bet · GS01UBU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Utskottet delar den uppfattningen ochföreslår att yrkandet angående pedagogisk förskolaavslås.Jämställdhet i förskolanPropositionenRegeringen bedömer att jämställdhetsarbetet harbetydelse för förskolans kvalitet. Förskolan skallge varje flicka och pojke samma möjlighet attutveckla sin fulla potential som människa, skriverregeringen.Regeringen påminner om att jämställdhet är endemokrati- och maktfråga. För ett verkningsfulltjämställdhetsarbete behövs kunskap och kompetens.Kunskaperna i förskolan om hur könsmönster skapasoch upprätthålls bör därför, enligt regeringensbedömning, breddas och fördjupas. Förskolansjämställdhetsarbete måste både till innehåll ochverksamhet tydligare inriktas mot att förändrakönsmönster och traditionella könsroller.MotionernaCenterpartiet anför i motion 2004/05:Ub4 yrkande 9angående vikten av jämställdhet i förskolan attjämställdhet måste växa fram inom verksamheten.Arbetet med jämställdhet måste börja i tidig ålder.Folkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub406 yrkande1 att såväl kommunala som fria förskolor skallomfattas av obligatoriska feministiskajämställdhetsplaner. begär i motion2004/05:A321 yrkande 10 att regeringen verkar föratt jämställdhetsarbetet i skolan stimuleras så attnormbrytande arbete blir en naturlig del avförskoleverksamheten och att pojkar uppmärksammas påsamma villkor som flickor i detta arbete. I motion2004/05:Ub328 (s) påminns om behovet av samlevnads-och sexualundervisning i förskolan.Utskottets ställningstagandenUtskottet föreslår att skall avslåmotionsyrkandena.Utskottet anser, i likhet med regeringen, attarbetet för ökad jämställdhet inom förskolan ärmycket angeläget för förskolans utveckling.Målet för jämställdhetsarbetet finns tydligtformulerat i de nationella styrdokumenten.Förskolans verksamhet skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande nationellavärden. Kommunerna ansvarar för att förskolepersonalhar kunskap om de föreskrifter som gäller förförskolan. Av förskolans läroplan, Lpfö 98, framgåratt jämställdhet mellan könen tillhör de värden somförskolan skall hålla levande i arbetet med barnen.Regeringen fattade beslut atttillsätta en jämställdhetsdelegation (dir. 2003:101)i syfte att uppmärksamma, intensifiera och utvecklaarbetet med jämställdhet mellan könen i förskolan.Uppdraget gäller både kommunala och friståendeförskolor. Pojkars och flickors livsutrymme får,enligt regeringen, inte begränsas av könsspecifikanormer och värderingar. Delegationen förjämställdhet i förskolan påbörjade arbetet idecember 2003. Uppdraget löper t.o.m. den 30 juni2006. Delegationens uppgift är att lyfta fram,förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet iförskolan genom att bl.a. fördela medel tilljämställdhetsprojekt. Delegationen skall också lyftafram goda exempel på insatser i och i andraländer för att stimulera fler män att söka sig tillutbildningar med inriktning mot barn och arbete iförskolan samt att aktivt arbeta för att behålla mänsom redan arbetar i förskolan. Delegationen skallockså välja ut och dokumentera ett antal förskolorsjämställdhetsarbete och sprida dessa kunskaper ocherfarenheter, sammanställa den kunskap omjämställdhet och genus som finns och se tillatt den når ut i förskolan samt identifiera detkunskapsbehov som finns när det gäller förskolansarbete med jämställdhet. Dessutom skall delegationenundersöka vilken utbildning i genuskunskap ochjämställdhet som blivande förskollärare får ta delav på lärarhögskolorna. Delegationen skall ocksåföreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigtjämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklasoch stärkas.För delegationens arbete avsätts sammanlagt 12,5miljoner kronor den 1 december 2003till (prop. 2003/04:1 utg.omr. Delegationen för jämställdhet i förskolanhar delat ut 2,5 miljoner till 18 projektför jämställdhetsarbete i förskolan.Sedan år 2002 finns särskilda medel avsatta föratt utbilda pedagogiska resurspersoner ijämställdhet och genuskunskap. Målet har varit attdet skall finnas minst en sådan resurspersoni varje kommun. Utbildningen bedrivs på uppdrag avMyndigheten för skolutveckling av de nationellavärdegrundscentrumen vid och Umeåuniversitet. Denna utbildning omfattar bådeförskolan och grund- och gymnasieskolan.Utskottet avvisar förslaget om feministiskajämställdhetsplaner mot bakgrund av attDelegationen för jämställdhet i förskolan somovan nämnts har till uppgift att föreslålämpliga insatser för hur ett långsiktigtjämställdhetsarbete för förskolan skallutvecklas och bedrivas.Mångkulturell förskolaPropositionenRegeringen bedömer att läroplanen för förskolan(Lpfö 98) bör förtydligas när det gäller förskolansmångkulturella uppdrag i syfte att stärka barnsspråk- och identitetsutveckling. Det bör också angesatt ett mål för förskolan att sträva mot är attvarje barn med annat modersmål än svenska får stödatt utveckla sin förmåga att kommunicera såväl påsvenska som på sitt modersmål. Regeringen avser attföreslå införandet av sådana mål.MotionernaFolkpartiet pekar i motionerna 2003/04:Ub416 yrkande14 samt 2004/05:Ub3 yrkande 10 på behovet avsärskilda språkförskolor för barn med andramodersmål än svenska. I språkförskolorna skall manarbeta medvetet med svenska språket på olika sätt,t.ex. genom sånger, rim och ramsor. Språkförskolornabör utgöra en del av den allmänna förskolan ochdärmed vara avgiftsfria, skriver motionärernavidare.Centerpartiet anför i motionerna 2004/05:4 yrkande10 samt 2004/05: Sf360 yrkande 10 attmodersmålsundervisning bör påbörjas i förskolan. Imotionerna framförs att språkinlärningen har storbetydelse för barnens inlärning ochidentitetsutveckling samt att flerspråkighet är enovärderlig resurs.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.Utskottet behandlade yrkande angående språkskolaäven (bet. 2002/03:UbU9 s. 24 f.). storstadssatsningen har inneburit attförskoleverksamhet i ett antal kommuner ochstadsdelar har kunnat byggas ut och utvecklas medstatligt stöd. Medel har bl.a. använts till atterbjuda barn förskola på deltid, oftamed språklig inriktning. Förskola har därviderbjudits på barnets eget modersmål. Barn med annatmodersmål än svenska har på detta sätt fåttmöjlighet att både utveckla sin svenska och behållasitt modersmål.Regeringen har givit Myndigheten förskolutveckling i uppdrag att genom åtgärder sommyndigheten bedömer lämpliga främja utvecklingen iförskolor och skolor i områden präglade av socialoch etnisk segregation med syfte att en större andelav eleverna i dessa områden skall nå målen förutbildningen. Förskolans, förskoleklassens samtfritidshemmens roll i detta sammanhang skallsärskilt beaktas. Myndighetens utvecklingsinsatserskall ske i nära samarbete och dialog med kommuneroch övriga skolhuvudmän.Skollagskommittén föreslog i sitt betänkande atten bestämmelse införs i skollagen om skyldighet förhuvudmännen att bidra till att barnen i förskolanfår möjlighet att utveckla sitt modersmål.Skollagskommitténs betänkande bereds för närvarandeinom . Regeringen aviserar ipropositionen att förskolans mångkulturella uppdragkommer att förtydligas för att stärka barns språk-och identitetsutveckling. I läroplanen skall ocksåett nytt mål att sträva mot för förskolan införas,nämligen att varje barn med annat modersmål änsvenska får stöd att utveckla sin förmåga attkommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål.Utskottet delar regeringens uppfattning attförskolans mångkulturella uppdrag bör förtydligasoch ser mycket positivt på de förslag som aviseras ipropositionen.Det torde för övrigt inte finnas något hinder inomramen för befintlig lagstiftning för en kommun attstarta den typ av språkförskola som förespråkas iFolkpartiets motioner.Samverkan mellan föräldrar och förskolaPropositionenRegeringen anser i propositionen att samverkanmellan hem och förskola bör stärkas. Utöverfortlöpande samtal vid dagliga möten samt merorganiserade föräldraaktiviteter i förskolan, börpersonal och barnets vårdnadshavare minst en gångvarje halvår genomföra utvecklingssamtal. Lärarnabör, enligt regeringen, ha det övergripande ansvaretför utvecklingssamtalets genomförande. Regeringenavser att återkomma till , i samband medden aviserade propositionen angående förslag tillskollag, med förslag till lagtext om en utveckladsamverkan mellan hem och förskola.Motionen och utskottets ställningstagandeFolkpartiet framför i motion 2003/04:Ub416 yrkande15 att samverkan mellan förskolan och föräldrarnabör stärkas. Det skall finnas tid förutvecklingssamtal där föräldrar och personaldiskuterar barnets utveckling och hur den bäst kanfrämjas. Det är också viktigt att samarbetet mellanföräldrar och personal ständigt utvärderas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Utskottet anser att samarbetet med föräldrarnatill barnen på förskolan är en viktig del avförskolepersonalens arbete. I läroplanen förförskolan (Lpfö 98) finns riktlinjer för dettaarbete. Där anges bl.a. att alla som arbetar iförskolan skall visa respekt för föräldrarna ochkänna ansvar för att det utvecklas en tillitsfullrelation mellan förskolans personal och barnensfamiljer. Föräldrarna skall ha möjlighet att varamed och påverka verksamheten. Förskolan måste ocksåvara tydlig i fråga om mål och innehåll förverksamheten för att möjliggöra ett inflytande förbåde barn och föräldrar.Utskottet anser att samarbetet mellan förskolanoch hemmet är en av grundstenarna för att skapa debästa förutsättningar för att barnet skall kunnautvecklas rikt och mångsidigt.Kvalitet i förskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om hurstatsbidrag till kommunerna förpersonalförstärkningar i förskolan skallfördelas. bör vidare antaregeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100).Riksdagen bör avslå yrkanden avseende olikakvalitetsaspekter av förskoleverksamheten,såsom storlek på barngrupper ochpersonaltäthet i förskolan, uppföljning,arbetsmiljölagen m.m. Utskottet hänvisar tillpropositionen, ansvarsfördelningen mellanstat och kommun, gällande bestämmelser,pågående beredningsarbete och planeradeåtgärder.Jämför reservationerna 15 (m), 16 (fp), 17(kd), 18(c), 19 (fp), 20 (m), 21 (fp), 22 (kd),23 (c), 24 (kd, c), 25 (fp), 26 (kd), 27 (m),28 (fp) och 29 (kd).Barngruppers storlek och personaltäthet iförskolanPropositionenI ekonomiska vårproposition (prop.2003/04:100) beräknades medel till ett statsbidragför personalförstärkningar i förskolan. Ibudgetpropositionen för (prop. 2004/05:1)föreslås att medel anvisas tillpersonalförstärkningar i förskolan.Ett särskilt statsbidrag till kommunerna föreslåsi budgetpropositionen för införas fr.o.m.detta år för att möjliggöra anställningar av 6 000fler förskollärare, barnskötare och annan personal iförskolan.Bidraget är treårigt och avsätts 1miljard kronor. De därpå följande åren avsätts 2miljarder kronor . Därefter skall medleninordnas i det generella statsbidragssystemet. Måletmed personalförstärkningen är att förbättrakvaliteten i förskolan och minska barngruppernasstorlek.I proposition 2004/05:11 föreslås nu formerna förhur statsbidraget skall fördelas. Bidraget skallfördelas med barnomsorgsmodellen i detkommunala skatteutjämningssystemet som grund.Kommunen måste, för att få del av bidraget,använda detta för att öka personaltätheten iförskolan jämfört med kommunens genomsnittligapersonaltäthet och . I kommunermed ett minskande antal inskrivna barn i förskolankan bidraget användas till att öka personaltäthetengenom att behålla redan anställd personal. Underåren 2005 och 2006 kan av bidraget fåanvändas till personalkostnader för att motverka enminskning av personaltätheten i kommuner med ökatantal inskrivna barn. föreslås få iuppgift att administrera och följa upp stödet.MotionernaFlera partier anser att det bör införas någon formav reglering angående barngruppernas storlek iförskolan. I motion 2003/04:Ub416 yrkande 6 samt imotion 2004/05:Ub3 yrkande 1 förespråkar Folkpartieten ändring i skollagen syftande till att en maxgränssätts för gruppernas storlek i förskolan. Ingabarngrupper med 0-3-åringar föreslås vara större änmaximalt 15 barn. En maximigräns för större barnföreslås sättas vid 20 barn.I motionerna 2003/04:Ub379 yrkande 1 samt2003/04:Ub438 yrkande 5 föreslår Kristdemokraternaatt bör få i uppdrag att utformanationella allmänna råd för barngruppers storlek iförskolan. Staten bör på detta sätt ange vägledanderiktlinjer för kommunerna.Kristdemokraterna anser i motion 2003/04:Sf404yrkande 26 att ett tak för barngruppernas storlekbör läggas fast. Varje kommun bör åläggas att läggafast ett tak för barngruppernas storlek för olikaåldersgrupper. skall, enligtmotionärerna, ange riktlinjer för detta. Enligtpartiets motion 2004/05:Ub2 yrkande 5 börSkolverkets allmänna råd ange att det bör vara högst15 barn per grupp för tre-femåringar och högst 12barn i småbarnsgrupper. Även i motion 2003/04:Ub379yrkande 2 framför en skyldighetför kommunerna att i samråd med personal ochföräldrar införa en maxgräns för barngruppernasstorlek i kommunen. Varje kommun bör efter sinaförutsättningar forma sin verksamhet.Kristdemokraterna föreslår även i motion2003/04:Ub438 yrkande 6 att kommunerna bör åläggasatt sätta upp gränser för barngruppernas storlek.Centerpartiet anser i motionerna 2003/04:Ub392yrkande 1 samt 2004/05:Ub4 yrkande 3 attbarngruppernas storlek bör utgå från barnens ochpersonalens perspektiv. På detta sätt kanverksamheten kvalitetssäkras. Barngrupperna får intevara större än att varje enskilt barn kännertrygghet.I motion 2003/04:Ub416 yrkande 13 samt i motion2004/05:Ub3 yrkande 3 framför attpersonaltätheten i förskolorna bör öka till igenomsnitt en anställd per fem barn. Det ärangeläget att personaltätheten inte heller ienskilda grupper väsentligen understiger denna nivå,menar motionärerna.Utskottets ställningstagandenUtskottet föreslår att bifallerregeringens förslag rörande statsbidrag tillkommuner för personalförstärkningar i förskolan.Utskottet föreslår vidare, med hänvisning till vadregeringen skriver i propositionen angåendekvalitetsarbetet i förskolan, att avslårmotionsyrkandena om barngruppernas storlek och ompersonaltätheten i förskolan.Skolverket anger i sin . Nationell utvärdering av förskolan(Rapport 239 2004) att det är relativt vanligt attkommunerna har fattat egna beslut om normer förgruppstorlek, men att grupperna i dessa kommunerinte är mindre än i de kommuner som inte införtsådana normer (s. 69). Det kan, enligt ,tyda på att taken satts så högt att de i praktikeninte fått några större praktiska konsekvenser.Personalens kompetensPropositionenRegeringen anser att det i förskolan bör finnaslärare med lärarexamen som har det övergripandeansvaret för barnens utveckling och lärande.Därutöver kan det finnas annan personal med sådanutbildning eller erfarenhet att barnens utvecklingoch lärande främjas. Barnskötare utgör här, enligtregeringen, en viktig grupp. Vidare anser regeringenatt det bör klargöras att huvudmannen skall haansvar för att personalen ges möjligheter tillkompetensutveckling. Regeringen avser att återkommatill med förslag till lagtext på dettaområde i den aviserade propositionen till nyskollag.Motionerna och utskottets ställningstagandeModeraterna framför i motion 2004/05:Ub1 yrkande 2angående utbildningen av förskollärare att en mycketlång akademisk utbildning gör förskolläraryrketmindre attraktivt än tidigare i förhållande till mervälavlönade lärartjänster. I samma motions yrkande 3framförs att barnskötares insatser behövs och ärvärdefulla.I motion 2003/04:Ub416 yrkande 1 anför Folkpartietatt läroplanen för förskolan bör ändras så att dettydligt framgår att den pedagogiskt utbildadepersonalen skall vara huvudansvarig för denpedagogiska verksamheten i förskolan.Förskollärarnas kompetens är värdefull och måste tastill vara. I motion 2004/05:Ub3 yrkande 2 anförs attpersonalförstärkning bör ske genom att utbildadpersonal anställs. Det är, enligt ,viktigt att slå fast att andelen pedagogisktutbildad personal måste öka i förskolan. I sammamotions yrkande 4 föreslås att en särskildförskollärarutbildning skall införas. Det behövs ensärskild förskollärarlinje för att ge yrket en egenidentitet, menar motionärerna. I motion 2004/05:Ub3yrkande 5 skriver att enförskollärarlegitimation bör införas för atttydliggöra att vem som helst inte kan göra enförskollärares jobb. Detta förutsätts höja yrketsstatus. I samma motions yrkande 11 anförs attmålsättningen skall vara att två tredjedelar av demsom arbetar med barn på en förskola är utbildadeförskollärare. vill att regeringenupprättar en tidsplan för hur detta mål skall kunnauppnås.Kristdemokraterna anför i motion 2004/05:Ub2yrkande 7 angående personalen i förskolan att detbehövs både människor som har rätt utbildning ochsom är intresserade av att arbeta inom barnomsorgen.I yrkande 8 samma motion anförs att barnskötarnasroll inom barnomsorgen måste uppvärderas.Centerpartiet framför i motion 2004/05:Ub4 yrkande4 att det måste finnas utrymme för fortbildning,kompetensutveckling och vidareutbildning förförskolans personal.I motion 2003/04:So205 (m) yrkande 3 föreslås attpersonalen inom förskolan får kompetensutvecklinginom näringslära och kosthållning. I motionen anförsatt tre av fyra barn som är på förskolan hela dagenfår i sig för lite näring som alltflerbarn är överviktiga. Enligt motionen beror detta påatt en stor del av personalen i förskolan saknarlängre utbildning om kosthållning och näringslära.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet instämmer i att det är en viktigförutsättning för läroplanens genomförande att detfinns tillgång på utbildad personal, även ombegreppet kompetens kan innefatta fler aspekter änutbildning. Utskottet anser att såväl förskolläraresom barnskötare behövs i förskolan. Det är viktigtatt olika kompetenser kan bidra till förskolansutveckling.Skollagskommittén (Skollag för kvalitet ochlikvärdighet, SOU 2002:121) har lämnat förslag omatt ansvaret för undervisningen i förskolan skallåvila personal med lärarutbildning. Förslaget beredsför närvarande.Regeringen bedömer som ovan nämnts i propositionenatt det bör finnas lärare med lärarexamen som hardet övergripande ansvaret för barnens utveckling ochlärande samt att det därutöver kan finnas annanpersonal med sådan utbildning eller erfarenhet attbarnens utveckling och lärande främjas. Regeringenavser att återkomma till med förslag pådetta område i samband med förslag till ny skollag.Utskottet förutsätter att denna kommer att stimulerautvecklingen av arbetslag där olika yrkesgrupperskompetens tas till vara.Vad gäller frågan om kompetensutveckling inomnäringslära och kosthållning förutsätter utskottetatt kommunerna beaktar behovet av sådan inominsatserna för personalutveckling.ArbetsmiljölagenMotionerna och utskottets ställningstagandeI motion 2003/04:Ub438 yrkande 13 anförKristdemokraterna att arbetsmiljölagen även skallomfatta förskolebarn. Motionärerna menar att barnensarbetsmiljö måste tas på större allvar. ÄvenCenterpartiet anför i motion 2004/05:Ub4 yrkande 11att förskolebarn skall omfattas av arbetsmiljölagen.I motionen pekas på att dagens stora barngrupperbl.a. kan leda till en orimligt hög ljudnivå.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Skolan anses vara en arbetsplats iarbetsmiljölagens mening och elever likställs medarbetstagare såvitt gäller väsentliga delar avarbetsmiljölagen samt anslutande författningar. Barni förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ansesdäremot falla utanför lagens tillämpningsområde.Skollagskommittén föreslog i sitt betänkande (SOU2002:121) ett utvidgat utbildningsbegrepp, som äveninnefattar förskolan och skolbarnsomsorgen.Regeringen beslutade att tillsätta ensärskild utredare (dir. 2004:91) med uppdrag attbl.a. utreda frågan om tillämpningsområdet förarbetsmiljölagen bör utvidgas till att också omfattabarn i förskola och fritidshem. Utredaren skallredovisa uppdraget senast den 1 mars 2006.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena.Kvalitetsredovisning och tillsynPropositionen och utskottets ställningstagandeRegeringen bedömer att för att stärkakvalitetsarbetet bör en skyldighet införas attupprätta kvalitetsredovisning förförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.Skyldigheten på den kommunala nivån bör omfattakvalitetsredovisning för samtliga verksamhetsformerinom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Påverksamhetsnivå bör varje förskola och varjefritidshem upprätta kvalitetsredovisning. Enskildverksamhet bör behandlas på motsvarande sätt somkommunal.I propositionen erinras om uppdraget till att ta fram allmänna råd om kvalitet iförskolan, vilket bör leda till att verksamhetenförtydligas utifrån nationella krav och mål samtkunna leda till ett reellt stöd för kvalitetsarbeteti förskolan. Uppdraget skall redovisas tillregeringen senast den 17 januari 2005.Regeringen föreslår vidare vissa ändringar avskollagen (1985:1100). Förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg föreslås omfattas av 5 kap. 11 §skollagen. Detta ges en uttrycklig skrivning i 1kap. Skolhuvudmannens skyldighet att lämnasådana sakuppgifter om skolverksamheten och sådanverksamhetsredovisning som behövs för uppföljningoch utvärdering av verksamheten regleras i 5 kap. 11§. Denna skyldighet föreslås nu också omfattakommunen för uppföljning och utvärdering avförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 april2005.U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagen.Motionerna och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub2yrkande 12 att skall ha tillsynsansvarför de fristående skolorna. Denna ordning börupprätthållas dels för att garantera likvärdighetoberoende av driftsform, dels för att det föreliggeren konkurrenssituation mellan kommuner ochfristående anordnare av förskoleverksamhet. I motion2003/04:Ub438 yrkande 9 skriver Kristdemokraternaatt , inte kommunerna, bör hatillsynsansvar över de fristående förskolorna.Folkpartiet anför i motion 2004/05:Ub3 yrkande 8 attkommunen inte skall vara den instans som är ansvarigför att utvärdera barnomsorg som bedrivs av andrahuvudmän.U t s k o t t e t föreslår att , medhänvisning till beredningen av Skollagskommitténsförslag, avslår motionsyrkandena.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub416 yrkande7 att förskolor skall bli skyldiga att lämna inkvalitetsredovisningar till . Förslagetsyftar till att genom denna åtgärd höja kvaliteten iförskolorna. anför i motion2004/05:Ub2 yrkande 6 att en kvalitetssatsning börgöras på barnomsorgen för att stärka verksamheten. Imotion 2003/04:Ub438 yrkande 3 föreslårKristdemokraterna ett tillägg i Skolverketskvalitetsbegrepp som fokuserar på hur barn ochföräldrar upplever verksamhetens kvalitet.Kristdemokraterna framför också i motion2003/04:Sf404 yrkande 25 vikten av attförskoleverksamheten utvecklas så att en hög ochjämn kvalitet kan säkerställas. Insikten om barnsbehov måste finnas och få styra både när det gällerplanering av olika omsorgsformer, gruppstorlekar ochkontinuitet i omsorgen, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till propositionenoch det arbete som pågår angående kvalitetsarbetet iförskolan.Tillgänglighet och avgifter iförskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandetaxe- och avgiftsfrågor samt om barnomsorg påobekväm arbetstid. Utskottet hänvisar tillansvarsfördelningen mellan stat och kommun,gällande bestämmelser, tidigareställningstagande samt pågåendeberedningsarbete.Jämför reservationerna 30 (m), 31 (fp) och 32(kd).Motioner och utskottets ställningstagandenTaxebestämmelser för förskolan tas upp i fleramotioner. anser i motion2003/04:Sf404 yrkande 23 att kommunerna bör åläggasatt utforma och införa deltidstaxa i minst trenivåer under taket för barnomsorgsavgifterna(maxtaxan). Den som nyttjar den offentligtfinansierade barnomsorgen mindre skall inte betalalika mycket som den som nyttjar den i störreutsträckning, menar . I motion2003/04:Ub506 (s) förespråkas att hela förskolanskall vara avgiftsfri.