bet · GR01SFU12 · 2004-04-22 00:00:00 — Ett tillkännagivande om dettabegärs i motionen.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion 2003/04:Sf6yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringen böråterkomma till med en samlad analys avvarför antalet anmälningar till mottortyr ökat mot samt vilka åtgärder sombehövs för att inte skall fällas iframtiden.I motion 2003/04:Sf403 av m.fl. (kd)yrkande 6 anges att varje medlemsstat skall kunnapröva en asylansökan även om ingen skyldighet härförföreligger enligt Dublinförordningen. Motionärernaanser emellertid att detta kan vara ett problemeftersom flyktingbegreppet fortfarande tolkas olikaav EU:s medlemsstater. Principen om non-refoulementoch Dublinförordningen kan därvid hamna i konfliktmed varandra. I yrkande 7 anges att bör gå ispetsen för att det inom EU utarbetas engemensam definition av ett vidgat flyktingbegrepp.Vidare anges i yrkande 9 att ett land som följerGenèvekonventionen inte per definition behöver varasäkert för den asylsökande. Statistiken visar attdet finns vissa länder till vilka Sverigedirektavvisar. I motionen begärs etttillkännagivande om att en lista över "säkra länder"inte skall upprättas. I yrkande 10 anges att genomdet s.k. Aznarprotokollet berövas EU-ländernas egnamedborgare rätten att söka asyl i andramedlemsländer. Detta är en oacceptabel inskränkningdå situationer kan uppstå där människor löper faraatt förlora livet eller sina mänskliga rättigheteräven i . Regeringen bör deklarera hurman kommer att verka för en ändring. Etttillkännagivande om EU-medborgares rätt att sökaasyl begärs i motionen.I motion 2003/04:Sf257 av m.fl. (v)yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om attregeringen bör initiera en översyn avDublinförordningen med syfte attfördelningskriteriet för de asylsökande skall varade asylsökandes egna val.I samma motion yrkande 12 begärs etttillkännagivande om att regeringen bör inlägga vetomot förslaget till skyddsgrundsdirektiv. Detta ärenligt motionärerna nödvändigt om inteflyktingkommissariatets vädjan till det grekiskaordförandeskapet, att inte tillåta kärnan iflyktingskyddet urholkas, tillgodoses i direktivet.I yrkande 13 anges vidare att direktivet inte börantas om det inte omarbetas grundligt i syfte attåstadkomma ett godtagbart skydd för flyktingar ochandra skyddsbehövande. Direktivet får inte stridamot internationella normer om skydd för de mänskligarättigheterna.I motionens yrkanden 3-5 begärs tillkännagivandenom att stärka svenska myndigheters respekt förasylrätten och och om ettfortsatt tillbakavisande av förslag om s.k.skyddszoner, dvs. att asylprövningsförfarandet förmänniskor som rest in i EU för att söka asyl skallförläggas utanför EU. Motionärerna vill också attrådets betraktande av asylrätten som nådegåva ochinte en rättighet skall fördömas. Det görs oftagällande att flertalet asylsökande inte har någraverkliga asylskäl. Nästan alla asylsökande kommeremellertid från länder där det pågår krig ellerväpnad konflikt eller grova kränkningar av demänskliga rättigheterna. Det finns ingen kopplingmellan ursprungsländers fattigdom ochmigrationstrycket mot anser motionärerna.Mona () anger i motion 2003/04:Sf7 yrkande1 att i större utsträckning bör undvika attmed stöd av Dublinförordningen skicka människor tillannat land för att få asylansökan prövad.I motion 2003/04:Sf357 av m.fl.(mp) yrkandena 23, 25 och 26 anges att principen omnon-refoulement skall vara absolut. Stater får inteskicka tillbaka flyktingar till länder där deriskerar bl.a. tortyr. Motionärerna anser att detfaktum att fällts åtta gånger i mot tortyr visar på brister iasylhanteringen. måste införa enkonventionsenlig definition av tortyr. Vidare ansermotionärerna att skall tillämpa en mergenerös tolkning av Dublinförordningen och atttillämpningen av förordningen inte kan ansesförenlig med . Tillräcklig hänsyntas inte till om det finns anhöriga i ellerom det första asyllandet skickar tillbaka personentill misär eller tortyr. Asylskälen bör prövas iSverige när det gäller barnfamiljer. I motionenbegärs tillkännagivanden om detta.I motion 2003/04:U275 yrkande 1 av . (kd, fp, c, v) begärs ett tillkännagivande omatt de uiguriska flyktingarna från som har söktasyl i skall ges en här.Utskottets ställningstagandeFrågor som rör internationellt skydd och definitionav begreppet flykting har de senaste årendiskuterats i olika forum internationellt och inomEU. UNHCR har sett över flyktingbegreppet enligtGenèvekonventionen och hållit globala konsultationermed konventionsländerna. Översynen har utmynnat i enhandlingsplan för internationellt skydd, Agenda forProtection. Inom EU har en politisköverenskommelse träffats om kommissionens förslagtill direktiv om miniminormer för när en medborgarei tredjeland och statslösa personer skall betraktassom flyktingar eller som personer som av andra skälbehöver internationellt skydd samt om dessapersoners rättsliga ställning, det s.k.skyddsgrundsdirektivet. Direktivet innehållerbestämmelser för fastställande av vilka av depersoner som söker internationellt skydd som skallanses uppfylla villkoren för flyktingstatus ochvilka som skall anses berättigade till subsidiärtskydd. Rådet uppmanade sina förberedande organ attslutredigera texten så att direktivet kan antas inomden tidsfrist som anges i fördraget, dvs. före den 1maj 2004.I kommissionens förslag till skyddsgrundsdirektiv(KOM(2001) 510) ges följande riktlinjer förtolkningen av förföljelsegrunden tillhörighet viss samhällsgrupp. En grupp skall anses utgöraen särskild samhällsgrupp, särskilt när gruppensmedlemmar har en gemensam väsentlig egenskap elleren gemensam bakgrund som inte kan ändras, ellerbestår av personer som har en gemensam egenskapeller övertygelse som är så grundläggande föridentiteten eller samvetet att de inte får tvingasavsvära sig den, eller gruppen har en särskildidentitet i det berörda landet eftersom denuppfattas som annorlunda av omgivningen. Vidare kanberoende på omständigheterna i ursprungslandet ensärskild samhällsgrupp omfatta en grupp grundad påen gemensam egenskap, t.ex. sexuell läggning.Sexuell läggning får inte tolkas så att detinnefattar handlingar som anses brottsliga enligtmedlemsstaternas nationella lagstiftning.Könsrelaterade aspekter kan beaktas, utan att dessai sig ger upphov till en presumtion för dennaartikels tillämplighet. Den definition avförföljelsegrunden som lämnas i förslaget anger denminimistandard som staterna skall iaktta och hindrarinte att en enskild medlemsstat tillämpar mergenerösa principer.Utredningen om förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning som lagt fram sittbetänkande Flyktingskap och könsrelateradförföljelse (SOU 2004:31) föreslår att förföljelsepå grund av kön eller sexuell läggning inryms iflyktingbegreppet och att den s.k. könsbestämmelseni 3 kap. 3 § första stycket 3 utlänningslagen utgår.Enligt utredningen ger utlänningslagensflyktingdefinition enligt dess nuvarande formuleringutrymme för en tolkning som inrymmer könsrelateradförföljelse. Övervägande skäl talar emellertidenligt utredningen för att det direkt av lagtextenskall framgå att vid prövningen av en asylansökanskall beaktas att förföljelse som har sin grund i enutlännings kön eller sexuella läggning kan liggatill grund för flyktingskap. Det bör enligtutredningen överlämnas åt de rättstillämpandemyndigheterna att utveckla de närmareförutsättningarna för tolkningen och det kommer ävenframgent att finnas behov av att geuppehållstillstånd av humanitära skäl åt dem somriskerar könsrelaterad förföljelse och som av olikaorsaker inte uppfyller kriterierna för flyktingskap.Utskottet kan konstatera att det finns en breduppslutning bakom kravet att flyktingbegreppet börvidgas till att omfatta även personer som riskerarförföljelse på grund av kön eller sexuell läggning.Utskottet ser också positivt på att det inom EU nunåtts en politisk överenskommelse omskyddsgrundsdirektivet och att utredningen omförföljelse på grund av kön eller sexuell läggninghar lagt fram förslag om att personer som kännervälgrundad fruktan för förföljelse på grund av köneller sexuell läggning skall kunna betraktas somflyktingar enligt Genèvekonvention.Utredningens betänkande kommer attremissbehandlas. Utskottet anser att beredningen avförslagen bör avvaktas och avstyrker därförmotionerna 2003/04:Sf8 yrkandena 2 och 3,2003/04:Sf244, 2003/04:Sf249 yrkande 2,2003/04:Sf257 yrkande 18, 2003/04:Sf304,2003/04:Sf348, 2003/04:Sf354, 2003/04:Sf357yrkandena 14 och 15, 2003/04:Sf403 yrkandena 16 och17, 2003/04:K418 yrkandena 3 och 7-9, 2003/04:L350yrkande 17, 2003/04:U255 yrkande 19 samt2003/04:U277 yrkande 2.Flyktingar och övriga skyddsbehövande har rätttill uppehållstillstånd i . I samband medprövningen av en asylansökan skall den beslutandemyndigheten ta hänsyn till eventuellaverkställighetshinder. Framkommer det att beslutetinte kommer att kunna verkställas bör ett beslut omavlägsnande inte fattas. Uppstår eller framkommerhinder mot verkställighet först efter ettlagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisningfinns dessutom regler om hinder mot verkställighet i8 kap. utlänningslagen. Enligt 1 § får en avvisningeller en utvisning aldrig verkställas till ett landom det finns skälig anledning att tro attutlänningen där skulle vara i fara att straffas meddöden eller med kroppsstraff eller att utsättas förtortyr eller annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning. Inte heller fåravvisningen eller utvisningen verkställas till ettland där personen inte är skyddad mot att sändasvidare till ett land där han eller hon skulle vara isådan fara (principen om non-refoulement). Utskottetvill understryka att verkställighetshindret enligt 1§ är absolut.Sverige liksom övriga medlemsstater i EU är bundnaav folkrättsliga förpliktelser inom såvälinternationell flyktingrätt som mänskligarättigheter i övrigt. Detta innebär attflyktingrättens olika delar, t.ex. att enasylsökande inte får avvisas eller utvisas till ettland där sökandens liv eller frihet hotas på grundav hans eller hennes ras, religion, nationalitet,tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiskåskådning, alltid skall tillämpas. Detta gällergivetvis även i förhållande till Dublinförordningen.Förordningen, som bygger på principen om förstaasylland, syftar till att bl.a. garantera deasylsökande tillgång i praktiken till ett förfarandeför att avgöra flyktingstatus men också attförebygga missbruk av asylförfarandet. Avförordningen framgår att medlemsstaterna i varjeenskilt fall skall göra en individuell bedömning avom det föreligger omständigheter som gör att enasylansökan skall prövas av ett annat land än detsom huvudregeln anger.Förra året tog upp en diskussion om nya metoder för att geinternationellt skydd. Förslagen tog fasta pånödvändigheten att medelst t.ex. bistånd angripaflyktorsaker samt att öka skyddet i närområdet genombl.a. en förbättring av UNHCR:s kapacitet att snabbtreagera på plötsliga förflyttningar. Vidarebehandlades inrättandet av skyddszoner i deasylsökandes närområde och i transitområden.Vid ett rådsmötet , där kommissionenpresenterade meddelandet Mer tillgängliga, rättvisaoch väladministrerade asylsystem, tog Sverigekraftigt avstånd från framför allt tankarna på s.k.skyddszoner. Före skall kommissionenpresentera en rapport om hur skyddsbehövandepersoner på ett mer ordnat sätt skall kunna beredasskydd i EU. Kommissionen skall också, i samråd medUNHCR och berörda stater, utreda på vilket sättskydd bättre kan beredas i de skyddsbehövandesnärområde.Utskottet noterar att , som nämnts, ävenhar tagit avstånd från att det i en s.k. ConventionPlus-överenskommelse enligt ett förslag av UNHCRskulle kunna ingå att asylsökande sänds till enskyddszon i ett annat land för att där få sinasylansökan prövad. Utskottet delar regeringensbedömning i skrivelsen att den som söker asyl måstetillåtas stanna kvar i ansökningslandet i varje falltill dess ansökan blivit prövad i första instans.Utskottet, som kan konstatera att svensk lag tillfullo överensstämmer med och medFN:s tortyrkonvention, utgår från att regeringenäven fortsättningsvis noggrant granskar de fall därkritik har uttalats mot . Utskottet villvidare peka på att det i Dublinförordningen angesatt en medlemsstat dels alltid får pröva enasylansökan som lämnats in av entredjelandsmedborgare, dels får sammanförafamiljemedlemmar och andra släktingar iberoendeställning av humanitära skäl. Rekvisiten förvad som är att anse som humanitära skäl anges varasärskilt familjeskäl och kulturellt betingadefaktorer. Genom förordningen har en, i förhållandetill , effektivare och snabbareprocedur skapats där bl.a. barns ställning stärks,liksom rätten för familjemedlemmar att få sinaasylansökningar prövade av en och samma medlemsstat.Utskottet vill också peka på att det inom EU nyligenhar träffats en politisk överenskommelse omskyddsgrundsdirektivet. Härigenom kommer gemensammaminiminormer att gälla inom EU för fastställande avvilka av de personer som söker internationellt skyddsom skall anses uppfylla villkoren förflyktingstatus och vilka som skall anses berättigadetill subsidiärt skydd samt om vilka rättigheter ochförmåner som tillkommer de personer som åtnjuterflyktingstatus eller subsidiärt skydd.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2003/04:Sf6 yrkande 4, 2003/04:Sf7 yrkande 1,2003/04:Sf249 yrkande 14, 2003/04:Sf257 yrkandena3-5, 12 och 13, 2003/04:Sf357 yrkandena 23, 25 och26 samt 2003/04:Sf403 yrkandena 6 och 7.När det gäller frågan om möjligheten för en personatt välja vilket land han eller hon vill söka skyddi kan utskottet konstatera att principen om förstaasylland fortsatt bör gälla som utgångspunkt förprövningen av en asylansökan. Utskottet avstyrkermotion 2003/04:Sf257 yrkande 10.Enligt kommissionens förslag KOM(2002) 326 tilldirektiv om förfaranden för att bevilja elleråterkalla flyktingstatus, det s.k.asylprocedurdirektivet, skall miniminormerfastställas för medlemsstaternas asylprocedurer.Medlemsstaterna ges enligt förslaget en möjlighetatt använda sig av principen om säkert tredjelandvid prövningen av asylansökningar. Fastställandet avom ett land skall anses som ett säkert tredjelandskall i sådana fall ske enligt vissa principerangivna i bilaga till direktivet. Väsentligt ärkravet på att landet måste betraktas som ett säkerttredjeland för den enskilde asylsökanden.Den parlamentariska utredningen om en ny instans-och processordning i utlänningsärenden (NIPU) har isitt slutbetänkande Ökad rättssäkerhet i asylärenden(SOU 1999:16) i samband med övervägandena om en s.k.snabbprocess för uppenbart ogrundade ansökningarföreslagit en särskild ordning för vissatredjeländer som typiskt sätt kan anses vara säkraförsta asylland. Kommittén menade att för att dettaskall kunna tillämpas skall regeringen ha fört upplandet i fråga på en särskild förteckning.Utskottet har i yttrande 1997/98:SfU4y tillutrikesutskottet över proposition 1997/98:58Amsterdamfördraget beträffande det s.k.asylprotokollet eller Aznarprotokollet framhållitatt alltid i internationella sammanhang lagtstor vikt vid att verka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärka flyktingarsrättsliga skydd. Utskottet kunde inte godta någonsom helst inskränkning av ochdess tilläggsprotokoll och andra internationellaåtaganden avseende asyl. Utskottet delade ocksåregeringens uppfattning att protokollet inteinskränker medlemsstaternas skyldigheter enligtflyktingkonventionen. Utskottet vidhåller dennauppfattning.När det gäller listor över säkra länder villutskottet understryka att inget land kan frångåskyldigheten enligt att varjeperson har rätt till en individuell prövning av sinaasylskäl.Med det anförda avstyrker utskottet motion2003/04:Sf403 yrkandena 9 och 10.Vad gäller motionsyrkanden om avvisningar ellerutvisningar till vissa länder förutsätter utskottetatt en bedömning av skyddsbehovet alltid skerindividuellt vid prövningen avuppehållstillståndsfrågor varvid omständigheterna idet enskilda fallet och situationen i hemlandetbeaktas. Motion 2003/04:U275 yrkande 1 om uiguriskaflyktingar avstyrks med det anförda.Uppehållstillstånd av humanitära skälUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om innebörden avbegreppet humanitära skäl.Jämför reservationerna 26 (kd, c), 27 (fp)och 28 (mp).Gällande ordningEnligt 2 kap. 4 § 5 UtlL får uppehållstillstånd gestill en utlänning som av humanitära skäl bör fåbosätta sig i Sverige.MotionerLars m.fl. (fp) begär i motion2003/04:Sf249 yrkandena 3, 4 och 6 tillkännagivandenom en förändring av utlänningslagstiftningen för attmöjliggöra en mer generös tolkning av begreppethumanitära skäl, om att förutom klara medicinskavårdbehov även vistelsetid samt integration skalltas i beaktande vid bedömning av humanitära skälsamt om att integration och vistelsetid skalltillmätas särskild betydelse i barnärenden.I motion 2003/04:Sf403 av m.fl. (kd)yrkande 18 anges att begreppet humanitära skäl iutlänningslagen måste förtydligas.Inger och () begär imotion 2003/04:Sf271 yrkande 1 att översynen avutlänningslagen omfattas av en ordentlig studie avrättstillämpningen vid humanitära skäl och barnetsbästa.I motion 2003/04:Sf357 av m.fl.(mp) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om attsvårt sjuka barn skall få uppehållstillstånd avhumanitära skäl.I flerpartimotionen 2003/04:Sf253 av . (mp, fp, c) begärs ett tillkännagivande om enlagstiftning för att garantera att påbörjadevårdkedjor för asylsökande inte bryts. Motionärernaanser att i sådana fall bör permanentauppehållstillstånd ges.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare i betänkande 2002/03:SfU8avstyrkt liknande motionsyrkanden. Utskottet har dåanfört följande. Möjligheten att fåuppehållstillstånd på grund av humanitära skäl fannsredan före 1989 års utlänningslag. En genomgång avgällande praxis gjordes av , SOU 1983:29. Där angavs attuppehållstillstånd undantagsvis skall kunna ges åtutlänningar som kan anföra mycket starka humanitäraskäl för att få stanna i landet. I förarbetena till1989 års utlänningslag anges i fråga om vilkapersoner som kan omfattas bl.a. personer som pågrund av sjukdom eller andra personliga förhållandeninte bör nekas uppehållstillstånd här eller personersom inte omfattas av asylreglerna men där det tersig inhumant att tvinga personen att återvända pågrund av förhållandena i det andra landet, t.ex. ettpågående krig. I utskottets betänkande 1996/97:SfU5Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv angavsatt något förslag till ändrad lagstiftning vad avseruppehållstillstånd av humanitära skäl inte lagtsfram i proposition 1996/97:25. Enligt propositionenkommer, genom de nya skyddsregler som föreslås förandra skyddsbehövande än flyktingar, humanitära skäli fortsättningen främst att avse dem som harrenodlat humanitära skäl. I ett vägledanderegeringsavgörande anges att behovet av vård skallavse en livshotande sjukdom för vilken vård inte kanberedas i hemlandet eller ett handikapp avsynnerligen allvarlig art. I samband med attportalparagrafen om barnets bästa infördes 1997betonade regeringen att de humanitära skälen börkunna vara av något mindre allvar och tyngd när ettbarn berörs. Bland annat lång vistelsetid i ,barnens anknytning hit och föräldrarnas hälsa börvägas in. Enligt ett regeringsavgörande kan ävensläktskap i kombination med skäl av humanitär artmotivera ett uppehållstillstånd.Lagrådet uttalade i sitt yttrande över regeringenslagrådsremiss om en ny instans- och processordning iutlänningsärenden bl.a. att utformningenav bestämmelsen om humanitära skäl överlåter tillden beslutande myndigheten/domstolen att avgöra vadsom skall anses vara tillräckliga humanitära skäl.Lagrådet hade därför principiella invändningar motatt lagförslaget även bemyndigade regeringen attmeddela föreskrifter om bl.a. uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Lagrådet, som anförde att deytterligare kriterier som skall gälla måste framgåav lagen, ansåg att detta borde övervägas i detfortsatta lagstiftningsarbetet.Den parlamentariska kommitté som tillsatts för attse över utlänningslagstiftningen,, skall bl.a. lämna förslagtill - utifrån förarbeten och författningar samt enkartläggning av praxis - hur förutsättningarna föruppehållstillstånd av humanitära skäl skallpreciseras i lag. Kommittén skall lämna förslag medutgångspunkt i den lagrådsremiss med förslag till nyinstans- och processordning i utlännings- ochmedborgarskapsärenden som regeringen beslutade omden samt Lagrådets yttrande från den 9oktober 2002 (dir. 2003:28). Kommittén skall avslutasitt arbete senast den 1 juni 2004.Med hänvisning till det anförda och då kommitténsarbete bör avvaktas avstyrker utskottet motionerna2003/04:Sf249 yrkandena 3, 4 och 6, 2003/04:Sf253,2003/04:Sf271 yrkande 1, 2003/04:Sf357 yrkande 9 och2003/04:Sf403 yrkande 18.Barnets bästaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om innebörden avbegreppet barnets bästa.Jämför reservation 29 (fp, kd, c, mp)MotionerI motionerna 2003/04:Sf249 av m.fl.(fp) yrkande 7 och 2003/04:So504 av . (fp) yrkande 33 begärs tillkännagivanden omatt bestämmelserna om barnets bästa bör ses över såatt uppfylls fullt ut även vadgäller asylsökande barn.I motionerna 2003/04:Sf8 av m.fl. (kd)yrkande 4 och 2003/04:Sf403 av m.fl. (kd)yrkande 23 begärs tillkännagivanden om att barnetsbästa oreserverat skall sättas främst iutlänningsärenden.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 5 ett tillkännagivande om attutlänningslagens portalparagraf skall prioriterasframför samhällsintresset av en reglerad invandring.Utskottets ställningstagandeI samband med att den s.k. portalparagrafen ombarnets bästa infördes i utlänningslagen anförderegeringen (prop. 1996/97:25 Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv) att barnetsbästa är en omständighet som skall beaktas blandandra intressen vid utformningen av de svenskainvandringsreglerna. måste en avvägninggöras mellan alternativ som har såväl goda somdåliga konsekvenser för barnet. Avgörande vidbedömningen av barnets bästa borde enligt regeringenvara i vilken grad barnet i sin psykosocialautveckling kan antas ta bestående skada av attflytta tillbaka till hemlandet, att skilja från deoftast tillfälliga påfrestningar som en flyttningtill andra miljöer ofta innebär för ett barn. I sittbetänkande 1996/97:SfU5 fann utskottet det mycketvärdefullt att hänsynen till barnets hälsa ochutveckling samt barnets bästa i övrigt, genominförandet av portalbestämmelsen, sattes i fokus ochatt lagen därigenom kom att genomsyras av den hänsynsom måste tas till barn vid lagens tillämpning.Utskottet betonade även hur viktigt det är att ettsådant synsätt också präglar myndigheternas arbete.Utskottet delade regeringens uppfattning attprövningen av barnets bästa inte generellt fårtillåtas att ta över samhällsintresset att reglerainvandringen. Utskottet finner inte anledning att nugöra annan bedömning.I direktiven till den tidigare nämndaparlamentariska kommittén som skall göra en översynav utlänningslagstiftningen anges att kommitténbl.a. skall rikta särskild uppmärksamhet på hur denår införda portalparagrafen i utlänningslagenom barnets bästa har kommit till uttryck ibedömningar huruvida tillräckligt starka humanitäraskäl för uppehållstillstånd skall anses föreligga iärenden där barn är berörda. Kommitténs arbete skallvara avslutat senast den 1 juni 2004.Kommitténs arbete bör avvaktas.