bet · GS01UBU1 · 2004-11-30 00:00:00 — 14).Beslutet innebar att ställde sig bakomregeringens förslag om en successiv avveckling av defasta skoldelarna vid de statliga riksskolornaEkeskolan i och i ochen samtidig utbyggnad av resurscenterverksamhetenvid skolorna. Frågan om omprövning av nämnda besluthar återkommande behandlats av utskottet, senastunder förra (bet. 2003/04:UbU1 och bet.2003/04:UbU10). Utskottet finner inte heller nu skälför att ändra sitt tidigareställningstagande.I november 2002 överlämnade den av regeringentillsatte utredaren betänkandet Visstidsutbildningvid statliga resurscenter (SOU 2002:106).Visstidsutbildning ges vid i ,för elever med synskada och ytterligarefunktionshinder, och i , förelever med grav språkstörning. Dessa tidigarespecialskolor är resurscenter inomSpecialpedagogiska institutet.Syftet med visstidsutbildningen är att ge elevernaen utbildning som är anpassad till varje elevsförutsättningar och att ge förutsättningar för enfortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen.De elever som undervisas vid resurscenter ärfortfarande elever i sina hemkommuner. Utbildningenskall fortgå så länge som elevens behov kräver detoch det inte finns förutsättningar att anordnautbildning av motsvarande kvalitet i hemkommuneneller hemskolan. Elevens vårdnadshavare får ansökaom plats vid ett resurscenter. Avbudgetpropositionen framgår att regeringen anser attdet är viktigt att resurscenter har ett tydligtansvar och en tydlig roll när det gäller elever medfunktionshinder.Visstidsutbildningen vid ochHällsboskolan regleras i förordning (2004:203) omvisstidsutbildning vid särskilda resurscenter.Frågan om en riksgymnasieverksamhet för synskadadeelever med flerfunktionshinder har avslagits avriksdagen vid ett flertal tillfällen sedan hösten1999 (senast i bet. 2003/04:UbU10). Utskottet ansernu liksom då att det naturliga alternativet fördessa elever är den reguljära gymnasiesärskolaneller gymnasieskolan på hemorten eller inomsamverkansområdet.Uppdrag till vissa myndigheterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden angåendeuppdrag till , Myndigheten förskolutveckling samt om tilläggsdirektiv tillValideringsdelegationen.Jämför reservationerna 8 (v, mp), 9 (fp), 10(kd), 11 (v, mp) samt 12 (fp).Motionerna och utskottets ställningstagandeFolkpartiet skriver i motion 2004/05:Ub242 yrkande17 att aktivt bör utvärdera rektorernasmöjligheter att vara pedagogiska ledare. Skolverketbör under sina tillsynsinspektioner, menarmotionärerna, utvärdera att rektor tillåts varapedagogisk ledare. anser att detär nödvändigt att satsa mer på nationell tillsyn ochgranskning samt att öka statens ansvarstagande fören likvärdig utbildning över hela landet. I motion2004/05:Ub480 yrkande 35 framför Kristdemokraternaatt ökade resurser därför bör läggas tillSkolverket. Myndigheten bör också få tydligadirektiv om att granskningen skall vara lika föralla skolor oavsett huvudman. skriver imotion 2004/05:Ub230 yrkande 20 att börfå i uppdrag att utvärdera läromedel ur både ettgenus- och ett HBT-perspektiv. I samma motionsyrkande 21 föreslår partiet att ges iuppdrag att undersöka möjligheter att öka andelenmän som arbetar inom skolan i enlighet med vad somanförs i motionen. I yrkande 22 begär Miljöpartietatt får i uppdrag att utarbeta riktlinjerför att säkerställa kompetens i HBT-frågor föranställda inom utbildningsväsendet. Motion2004/05:Ub239 (m) tar upp frågan om obehörigalärares anställning i skolor och anför attSkolverket måste inspektera hur skollagstiftningenefterlevs i detta hänseende.Miljöpartiet anför i motion 2004/05:Ub230 yrkande19 att Myndigheten för skolutveckling ges ettuppdrag rörande genuskunskap i skolans ochförskolans pedagogik. föreslår i motion2004/05:Ub209 yrkande 1 tilläggsdirektiv tillValideringsdelegationen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet erinrar om att genom sinutbildningsinspektion avser attsärskilt uppmärksamma bl.a. lärarnas kompetens iinspekterade kommuner. Särskild uppmärksamhet kommerdärvid att ägnas kommuner med stor andel lärare somsaknar lärarbehörighet.Myndigheten för skolutveckling skall bl.a.prioritera insatser som avser jämställdhet i barn-och ungdomsutbildningen. För att ytterligare stödjautvecklingen av jämställdhetsarbete i skolanplanerar Myndigheten för skolutveckling att bl.a.under /05 anordna regionala mötesplatserför genuspedagoger, mediepedagoger samt lärare ochannan skolpersonal. finns därtillsärskilda medel avsatta för att utbilda pedagogiskaresurspersoner i jämställdhet och genuskunskap.Målet har varit att det skall finnas minsten sådan resursperson i varje kommun. Utbildningenbedrivs på uppdrag av Myndigheten för skolutvecklingav de nationella värdegrundcentrumen vid . Utbildningen omfattar såvälförskolan som grund- och gymnasieskolan. I dettasammanhang vill utskottet också påminna om den avregeringen tillsattajämställdhetsdelegationen (dir. 2003:101) med syfteatt uppmärksamma, intensifiera och utveckla arbetetmed jämställdhet mellan könen i förskolan.Särskilda satsningar i skolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omextraresurser till skolor i krisområden samtsärskilda satsningar för att stärkabaskunskaperna i skolan.Jämför reservationerna 13 (fp) och 14 (c).Motionerna och utskottets ställningstagandeFolkpartiet framför i motion 2004/05:Sf288 yrkande21 betydelsen av en reformerad skola med tydligarekrav och mål för kampen mot utanförskapet samtbehovet av att kanalisera extraresurser ochriskkapital till skolorna i sociala krisområden.Folkpartiet anser att skolan bör finansieras medhjälp av en nationell skolpeng. En del av dennaskall, enligt förslaget, vara lika för alla elever,medan en del skall kunna riktas till de elever sombehöver särskilt stöd. Skolor som får extra resurserkan genom att erbjuda högre lärarlöner rusta upplokaler m.m. bli s.k. magnetskolor, som lockarmänniskor att bosätta sig i utsatta områden. Pådetta sätt kan segregationen brytas. Centerpartietvill i motion 2004/05:Ub477 yrkande 8 genomföra ensärskild satsning på baskunskaper, innefattandematematik, läs- och skrivutveckling, från förskolanoch genom hela . Till detta harCenterpartiet den kommande treårsperioden avsatttotalt 1 200 miljoner kronor.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet anser att förbättrade utbildningsvillkori segregerade områden är en av de mest angelägnafrågorna inom utbildningssektorn. Myndigheten förskolutveckling har här en mycket viktig uppgift närdet gäller att ge handfast stöd i det lokalautvecklingsarbetet. För att förstärka resursernatill arbetet med skolor i segregerade områden avserregeringen att tillföra anslaget 25:3 Utveckling avskolväsende och barnomsorg för år2006 och för år 2007.I likhet med motionärerna anser utskottet attsatsningar på att stödja läs- och skrivutvecklingsamt kunskapsutveckling i matematik är angelägna.Insatser för läs-, skriv- och språkutveckling är avstor vikt för förbättrade resultat på alla nivåer iskolväsendet. Inte minst för stödet till elever medutländsk bakgrund är kopplingen till läsningväsentlig. Myndigheten för skolutveckling arbetarmed dessa frågor på flera sätt somregeringen bl.a. understryker att skolorna i sinkvalitetsredovisning skall kunna visa hurläsutvecklingen skall följas och hur elever sombehöver stöd skall få det. Vidare har den särskildaMatematikdelegationen haft till uppgift att läggafram förslag som utvecklar matematikundervisningenoch stimulerar utvecklingsarbetet inom detta område.Bakgrunden är bl.a. sviktande intresse blandeleverna för matematikämnet och ett stort behov avpedagogiskt utvecklingsarbete. Delegationens förslagskall remissbehandlas.Användning av bidraget tillpersonalförstärkningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omanvändning av bidraget tillpersonalförstärkningar.Jämför reservation 15 (fp).Motionerna och utskottets ställningstagandeFolkpartiet anför i motion 2004/05:Ub242 yrkande 5 att detbehövs en uppföljning av att bidraget tillpersonalförstärkningar i skola och fritidshem gårtill personer med rätt utbildning. anseratt samma princip skall gälla även när andrapersonalgrupper än lärare och fritidspedagogerrekryteras. Att läraren har genomgått rättutbildning har stor betydelse för kvaliteten påundervisningen. I samma motions yrkande 6 anförs attbidraget till personalförstärkningar i skola ochfritidshem måste kunna användas till att höjalönerna för att kunna anställa utbildade lärare ochfritidspedagoger.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet erinrar om uppdrag att följaupp och utvärdera det särskilda statsbidraget.Skolverkets uppföljning visade att det fanns 8 500fler heltidstjänster inom skola och /03 jämfört med /01. Avdessa uppskattas ca 5 500 tjänster vara direktfinansierade genom det riktade statsbidraget.Personalförstärkningarna /03 består till avpedagogisk personal såsom lärare, förskollärare,speciallärare och fritidspedagoger. Resterande delutgörs av personalgrupper som skolsköterskor,kuratorer, psykologer och elevassistenter.Utskottet vill också påminna om att det ärkommunerna som själva avgör vilka personalkategoriersom bäst behövs för att öka måluppfyllelsen iverksamheten. Utskottet utgår ifrån att kommunernavid anställningar eftersträvar att anställa behörigpersonal.Behovet av KYUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ombehovet av KY-utbildning.Jämför reservation 16 (fp, c).Motionerna och utskottets ställningstagandeCenterpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub275 yrkande 7 attantalet utbildningsplatser inom KY-utbildningen ökasför att motsvara företagens efterfrågan påkvalificerad arbetskraft. I motion 2004/05:N414 (fp)yrkande 2 påpekar motionärerna att det förnärvarande inte pågår någon KY-utbildning iDalsland. I motion 2004/05:Ub439 (s) yrkande 2efterfrågas fortsatt utbyggnad av KY i Västsverige.I motion 2004/05:Ub381 (s) påpekas att det ärangeläget att via KY och annan vuxenutbildningtillgodose ett lokalt behov av arbetskraft. Ett ökatstatligt engagemang är önskvärt, menar motionärerna,och efterfrågar en översyn gällande behovet avvuxenutbildning generellt och särskilt kvalificeradyrkesutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Som utskottet tidigare påpekat har denkvalificerade yrkesutbildningen (KY) varitframgångsrik i att utbilda kvalificerad arbetskraft.Andelen examinerade som får arbete direkt ianslutning till sin utbildning är stor. Det finns enfortsatt stark efterfrågan från arbetslivet på nyautbildningar. De föreslagna medlen för bör,enligt regeringens bedömning, innebära attverksamheten blir av ungefär samma omfattning somtidigare. Utskottet stöder regeringens förslag attinte utöka omfattningen av den kvalificeradeutbildningen men anser liksom tidigare attutbildningen bör stärkas.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om flervuxna i skolan samt skolbesök i riksdagen.Motionerna och utskottets ställningstagandeModeraterna föreslår i motion 2004/05:A350 yrkande 11 attmöjligheterna måste öppnas för att få in fler vuxnatill skolan. I motion 2004/05:Ub235 anförCenterpartiet vikten av att alla landets elever ihögstadiet eller gymnasieskolan vid något tillfälleunder sin skoltid får besöka ochStockholm.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena. Utskottet har tidigare uttalat sigpositivt om verksamheter där vuxna engageras iskolan som t.ex. klassmorfar. Utskottet harsamtidigt påpekat att det ankommer på lokala organatt besluta om sådana verksamheter.3 HögskoleverksamhetResultatOm grundutbildningens omfattning och inriktningredovisas i propositionen att expansionen som pågåttunder till en viss del fortsatte även under2003. Antalet helårsstudenter ökade med 12 500,vilket innebär en ökning . Därmeduppgick antalet helårsstudenter till 299 750.Ökningen av antalet registrerade studenter(individer) ökade mellan läsåren 2001/02 och2002/03, eller med drygt 30 000 personer. Andelenkvinnor bland studenterna låg 2003 liksom de tvånärmast föregående åren på . Motsvarande andelbland högskolenybörjarna minskade däremot med 1procentenhet till 58 %.Antalet lärare ökade i takt med antalethelårsstudenter så att antalet helårsstudenter perlärare var oförändrat.För 2003 har 29 lärosäten av regeringen fått sommål att öka antalet helårsstudenter totalt. Dettamål har 27 av lärosätena uppnått. Även antalethelårsstudenter inom naturvetenskap och teknik harökat, men i mindre utsträckning än antalethelårsstudenter totalt (1,mot ). Deutbildningsområden som ökade mer än genomsnittet varundervisning, medicin, vård och konstnärligaområden.För har regeringen satt upp målför antalet examina av vissa slag. Måluppfyllelsenför magisterexamen var mycket god (av måletefter tre av i perioden). Förcivilingenjörsexamen var motsvarande utfall ochför sjuksköterskeexamen . För lärarexamen medinriktning var måluppfyllelsen av fyra och för lärarexamen medinriktning mot senare år 68 %.Regeringen har för lärarexamen också satt uppmålet att minst en tredjedel av antalet examinaskall ha en inriktning i vilken matematik,naturvetenskap eller teknik ingår. Detta mål harinte uppnåtts. /03 var andelen förlärarexamina med inriktning och 24 %för lärarexamina med inriktning på senare år.Antalet högskoleingenjörsexamina, tillsammans medhögskole-, kandidat- och magisterexamina medinriktning mot teknik, skulle enligt det mål somregeringen har fastställt öka 2003. Dessa examinaökade till drygt 5 000. Andelenkvinnor med sådana examina var /03,vilket kan jämföras /99.Enligt () bedömningväntas bristen på förskollärare och fritidspedagogeröka om examinationen ligger kvar pådagens nivå. Den nuvarande bristen på yrkeslärarekommer att förvärras. Även för tandläkar-, läkar-och sjuksköterskeutbildningarna gör SCB bedömningenatt bristen kan bli stor . För högskole-ingenjörer och civilingenjörer är tillgången nu god,men en brist är att vänta . Andrayrkesgrupper för vilka en bristsituation enligt SCBär att vänta är arbetsterapeuter, sjukgymnaster,socionomer och teologer.År 2003 nådde 26 av 37 lärosäten sina takbelopp,dvs. utförde utbildning i sådan omfattning att dekunde tillgodoräkna sig hela sitt grund-utbildningsanslag för året. redovisade 26av lärosätena fler helårsprestationer än de kunde fåersättning för inom sitt takbelopp.Under 2003 samverkade 32 lärosäten genom Sverigesnätuniversitet. Utbudet av kurser och program ökadeavsevärt i förhållande innan. Huvuddelenav utbudet var 5-poängskurser, men ett 70-talutbildningar omfattade 40 poäng eller mera. Mer än10 % av de svenska högskolestudenterna läste 2003minst en kurs inom nätuniversitetet. Omkring 600 avnätuniversitetskurserna (en knapp tredjedel) kundeman studera helt ortsobundet, dvs. utan att delta inågra gemensamma samlingar.När det gäller rekrytering och tillträde till högreutbildning har regeringen satt som långsiktigt målatt hälften av en årskull skall ha påbörjat enhögskoleutbildning . Av dem somunder 2003 fyllde hade påbörjat enhögskoleutbildning, inklusive studenter som fåttsvenska studiemedel för högskoleutbildningutomlands.Högskoleintroducerande utbildning, s.k.collegeutbildning, har från erbjudits vid sammanlagt 18lärosäten. Totalt 1 307 personer har under periodendeltagit i någon form av collegeutbildning. av deltagarna fullföljer collegeutbildningen, ochflertalet av dessa fortsätter med högskolestudier.Behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår, harfr.o.m. 2003 kunnat anordnas inte bara medinriktning på naturvetenskapliga eller tekniskastudier utan också i anslutning till andrahögskoleprogram där det råder brist på behörigasökande och där det finns ett behov påarbetsmarknaden av utbildad personal. Antaletbasårsstudenter var totalt 3 349 /03, enökning sedan föregående läsår. Endast tvålärosäten har utnyttjat möjligheten att anordnabasår med annan inriktning än naturvetenskap ellerteknik. av studenterna som deltagit ibasår befinner sig i högskoleutbildning efterdet att de började studierna i basåret. Andelen somfortsätter från basåret till lärarutbildning medinriktning mot har dockminskat de senaste åren.Inför antagningen till skullelärosätena tillämpa de nyareglerna om validering av reell kompetens vidprövning av grundläggande behörighet. Sammanlagt 712sökande bedömdes behöriga vid sådan validering, och210 av dem blev också antagna. Valideringen harhuvudsakligen gällt sökande till yrkesutbildningarsåsom sjuksköterske- och lärarutbildningar.Processen med att bedöma ansökningarna har tagit tidoch varit resurskrävande för lärosätena.Antalet förstahandssökande tillingenjörsutbildningarna har fortsatt att minska.Särskilt stor är minskningen när det gällerhögskoleingenjörsutbildning. Även försystemvetenskaplig utbildning fortsätter nedgången.Sökandetrycket, dvs. antalet förstahandssökande perantagen, var liksom högst påpsykolog-, läkar-, arkitekt- ochsjukgymnastutbildningarna.Lärosätenas kursutbud har blivit alltmer flexibeltoch tillgängligt för bredare grupper i samhället.Antalet yrkeshögskoleutbildningar samt utbildningarmed inslag av mång- och tvärvetenskap ökar, liksomutbudet av IT-stödda distansutbildningar. Nyaspecialistsjuksköterskeutbildningar har startats,samt även röntgensjuksköterskeprogram ochsjuksköterskeprogram på distans.Inom högskolan har den internationella rörlighetenökat när det gäller studenter. Antalet som studerarutomlands på egen hand, s.k. free movers, /03 närmare 23 000, samma som föregåendeläsår. Antalet som reste ut inom ramen för ettutbytesprogram ökade till drygt 6 000, avvilka 2 660 reste ut inom ramen för , somingår i EU:s utbildningsprogram mål om 3 000 utresande inom Erasmusnåddes alltså inte. Fler utländska studenter komtill svenska högskolor inom utbytesprogram, nämligentotalt 10 600, varav ca 5 300 inom Erasmus.Lärarutbytena inom Erasmusprogrammet har ökat,både när det gäller utresande och inresande lärare.Om forskning och forskarutbildning redovisas ipropositionen bl.a. följande.Mellan 2002 och 2003 var de totala resurserna förforskning och forskarutbildning i stort settoförändrade, men vid de unga universiteten (iKarlstad, och ) och vid flertalethögskolor ökade intäkterna. Dessa lärosätens andelav den totala forskningsverksamheten vid universitetoch högskolor har ökatfrån till 10 %.Antalet nybörjare i forskarutbildningen minskade2003 från föregående år. De flesta börjarsin forskarutbildning på det lärosäte där de fåttsin grundutbildning. Antalet avlagda doktorsexamina2003 var nästan 2 700, en ökning frånföregående år. Andelen av en årskull som avläggerforskarexamina var enligt propositionen år2002, vilket är den högsta andelen inom hela enkätundersökning Doktorandspegeln(rapportserie 2003:28R) visade attmerparten av doktoranderna ger sin utbildning ettgott betyg, men att det också förekommer vissaproblem, särskilt i fråga om introduktionen tillforskarutbildningen, handledningen samtmedinflytandet och miljön på institutionerna.De 16 nationella forskarskolorna som etableradesmed början 2001 har enligt kommit igång bra. Totalt sett är doktoranderna relativtjämnt fördelade mellan värd- och partnerhögskolor,och könsfördelningen är också nästan jämn.Doktoranderna i forskarskolorna har en högreaktivitetsgrad än genomsnittet, fler har anställningsom doktorander och avhoppen har varit mycket få.Lärosätenas samverkan med det omgivande samhälletvarierar stort i omfattning och former. Det ärvanligt med externa ledamöter, även i andrabeslutande organ än styrelserna. Många lärosätenframhåller kontakten med tidigare studenter sommycket central för utvecklingen av befintliga ochnya utbildningar. Samverkan sker också naturligtgenom den verksamhetsförlagda delen som ingår ibl.a. lärar- och vårdutbildningar. Några lärosätenlyfter i sina redovisningar särskilt framkontakterna med lärcentrum som viktiga isamverkansarbetet. Inom forskning ochforskarutbildning finns många exempel på samverkanmed nationella och internationella företag och medutländska universitet. Många lärosäten har haft enaktiv roll i framtagandet av regionalatillväxtprogram.Sedan 2002 har lärosätena haft i uppdrag attutveckla och erbjuda sina lärare högskolepedagogiskutbildning. Poänggivande sådan utbildning ges vid deflesta lärosäten. Största andelen lärare som hargenomgått sådan utbildning återfinns inomhumanistisk-samhällsvetenskapligt och teknisktvetenskapsområde. För doktorander ges kortaintroducerande kurser, som det erbjudssåväl grundläggande som fördjupande kurser förlärare. Rådet för högre utbildning har 2003 fördelatmedel till innovativa pedagogiska satsningar medfokus på studenternas lärande. Rådet har genomförten särskild satsning på utveckling av metoder föratt integrera genusperspektiv i undervisningen.Under rubriken jämställdhet redovisas att andelenkvinnor i grundutbildningen /03 var ,oförändrat från föregående läsår. Majoriteten avhelårsstudenterna läser på utbildningar med ojämnkönsfördelning (andelen av det ena könet är störreän ). Flera olika typer av insatser görs för attöka rekryteringen, som lärosätena betonarvikten av att skapa utbildningsmiljöer som intestöter bort personer av underrepresenterat kön.Andelen kvinnor bland nyantagna tillforskarutbildningen har under de senaste nio årenökat från . Beroende påvetenskapsområde kan könsfördelningen vara mycketsned.Av professorerna är andelen kvinnor , vilketinnebär en ökning sedan 1995.Flera lärosäten har kraftigt ökat denna andel under2003, men vid många lärosäten måste ökningenfortsätta ytterligare för att man skall nå derekryteringsmål som regeringen har satt upp . I lärosätenas årsredovisningaruppmärksammas den sneda könsfördelningen blandpersoner på ledande befattningar, och behovet avinsatser lyfts fram. Jämställdhets- och genuskunskapingår i de flesta högskolepedagogiska utbildningaroch även i många forskarhandledningsutbildningar.I enlighet med lagen (2001:1286) om likabehandlingav studenter i högskolan har flertalet lärosätenfastställt likabehandlingsplaner. Till de vanligasteåtgärderna enligt dessa planer hör insatser förstudenter med funktionshinder.Anslag till universitet och högskolor m.m. för2005Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa anslagen tilluniversitet och högskolor (anslagen25:22-25:77) för enligtregeringens förslag. Det innebär:tusental kronorAnslag till de statliga universiteten ochhögskolorna för grundläggande utbildning15 904 033Anslag till de statliga universiteten ochhögskolorna för forskning ochforskarutbildning 8 046 28925:74 Enskilda utbildningsanordnare påhögskole-området m.m. 2 006 83625:75 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. 287 22825:76 Forskning och konstnärligt utvecklings-arbete vid vissa högskolor 347 64425:77 Ersättningar för klinisk utbildning ochforskning 1 934 671Motionsyrkanden om andra anslagsbelopp elleranslagsvillkor bör avslås.Jämför särskilda yttranden 13 (m), 14 (fp),15 (kd) och 16 (c).PropositionenRegeringens förslag till anslagsbelopp underanslagen 25:22-25:77 framgår av sammanställningen ibilaga 3 till detta betänkande.Lärosätenas anslag för grundutbildning, forskningoch forskarutbildning har för pris-och löneomräknats med 1,01 %.Regeringens förslag innebär mycket begränsadeförändringar av dimensioneringen avgrundutbildningen. Ett antal lärosäten bedömdes förnågra år sedan få svårt att rekrytera tillräckligtmånga studenter för att fullgöra sinautbildningsuppdrag och nå sina takbelopp och fickdärför vissa medel tillfälligt indragna i budgetenför 2002 (prop. 2001/02:1 utg.omr. 16 s. 111, bet.UbU1, rskr. Sex av dessa lärosäten föreslås nuåterfå en del av de indragna medlen i budgeten för2005, och regeringen meddelar sin avsikt attåterföra ytterligare medel i budgeten för 2006.Indragningarna i budgeten omfattade262 , medan återföringen 2005 omfattar93 och den planerade återföringen 2006omfattar . De lärosäten som återfårindragna medel är Kungl.