bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Uppgången förklaras främst aven kraftigt stigande export och en förhållandevis låg import, men underandra kvartalet började även den inhemska efterfrågan att tillta genomstigande konsumtion och ökade investeringar.Regeringen räknar i budgetpropositionen med en fortsatt hög tillväxtunder . Tillväxtbidraget från utrikeshandeln väntasminska som den inhemska efterfrågan växer sig starkare, bl.a.som en följd av de inkomstskattesänkningar och de resursförstärkningartill kommunerna som föreslås i budgetpropositionen. Bidraget från dentotala inhemska efterfrågan - investeringar, lager, offentlig och privatkonsumtion - förväntas stiga från till 2,4procentenheter 2005.Som framgår av tabell 1.2 räknar regeringen med att BNP stiger med 3,5 %2004 och 2005. Det är respektive 0,4 procentenheterhögre än den bedömning regeringen gjorde i vårpropositionen. Tillväxten2004 påverkas av att antalet arbetsdagar är betydligt fler än under2003 - en effekt som regeringen uppskattar till . Ikorthet innebär det att om antalet arbetsdagar 2004 hade varit likamånga som hade den förväntade tillväxten 2004 varit 0,6procentenheter lägre eller 2,9 %.Sammantaget innebär regeringens prognos att ekonomi växer medi genomsnitt . Det är mer än 1procentenhet högre än det förväntade tillväxtgenomsnittet för euroområdet.Tabell 1.2 Regeringens prognoser över försörjningsbalansenMdkr Årlig procentuell förändring2003 2003 2004 2005 2006 2007Hushållens konsumtionsutgifter 1 195 1,9 2,4 2,7 2,0 2,0Offentliga konsumtionsutgifter 691 0,6 0,9 0,8 0,6 0,1Statliga 195 0,6 0,5 -1,0 -0,5 -0,5Kommunala 495 0,6 1,1 1,5 1,0 0,3Bruttoinvesteringar 383 -2,0 3,2 4,0 5,2 5,1Näringsliv exkl. bostäder 261 -2,6 2,4 4,6 6,1 5,9Bostäder 53 3,6 9,8 4,2 5,0 5,0Myndigheter 69 -3,5 1,3 1,6 1,9 2,1Lagerinvesteringar1 8 0,2 -0,1 0,2 0,0 0,0Export 1 066 5,5 8,8 7,5 6,1 5,9Import 904 5,0 5,9 7,4 6,1 6BNP 2 439 1,6 3,5 3,0 2,5 2,31 Bidrag till BNP-tillväxt.Källa: FinansdepartementetI tabell 1.2, 1.3 och 1.4 redovisas förutsättningarna, nyckeltalen ochförsörjningsbalansen i regeringens prognos. I punkterna nedan sammanfattasnågra viktiga delar i prognosen.Trots stigande oljepriser räknar regeringen att inflationstrycket i densvenska ekonomin förblir relativt lågt . Konsumentprisindex(KPI) väntas stiga med i genomsnitt och 2005. Den lågainflationen gör att räntorna ligger kvar på en relativt låg nivå trotsden stigande tillväxten. reporänta stiger till i slutetav från dagens nivå på 2 %.Den låga inflationen i kombination med de skattesänkningar som föreslåsi budgetpropositionen gör att regeringen nu räknar med att hushållensrealinkomster stiger med i genomsnitt 2004 och 2005.I vårpropositionen räknade regeringen med en uppgång på i genomsnitt1,. Inkomstförstärkningen tillsammans med hushållens godaförmögenhetsställning gör att hushållens konsumtion under samma periodförutses stiga med i genomsnitt - högreän i vårpropositionen. Det betyder vidare att hushållen väntas minskasitt sparande till förmån för konsumtion.Konsumtionen gynnas också av att sysselsättningen väntas stigamed som den öppna arbetslösheten sjunker till avarbetskraften. I vårpropositionen räknade regeringen med ensysselsättningstillväxt 2005 på och en öppen arbetslöshet på (sevidare om utvecklingen på arbetsmarknaden i avsnittet nedan).Tabell 1.3 Förutsättningarna i regeringens prognosÅrlig procentuell förändring2003 2004 2005 2006 2007BNP världen 3,7 4,7 4,1 4,0 3,9Inflation EU (HIKP) 2,0 1,9 1,8 1,9 1,8Timlön, kostnad 3,5 3,4 3,5 3,5 3,5TCW-index1,3 128 126 124 123 123Tysk långränta1,2 4,1 4,3 4,8 5,0 5,2Svensk långränta1,2 4,6 4,7 5,1 5,3 5,5Svensk kortränta1,2 3,0 2,4 3,0 3,8 4,41 Årsgenomsnitt.2 Tioårig statsobligation, sex månaders statsskuldväxel.3 TCW-index mäter kronans konkurrensvägda värde. Ju högre indextal destosvagare krona.Källa: FinansdepartementetDen svenska kronan fortsätter att förstärkas , enligt regeringensbedömning. De senaste årens kraftigt ökade produktivitet i den svenskaindustrin innebär dock att den totala exporten stiger 2004och 2005. Det är för både 2004 och 2005 högre än vad regeringenräknade med i vårpropositionen. Importen väntas stiga i taktmed att exporten ökar, företagen bygger upp sina lager och den inhemskaefterfrågan stiger. En starkare krona stimulerar också till ökad import.Tabell 1.4 Nyckeltalen i regeringens prognosÅrlig procentuell förändring2003 2004 2005 2006 2007KPI, årsgenomsnitt 2,0 0,6 1,4 2,0 2,0UND1X, årsgenomsnitt 2,3 1,0 1,1 - -Disponibel inkomst -0,1 2,1 2,2 1,4 1,2Sparkvot (nivå)1 3,5 3,2 2,6 2,0 1,3Industriproduktion 1,9 9,0 5,0 4,1 3,7Relativ enhetsarbetskostnad 2,6 -5,6 -0,2 - -Sysselsättning, antal personer -0,3 -0,6 0,8 0,8 0,7Öppen arbetslöshet2 4,9 5,6 5,1 4,4 4,2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder2 2,1 2,3 2,5 2,5 2,0Sysselsättningsgrad3 77,6 77,0 77,0 77,2 77,4Handelsbalans (miljarder kronor) 154 180 205 226 246Bytesbalans4 6,4 7,1 7,7 8,1 8,6Offentligt överskott4 0,5 0,7 0,6 0,4 0,91 Exklusive sparande i avtalspension.2 Andel av arbetskraften.3 Antalet sysselsatta i åldern exkl. arbetsmarknadspolitiskaprogram som andel av befolkningen i åldersgruppen.4 Procent av BNP.Källa: FinansdepartementetInvesteringarna stiger återigen efter de senaste tre årens nedgång,främst inom industrin. Hög efterfrågan, stigande vinster, låga räntoroch ett historiskt sett relativt högt kapacitetsutnyttjande höjerinvesteringarna 2004 och 2005. Det är högre än den bedömningsom regeringen gjorde i vårpropositionen, då investeringarna väntadesstiga respektive under samma år.Kalkyler för utvecklingen och 2007Förutom prognoserna redovisar regeringen kalkyler förutvecklingen och 2007. Siffrorna redovisas tillsammansmed prognoserna i tabellerna 1.1 till 1.4 ovan.Kalkylerna bygger på bedömningen att det trots den höga tillväxten 2004och 2005 finns lediga resurser i den svenska ekonomin i slutet av 2005.Därigenom kan BNP stiga snabbare än den beräknadepotentiella tillväxten på utan att inflationen tar fart. Det s.k.BNP-gapet - dvs. skillnaden mellan den faktiska produktionsnivån isamhället och den praktiskt möjliga - väntas försvinna först under 2007.Utifrån dessa antaganden gör regeringen bedömningen att BNPstiger 2006 och 2007. Vidare bedöms att sysselsättningenfortsätter att stiga och att den öppna arbetslösheten sjunker till igenomsnitt 2007.Arbetsmarknaden fortfarande svag trots konjunkturuppgångenTrots den starkare konjunkturen har sysselsättningen fortsatt att sjunkaunder 2004, efter nedgången på 2003. under2004 har antalet sysselsatta minskat med 22 000 personer jämfört medsamma period 2003, och regeringen räknar med att sysselsättningen minskarmed i år.Produktionsökningen i ekonomin har i stället kommit till stånd genomstigande produktivitet och en ökad medelarbetstid (via bl.a. minskadsjukfrånvaro).Historiskt sett brukar sysselsättningen stiga efteren markerad uppgång i BNP. Olika indikatorer över arbetsmarknadsutvecklingenvisar dock att efterfrågan på arbetskraft är relativt svag.Antalet nyanmälda lediga platser är lägre än förraåret, och även om en ljusning kan skönjas i vissa branscher angerhuvuddelen av företagen i (KI:s) olika barometraratt de fortfarande planerar för en oförändrad eller minskad sysselsättning.Även SCB:s vakansstatistik indikerar en fortsatt minskning av antaletsysselsatta i ekonomin.Regeringen räknar dock med att sysselsättningen åter börjar öka under2005 i takt med att produktionen stiger ytterligare. Dessutom kommer deföreslagna satsningarna på kommunerna och förslagen om inkomstskattesänkningaratt bidra till att antalet sysselsatta ökar. Sammantaget bedömssysselsättningen stiga med 0,8 %.Diagram 1.1 Sysselsättningen t.o.m. september 2004Källa: , FinansdepartementetDen öppna arbetslösheten har fortsatt att stiga , till följdav den svaga sysselsättningen. Som framgår av diagram 1.2 skedde enviss förbättring , men steg den öppnaarbetslösheten på nytt, till säsongrensat av arbetskraften, enligtSCB:s arbetskraftsundersökning . Regeringen räknar med att den öppnaarbetslösheten stiger till i genomsnitt jämfört under 2003.Diagram 1.2 Öppen arbetslöshet t.o.m. september 2004Källa: , FinansdepartementetI takt med att sysselsättningen stiger sjunker den öppna arbetslöshetenunder 2005, enligt regeringens bedömning. Utbudet av arbetskraft ökarmed . Ökningen av arbetskraftsutbudet begränsas bl.a. av att antaletplatser i de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen utökas.Tillsammans med den förväntade sysselsättningsökningen innebär det attden öppna arbetslösheten går ned till i genomsnitt 2005.Riksdagens och regeringens sysselsättningsmål, dvs. att antalet sysselsattai åldrarna i procent av befolkningen i samma åldersgrupper % 2004, kommer inte att uppfyllas. Enligt regeringensbedömning kommer sysselsättningsgraden att sjunka till 2004 efteren nivå 2003 på . kommer sysselsättningsgraden attligga kvar på samma nivå som för att sedan åter stiga något under2006 och 2007. I regeringens högtillväxtalternativ, som beskrivs nedan,nås sysselsättningsmålet 2007. Men då krävs att BNP stiger med igenomsnitt samt att sysselsättningenunder ökar med 140 000 personer jämfört med huvudalternativet.Diagram 1.3 Sysselsättningsgraden t.o.m. september 2004Källa: , Finansdepartementet1.1.3 Alternativa scenarier för utvecklingen t.o.m. 2007Prognoser är alltid osäkra. Regeringen redovisar därför i budgetpropositionentvå alternativa kalkyler för utvecklingen - lågtillväxtalternativetoch högtillväxtalternativet (alternativen jämförs med huvudalternativetsom återges i parenteserna i tabellerna nedan).LågtillväxtalternativetSom framgår av diagram 1.4 har oljepriset stigit kraftigt under 2004,bl.a. på grund av stigande oljekonsumtion i , ökad risk för störningari produktion, distribution och raffinering till följd av den osäkrapolitiska situationen i samt problemen i det ryska oljebolagetYukos. Som redovisats tidigare räknar regeringen i huvudprognosen medatt priset på olja sjunker till per fat och34 dollar per fat i slutet av 2005.I lågtillväxtalternativet antar regeringen att oljepriset ligger kvarpå en hög nivå under hela prognosperioden - på per fat frånslutet av 2004 . Utgångspunkten är att det tar ett par årinnan dagens brister i utvinning, transport och förädling rättats till,och det beräknas leda till att tillväxttakten i världsekonomin sjunkermed en halv procentenhet jämfört med huvudalternativet.Effekterna under de övriga åren bedöms endast bli marginella.Diagram 1.4 Oljeprisets utveckling januari 1998 till oktober 2004Brent,USD per fatKälla: EcowinFör svensk del innebär lågtillväxtalternativet bl.a.följande:BNP-tillväxten blir lägre under hela perioden2004-2007 jämfört med huvudalternativet på grund av lägre konsumtion,svagare export och lägre investeringar. Nedgången i tillväxttakteninträffar framför allt under 2005.Sysselsättningen blir lägre än i huvudalternativet och den öppnaarbetslösheten knappt en halv procentenhet högre.Den svagare tillväxten leder till att de offentliga finanserna försämras.Det finansiella sparandet i offentlig sektor väntas bli i genomsnitt0,2004-2007, mot i huvudalternativet.Enligt regeringens bedömning blir inte de reala konsekvenserna av etttillfälligt högt oljepris särskilt stora. Anledningen är bl.a. att detreala oljepriset är historiskt lågt samt att oljeberoendeti såväl som övriga industrivärlden minskat kraftigt under desenaste 25 åren.Tabell 1.5 Nyckeltalen i regeringens lågtillväxtalternativ2004 2005 2006 2007BNP 3,4 (3,5) 2,5 (3,0) 2,4 (2,5) 2,3 (2,3)BNP-gap1 -1,4 (-1,3) -1,1 (-0,5) -0,9 (-0,6) -0,7 (0,0)Marknadstillväxt svensk export 8,1 (8,3) 7,5 (8,5) 7,2 (7,4)6,9(6,9)Sysselsättningsgrad2 76,9 (77,0) 76,5 (77,0) 76,6 (77,2) 76,8(77,4)Öppenarbetslöshet 5,7 (5,6) 5,5 (5,1) 4,9 (4,4) 4,6 (4,2)Brentolja USD/fat, dec. 55 (37) 55 (34) 55 (32) 55 (32)Disponibel inkomst 1,7 (2,1) 1,4 (2,2) 1,1 (1,4) 1,2(1,2)Inflation, KPI, årsgenomsnitt 0,9 (0,6) 2,0 (1,4) 2,2 (2,0)2,0(2,0)konsumtion 1,1 (1,1) 1,5 (1,5) 1,0 (1,0) 0,3(0,3)Finansiellt sparande offentlig sektor3 0,6 (0,7) 0,2 (0,6) -0,1(0,4) 0,2 (0,9)1 Skillnaden i procent mellan faktisk och potentiell produktion.2 Antalet sysselsatta i åldern exkl. arbetsmarknadspolitiskaprogram som andel av befolkningen i åldersgruppen.3 Procent av BNP.Siffror inom parentes anger regeringens bedömning i huvudalternativet.Källa: FinansdepartementetHögtillväxtalternativetI detta alternativ antas att den internationella konjunkturen utvecklasi enlighet med huvudalternativet, men att den svenska arbetsmarknadenoch lönebildningen fungerar bättre. Utbudet av arbetskraft antas stigabetydligt snabbare än i huvudalternativet, bl.a. genom att antaletsjukskrivna och antalet förtidspensionerade minskar mer samt att antaletpersoner i olika former av utbildningar är lägre än i huvudalternativet.Dessutom antas att resursutnyttjandet i ekonomin i utgångsläget ärlägre och att den potentiella tillväxttakten, dvs. den möjliga tillväxtenutan att inflationen stiger, är högre.För svensk del innebär högtillväxtalternativet bl.a. följande:BNP-tillväxten stiger till , och BNP-nivån är i slutetav högre än i huvudalternativet. Tillväxten drivs uppåtav en stark inhemsk efterfrågan till följd av bl.a. stigande sysselsättningoch ökade inkomster.Sysselsättningen stiger markant. är ytterligare 140000 personer sysselsatta jämfört med huvudalternativet, och den öppnaarbetslösheten sjunker till . Sysselsättningsmålet på nås.De offentliga finanserna stärks och visar ett överskott på av BNP2007. Den kommunala konsumtionen stiger snabbare än i huvudalternativetsamtidigt som det uppstår ett utrymme för att sänka kommunalskatten.Tabell 1.6 Nyckeltalen i regeringens högtillväxtalternativ2004 2005 2006 2007BNP 3,7 (3,5) 3,9 (3,0) 3,3 (2,5) 3,2 (2,3)BNP-gap1 -2,5 (-1,3) -1,3 (-0,5) -0,6 (-0,2) 0,0 (0,0)Marknadstillväxt svensk export 8,3 (8,3) 8,5 (8,5) 7,4 (7,4)6,9(6,9)Sysselsättningsgrad2 77,1 (77,0) 78,0 (77,0) 79,0 (77,2) 80(77,4)Öppen arbetslöshet 5,5 (5,6) 4,8 (5,1) 3,9 (4,4) 3,5(4,2)Brentolja USD/fat, dec. 37 (37) 34 (34) 32 (32) 32 (32)Disponibel inkomst 2,1 (2,1) 2,8 (2,2) 2,1 (1,4) 2,5(1,2)Inflation, KPI, årsgenomsnitt 0,6 (0,6) 1,4 (1,4) 2,0 (2,0)2,0(2,0)konsumtion 1,1 (1,1) 1,5 (1,5) 1,2 (1,0) 1,0(0,3)Finansiellt sparande offentlig sektor3 0,9 (0,7) 1,3 (0,6) 1,5(0,4) 2,0 (0,9)1 Skillnaden i procent mellan faktisk och potentiell produktion.2 Antalet sysselsatta i åldern exkl. arbetsmarknadspolitiskaprogram som andel av befolkningen i åldersgruppen.3 Procent av BNP.Siffror inom parentes anger regeringens bedömning i huvudalternativet.Källa: Finansdepartementet1.2 PartimotionernaModerata samlingspartiet anför i motion Fi231 att en fortsatt starkoch växande internationell efterfrågan tillsammans med en expansivpenningpolitik samt goda vinster som stimulerar till investeringar talarför att tillväxten i blir förhållandevis hög framöver. Deofinansierade satsningarna som regeringen föreslår i budgetpropositionenkan också bidra till en något högre konsumtion och sysselsättning, enligtmotionärerna. Den största osäkerheten i regeringens prognos är bedömningenom en relativt snabbt stigande sysselsättning. Den starkaproduktivitetsutvecklingen i svensk ekonomi kan tyda på att det skett enförändringav den långsiktiga tillväxten. Det skulle, enligt motionärerna, underen tid kunna medföra en svagare sysselsättningstillväxt än väntat. Därmedskulle de offentliga finanserna försvagas ytterligare och risken ökaför en fortsatt utslagning av arbetskraft. Enligt motionärerna är detockså tydligt att finanspolitiken går i otakt med den förväntadepenningpolitiken. Det finns därför en risk för att tvingas höjaräntan snabbare än vad regeringen räknar med i budgetpropositionen.Folkpartiet liberalerna anför i motion Fi232 att utsikterna för deninternationella ekonomiska utvecklingen ser gynnsamma ut. Orosmomentetär, enligt motionärerna, det stora amerikanska bytesbalansunderskottetoch det höga oljepriset. För att minska underskottet i bytesbalansenmåste den amerikanska dollarn minska i värde, vilket kan skapa oro påden finansiella marknaden. Ett fortsatt högt oljepris riskerar ocksåatt dämpa den internationella tillväxttakten. Även de kortsiktigatillväxtutsikterna för den svenska ekonomin är gynnsamma, under förutsättningatt den internationella utvecklas väl.Kristdemokraterna framhåller i motion Fi233 att återhämtningen ivärldsekonomin är fortsatt god. Det mest akuta hotet är oljepriset somstigit kraftigt . Om priset ligger kvar pånuvarande nivå riskerar det att avsevärt minskadragkraften i den internationella ekonomin.Centerpartiet anför i motion Fi234 att förutsättningarna för enfortsatt stark svensk tillväxt är goda. Regeringensexpansiva finanspolitik kan emellertid driva fram en snabbare uppgångi räntorna än vad regeringen räknar med i budgetpropositionen. Oroandeför konjunkturutvecklingen är också de kraftigt stigande priserna påråoljemarknaden, enligt motionärerna.1.3 Ny information om konjunkturutvecklingenPrognoserna i budgetpropositionen bygger på uppgifter som fannstillgängliga fram till . Den statistik och de indikatorersom publicerats efter det datumet tyder på en fortsatt hög internationelltillväxt men att optimismen dämpats något bl.a.till följd av det kraftigt stigande priset på råolja.Stigande oljepris och lägre dollarkursSedan mitten av september har det internationellapriset på råolja stigit med per fat till ett pris pånågot per fat. har värdet på den amerikanskadollarn sjunkit med mot den svenska kronan. De internationellaobligationsräntorna har gått ned med mellan 0,1 och 0,2 procentenhetertill följd av bl.a. en mer dämpad efterfrågan. den amerikanska , Federal Reserve, sin styrränta medytterligare till . En nedgång har ocksånoterats på vissa aktiebörser. I har kurserna på denbredare börsen (Dow ) sjunkit med sedan mitten avseptember, medan börsen för teknikaktier () stigit med ungefärlika mycket.Lägre tillväxt än förväntat i under tredje kvartaletEnligtpreliminära uppgifter från det amerikanska stegFörenta staternas BNP , efter en uppgångunder första och på respektive . Det var lägre än vad genomsnittet av olika bedömare hade räknatmed. Det var framför allt hushållens konsumtion och investeringarna sombidrog till uppgången. Dessa steg mer än förväntat.Det s.k. inköpschefsindexet över både industrisektorn och tjänstesektornförsvagades , men nivån ligger fortfarandeen bra bit över 50, vilken är den nivå som betraktas som gränsen mellanavmattning och tillväxt. Även hushållens förväntningar om den ekonomiskautvecklingen har sjunkit , framför allti oktober. Trots det har konsumtionen fortsatt att utvecklas relativtgynnsamt. Omsättningen i detaljhandeln (inklusive bilförsäljningen)steg jämfört med augusti.I oktober steg sysselsättningen kraftigt, med 337 000 personer motförväntade 175 000 personer. reviderades sysselsättningssiffrornaför upp. Arbetslösheten steg dock till5,, från i september.Inflationstakten har sjunkit till mätt enligtkonsumentprisindex.Blandade signaler från euroområdetDe senaste indikatorerna över utvecklingen i euroområdet är blandade.EU-kommissionens konjunkturbarometer för euroområdet fortsatte att stigaunder både . Däremot har inköpschefsindex för bådeindustrin och tjänstesektorn gått ned . Tillväxteni industriproduktionen har avtagit något, främst till följd av en svagareexportorderingång, enligt statistik. Skillnaden mellanländerna är dock relativt stor. I t.ex. har industriproduktionenfortsatt att stiga relativt starkt. De tyska företagen räknar också medfortsatt uppgång. Det s.k. IFO-indexet, vilket är en viktig indikatoröver den tyska industrin, steg på nytt efter en mindre nedgångi september.Konsumtionen i euroområdet utvecklas fortfarande svagt. Undantaget ärFrankrike där hushållens konsumtion ökat ganska starkt under2004. minskade emellertid de franska hushållens optimism någotefter en uppgång under sommaren.Fortsatt uppgång i den svenska konjunkturenDen svenska industrikonjunkturen fortsätter att förbättras, enligtKonjunkturinstitutets (KI:s) barometer . Bådeorderingång och produktion steg ytterligare och den s.k. konfidensindikatorn,vilken är ett mått på konjunkturläget, steg ett par enheter till denhögsta nivån . Företagen är dessutom optimistiska om utvecklingenframöver. Såväl orderingång som produktion väntas stiga ytterligare.Däremot räknar inte företagen med att öka antalet anställda. Vidareframgår att ordertillväxten inom byggindustrin är fortsatt god samt attde flesta företagen är nöjda med orderläget. Byggföretagen är ocksåmycket optimistiska om utvecklingen under det närmaste året. Ävenkonjunkturläget inom handeln och övriga tjänstesektorer har förbättrats,enligt KI:s barometer.Resultaten i KI:s barometer bekräftas också av att inköpschefsindex förindustrin stigit under september och oktober.Hushållens förväntningar på den ekonomiska utvecklingen, mätta enligtKI:s förtroendeindikator, sjönk , men liggerkvar på en hög nivå. Omsättningen i detaljhandeln steg iaugusti och jämfört . Hittillsi år har omsättningen stigit jämfört med 2003.Däremot fortsätter arbetsmarknaden att utvecklas svagt. Under bådeaugusti och september sjönk sysselsättningen säsongsrensat somden öppna arbetslösheten gick i september.Inflationen i den svenska ekonomin är fortsatt låg. Inflationstaktenmätt enligt KPI uppgick till under både augusti och september.Inflationstakten mätt enligt det underliggande inflationsmåttet UND1Xlåg på bägge månaderna.I slutet av september reviderade SCB nationalräkenskaperna för förstaoch . Enligt de nya beräkningarna steg BNP med 2,8 %första kvartalet och kalenderkorrigerat. Sammantagetför steg BNP , jämfört i den tidigareberäkningen.Sedan regeringen offentliggjorde sin prognos har KI, EU-kommissionenoch presenterat nya bedömningar av den svenska ekonomin. Igenomsnitt räknar de med att BNP stiger 2004 och 2005.Det kan jämföras med regeringens bedömning i budgetpropositionen om entillväxt 2004 på och 2005.1.4 ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning i budgetpropositionen attförutsättningarna är goda för en gynnsam såväl internationell som svenskkonjunktur . Som framgår av redovisningen underavsnittet Ny information om konjunkturutvecklingen har tillväxten ivärldsekonomin varit fortsatt hög , även om enviss dämpning kunnat noteras till följd av bl.a. turbulensen påoljemarknaden.Låga räntor, expansiv finanspolitik, stigande vinster och ökadeinvesteringar har medfört att tillväxten stigit i så gott somalla länderområden och i de flesta branscher och sektorer. Stimulansenfrån den ekonomiska politiken kommer successivt att avta framöver, menstigande sysselsättning, ökade inkomster i hushållssektorerna ochstigande investeringar talar för en fortsatt hög internationell efterfrågan.Under dessa förutsättningar är det enligt utskottets mening rimligt atträkna med en tillväxttakt i den svenska ekonomin pårunt . De åtgärder som föreslås i budgetpropositionen kommerenligt utskottets mening att bidra till denna utveckling. Enligt desenaste prognoserna som gjorts och som redovisas i avsnitt 1.3 skulletillväxttakten framöver t.o.m. kunna hamna något över 3 %.Utskottet konstaterar att Moderata samlingspartiet, liberalerna,och i stort sett delar budgetpropositionensbeskrivning av konjunkturutvecklingen. I likhet med regeringen anseräven motionärerna att det höga oljepriset är en av de främsta riskernai prognosen.Som framgår av redovisningen i avsnitt 3.1 har priset på råolja fortsattatt stiga till en nivå på omkring 47dollar per fat. har priset legat ett par dollar över nivån 50dollar per fat. Enligt utskottets mening kan det höga oljepriset, omdet ligger kvar på nuvarande nivå , leda till attaktiviteten i världsekonomin dämpas mer än vadregeringen förväntar sig i sin huvudprognos. Däremot finns det inget idagsläget som tyder på att en sådan utveckling skulle utlösa en djuparenedgång.