 2002/03:RR21,punkt 1.2. Redovisa statsbidragen och klargör deras effekter, punkt 2 (m, fp, kd,c)av (), (), (), TomasHögström (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att redovisa statsbidragen och klargöra deraseffekter. Därmed bifaller förslag 2002/03:RR21 punkt 2 ochbifaller delvis motion 2003/04:Fi278 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeGrundprincipen bakom bidragsgivningen till kommuner och landsting är attbidragen ska vara generella men att specialdestinerade bidrag i vissafall kan vara motiverade. har emellertid antaletspecialdestinerade bidrag ökat markant utan att regeringen klargjort vilkaanalyser och resonemang som ligger bakom denna förändring. Mängdenspecialdestinerade statsbidrag framgår inte av regeringens redovisning, ochdet är nära nog ogörligt att utifrån den skaffa sig en överskådlig bildav bidragsgivningen till kommuner och landsting. I Statskontorets rapport2003:5 framgår att medel betalades ut till kommuner eller landsting fråninte mindre än 127 olika anslag på statsbudgeten . Trots denstora mängden anslag och komplexiteten i bidragsgivningen har regeringeninte vid något enda tillfälle lämnat en samlad redovisning till riksdagenöver statsbidragen till kommunsektorn. Detta anser vi vara anmärkningsvärt.Inte mindre anmärkningsvärd är avsaknaden av konsekvensanalyser av effekternaav den stora mängden specialdestinerade statsbidrag. Som bl.a. påtalat vid upprepade tillfällen finns stora risker attde specialdestinerade bidragen inte uppfyller de mål de är ämnade för.Bidragen tar inte hänsyn till lokala förhållanden utan riskerar att påverkakommunernas agerande på ett sätt som kan ge oönskade effekter och bidratill ineffektivitet i kommunsektorn.Vi anser därför att regeringen regelbundet ska ge en samladredovisning av statsbidragen till kommunerna samt påbörja ettarbete med att analysera effekterna på kommunernas verksamhet av despecialdestinerade statsbidragen.Med det anförda föreslår vi att bifaller revisorernas förslag2002/03:RR21, punkt 2, samt delvis bifaller motion Fi278 (fp) yrkandena1 och 2.3. Tydliggör innehåll och ansvar för redovisningen av statsbidragen, punkt3 (m, fp, kd, c)av (), (), (), TomasHögström (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att tydliggöra innehåll och ansvar för redovisningenav statsbidragen. Därmed bifaller förslag 2002/03:RR21 punkt 3.StällningstagandeAv revisorers rapport /03:14 framgår att det finns oklarheteri regeringens, ESV:s och SCB:s uppgifter om statsbidragen till kommunerna.Statistik som till synes beskriver samma sak innehåller uppgifter sominte är överensstämmande och skillnaderna mellan uppgifterna förklarasinte på ett tillfredsställande sätt. Vi anser att det är uppenbart attskillnader mellan olika statistiska uppgifter så långt som möjligt börelimineras, och om det inte är möjligt ska de åtminstone förklaras tydligt.Regeringen bör därför ge de statistikansvariga myndigheterna i uppdragatt regelmässigt förklara hur olika uppgifter om statsbidragen tillkommuner och landsting beräknats och vad som skiljer olika redovisningar åt.Även när det gäller ansvaret för nationalräkenskaperna (NR) har revisorernafunnit att det finns oklarheter. ESV ska enligt sina instruktionersammanställa och beräkna statens totala inkomster och utgifter i NR-termer,och ESV genomför också merparten av de justeringar som krävs för NR:sbehov. Revisorerna har dock funnit att det trots detta finns oförklaradeskillnader mellan ESV:s och SCB:s uppgifter om statsbidragen till kommunerna.Vem som har det slutliga ansvaret för uppgifterna i NR framstår enligtrevisorerna som oklart. Vi anser att detta är mycket otillfredsställandeoch att ansvaret för den ekonomiska statistiken behöver tydliggöras.Med det anförda föreslår vi att bifaller revisorernas förslag2002/03:RR21, punkt 3.4. Tydliggör balanskravet och utred sanktionsmöjligheter, punkt 4 (m, fp,kd, c)av (), (), (), TomasHögström (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att tydliggöra balanskravet och utredasanktionsmöjligheter. Därmed bifaller förslag 2002/03:RR21 punkt 4.StällningstagandeVi anser att det finns behov av att tydliggöra kommunallagens krav på enbudget i balans. Lagen medger att budgeten inte behöver balanseras om detföreligger synnerliga skäl. Vad som anses vara synnerliga skäl har emellertidinte klargjorts, utan lagen kan tolkas så att det är den enskilda kommuneneller som själv får avgöra om det föreligger synnerliga skäl.Dessutom förfogar riksdag och regering inte över några sanktionsmöjlighetergentemot kommuner eller landsting som bryter mot balanskravet.Mot denna bakgrund anser vi att balanskravet behöver förtydligas och attregeringen bör utreda möjligheten att införa någon form av sanktioner förkommuner och landsting som inte lever upp till kommunallagens krav på enbudget i balans.Därmed föreslår vi att bifaller revisorernas förslag 2002/03:RR21,punkt 4.5. , punkt 5 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kommunernas självstyrelse. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Fi14 yrkande 1.StällningstagandeFör att kommuner och landsting ska kunna klara sina välfärdsuppdrag måstedet finnas en verklig självstyrelse. Dagens ordning, där statenstyr genom att lägga alltfler uppgifter på kommunerna utan att bidra medtillräcklig finansiering, undergräver de lokalt förtroendevaldas möjligheteratt fullgöra sina uppdrag. Många politiskt aktiva på lokal nivå uppfattardenna ordning som ett ständigt pågående misstroendevotum mot dem. Statligapålagor utan finansiering framstår alltmer som ett hot mot den lokalademokratin. Jag anser att det är nödvändigt att klargöra den reellainnebörden av begreppet självstyrelse. Detta bör tillkännageför regeringen som sin mening.Därmed föreslår jag att bifaller motion Fi14 yrkande 1.6. Kommunernas ansvar vid nationella infrastruktursatsningar, punkt 6(c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kommunernas ansvar vid nationellainfrastruktursatsningar.Därmed bifaller motion 2003/04:Fi14 yrkande 2.StällningstagandeJag anser att det behövs tydliga spelregler beträffande kommunernas ochlandstingens finansieringsansvar i samband med nationella satsningar påinfrastruktur. Dagens oklarheter kring finansieringsansvaret, och företeelsenatt ålägga kommuner och landsting att bidra med finansiering till nationellainfrastrukturprojekt, skapar en ohållbar situation för de berörda kommunerna.Ansvar och spelregler inom detta område behöver klargöras, vilket riksdagenbör tillkännage för regeringen som sin mening.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion Fi14 yrkande2.BilagaFörteckning över behandlade förslagFramställningenFramställning 2002/03:RR21 revisorers förslag om staten ochkommunerna:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad Riksdagensrevisorer anfört i avsnittet 3.2.1 om att klargöra begreppet statsbidrag.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad Riksdagensrevisorer anfört i avsnittet 3.2.2 om att redovisa statsbidragen ochklargöra effekterna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad Riksdagensrevisorer anfört i avsnittet 3.2.3 om att tydliggöra innehåll och ansvarför redovisning av statsbidrag.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad Riksdagensrevisorer anfört i avsnittet 3.2.4 om att tydliggöra balanskravet och attutreda sanktionsmöjligheter.Följdmotion2003/04:Fi14 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att innebörden i det kommunala självstyret klargörs.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att klargöra kommuners och landstings ansvar och finansieringi samband med nationella infrastruktursatsningar.Motion från allmänna motionstiden /04:Fi278 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att effekterna av statliga beslut för kommunerna skall klargörasoch utgöra underlag för riksdagsbeslut, i enlighet med motionens förslag.2. begär att regeringen genomför en kartläggning av olikastatsanslag till kommunerna samt att effekterna av dessa analyseras ochredovisas.