bet · GR01UBU13 · 2004-09-09 00:00:00 — Elever från olikaprogram kan läsa samma kurs vilket innebär ettutbyte mellan elever med olika inriktning.Kristdemokraterna anser att det borde vara möjligtatt i större utsträckning välja kurser på olikaskolor i samverkan.39.Stress i skolan (punkt 37) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 10samt avslår motion2003/04:Ub7.StällningstagandeStressen i gymnasieskolan bottnar dels i en allmäntökad stress i samhället, dels i antagningssystemetssätt att ta in elever till högre utbildning. Stresshar alltid funnits och kommer alltid att finnas sålänge antalet platser på attraktiva universitet interäcker till. Det är inte heller betygssystemet somskapar stress och brist på helhetssyn i gymnasiet,utan många kurser är för korta och fördjupningpremieras inte när man söker till universitetet.40.Perspektiv i gymnasieskolan (punkt 38) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 38borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 21.StällningstagandeI dag finns i läroplanen fyra perspektiv som skallprägla undervisningen i gymnasieskolan, nämligen ettetiskt, ett miljöperspektiv, ett internationellt ochett historiskt. Utöver dessa föreslår regeringenytterligare fyra perspektiv - ett genusperspektiv,ett naturvetenskapligt perspektiv, ettentreprenörsperspektiv och ettinternationaliseringsperspektiv. Kristdemokraternaanser att det är tveksamt om så många som åttaperspektiv kan läggas på undervisningen utan att detblir en innehållsstyrning som lärare får mycketsvårt att leva upp till. Inga ytterligare perspektivbör tillföras förrän en utvärdering gjorts av hur denuvarande fyra perspektiven påverkat och fåttgenomslag i utbildningen.41.Moderna språkens ställning (punkt 39) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 23.StällningstagandeDen nuvarande kursutformningen av gymnasieskolantycks ha inneburit att många elever valt bort språk.Kristdemokraterna ser med oro på denna utveckling.Språkkunskaper i fler språk än engelska är avgörandeför rörligheten i , såväl för arbete ochstudier som för resor och handel. Språkkunskaperbidrar också till att utveckla förståelse, respektoch tolerans för andra kulturer. Det är därförönskvärt att fler elever utvecklar och fördjuparsina språkkunskaper. Regeringen bör genommyndigheterna på skolområdet initiera ett arbete föratt stärka språkens ställning i gymnasieskolan.42. Införande av ämnesbetyg (punkt 40) -mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 40 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap.4 c § tredje stycket. Därmed bifaller riksdagenmotion2003/04:Ub9 yrkande 9samt avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkande 122003/04:Ub12 yrkande 3,2003/04:Ub367 yrkande 10 och2003/04:Ub498 yrkande 13.StällningstagandeGymnasieskolan riskerar att stöpas om bakvägen medglidande ämnesbetyg. Såväl kursplaner somämnesindelning kommer att behöva ändras. Resultatetriskerar att bli ökad likriktning av gymnasieskolan.Argumenten mot kursbetyg handlar egentligen mer omkursutformningen i sig än om betygssystemet. Att tabort kursbetygen är första steget i att avskaffakursutformningen. Detta vore dåligt, såväl avprincipiella som praktiska skäl. Kursutformningenger, rätt utformad, unika möjligheter för elevernaatt själva komponera sin utbildning.Kursutformningen ger eleverna möjlighet att beta avmoment efter moment och lägga dem bakom sig.Eleverna hamnar inte i återvändsgränder, eftersomkurssystemet gör att man ganska enkelt kan bytastudieväg. Det underlättar också för dem som senarei livet vill ha en nystart och komplettera inomkommunala vuxenskolan för att sedan gå vidare tilluniversitetet. Gymnasieskolan har utsatts förständiga förändringar med nyagymnasieprogram 1993-95, ny läroplan 1995, nyttbetygssystem 1997 och nya kursplaner ochbetygskriterier 2000. Det är hög tid för arbetsro såatt lärarna får ägna sig åt undervisningen i ställetför att lösa hur ämnesbetyg skall kunna fungera i enkursbaserad skola.43.Införande av ämnesbetyg (punkt 40) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 40 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap.4 c § tredje stycket samt tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2003/04:Ub12 yrkande 3 och2003/04:Ub367 yrkande 10samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkande 9,2003/04:Ub10 yrkande 12 och2003/04:Ub498 yrkande 13.StällningstagandeVi anser att slutbetyg bör införas i stället förkursbetyg. Slutbetyget skall spegla vad eleverna kannär de lämnar gymnasieskolan, inte vad de kunde iårskurs ett. Slutbetygen i gymnasieskolan skallockså kompletteras av betyg som visar elevenskunskapsläge varje termin i respektive ämne.44.Införande av ämnesbetyg (punkt 40) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 40borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap.4 c § tredje stycket samt tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2003/04:Ub10 yrkande 12 och2003/04:Ub498 yrkande 13samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkande 9,2003/04:Ub12 yrkande 3 och2003/04:Ub367 yrkande 10.StällningstagandeKristdemokraterna anser att en övergång frånkursbetyg till ämnesbetyg bör ske, men i stället föratt ämnesbetyg sätts vid slutet av studierna såskall betyg sättas efter varje avslutad kurs, ochkursbetygen bör sedan vägas samman till ettämnesbetyg. Detta ämnesbetyg viktas sedan mot andraämnesbetyg utifrån de ingående kursernassvårighetsgrad och poängantal för att få fram ettmedelvärde i slutbetyget.45. Möjlighet att höja betyg (punkt 41) -m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 41 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub9 yrkande 7,2003/04:Ub11 yrkande 12,2003/04:Ub367 yrkande 18samt avslår motion2003/04:Ub391 yrkande 3.StällningstagandeDet skall vara möjligt för elever som går igymnasieskolan att kunna pröva för ett högre betygockså sedan de erhållit betyget Godkänd. Att dettaför närvarande kan ske först efter gymnasietidensslut leder till konkurrenskomplettering i kommunalavuxenskolan.46.Antagning till högre utbildning (punkt 42) -m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub9 yrkande 11 och2003/04:Ub10 yrkande 22.StällningstagandeUniversitetens och högskolornas urvalsprinciper förintagning av studenter styr många elever pågymnasiet. Många gör taktiska val; kurser somuppfattas som svåra och som man skulle ha nytta av ihögskolestudierna väljs bort till förmån för enklareoch ibland mer hobbybetonade kurser. Vi anser attuniversiteten bör kunna vikta betygen vidintagningen så att kurser som är relevanta för destudier man skall bedriva värderas mer än andra. Detskulle stimulera gymnasieeleverna att lägga tid ochkraft på de kurser som anses svårare. Dettasäkerställer i sin tur att gymnasiestudenterna hardet kunskapsdjup och den studievana som möjliggör ensmidig övergång till högskolan. Antagningssystemettill högre utbildning bör därför förändras så attuniversitet och högskolor kan ställa tydliga lokalaantagningskrav och vikta och väga betyg efterrespektive utbildnings behov.47.Fler betygssteg (punkt 43) - fp, kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 43 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 11 och2003/04:Ub498 yrkande 12samt avslår motion2003/04:Ub9 yrkande 6.StällningstagandeStegen i betygsskalan får inte vara för glesa ombetygssystemet skall medverka till att motiveraeleven att försöka uppnå nästa steg. Ombetygsinstrumentet är alltför trubbigt utformatmäter det inte heller det som det är tänkt att mäta,och informationen som betygen skall ge blirdärigenom bristfällig. Dagens system bör därförkompletteras så att det får sex steg.48.Fler betygssteg (punkt 43) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 43 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 6samt avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkande 11 och2003/04:Ub498 yrkande 12.StällningstagandeFler betygssteg ger utrymme för en mer rättvisandebetygssättning som elever och lärare har förtroendeför. Enligt anser nästan sju av tio elever att det bordefinnas fler betygssteg. anser attantalet betygssteg bör utökas och attregeringen bör återkomma till med förslagom hur detta kan göras.49. Examinationsformer (punkt 45) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 45 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub367 yrkande 3samt avslår motion2003/04:Ub10 yrkande 10.StällningstagandeEftersom det har visat sig att svenska elevers betyginte stämmer överens med de sammanlagda provbetygenfrån de nationella proven, menar att detskulle vara intressant att göra ett geografisktbegränsat försök med externa examinationer, dvs.examination av en person som inte själv harundervisat eleverna. Då kan man få mertillförlitliga data om hur väl eleverna lyckas,vilket ger större möjligheter att rikta resurser ditde bäst behövs. Ett annat syfte med externaexaminationer är att en bättre relation mellanlärare och elever kan komma till stånd, om det inteär den undervisande läraren som helt och hålletavgör elevernas betyg.50.Examinationsformer (punkt 45) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 45borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 10samt avslår motion2003/04:Ub367 yrkande 3.StällningstagandeUtvärderingar har visat att en oproportionellt stordel av undervisningstiden för en kurs används förkunskapskontroll. Enligt utvärderingarförlitar sig lärare i hög grad på skriftliga provför att bedöma elevernas kunskaper. Enligtläroplanen skall läraren vid betygssättning utnyttjaall tillgänglig information om elevens kunskaper iförhållande till kraven i kursplanen, såväl muntligasom skriftliga bevis på kunskaper, och göra enallsidig bedömning av kunskaperna och därvid beaktahela kursen. Läraren skall beakta även sådanakunskaper som en elev tillägnat sig på annat sätt ängenom den aktuella undervisningen. börges i uppdrag av regeringen att utforma olikaexaminationsformer.51.Nationella prov (punkt 46) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 46borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 15 och2003/04:Ub498 yrkande 14.StällningstagandeDe nationella proven skall ge vägledning när detgäller bedömning av kunskaper, men de kan också sessom hjälp för den enskilde elevens egen utvärderingav sitt arbete. anser attnationella prov skall genomföras i samtliga kärn-och karaktärsämnen. Endast lokala kurser skall varaundantagna från nationella prov. Det diagnosmaterialoch de prov som ingår i det nationella provsystemetskall dels kunna användas för att ta reda på elevensstarka och svaga sidor, dels kunna hjälpa lärarenvid en bedömning av om uppställda mål har nåtts ochsom ett stöd inför betygssättningen. Nationella provhar och bör få en än större uppgift som styrmedelför en likvärdig betygssättning i hela landet. Denationella proven skall utformas på så sätt attelevens alla kunskaper kan prövas.52.Utländska betyg (punkt 47) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 47 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub367 yrkande 31.StällningstagandeElever som vill tillgodoräkna sig studier utomlandsi den svenska gymnasieskolan får göra detta bara medbetyget Godkänd. Rektorn på den gymnasieskola someleven kommer till i bedömer om elevenförvärvat sådana kunskaper som motsvarar betygetGodkänd. anser att det är felaktigt atteleverna inte också kan få betyget Väl godkänd ellerMycket väl godkänd vid en sådan bedömning. I kriterier för samtliga betygssteg, varför enrektor lika gärna kan bedöma elevens kunskaperutifrån de högre betygsstegen. Att inte ge eleversom studerat utomlands chansen till högre betyg ärdjupt orättvist, och vi föreslår därför en ändring igymnasieförordningen 7 kap. 13 a §.53.Gymnasieexamen (punkt 48) - fp, cav (), () ochSofia ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 48 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap.4 c § fjärde stycket samt tillkännager förregeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2003/04:Ub11 yrkande 3 och2003/04:Ub12 yrkande 6samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkande 12,2003/04:Ub10 yrkandena 13 och 44,2003/04:Ub391 yrkande 4 samt2003/04:Ub498 yrkande 15.StällningstagandeVi anser att den gymnasieexamen som regeringenföreslår är urvattnad och den utgör ingen garantiför att eleven fått tillräckliga förkunskaper förakademiska studier. En elev kan få ut examen utanatt ha klarat t.ex. svenska eller att vara godkänd inågot av de ämnen som är viktiga för programmetskaraktär. För att få ut gymnasieexamen måste elevenvara godkänd i samtliga kärnämnen ochinriktningsblockets karaktärsämnen.54.Gymnasieexamen (punkt 48) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 48 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap.4 c § fjärde stycket med den ändringen som föreslåsi bilaga 3. Därmed bifaller motion2003/04:Ub9 yrkande 12samt avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkandena 13 och 44,2003/04:Ub11 yrkande 3,2003/04:Ub12 yrkande 6,2003/04:Ub391 yrkande 4 samt2003/04:Ub498 yrkande 15.StällningstagandeRegeringen sänker kunskapskraven och undergräverförutsättningarna för elever som vill studera vidarepå med sitt förslag till krav förgymnasieexamen. En examen blir meningslös om kravensätts för lågt. För gymnasieexamen bör inte barakrävas att eleverna skall vara godkända i avgymnasiepoängen utan betygen i matematik, svenskaoch engelska och på gymnasiearbetet skall vara lägstGodkänt.55.Gymnasieexamen (punkt 48) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 48borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap.4 c § fjärde stycket med den ändringen attbestämmelsen får den lydelse som föreslås i bilaga4. Därmed bifaller motionerna2003/04:Ub10 yrkandena 13 och 44 samt2003/04:Ub498 yrkande 15samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkande 122003/04:Ub11 yrkande 3,2003/04:Ub12 yrkande 6 och2003/04:Ub391 yrkande 4.StällningstagandeRegeringen sätter åter kvantitet framför kvalitet igymnasieskolan. anser att lägstbetyget Godkänd i kärnämneskurserna och igymnasiearbetet skall krävas för att få examen.Detta innebär en kvalitetssäkring av examen. Denföreslagna ändringen i 5 kap. 4 c § bör i stället fåinnehållet att bevis om gymnasieexamen skallutfärdas till den elev som fullföljt helautbildningen på ett nationellt program ellerspecialutformat program och som därvid fått minstbetyget Godkänd i kärnämneskurserna och pågymnasiearbetet samt därutöver uppfyllt kurskravenpå kurser omfattande minst 1 350 poäng.56.Vissa examensfrågor (punkt 49) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 49 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub367 yrkandena 11, 13 och 14.StällningstagandeFolkpartiet föreslår att tre typer av examina införsför att visa vilken typ av utbildning elevengenomgått. Elever som har gått ett teoretisktinriktat program skall få en studentexamen som ocksåskall kunna vara internationellt gångbar. Att flerungdomar väljer att studera vidare utomlands gör attbehovet av en sådan examen ökar. Vi föreslår därföratt en frivillig examen som kan tillgodoräknasutomlands skall erbjudas alla som avslutar ettnationellt program. Vi föreslår också att elever somgenomgått ett yrkesinriktat program skall avläggayrkesexamen vid utbildningens slut. Slutligen menarvi också att en lärlingsutbildning medlärlingsexamen bör inrättas. Denna examen skall varabevis på en kvalificerad yrkesutbildning.57.Behörighetskrav till gymnasiet (punkt 50) -mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub9 yrkandena 4 och 5 samt2003/04:Ub276 yrkande 29samt avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkande 29 och2003/04:Ub367 yrkandena 1 och 8.StällningstagandeKraven på godkänt i svenska, engelska och matematikför behörighet till gymnasiets nationella programskall finnas kvar. Behörighetsreglerna tillkom föratt garantera viss nivå på de gymnasiala studiernaoch för att garantera att eleverna skulle hatillräckliga förkunskaper för att klara av studiernapå gymnasiet. Att så många som aveleverna inte är behöriga till gymnasiet visaratt inte klarar sin uppgift. Problemetlöses inte genom att de elever som har bristfälligakunskaper från tvingas in i enutbildning de har begränsade förutsättningar attklara, utan genom att åtgärder sätts in tidigt igrundskolan. De elever som ännu inte hartillräckliga kunskaper och inte uppnåttgymnasiebehörighet bör få möjlighet att gå vidare isina studier. Formen för detta bör, som , varaett individuellt program.58. Behörighetskrav till gymnasiet (punkt50) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub367 yrkandena 1 och 8samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkandena 4 och 5,2003/04:Ub10 yrkande 29 samt2003/04:Ub276 yrkande 29.StällningstagandeFör att bli behörig till ett nationellt program igymnasiet skall en elev från ha minstbetyget Godkänd i engelska, svenska och matematik.Vi anser att det är rimligt att kräva att allaelever har dessa baskunskaper eftersom det annarsblir svårt att klara studierna i gymnasieskolan.Kraven för att komma in på olika gymnasieprogrammåste också få variera. Vi vill att högreförkunskapskrav ställs, exempelvis borde minstgodkänt i de naturvetenskapliga grundskoleämnenavara krav för naturvetenskapligt program, ochgodkänt i språk, historia och samhällskunskap varakrav för det samhällsvetenskapliga programmet.59.Behörighetskrav till gymnasiet (punkt 50) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 50borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 29samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkandena 4 och 5,2003/04:Ub276 yrkande 29 samt2003/04:Ub367 yrkandena 1 och 8.StällningstagandeKunskaper i svenska, engelska och matematik menockså förkunskaper i andra ämnen kan vara nödvändigaför att klara studierna i gymnasieskolan.Kristdemokraterna föreslår att en modell införs varibehörighetskraven till de olika programmen igymnasieskolan varierar. bör få i uppdragatt utarbeta föreskrifter med denna utgångspunkt.60.Inträdesprov till gymnasiet (punkt 51) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 51 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub276 yrkande 28.StällningstagandePå samma sätt som dagens gymnasister kan skrivahögskoleprov vill vi att grundskoleeleverna skallkunna göra ett samlat prov där kravnivån tillgymnasiet för grundämnena matematik, svenska ochengelska tenteras av i ett sammanhang.61.Avskaffande av individuella program (punkt52) - fp, cav (), () ochSofia ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 52 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub11 yrkande 4,2003/04:Ub12 yrkande 8 samt2003/04:Ub367 yrkandena 2 och 4.StällningstagandeGrundskolan måste ta ett större ansvar för atteleverna når de mest basala kunskaperna, dvs. läsa,skriva och räkna. Problemen måste lösas där deuppstår. Om eleverna skickas vidare inomskolsystemet utan tillräckliga kunskaper och någonannan skall lösa problemen har vi fått ettskolsystem som lappar och lagar i slutet i ställetför att ge alla chansen att från början nåkunskapsmålen. Det individuella programmet börstegvis avskaffas i gymnasieskolan och ansvaret förde elever som inte nått målen föras över tillgrundskolan. Även resurserna för det individuellaprogrammet bör successivt föras över tillgrundskolan och användas för mer stöd till eleversom behöver det, t.ex. extraundervisning,läxläsningshjälp och prioritering av baskunskaper.Bara i speciella fall, t.ex. för elever med utländskbakgrund som inte har undervisats iengelska, skall det vara möjligt att anordna enanpassad gymnasieutbildning.62. Förslag om individuella program(punkt 53) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 53 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 13samt avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkande 7 och2003/04:Ub498 yrkande 4.StällningstagandeDet är bra att regeringen backar från kravet attslopa det individuella programmet och i stället tain eleverna på nationella program. Det vore orimligtatt ta in elever på utbildningar som de inte hartillräckliga förkunskaper för att klara. Det faktumatt var tionde elev lämnar utantillräckliga kunskaper är ett förödande underbetygåt den socialdemokratiska skolpolitiken. Dennakvalitetsbrist löses inte genom sänkta elleravskaffade behörighetskrav till gymnasiet. Men trotsatt regeringen backar har den inte övergett detkollektivistiska synsättet.