bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Enligt motionärerna innebär dessasaldon att överskottet i den offentliga sektorn därmed kommer att uppgåtill 2,2; 2,4 respektive . Längre fram i motionenredovisas effekterna för de offentliga finanserna av den egna politikenoch motionärerna uppger att förslagen förstärker det offentliga saldotmed 7, 7 respektive . Detta ger ett finansielltsparande som uppgår till 0,9; 0,7 och av BNP för 2005-2007. Detsaknas därmed 1,3; 1,7 respektive av BNP i saldoförstärkning föratt motionärerna ska nå sina mål. Det som i själva verket ska leda tillatt budgetmålen nås är en kraftig förstärkning av sysselsättningen sommotionärerna anser följer av deras politik. Motionärerna räknar med attsysselsättningen på stiger med vilket ledertill att det finansiella sparandet förbättras av BNP. Moderatasamlingspartiet framhåller att deras budgetförslag är statiskt beräknatoch inte bygger på s.k. dynamiska effekter. Utskottet kan emellertidkonstatera att det krävs mycket stora sysselsättningseffekter för attmotionärerna ska kunna nå sina budgetpolitiska mål.Folkpartiet liberalerna förespråkar också ett balansmål för statensfinansiella sparande. Någon sådan balans uppnår dock inte motionärerna.Folkpartiet liberalerna beräknar att det finansiella sparandet i statenmed deras politik skulle uppvisa underskott med 1,3; 1,3 respektive av BNP , dvs. långt ifrån den målsatta balansen.Motionärerna är väl medvetna om att balansen inte uppnås under dessa treår och hänvisar bortom . Då skulle det behövasett överskott i statens finanser på motsvarande av BNP i ett parår, vilket enligt motionärerna skulle vara möjligt att uppnå utandrastiska omkastningar i den ekonomiska politiken. För att nå ett överskottpå krävs dock en förstärkning av statens finansiella sparandeefter 2007 på av BNP, vilket i runda tal motsvarar 77 miljarderkronor. En sådan åtstramning av statens finanser innebär naturligtvisatt mycket dramatiska åtgärder i form av besparingar eller skattehöjningarmåste genomföras. Utskottet anser att det är oansvarigt av motionärernaatt vifta bort detta med ett enkelt påstående om att det kan åstadkommasutan drastiska omkastningar i den ekonomiska politiken.Kristdemokraterna förespråkar att statens finansiella sparande ska varai balans över konjunkturcykeln samt att statsskulden bör minska till40 % av BNP och därefter fortsätta att minska. Den sammanlagdaeffekten på det finansiella sparandet uppgår enligt Kristdemokraternasegen redovisning till en förstärkning med 7,4; 12,5 respektive 9,5miljarder kronor . Det innebär att statens finansiellasparande i förslag uppvisar underskott med ca 1,5;1,3 och av BNP . Motionärernas förslag uppvisaralltså enligt deras egna siffror en betydande avvikelse från det egnamålet.Även vill att statens finanser ska vara i balans överkonjunkturcykeln och att statsskulden ska minska till av BNP om äni lägre takt än vad Moderata samlingspartiet och Kristdemokraternaförordar. Inte heller förmår dock uppfylla sina egna mål.Motionärerna föreslår åtgärder som enligt deras egen redovisningförstärker det finansiella sparandet med ca 7, 12 och 11 miljarder kronorunder 2005-2007. Detta innebär att statens finansiella sparande uppvisarunderskott på 1,5; 1,3 respektive av BNP, dvs. långt ifrån balansunder dessa tre år.De fyra oppositionspartierna väjer inte för starka ord när de påståratt regeringen tappat kontrollen över de offentliga finanserna. Justdärför framstår det som ett extra stort problem för oppositionspartiernastrovärdighet att inget av dem lägger fram ett budgetalternativ där deangivna målen och effekterna av deras egna förslag hänger ihop. Samtligaoppositionspartier missar, enligt sina egna beräkningar, grovt sinaegna mål.Lägger man därtill att beräkningarna av många besparingsförslag, somutskottet tidigare visat, sannolikt är orealistiska och i viss mån byggerpå rent önsketänkande, skulle det verkliga budgetutfallet enligt utskottetsbedömning i många fall bli betydligt sämre än vad partierna själva uppgerom förslagen genomfördes. En budgetpolitik upplagd efter sådana riktlinjerskulle riskera att snabbt undergräva det förtroende för de offentligafinanserna som mödosamt byggts upp sedan mitten av 1990-talet.Effekter för kommunerna ...Stödet till kommunerna ändras med stora belopp. I 2004 årsekonomiska vårproposition beräknades ramen för utgiftsområde 25, Allmännabidrag till kommuner, till . IBudgetpropositionen beräknas samma ram till ,dvs. 26,5 miljarder mindre. Denna förändring visar sig dock vid ennärmare granskning vara av teknisk natur.Bidragen till kommunerna påverkas t.ex. av regleringar mellan statenoch kommunerna som görs i syfte att neutralisera effekter på kommunernasekonomi av olika skatteförslag. Ramen för utgiftsområdet påverkas ocksåav att utgifter omförs mellan utgiftsområdena 16, Utbildning ochuniversitetsforskning och 25 Allmänna bidrag till kommuner. Sådana omföringargörs t.ex. av den riktade satsningen för ökad lärartäthet i skolan.Från 2005 sker dessutom en stor omläggning av redovisningen av bidragentill kommunerna till följd av det nya utjämningssystem som riksdagennyligen fattade beslut om (bet. 2004/05:FiU7). Förändringen innebär bl.a. att anslaget för utjämningsbidrag och inkomsttiteln för utjämningsavgiftennettoredovisas på statsbudgetens utgiftssida. Därför justeras ramen förutgiftsområde 25 ned med 26,3 miljarder kronor.När alla dessa tekniska effekter rensats bort framkommer att de ramarför utgiftsområde 25 som föreslås i budgetpropositionen precis motsvarardem som beräknades i vårpropositionen.Tabell 4.14 Utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommunerMiljarder kronorAnm. Någon ram angavs inte ekonomiska vårproposition.Beräkningen utgår därför års utgiftsram.Stödet till kommunerna via utgiftssidan har alltså varken ökat ellerminskat sedan 2004 års ekonomiska vårproposition. Kommunerna får istället ett betydande resurstillskott i form av ett sysselsättningsstödsom uppgår till 2005 och 2006och redovisas som en nedsättning av statens skatteinkomster. För 2005innefattar tillskottet även kompensation till trafikhuvudmännen för denhöjda dieselskatten. (Utskottet återkommer till denna fråga i betänkandetsom avser statsbidragen till kommunerna, bet. 2004/05:FiU3).Från och med 2007 överförs tillskottet till utgiftssidan vilket förklararökningen av ramen . Resurstillskottet till kommunernaligger således kvar hela perioden, men tekniken för stödet ändras 2007.... av oppositionspartiernas förslagBidragen till kommunerna varierar kraftigt mellan partierna. Detta gerdock inte en rättvisande bild av hur respektive partis politik egentligenpåverkar kommunernas resurser, utan beror till största delen på dentekniska utformningen av en mängd förslag. Moderata samlingspartiet,och liberalerna föreslår alla skattesänkningarsom minskar kommunernas inkomster. Som kompensation för detta fårkommunerna ökade bidrag av Moderata samlingspartiet och Folkpartietliberalerna, medan i stället nettoredovisar på statsbudgetensinkomstsida. skatteförslag verkar i motsatt riktning,dvs. kommunerna får lägre bidrag från staten för att uppväga ökadeskatteinkomster.Partierna gör också överföringar mellan kommunbidragen och andra delarav statsbudgeten. Det kan gälla t.ex. medel som avser skolan ellerförskolan vilka redovisas antingen som kommunbidrag eller under utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning, eller kostnaderna förassistansersättning där ansvaret kan vara statligt eller kommunalt.Ett gemensamt förslag från de fyra oppositionspartierna är en vårdgaranti,för vilken man anvisar 2005 och 1,5 miljarder kronor2006. Denna utgiftsökning återfinns på utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg. I stället avvisar alla fyra partier regeringenssatsning på vårdgaranti samt de tidigare anvisade resurserna för ökadtillgänglighet i vården vilka tillsammans uppgår till knappt 2 miljarderkronor och redovisas som ett bidrag till kommunerna.I detta avsnitt, som bygger på ett underlag från ,görs ett försök att bedöma hur oppositionspartiernas politik påverkarresurserna till kommunsektorn.Moderata samlingspartietModerata samlingspartiet skriver i sin motion att kommunerna med deraspolitik får ett tillskott netto, utöver det som regeringen föreslår,som uppgår till 1,1; 1,7 och , alltsåett sammanlagt tillskott på 5 miljarder kronor.Ramen för utgiftsområde 25 är högrei Moderata samlingspartiets förslag än i regeringens. Av denna ökningförklaras ca av rent tekniska faktorer. Det föreslagnaarbetsavdraget kompenseras med , och övrigaeffekter av skatteförslagen kompenseras med knappt 5 miljarder kronori ytterligare bidrag. Å andra sidan minskar statsbidragen med 1,9miljarder kronor då motionärerna vill överföra ansvaret förassistansersättningentill staten.Partiets förslag till vårdsatsning som redovisas under utgiftsområde 9,innehåller en nationell vårdgaranti, åtgärder för kvalitetssäkring ochvissa andra satsningar. Sammantagna innebär dessa att vårdsektorntillförs ca 3,6; 3,4 respektive 2005-2007. Motionärernaavvisar regeringens förslag till vårdgaranti samt medlen förtillänglighet inom vården, vilka uppgår till knappt 2 miljarderkronor.Vidare föreslår motionärerna att maxtaxan inom barnomsorgen ska höjasoch minskar därför bidragen till kommunerna med 1,3 miljarder kronor.Detta är neutralt för kommunernas ekonomi under förutsättning att dehöjer avgifterna för barnomsorgen. I annat fall innebär förslaget enneddragning.Moderata samlingspartiet minskar kommunernas resurser genom att drabort från anslaget för särskilda insatser i vissakommuner och landsting.Bidragen till kommunerna ökar genom ett tillskott som ges till kommunernasom en förstärkning av utjämningssystemet. Detta tillskott är emellertidbara en förändring av redovisningen. Moderata samlingspartiet accepterardet tillskott på som regeringen ger i form avsysselsättningsstöd via statsbudgetens inkomstsida, men anser att stödeti stället ska redovisas som ett bidrag på utgiftsområdet. En sådanförändring har dock ingen reell effekt på kommunernas resurser.Folkpartiet liberalernaFolkpartiet liberalerna föreslår att bidragen till kommunerna höjs med15,. Liksom Moderata samlingspartiet kompenserarFolkpartiet liberalerna kommunerna för skattebortfall genom att höjabidragen. Denna höjning uppgår till ca 2005 och äralltså större än den samlade ramhöjningen. I likhet med övrigaoppositionspartier avvisar liberalerna regeringens satsning påvårdgaranti och ökad tillgänglighet och föreslår i stället en egenvårdgaranti för motsvarande belopp men redovisad på utgiftsområde 9.Motionärerna föreslår en minskning av bidragen till kommunerna med ca600 genom att anslag 48:2 Bidrag till särskilda insatseri vissa kommuner och landsting avvecklas med undantag för den del avanslaget som avser hivpreventiva åtgärder.På budgetens utgiftssida innebär liberalernas förslag därmeden viss, men ändå begränsad minskning av kommunernas resurser. Folkpartietliberalerna har dock ett förslag som tar sikte på att kommunerna, genomatt bilda koncerner av sina olika bolag, undandrar staten ca 2 miljarderkronor i skatt. Motionärerna anser därför att dessa pengar drasin från kommunerna men väljer att redovisa detta som en ökning av statensskatteinkomster och inte som minskade bidrag till kommunerna. Oavsetthur man väljer att se på denna sakfråga så innebär motionärernas förslagatt kommunernas resurser krymper med för vilka detinte utgår någon kompensation.Sammantaget bedömer utskottet att liberalernas förslag ledertill minskade resurser för kommunsektorn med ca 2,5 miljarder kronorper år.KristdemokraternaKristdemokraterna hävdar i sin budgetmotion att kommunerna får ettresurstillskott på . Imotionen hänvisas till ökad satsning på psykiatri, bidrag för deltidstaxori förskolan och ett kommunalt vårdnadsbidrag.Om man gör en enkel summering av dessa tillskott över de tre närmasteåren når man förvisso beloppet . För psykiatrianvisas 925 miljoner, för deltidstaxorna i förskolan anvisas 750 miljoneroch för ett kommunalt vårdnadsbidrag anvisas . Ensådan beräkning ger dock en missvisande bild av Kristdemokraternaspolitik visavi kommunerna.Minskningen av ramen för utgiftsområde 25 på sammanlagt 18,6 miljarderkronor beror till största delen även i fallpå tekniska faktorer. Kompensationen till kommunerna för skattebortfallger här inga ökade anslag eftersom nettoredovisardessa på inkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt. Om dennakompensation i stället hade redovisats på ett tydligare sätt, dvs. somökade bidrag, skulle bidragen till kommunerna i stället varit 12,6; 16,6 respektive högre . Minskningen avramen beror i stället på motionärernas förslag att ge kommunerna rättatt ta ut en fastighetsavgift. För att neutralisera detta minskarmotionärerna bidragen med ca , vilket alltså iprincip inte har någon effekt på kommunernas resurser.Beträffande vårdgarantin tillför 2 miljarder kronor2005 och 2006. tar man bort regeringensvårdsatsningar på sammanlagt 2005 och 1,8 miljarderkronor och 2007. innebär detta således en neddragning avkommunernas resurser med 1,8 miljarder kronor.Kristdemokraterna föreslår också att en andra karensdag införs. Dettager kommunerna lägre sjuklönekostnader men lägre skatteinkomster.För att neutralisera den samlade effekten drar nerbidragen med . föreslår motionärerna attinbesparade sjuklöner ska dras in till staten genom en höjning avarbetsgivaravgiften , vilket försämrar kommunernasekonomi med ca . Kommunerna får alltså betala tillbakade lägre sjuklönerna till staten två gånger.Kristdemokraterna räknar med att deras politik kommer att leda tillminskade utbetalningar av socialbidrag och drar därför ned stödet tillkommunerna med 0,3; 1,1 respektive . Att bedömaeffekterna på socialbidraget är mycket vanskligt och neddragningen tersig för utskottet som en förhoppning. Den är i realiteten enminskning av kommunernas resurser.Motionärerna nämner också sin satsning på ett kommunalt vårdnadsbidragmed 2006 och 2007. Detta uppvägsdock med råge av att inte vill behålla den kostnadsfriaförskolan för arbetslösa. Det motionärerna kallar en satsning är i självaverket en ideologiskt motiverad omprioritering inom familjepolitikentill förmån för dem som önskar vara hemma med sina barn och till nackdelför arbetslösa som vill få del av den kommunala barnomsorgen.Utskottet bedömer att politik inte alls innebär någotresurstillskott till kommunerna på , utan i ställetinnebär en väsentlig minskning av kommunernas resurser de kommande treåren.CenterpartietCenterpartiet föreslår liksom betydligt lägre bidragtill kommunerna än regeringen. Bakom denna minskning ligger även iCenterns fall tekniska faktorer, men av annorlunda slag än övriga partiers.Centerpartiets inkomstskattereform innebär att kommunerna får ökadeskatteintäkter med ca . Av den anledningen minskarCentern sina bidrag till kommunerna med motsvarande belopp. Centerpartietgör dessutom stora överföringar från utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Man överför bl.a. medel för maxtaxan i barnomsorgenoch personalförstärkningar i skolan och förskolan som ett led i strateginatt övergå från öronmärkta till generella bidrag.Eftersom avvisar förslaget till förändringar i utjämningssystemetväljer man att redovisa på det gamla sättet, dvs. Av denna anledning höjer bidragen tillkommunerna med . Detta har ingen betydelseför kommunernas resurser eftersom bruttoredovisningen också innebär attderas utgifter ökar med samma belopp.Centerpartiet anser, liksom Moderata samlingspartiet, att de 7,5 miljarderkronor som regeringen ger som ett sysselsättningsstöd i stället ska gessom ett generellt statsbidrag. Ramen höjs därför med detta belopp 2005och 2006, utan att det påverkar kommunernas resurser.Motionärerna föreslår liksom övriga oppositionspartier en vårdgarantisamtidigt som man avvisar regeringens tillskott till vården på i stortsett samma belopp, . , när motionärernaseget vårdgarantiförslag inte beräknas kosta något, drar dockinte in regeringens föreslagna medel.Bidraget till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting reducerasmed varje år.Utskottet bedömer sammantaget att förslag innebär attkommunerna får en minskning av sina resurser med ca en halv miljardkronor under perioden 2005-2007.BudgetpropositionenFinanspolitikens främsta uppgift är att lägga grunden för uthållig ochhög tillväxt och full sysselsättning genom att upprätthålla sundaoffentliga finanser. Utan starka offentliga finanser finns det risk föratt varje lågkonjunktur tvingar fram stora nedskärningar som försämrartryggheten. Två övergripande mål styr regeringens budgetpolitik:överskottsmålet för de offentliga finanserna och utgiftstaket för staten.Utgiftstaken ska . Budgeteringsmarginalerna är dock små för både2004 och 2005. Regeringen avser därför att vidta utgiftsbegränsandeåtgärder för de båda åren genom att begränsa myndigheternas möjligheteratt använda sitt anslagssparande.Överskottsmålet ligger fast. Om den ekonomiska utvecklingen sker snabbareän vad som förutses kommer regeringen att föreslå ett höjt överskottsmålför 2005. Det är också en utgångspunkt för regeringen att utgiftstakenför och 2008, som kommer att föreslås , ska vara på ennivå som är förenlig med överskottsmålet för de offentliga finanserna.Trots den goda tillväxten 2004 har sysselsättningen utvecklats svagt.Det är därför nödvändigt att utnyttja den uppåtgående konjunkturen tillatt varaktigt höja sysselsättningen. Regeringen föreslår en rad åtgärdersom gynnar tillväxten, stimulerar sysselsättningen och minskar arbetslösheten.Arbetsmarknadspolitiken intensifieras, kommuner och landsting ges ettkraftigt resurstillskott och forskningen ges utökade resurser. Påskattesidan fortsätter den gröna skatteväxlingen med höjda skatter påmiljöskadlig verksamhet och sänkta skatter på arbete. Inkomstskatternasänks genom fortsatt kompensation för den allmänna pensionsavgiften.Arvs- och gåvoskatten avvecklas, och skattevillkoren för småföretagförbättras.Nivåerna på utgiftstaken föreslås i propositionen blifastställda till 870 respektive . lämnarregeringen inget skarpt förslag till utgiftstak utan presenterar istället en preliminär beräkning.Utgiftstaken beräknas få följande sammansättning.Tabell 4.15 Regeringens utgiftstak för staten 2005-2007Miljarder kronorRegeringen beräknar utgiftstaken för den konsoliderade offentliga sektorntill följande nivåer.Tabell 4.16 Regeringens utgiftstak för den offentliga sektorn2005-2007Miljarder kronorFinansutskottet vill i anslutning till detta framhålla följande.Regeringens budgetpolitik har resulterat i att de offentliga finansernasnabbt förbättrats. På mindre än har väldiga underskottvänts i stora överskott som snabbt minskat de skulder det offentligatidigare dragit på sig.I mitten av 1990-talet genomförde regeringen ett omfattandekonsolideringsprogram med vars hjälp balansen i den offentliga sektorn kundeåterställas på ett fördelningspolitiskt godtagbart sätt. Balansen varåterställd , och de offentliga finanserna fortsatte därefteratt stärkas. Fastlagda utgiftstak har hållits och uppställda saldomålhar fram till konjunkturavmattningen 2002 överträffats med bred marginal.I år beräknas överskottet i de offentliga finanserna uppgå till 0,7 %och denna nivå upprätthålls i grova drag fram till2007.Överskottet i de offentliga finanserna finns huvudsakligen i pensionssystemetmedan statsbudgeten uppvisar underskott. beräknas underskottetuppgå till ca . Statsskulden ökar därför i nominellatermer men fortsätter trots detta att minska som andel av BNP. Mellan2004 och 2007 beräknas statsskulden minska från 48,7 till av BNP.Utgiftstakets andel av BNP är relativt ochligger på ca 32 %.Även i ett internationellt perspektiv är offentliga finanserstarka. Medan flertalet EU-länder redovisar underskott - som i flerafall är större än stabilitetspakten tillåter - kan fortsattuppvisa överskott i de offentliga finanserna.Överskotten är dock små, och budgeteringsmarginalerna likaså. Utrymmetför nya reformer, vare sig dessa består av ökade utgifter eller sänktaskatter, är därför utomordentligt begränsat.Regeringens budgetpolitik är inriktad på att säkerställa att uppställdasaldomål och utgiftstak hålls, att stärka långsiktigatillväxtförutsättningar samt att nå målen om reguljär sysselsättning.Utskottet ser denna budgetpolitik som en naturlig fortsättning av degångna årens ansvarsfullt förda politik. Den har enligt utskottets meninggoda förutsättningar att främja fortsatt långsiktigt stabila statsfinanser.Som alternativ till denna ansvarsfullt utformade politik föreslårModerata samlingspartiet, liberalerna, ochCenterpartiet långtgående krav på skattesänkningar, som till stor delfinansieras genom försämringar i grundläggande trygghetssystem och iflera fall oprecist beräknade besparingar. Oppositionspartiernas förslagkan enligt utskottets mening inte bilda underlag för en ansvarsfulltutformad statsbudget. Om budgetpolitiken utformades såsom oppositionspartiernaönskar skulle statsfinanserna riskera att åter snabbt försvagas. Degångna årens mödosamma arbete med att återskapa sunda statsfinanserskulle därmed riskera att göras ogjort.Finansutskottet tillstyrker därför att budgetpolitiken utformas iöverensstämmelse med regeringens förslag och avstyrker oppositionspartiernasalternativ.I närmast efterföljande avsnitt återkommer utskottet till de formellaförslag till beslut som följer av detta ställningstagande i fråga omutgiftstak (avsnitt 4.3.1), fördelning av statensutgifter på utgiftsområden (avsnitt 4.4), beräknade förändringarav anslagsbehållningar 2005 (avsnitt 4.6), beräkning av myndigheternasin- och utlåning i (4.7) och beräknad kassamässigkorrigering av statsbudgetens utgifter (avsnitt 4.8) samt beräkningav skatter och övriga inkomster (avsnitt 5).4.3 Utgiftstak för staten och den offentliga sektornUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till teknisk justering avutgiftstaket för staten och att fastställer detta till 870miljarder kronor samt . Utskottetavstyrker därmed de alternativa yrkanden som framförs av Moderatasamlingspartiet, liberalerna, och Centerpartiet.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c)4.3.1 Utgiftstak för statenDet statliga utgiftstaket omfattar utgifterna på statsbudgeten, exklusivestatsskuldsräntor samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidanav statsbudgeten. Dessutom ingår en ofinansierad budgeteringsmarginal.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 4.1.1) föreslår regeringen att dentidigare bedömningen av nivån på utgiftstaken för staten åren 2005 och2006 anpassas till följd av ett antal budgettekniska förändringar.Huvuddelen av justeringen, i sänkt utgiftstakbåde och 2006, förklaras av en redovisningsförändring i det kommunalautjämningssystemet. Justeringen föreslås i propositionen om det kommunalautjämningssystemet och innebär att anslag 48:3 Statligt utjämningsbidragtill kommuner och landsting och inkomsttiteln 1511 Utjämningsavgift förkommuner och landsting nettoredovisas på anslag 48:1Kommunalekonomisk utjämning.Skattereduktionen för allmän pensionsavgift höjs från 75 till 87,5procent av pensionsavgifterna . sänks avdragsrättenför allmän pensionsavgift från 25 till , vilket beräknas ökakommunernas skatteintäkter med . Statsbidragen tillkommuner och landsting föreslås därför sänkas med motsvarande belopp fr.o.m. 2005.För att neutralisera effekterna på det kommunala skatteunderlaget avförslaget om höjt grundavdrag, höjs statsbidragen till kommuner ochlandsting med fr.o.m. 2005.Med anledning av förslaget på tilläggsbudget i vårpropositionen gjordesen slutreglering till kommuner och landsting, som bl.a. avsåg denomvandling av skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagare till etthögre grundavdrag som genomfördes . Slutregleringen innebär attkommunsektorn kompenseras med ytterligare årligenför de lägre skatteintäkterna.Den 1 januari 2005 sammanförs de allmänna försäkringskassorna ochRiksförsäkringsverket i en ny myndighet, .