bet · GR01FIU16 · 2004-03-02 00:00:00 — Transaktioner till utanför valutaområdena skulledäremot beskattas liksom transaktioner mellan (yrkande 5).I motion Fi12 av m.fl. (fp) framhålls att globaliseringhaft en stor betydelse för att ojämlikheten mellan världens olika länderminskat avsevärt . I den processen har globaliseringenav världens finansmarknader spelat en avgörande roll. De fria internationellakapitalrörelserna är i grunden en bra utveckling och har varit avgörandeför de fattiga ländernas förmåga att skapa tillväxt. Därför är enligtmotionärerna en global skatt på finansiella transaktioner, en s.k. Tobinskatt,en dålig idé. Införs en Tobinskatt stiger kapitalkostnaderna och stigandekapitalkostnader leder i förlängningen till färre investeringar och lägretillväxt. En Tobinskatt skulle sannolikt också öka instabiliteten påfinansmarknaderna med välfärdsförluster som resultat. En Tobinskattförutsätter också att samtliga länder är med i systemet och att kontrolleni länderna är tillfredställande. Risken är därför uppenbar att enskildaländer skulle utnyttja situationen och ställa sig utanför systemet. Av bl.a. dessa skäl anser motionärerna att frågan om en Tobinskatt bör avskrivasfrån dagordningen för . Motionärerna anser också attregeringen i internationella forum bör arbeta mot ett införande avTobinskatten (yrkandena 1 och 2).I motion Fi251 av m.fl. (v) menar motionärerna att enTobinskatt på valutatransaktioner bör införas för att bl.a. bromsaspekulationsekonomin. Inkomsterna från skatten bör användas för att bekämpaden globala fattigdomen. Därför bör i internationella sammanhangarbeta för att det införs en Tobinskatt (yrkande 1). För att göra enTobinskatt effektiv vid större akuta kriser bör regeringen även verka föratt skatten eller avgiften höjs när värdet på en valutakurs över- ellerunderskrider en viss spännvidd, enligt ett förslag av den tyske ekonomenPaul (yrkande 2).I motion Fi264 av m.fl. (mp) anförs att Tobinskatten ärett sätt för det politiska systemet att återta kontrollen över marknadensamt skaffa resurser till globalt utvecklingsarbete och fattigdomsbekämpning.Enligt motionärerna bör regeringen ta fram en strategi för införande avTobinskatten (yrkande 1). Denna strategi bör bygga på det förslag tillfördrag om en global transaktionsskatt som utarbetats av forskare vidNetwork (yrkande 2). I fördragetföreslås bl.a. att ett land bör åta sig att inbjuda alla övriga ländertill en konferens eller ett konvent om Tobinskatten (yrkande 3). Enligtmotionärerna är det inte nödvändigt att alla länder inför Tobinskatten,utan i ett första steg räcker det med att ett antal länder visar vägen.Sverige bör därför i EU-kretsen driva frågan om att EU är en lämplig gruppav länder som kan gå i bräschen för att införa skatten (yrkande 4). Enligtmotionen har beslutat införa en Tobinskattså snart samtliga EU-länder ställt sig bakom förslaget. En sådan deklarationbör även utfärda (yrkande 5). I motionen yrkas också på att enregistrering av alla internationella finansiella transaktioner bör påbörjasi och bland EU:s medlemsstater (yrkande 6). Vidare bör regeringenoch Sida ta initiativ till en dialog med folkrörelser från syd och nordi syfte att ta fram konkreta förslag på hur de resurser Tobinskattengenererar ska fördelas (yrkande 7).Finansutskottets ställningstagandeI skrivelsen går regeringen igenom de för- och nackdelar med Tobinskattensom förts fram i en mängd olika utvärderingar och ställningstaganden.Utifrån denna redovisning och tidigare beredningar av ärendet kan utskottet,i likhet med regeringen, konstatera att det råder mycket delade uppfattningarom huruvida Tobinskatten skulle vara ett effektivt medel för att motverkafinansiella kriser. Vissa har förkastat förslaget medan andra pekar påolösta frågor som förslaget aktualiserar. Stort samförstånd råder emellertidom att en eventuell Tobinskatt kräver en global överenskommelse. Skattenmåste vara baserad på ett multilateralt åtagande från alla relevanta länderi det finansiella systemet.När man bedömer och värderar Tobinskattens egenskaper som instrument föratt skapa finansiell stabilitet måste man beakta dels den omfattandekritiken mot Tobinskattens förmåga att uppnå avsedda effekter, dels detfaktum att den förutsätter internationell enighet.Slutsatsen av en sådan genomgång blir enligt utskottets mening att det ipraktiken är omöjligt att införa Tobinskatten. delardenna bedömning i sitt yttrande.I skrivelsen pekar regeringen på andra vägar och åtgärder att förebyggaoch hantera finansiella kriser. Utskottet anser, i likhet med utrikesutskottet,att dessa vägar bör användas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi202 (m) yrkandena 1-9,U263 (mp) yrkande 8, U294 (fp) yrkande 13, U322 (m) yrkande 5, Fi12 (fp)yrkandena 1 och 2, Fi251 (v) yrkandena 1 och 2 samt Fi264 (mp) yrkandena1-7.Åtgärder för finansiell stabilitet samt IMF:s verksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna om åtgärder för finansiell stabilitet ochIMF:s verksamhet bl.a. med motiveringen att förslagen i stort sett stämmeröverens med de förslag som regeringen presenterar i skrivelse 118.Jämför reservation 3 (v, mp).MotionernaI motion U322 av m.fl. (m) anförs att den viktigaste lärdomenav finanskriser är att det behövs kraftfulla finansinspektioneroch tydliga lagar som reglerar förhållandet på kreditmarknaderna. Banker,försäkringsbolag och andra kreditinstitutioner måste stå fria frånländernas regimer. Risken är annars stor att den offentliga lagstiftningensätts ur spel genom att statsägda och regimnära banker de facto följerandra och dolda spelregler. bör därför i IMF verka för en kod förtransparenta och öppna finansmarknader så att otillbörlig statlig ochannan påverkan på banker och andra finansiella aktörer förhindras (yrkande4).I motion Fi12 av m.fl. (fp) menar motionärerna att Sverigesarbete kring de internationella finansmarknaderna bör inriktas på femområden. För det första bör fortsatt verka för ytterligareavregleringar av marknaderna samt ett ökat stöd till länder som vill öppnasin ekonomi mot omvärlden. För det andra bör verka för ökadöppenhet. På nationell nivå innebär detta att staters öppenhet kring beslutoch mål för den ekonomiska politiken bör öka samt att den ekonomiskastatistiken blir mer tillförlitlig. Till exempel bör övervägas hur IMFytterligare kan pressa enskilda länder att offentliggöra de rapporter omlandets ekonomiska situation som IMF tar fram. På företagsnivå handlardet om riktlinjer för revision och öppenhet om aktieägare m.m. För dettredje bör verka för att regler och tillsynsstandarder genomförs,bl.a. genom att arbeta för ökat tekniskt bistånd till t.ex. tillväxtländerna.För det fjärde bör verka för mer skuldavskrivningar för defattigaste länderna och för det femte bör driva på för en ökadsamordning av det internationella reformarbete på det finansiella områdetsom pågår. Vidare bör ställning i IMF och andra internationellaforum stärkas, t.ex. vad gäller frågor om öppenhet och finansiell stabilitet.Enligt motionärerna bör det också övervägas att införa en internationellfinansinspektion. En alternativ lösning är att IMF:s tillsynsverksamhettydligare än särskiljs från IMF:s övriga verksamheter (yrkande 3).I motion Fi251 av m.fl. (v) anförs att IMF och Världsbankeni utlåningssituationer pådyvlat de låntagande länderna hårda ekonomiskaprogram som inte tagit hänsyn till vare sig ländernas betalningsförmågaeller programmens sociala eller ekologiska effekter. bör därföri internationella sammanhang verka för att hindra IMF och Världsbankenfrån att påtvinga enskilda länder en viss ekonomisk politik, som t.ex.avregleringar av valutamarknaderna. Varje land bör självt få bestämmavilken politik och vilka verktyg som ska användas för att uppnå finansiellstabilitet (yrkande 3). Regeringen bör också ta initiativ till eninternationell diskussion om vilka institutioner och regelverk som behövs föratt inte spekulationskaruseller ska upprepas.Tonvikten bör ligga på finansiella verktyg som premierar stabilitet, ekologiskuthållighet och utjämning mellan länder (yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattningar att större öppenhet, införandeav koder och tillsynsregler, ökad internationell samordning, förbättrademöjligheter till skuldavskrivningar samt ett utökat inflytande för u-ländernai internationella finansiella forum är några viktiga instrument för attöka den globala finansiella stabiliteten.Utskottet kan konstatera att dessa ganska väl stämmer överensmed det förslag till strategi för att öka den internationella finansiellastabiliteten som regeringen presenterar i skrivelsen. Som redovisatstidigare i betänkandet presenteras i skrivelsen en mängd olika åtgärderinom fyra prioriterade områden - goda regelverk, hållbara kapitalflöden,krishantering och styrformer. Det handlar bl.a. om att vidareutvecklingenav existerande koder och regelverk måste fortsätta, att införandet avminimiregler ska intensifieras genom t.ex. utökat tekniskt bistånd, attmekanismerna för skuldomförhandlingar snabbas upp och förbättras, attsamordningen mellan olika internationella organisationer vad gällerutvecklingen och införandet av regelverk förbättras samt att antalet deltagandeländer i organisationerna på olika sätt utökas. Vidare poängteras viktenav att utvecklingsländerna får större möjligheter att göra sina rösterhörda i t.ex. IMF samt att ramverket för den privata sektorns ansvar ochdeltagande i hanteringen av finansiella kriser stärks och förtydligas.Utskottet vill det här sammanhanget också erinra om att statsrådet vid konferensen om Bretton Woods-institutionerna bl.a. menade att på olika sätt ska arbeta för att stärka u-ländernasställning i IMF och Världsbanken.Vänsterpartiet tar i motion Fi251 upp frågan om IMF:s konditionalitet,dvs. de villkor och krav som IMF ställer på länder i samband med utlåning.Utskottet vill erinra om att det pågår en omfattandeöversyn av konditionaliteten. Antalet lånevillkor och graden av detaljrikedomhar minskat och större tonvikt har lagts på de makroekonomiska ochfinansiella frågorna. Detta är en utveckling som också utrikesutskottetuppmärksammar i sitt yttrande.Enligt utskottets mening fyller konditionaliteten en nödvändig roll iIMF:s långivning. Rätt utformad kan den skapa förutsättningar för en snabbåterhämtning i länder som drabbats av en finansiell eller ekonomisk krissamt förhindra att länderna hamnar i liknande situationer.Däremot är det enligt utskottets mening viktigt att den pågående reformeringenfortsätter. Utskottet delar regeringens ståndpunkt i skrivelsen att Sverigebör arbeta för att konditionaliteten blir mer resultatorienterad.Lånevillkoren bör i större utsträckning än tidigare sättas utifrån vad manvill uppnå i stället för vilka konkreta ekonomisk-politiska åtgärder ettland bör vidta. En sådan ordning skulle öka låntagarländernas flexibilitetoch öka deras eget ansvar för att vidta de åtgärder som krävs för atthäva en akut kris och skapa förutsättningar för en långsiktigt hållbarekonomisk och social utveckling.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att flertalet av de förslag somtas upp i motionerna ligger i linje med de åtgärder som regeringenpresenterar i skrivelsen. Det finns därför ingen anledning för attvidta några åtgärder med anledning av motionerna. Motionerna U322 (m)yrkande 4, Fi12 (fp) yrkande 3 och Fi251 (v) yrkandena 3 och 4 avstyrks.Information om agerande i IMF och VärldsbankenUtskottets förslag i korthetFörhållandena är på väg att förbättras bl.a. genom att nyligenbeställt en regelbundet framtagen skrivelse av regeringen om det fortlöpandearbetet och de svenska prioriteringarna i IMF, och de regionalautvecklingsbankerna. Vidare angav statsrådet vid en konferensnyligen att det bör ske en kontakt mellan regeringen och införIMF:s och årsmöten. Utskottet utgår ifrån att regeringentar upp en diskussion med om hur denna kontakt och dialog skautformas. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionen.MotionenI motion Fi251 av m.fl. (v) anförs att strategii internationella församlingar måste bli mer öppen och transparent. Tillexempel är det viktigt att medborgarna i de nordiska och baltiska ländernafår information om hur deras representanter i den nordisk-baltiskarepresentationen agerar i IMF och . I andra länder presenterasårsrapporter om representationens arbete, utfrågningar anordnas ochinformation läggs ut på Internet. Någon sådan ordning finns inte i denordisk-baltiska länderna. Regeringen bör därför arbeta för att införa enliknande ordning vad gäller den nordisk-baltiska representationen (yrkande6). Vidare bör regeringen rapportera till om Sverigesagerande i IMF och . Inför institutionernas vår- och höstmötenbör också ansvarig minister offentliggöra och diskutera den svenska linjeni olika frågor (yrkande 7).Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att möjligheter att fåinformation om och inflytande över agerande i IMF och Världsbankenförbättras. Utskottet delar motionärernas uppfattning i denna fråga.Regeringen har kontakter och dialoger med olikaintresseorganisationerinför IMF:s och årsmöten. Någon liknande dialog förs intemed den folkvalda svenska . Som utrikesutskottet påpekar i sittyttrande är detta på många sätt en olämplig ordning.Enligt utskottets mening borde det vara en styrka, inte minst för regeringen,att de ståndpunkter som förs fram i t.ex. IMF och förankratsoch varit föremål för diskussion i riksdagen.Utskottet vill, i likhet med utrikesutskottet, erinra om att statsrådetGunnar vid en konferens om Bretton Woods-institutionerna anförde att regeringens ambition är att haen närmare dialog med i dessa frågor. Inför årsmötena i IMF ochVärldsbanken borde det, enligt statsrådet, tas en kontakt mellan riksdagenoch regeringen.Utskottet välkomnar en sådan utveckling och förutsätter att regeringentar initiativ till en diskussion med om hur denna kontakt ochdialog ska utformas.Utskottet vill också erinra om att med anledning av utrikesutskottetsbetänkande om politik för global utveckling (bet. 2003/04:UU3)tillkännagav att regeringen med regelbundna intervall i en särskildskrivelse till bör redovisa det fortlöpande arbetet och de svenskaprioriteringarna i IMF, och de regionala utvecklingsbankerna.Sammanfattningsvis delar utskottet utrikesutskottets uppfattning att denbeställda skrivelsen och de kontakter inför årsmötena som statsrådet annonserat skapar goda förutsättningar för att få insynoch utöva inflytande över ståndpunkter i de aktuella institutionerna.Utskottet förutsätter att detta även inbegriper att regeringen förbättrarinformationen till både och allmänheten om den nordisk-baltiskarepresentationens agerande i IMF och Världsbanken.Enligt utskottets mening ligger detta i linje med intentionerna i motionen.Med det anförda avstyrker utskottet därför motion Fi251 (v) yrkandena 6och 7.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt, punkt 2 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om Tobinskatt. Därmed bifaller motion2003/04:Fi251 yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna 2002/03:Fi202yrkandena 1-9, 2002/03:U263 yrkande 8, 2002/03:U294 yrkande 13, 2002/03:U322yrkande 5, 2003/04:Fi12 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Fi264 yrkandena 1-7.StällningstagandeGlobaliseringen och liberaliseringen av världens finansmarknader harkraftigt ökat omsättningen på marknaderna och bidragit till ett stort antalinternationella finans- och valutakriser som varit extremt kostsamma,både ekonomiskt, socialt och ekologiskt.Jag och anser därför att bör arbeta för att införaen global skatt på valutatransaktioner, en s.k. Tobinskatt, detta i syfteatt dämpa svängningarna på marknaderna, minska riskerna för nya globalakriser och öka det politiska och demokratiska handlingsutrymmet.Jag kan dela utskottets bedömning att det föreligger betydande svårigheteri att införa en Tobinskatt. Detta bör dock inte leda till slutsatsen attSverige inte bör verka för införandet av en Tobinskatt. Det finns t.ex.gott om exempel på andra områden där det föreligger stora svårigheter attnå framgång i det internationella samarbetet. Det gäller t.ex. Kyotoprotokolletför reduktion av koldioxidutsläpp, regler för rättvis handel inomWTO-förhandlingarna, eller internationella konventioner för att trygga fred,mänskliga rättigheter eller för reducering av den globala fattigdomen.Detta har dock inte avhållit en internationell opinion, som stateller andra stater att verka i denna riktning.Också inom Europeiska unionen har staterna enats om direktiv för beskattningav kapital, regler som dock inte kan ratificeras eller få full verkanförrän avtal har tecknats och blivit godkända av alla medlemmar av Europeiskaunionen eller områden som är direkt eller indirekt berörda av dettadirektiv. Dessa betydande svårigheter har dock inte avhållit unionens staterfrån att ställa sig bakom direktivet om regler och uppförandekoder förbeskattning av kapital.Om en Tobinskatt ska få maximal effekt bör den vara global. För att fåtill stånd en global Tobinskatt krävs självklart stora och långsiktigainsatser i organ som FN och andra internationella forum. Frågan kommersäkert också att resas om detta kräver någon typ av bindande regler påinternationell nivå och om internationella påtryckningar och åtgärder motländer som ej vill bidra till solidariteten och stabiliteten i detinternationella samfundet.En sådan process kommer att ta tid men den kan inledas genom att någraländer driver på och skapar opinion och genom att ett flertal viktigastater därefter sluter avtal om att gemensamt arbeta i denna riktning.Det finns också flera exempel på gällande internationella avtal ochöverenskommelser som fungerar trots att inte alla länder är med. Fleraundersökningar visar dessutom på att det är möjligt att införa en verkningsfullTobinskatt även om inte alla länder deltar.Sverige bör därför i internationella forum och organisationer aktivt lyftafram frågan om en Tobinskatt och agera för att en sådan successivt införs.Det har framförts kritik mot att en Tobinskatt inte skulle vara verksami akuta krissituationer. Det kan därför finnas anledning pröva det förslagtill rörlig Tobinskatt som den tyske ekonomen lanserat.Enligt Spahn bör skattesatsen höjas vid tilltagande spekulation för attförhindra stora spekulativa förlopp.Hur intäkterna från en Tobinskatt skall disponeras och brukas kräver vidareövervägande, men en rimlig inriktning bör kunna vara att använda enbetydande andel för att minska den globala fattigdomen.Med ett bifall till denna reservation kommer att bifalla motionFi251 (v) yrkandena 1 och 2. Även motionerna Fi264 (mp) yrkandena 1-7samt U263 (mp) yrkande 8 kommer därmed i allt väsentligt att varatillgodosedda,.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadjag anfört om Tobinskatten. Jag tillstyrker därmed motion Fi251 (v)yrkandena 1 och 2. Motionerna Fi202 (m) yrkandena 1-9, U263 (mp) yrkande 8,U294 (fp) yrkande 13, U322 (m) yrkande 5, Fi12 (fp) yrkandena 1 och 2och Fi264 (mp) yrkandena 1-7 avstyrks.2. Global skatt på valutamarknaderna, s.k. Tobinskatt, punkt 2 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om Tobinskatt. Därmed bifaller motionerna2002/03:U263 yrkande 8 och 2003/04:Fi264 yrkandena 1-7 och avslår motionerna2002/03:Fi202 yrkandena 1-9, 2002/03:U294 yrkande 13, 2002/03:U322 yrkande5, 2003/04:Fi12 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Fi251 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDe globalisering av marknaderna har lett till ettkraftigt ökat antal finansiella kriser. inträffade114 bank- och finanskriser, enligt uppgifter, och 1990-talethar präglats av flera omfattande valutakriser. Omsättningshastigheten påett kapital som inte längre har direkt koppling till produktion är svindlande.Den globala valutahandeln omsätter ca 1 785 miljarder dollar.Valutahandeln i världen är ca 50 gånger större än varuhandeln.Kriserna har varit enormt kostsamma, både ekonomiskt, socialt och ekologiskt.För att bromsa den växande spekulationsekonomin och underlätta för detpolitiska systemet att återta kontrollen över marknaderna anser jag attSverige bör arbeta fram en strategi för att införa en global skatt påvalutatransaktioner, en s.k. Tobinskatt. Skatteförslaget har under desenaste åren fått ett brett stöd från den framväxande globala rättviserörelsenmen även från olika länders parlament och från t.ex. presidenterna iBrasilien, och . Intäkterna från skatten bör bl.a. användasför att finansiera FN:s millenniemål, vars första prioritet är att avskaffaextrem fattigdom och hunger.Sveriges strategi bör bygga på det förslag till fördrag om en globaltransaktionsskatt som utarbetats av forskare vid forGlobal Democratization. Enligt fördraget behövs ingen internationellenighet för att skatten ska kunna införas utan den kan träda i kraft när30 länder har anslutit sig eller när ett antal stater som motsvarar minst20 % av den globala valutamarknaden är med. Som ett led i detta bör Sverigedärför i EU-kretsen driva frågan om att EU är en lämplig grupp av ländersom kan gå i bräschen för att införa Tobinskatten. Den svenska regeringenoch Sida bör också ta initiativ till en dialog med folkrörelser från sydoch nord i syfte att ta fram konkreta förslag på hur de resurser Tobinskattengenererar ska fördelas.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadjag anfört om Tobinskatten. Jag tillstyrker därmed motionerna U263 (mp)yrkande 8 och Fi264 (mp) yrkandena 1-7. Motionerna Fi202 (m) yrkandena1-9, U294 (fp) yrkande 13, U322 (m) yrkande 5, Fi12 (fp) yrkandena 1 och2 och Fi251 (v) yrkandena 1 och 2 avstyrks.3. Åtgärder för finansiell stabilitet samt IMF:s verksamhet, punkt 3 (v,mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om finansiell stabilitet. Därmed bifaller riksdagendelvis motion 2003/04:Fi251 yrkandena 3 och 4 och avslår motionerna2002/03:U322 yrkande 4 och 2003/04:Fi12 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att det är bra att regeringen har tagit fram en strategi förSveriges agerande i internationella organisationer när det gäller åtgärderför att öka den globala finansiella stabiliteten. De förslag som presenterasi skrivelsen stämmer i många stycken överens med vad vi anser är nödvändigaåtgärder för att förhindra och hantera finansiella kriser.Däremot anser vi bl.a. att mer kraftfullt än vad som anges iskrivelsen bör verka för att förändra och reformera de krav som IMF ochVärldsbanken ställer på enskilda länder i samband med långivning. Dagensmycket hårdföra krav på ekonomisk och strukturell anpassning, i form avt.ex. långtgående avregleringar av marknader, får ofta allvarliga socialaoch ekologiska konsekvenser. har också kraven förvärrat den akutakrisen i det aktuella landet eller området. De enskilda ländernas möjlighetatt själva bestämma vilken ekonomisk politik som krävs och vilkaekonomisk-politiska instrument som ska användas för att häva en kris och uppnåfinansiell stabilitet bör öka.Sverige bör i detta sammanhang också ta initiativ till en bred internationelldiskussion om vilka institutioner och regelverk som krävs för att inte1980- och 1990-talens spekulativa ekonomiska klimat ska upprepas. Tonvikteni en sådan diskussion bör ligga på att upprätta finansiella verktyg sompremierar stabilitet, ekologisk uthållighet och en utjämning av ekologiska,sociala och ekonomiska klyftor mellan länderna.