bet · GR01SKU25 · 2004-03-16 00:00:00 — Allmänna motioner om taxering, skattebetalning och folkbokföring SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet en rad motioner som avlämnats under denallmänna motionstiden och vari olika frågor om taxering,skattebetalning och folkbokföring tas upp. Bland annat behandlas motionerom ansvar för underentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontrollav kontanthandeln, insatser mot svartarbete m.m. Vidare behandlas motionerom F-skattsedel, uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedeln,uppgifter på lönebesked, för momsredovisning för småföretagm.m. och momsredovisning mellan momspliktiga företag. Andra frågor somtas upp är generalklausulen i skatteflyktslagen, skattetillägg, ersättningför kostnader i ärenden och mål om skatt, ändrad lagstiftning ellerutredning beträffande olika rättssäkerhetsfrågor på skatteområdet samt någrafolkbokföringsfrågor. Utskottet avstyrker samtliga motioner.Reservationer har avgivits av(m) angående F-skattsedel (res. 1), uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m.på slutskattsedeln (res. 3), uppgifter på lönebesked (res. 4), längreperioder för momsredovisning för småföretag m.m. (res. 5), generalklausuleni skatteflyktslagen (res. 7), skattetillägg (res. 8) och ändrad lagstiftningeller utredning beträffande olika rättssäkerhetsfrågor på skatteområdet(res. 10),(fp) angående F-skattsedel (res. 1), för momsredovisningför småföretag (res. 5) och generalklausulen i skatteflyktslagen (res. 7),(kd) angående F-skattsedel (res. 1), uppgifter på lönebesked (res. 4),för momsredovisning för småföretag m.m. (res. 5),generalklausulen i skatteflyktslagen (res. 7), skattetillägg (res. 8), ändradlagstiftning eller utredning beträffande olika rättssäkerhetsfrågor påskatteområdet (res. 10),(v) angående skyddad identitet i folkbokföringen (res. 12),(c) angående F-skattsedel (res. 2), för momsredovisningför småföretag m.m. (res. 6), skattetillägg (res. 8), ersättning förkostnader i ärenden och mål om skatt (res. 9) och folkbokföringen förstuderande (res. 11) samt(mp) angående skyddad identitet i folkbokföringen (res. 12).Dessutom har särskilda yttranden avgivits av(m), (kd) och (c) angående kvarskrivning i folkbokföringen för misshandladeinvandrarkvinnor som riskerar att utvisas till sina hemländer,(c) angående momsredovisning vid handel mellan momspliktiga företagsamt(mp) angående för momsredovisning för småföretag m.m.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ansvar för underentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontrollav kontanthandeln, insatser mot svartarbete m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk360, 2003/04:Sk367 yrkandena 1 och2, 2003/04:Sk403, 2003/04:Sk418, 2003/04:Sk420 och 2003/04:Sk432.2. F-skattsedelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi305 yrkande 4, 2003/04:Fi308 yrkande19, 2003/04:Sk251, 2003/04:Sk346, 2003/04:Sk391, 2003/04:Ub270 yrkande 2,2003/04:N226 yrkande 3, 2003/04:N329 yrkande 6 och 2003/04:A308 yrkande3.Reservation 1 (m, fp, kd)Reservation 2 (c)3. Redovisning av skatter i främmande valutaRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk340.4. Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedelnRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk212, 2003/04:Sk216 och 2003/04:Sk386.Reservation 3 (m)5. Anställdas rätt till lönespecifikation med uppgift om innehållenskattRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk425.6. Uppgifter på lönebeskedRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk217, 2003/04:Sk235 och 2003/04:Sk429.Reservation 4 (m, kd)7. Längre perioder för momsredovisning för småföretag m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi305 yrkande 5, 2003/04:Sk383,2003/04:N329 yrkande 26 och 2003/04:N414 yrkandena 4, 20 och 21.Reservation 5 (m, fp, kd)Reservation 6 (c)8. Momsredovisning vid handel mellan momspliktiga företagRiksdagen avslår motion 2003/04:N329 yrkande 27.9. Generalklausulen i skatteflyktslagenRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi305 yrkande 6.Reservation 7 (m, fp, kd)10. SkattetilläggRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K271 yrkande 12, 2003/04:Sk452 och2003/04:N329 yrkande 24.Reservation 8 (m, kd, c)11. Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skattRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk450 och 2003/04:N329 yrkande25.Reservation 9 (c)12. Ändrad lagstiftning eller utredning beträffande olikarättssäkerhetsfrågorpå skatteområdetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk298 och 2003/04:N248 yrkande11.Reservation 10 (m, kd)13. Registrering av etnisk tillhörighet i folkbokföringenRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk284 yrkandena 3 och 4.14. Folkbokföringen för studerandeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk249 och 2003/04:Sk268.Reservation 11 (c)15. Kvarskrivning i folkbokföringen för misshandlade invandrarkvinnor somriskerar att utvisas till sina hemländerRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju443 yrkande 7.16. Skyddad identitet i folkbokföringenRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju448 yrkande 7.Reservation 12 (v, mp)17. Den territoriella indelningen i folkbokföringenRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk387 yrkandena 1 och 2.Stockholm den 16 mars 2004På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), Per (), (), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), (), (), (), (), () och ().Utskottets övervägandenInledningDe motioner som behandlas i detta betänkande berör frågor om F-skatt,redovisnings- och skattebetalningsfrågor, frågor om särskilda avgifter påskatteområdet samt folkbokföringsfrågor. Dessa frågor regleras i huvudsaki följande fyra lagar på det skatteadministrativa området.Skattebetalningslagen (1997:483), SBL, (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23)reglerar det s.k. skattekontosystemet. Lagen gäller således helt ellerdelvis vid bestämmande, debitering, redovisning och betalning av flertaletskatter och avgifter (däribland även socialavgifter och mervärdesskatt)som betalas av privatpersoner, företag och organisationer. Från och medden omfattar skattekontosystemet även punktskatter (prop.2001/02:127, bet. 2001/02:SkU27). SBL omfattar även materiella regler,bl.a. för utfärdande av F-skattsedel, beräkning av debiterad preliminärskatt, skyldighet att göra skatteavdrag och ränteberäkning samt reglerinom skattekontosystemet för utredning i skatteärenden och påförande avskattetillägg och förseningsavgift.Lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter (prop.2001/02:25, bet. 2001/02:SkU10) innehåller bestämmelser om vem som skalllämna självdeklaration, vad självdeklarationen skall innehålla och hurden skall lämnas. Vidare innehåller lagen bestämmelser om kontrolluppgifter,dvs. om vad och för vem kontrolluppgifter skall lämnas samt vem som skalllämna kontrolluppgift.I taxeringslagen (1990:324) (prop. 1989/90:74, bet. 1989/90:SkU32) finnsbestämmelser om taxeringsorganisationen och förfarandena på skatteområdetsåvitt avser inkomstskatt, förmögenhetsskatt, fastighetsskatt och ytterligarenågra skatter. Bestämmelserna omfattar utredning i taxeringsärenden (hithör bl.a. bestämmelserna om taxeringsrevision), taxeringsbeslut (hit hörbl.a. omprövnings- och eftertaxeringsbestämmelserna), särskilda avgifter(skattetillägg och förseningsavgift) samt omprövning och överklagande.Folkbokföringslagen (1991:481) (prop. 1990/91:153, bet. 1990/91: SkU28)innehåller grundläggande bestämmelser om folkbokföring, rätt folkbokföringsort,personnummer, beslut om folkbokföring m.m.Ett viktigt lagstiftningsärende var det som hängde sammanmed proposition 2002/03:106 Administrativa avgifter på skatte- ochtullområdet, m.m. med ändrade bestämmelser om skattetillägg, tulltillägg,förseningsavgift och anstånd i taxeringslagen, skattebetalningslagen ochytterligare några lagar (bet. 2002/03:SkU16).I utskottets betänkande 2002/03:SkU12 behandlades motionerna om taxering,skattebetalning och folkbokföring som väckts under allmänna motionstidenhösten 2002.Ansvar för underentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontroll avkontanthandeln, insatser mot svartarbete m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår samtliga motioner om ett tillkännagivande om ansvar förunderentreprenörers skatter och avgifter, bättre kontroll av kontanthandeln,insatser mot svartarbete m.m. Utskottet betonar dock frågans vikt ochförutsätter att arbetet inom och motsvartarbete och skatteundandragande även i fortsättningen bedrivs målmedvetetoch med kraft och energi.MotionernaI ett flertal s-motioner krävs olika åtgärder för att få bukt med förekomstenav svartjobb och oredovisade ersättningar och inkomster inom olika delarav den svenska ekonomin. I motion Sk360 av m.fl. (s) föreslåsett utvidgat ansvar för huvudentreprenör för underentreprenörernas skatteroch avgifter, och liknande yrkanden läggs fram i motionerna Sk418 avJan-Olof () och Sk432 av m.fl. (s). I motion Sk420av och () efterlyser motionärerna störrekontrollbefogenheter för och gör en jämförelse med ochföreslår att torg- och marknadshandelsreglerna skall göras tillämpliga påalla nystartade eller för okända näringsverksamheter, attSkatteverket skall få göra oannonserade kontrollbesök för att kontrolleraom verksamheten bör vara momsregistrerad och att det införs lagkrav påkassaapparater med kvittoredovisning. Även i motion Sk367 (yrkandena 1-2)av m.fl. (s) föreslås att det införs krav på kassaapparaterför kontanthandel, att kunden alltid skall erhålla kvitto vid kontantköpsamt att kassaapparaten skall kontrolleras av certifierat organ.Slutligen begärs i motion Sk403 av () att regeringen återkommertill med en samlad strategi för att motverka svartarbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet har full förståelse för motionärernas oro över omfattningen avsvart arbete och skatteundandragande. Svart arbete, dvs. arbete som utförsmot ersättning som inte redovisas, förekommer både bland företagare ochanställda och skadeverkningarna av denna företeelse är väldigt stora. Fördet första förlorar stat och kommun skatteinkomster och inkomster avarbetsgivaravgifter och egenavgifter med stora belopp. För det andra betalassociala bidrag ut på felaktiga premisser och olika former av förmåner,som utgår vid låga inkomster, medges oriktigt. Därtill kommer attkonkurrensförhållandena på marknaden snedvrids, skattemoralen undergrävs ochsolidariteten med samhället och respekten för myndigheterna försvagas. Ihägnet av svartarbete och skatteundandragande frodas annan brottslighetoch ljusskygg verksamhet.Utskottet vill framhålla att regering och riksdag under ettantal år har prioriterat kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet.Som exempel kan nämnas att skatteförvaltningen under åren 2001 och 2002tillfördes sammanlagt till förstärkt skattekontrollsom ledde till fler brottsutredningar och åtalsanmälningar. Skattekontrollenutgör också en prioriterad del av skatteförvaltningens verksamhet. Häriingår som en naturlig del att bekämpa förekomsten av svartarbete ochoredovisade ersättningar för utfört arbete. Det tidigare Riksskatteverkettog många initiativ för att begränsa omfattningen av svartarbeten, såvälgenom att peka på behovet av regeländringar som genom särskildainformationsinsatser. Vad särskilt gäller det sistnämnda genomfördeRiksskatteverketförra året en särskild kampanj riktad mot ungdomar med personliga brev,debattartiklar i dagspress, TV-inslag, information i skolorna m.m., allti syfte att påverka attityderna i positiv riktning. Kampanjen gick bl.a.ut på att informera allmänheten om de negativa konsekvenserna - både förenskilda individer och för samhället i stort - av svartjobb. Utskottetförutsätter att det nya fortsätter detta arbete. Inte minstmot bakgrund av pensionssystemet är det viktigt att människor - och inteminst ungdomar - får information t.ex. om att oredovisade inkomster innebärförluster i fråga om den framtida pensionen.När det gäller frågan om införande av någon form av "underentreprenörskonto"vill utskottet framhålla att en delegation inom utskottet gjordeen studieresa i och därvid kunde konstatera att ett system avdenna art införts i . I kommer idén från en utredning avRiksskatteverket angående möjligheterna att införa ett system med skyldighetatt göra skatteavdrag för underentreprenörer. rapportvar främst inriktad på att komma åt förekomsten av svart arbetskraft inombyggbranschen. Förslaget har härefter tagits upp av ibetänkandet SOU 2002:115 Skärpning gubbar!, vari föreslagits både ett s.k. entreprenadavdrag och omvänd momsskyldighet för huvudentreprenörer.Betänkandet har numera remissbehandlats, och enligt vad utskottet erfaritarbetar man inom med att ta fram en promemoria medutgångspunkt i kommissionens förslag och de ytterligare synpunkter somframkommit vid remissbehandlingen. Promemorian skall enligt planerna varaklar . Utskottet noterar således att regeringen arbetarvidare med frågan och anser att arbetet inom böravvaktas innan slutlig ställning tas till ett införande av denna typ avlagstiftning.Vad därefter gäller kontanthandel vill utskottet erinra om att regeringennyligen har beslutat ge en särskild utredare i uppdrag att utreda om detär möjligt att införa krav på att näringsidkare som säljer varor ochtjänster till allmänheten mot kontant betalning (de s.k. kontantbranscherna)skall hålla ett tekniskt system som möjliggör en tillförlitligefterhandskontrollav omsättningen. Utredaren skall också bedöma om kraven på sådana tekniskasystem bör kompletteras med andra kontrollåtgärder samt vilkakontrollbefogenheter och sanktioner som är nödvändiga för att säkerställa att deföreslagna systemen uppfyller sina syften. Utredaren skall dessutomöverväga i vad mån kundräkning, provköp, kvittokontroll och teknisk kontrollav kassaregister kan ske utanför revisionsinstitutet. Uppdraget skallredovisas senast vid utgången av (dir. 2004:26). Någon åtgärdfrån sida med avseende på just denna fråga är således förnärvarande inte påkallad.Av det anförda framgår att utskottet delar motionärernas uppfattning attfrågan hur svartarbete och skatteundandragande skall motarbetas är viktig,att åtgärder är nödvändiga och att märkbara resultat efterlyses. Fråganär emellertid uppmärksammad, en utredning har tillsatts om kontanthandeln,och arbete med andra projekt pågår både inom Regeringskanslietoch inom . Utskottet förutsätter att detta arbete även ifortsättningen bedrivs målmedvetet och med kraft och energi, men någotformellt tillkännagivande av är enligt utskottet inte nödvändigt.Med det anförda avstyrker därför utskottet de nu behandlade motionerna.F-skattsedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår samtliga motioner om ett tillkännagivande om förändringari reglerna om tilldelning av F-skattsedel.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd) och 2 (c).Gällande bestämmelserEnligt 4 kap. 7 § SBL gäller att en F-skattsedelefter ansökan skall utfärdas för den som uppger sig bedriva eller ha föravsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet, såvida det inte finnsskälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommeratt bedrivas. Näringsverksamhet definieras i 13 kap. 1 § inkomstskattelagensom "förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt".Av statistik som inhämtats från framgår bl.a. att656 484 personer var registrerade för F-skatt . Antaletansökningar uppgick till 63 080 stycken, och därav ledde60 571 till nyregistreringar och 2 509 till avslag. Av dessa avslagsfallberodde 1 308 på att näringsverksamhet ej bedrevs.MotionernaI en rad motioner yrkas att det på olika sätt skall bli lättare att skaffaF-skattsedel. I motion Sk251 av och () anförs att verksamhet som omfattar vissa förmedlings- ochutvecklingstjänsterskall anses som självständig verksamhet och ge rätt till F-skattsedel omövriga villkor är uppfyllda. I motionerna Sk346 av (), Ub270 (yrkande 2) av (), N226 (yrkande3) av () och Sk391 av och () begärs också lättnader då det gäller att få F-skattsedel, bl.a. försjuksköterskor och annan personal inom vården. I motion Fi308 (yrkande19) av Per m.fl. (kd) begärs detsamma i fråga om personer somfår uppdrag av en tidigare arbetsgivare. m.fl. (fp)föreslår i motion Fi305 (yrkande 4) att det skall bli lättare att fåF-skattsedel om ej näringsförbud eller skatteskulder föreligger, och AnnelieEnochson m.fl. (kd) framför i motion A308 (yrkande 3) ett liknande förslag.I motion N329 (yrkande 6) av m.fl. (c) föreslås slutligenatt alla skall få en F-skattsedel som skall kunna "aktiveras" vid 18 årsålder.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis betona att antalet avslag beroende på attnäringsverksamhet ej föreligger utgör en ytterst ringa del av antaletansökningar, enligt de ovan redovisade statistiskauppgifterna . Mot den bakgrunden framstår motionärernasbeskrivning av svårigheterna att erhålla F-skattsedel som kraftigt överdrivna,och utskottet vill dessutom erinra om att det i den allmänna debatten omF-skattsedelssystemet ifrågasatts om det inte rentav för vissa grupper äralltför enkelt att skaffa sig F-skattsedel. En sådan kritik har framförtsav bl.a. fackföreningsrörelsen.Det kan emellertid enligt utskottets mening inte uteslutas att det harkommit att uppstå en olikartad praxis i olika regioner i landet rörandeutfärdandet av F-skattsedel, men i så fall bör - som utskottet tidigarepåpekat - den nya organisationen av skatteförvaltningen, som bl.a. innebäratt den har organiserats om till en enda myndighet, , ge bättreförutsättningar att få till stånd en mer enhetlig praxis.Skatteverket har genom det senaste regleringsbrevet fått i uppdrag attredogöra för kontrollen av dem som ansöker om F-skattsedel och av dem somredan har tilldelats F-skattsedel och därvid särskilt belysa om det finnsregionala skillnader i kontrollen. Verket skall också redogöra för eventuellaövriga regionala skillnader vid tillämpningen av skall dessutom redovisa utvecklingen av antalet F-skatteansökningarfrån utlänningar såväl före som efter utvidgningen av EU samt redogöraför eventuella kontrollsvårigheter vid handläggningen av dessa. Vidareskall verket lämna förslag till åtgärder som kan behöva vidtas. En delrapportavseende utvecklingen av antalet F-skatteansökningar före utvidgningen,eventuella kontrollproblem vid hanteringen av dessa och förslag tillåtgärder skall lämnas . Uppdraget skall i övrigtredovisas . Utskottet anser att Skatteverketsredovisning bör avvaktas innan ställning tas till mera genomgripandeförändringar i F-skattesystemet och sådana lättnader i tilldelningsreglernasom föreslås och avstyrker därför de nu aktuella motionerna ochmotionsyrkandena.Redovisning av skatter i främmande valutaUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ett tillkännagivande om att redovisning avskatter och avgifter skall tillåtas i annan valuta än den svenska.MotionenI motion Sk340 av () föreslås att redovisning av skatteroch avgifter skall tillåtas i annan valuta än den svenska. Enligt motionärenhar behovet av snabba och enkla jämförelser ökat med den ökadeinternationaliseringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att huvudregeln är att samtliga beloppsmässigauppgifter som skall lämnas enligt SBL - deklarationer och liknande - skalllämnas i svenska kronor. För räkenskapsår kan dock svenskaföretag och svenska filialer till utländska företag i vissa fall väljaatt ha sin redovisning i euro i stället för svenska kronor. Deklarationspostersom hämtas från en sådan redovisning i euro skall räknas om genom ettschabloniserat omräkningsförfarande (SFS 2000:46). Reglerna härom omfattarinkomstskatten, mervärdesskatten och reklamskatten. I lagstiftningsärendetvåren 2000 avstyrkte utskottet bl.a. en motion om att ge företagen möjlighetatt deklarera och betala in skatt i euro. Det huvudsakliga skälet var attett deklarationsförfarande i euro skulle kräva omfattande och kostsammasystemanpassningar hos , vartill kom de alltför storavalutariskerna för staten, om ett sådant system infördes. Utskottet togäven fasta på att regeringen skulle följa utvecklingen, enligt propositionen.Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker motion Sk340.Uppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. på slutskattsedelnUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motioner om ett tillkännagivande om att ytterligareuppgifter, t.ex. uppgifter om arbetsgivaravgifter, sociala avgifter ochkyrkliga avgifter, skall redovisas på slutskattsedeln ochdeklarationsblanketten.Jämför reservation 3 (m).MotionernaI motion Sk212 av () yrkas ett tillkännagivande om attarbetsgivaravgiften skall redovisas på slutskattsedeln för statligt anställda.I motion Sk216 går de () ännu längre ochföreslår att sociala avgifter och arbetsgivaravgifter skall redovisas bådepå deklarationsblanketten och slutskattsedeln. Bägge motionärernas syfteär att allmänheten skall få bättre informationen om skatte- och avgiftsuttaget.I motion Sk386 av () krävs att i redovisningen tillden enskilde skall kyrkoavgift och andra medlemsavgifter till trossamfundhållas tydligt åtskilda från redovisningen av obligatoriska skatter ochavgifter.Utskottets ställningstagandeNär det gäller utformningen av slutskattebeskedet, som enligt 11 kap.15 § SBL skall skickas till den skattskyldige senast den 15 decembertaxeringsåret, har utskottet tidigare erinrat om att syftet med detta beskedär att det skall ge information om den slutliga skatten och Skatteverketsskatteberäkning. Några obligatoriska lagbestämmelser om att ett sådantbesked skall innehålla annat än vad den skattskyldige behöver för attkontrollera sina skatteförhållanden och beräkningar behövsenligt utskottets mening inte. Någon ändring av lagbestämmelsen är såledesinte påkallad. Däremot är det enligt utskottets mening positivt omSkatteverket ändå sprider allmän information om arbetsgivaravgifternas ochde kyrkliga medlemsavgifternas storlek och hur de beräknas.Vad gäller vilka uppgifter som skall finnas med i den förtrycktasjälvdeklarationen meddelar regeringen eller myndighet som regeringen bestämmerde föreskrifter som behövs. En bestämmelse härom återfinns i 4 kap. 2 §andra stycket lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter.Det ankommer således inte på att ta någon ställning i dennafråga.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk212, Sk216 och Sk386.Anställdas rätt till lönespecifikation med uppgift om innehållen skattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ett tillkännagivande om anställdas rätttill lönespecifikation med uppgift om innehållen skatt.MotionenI motion Sk425 av () krävs en förstärkt rätt för denenskilde att få en lönespecifikation som kvitto på att arbetsgivaren harbetalt in skatt till . Motionären vill komma åt oseriösaföretag som inte redovisar någon lönespecifikation för sina anställda.Problemet är enligt motionären att anställda i dessa fall inte har någonlaglig rätt att få lönespecifikation som de har en lagstadgadskyldighet att ansvara för att skatten betalas in.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om arbetsgivarnas skyldighet att lämna en specifikationav gjorda skatteavdrag på lönebesked har utskottet tidigare hävdat att debestämmelser som redan finns är tillräckliga. Enligt 5 kap. 12 § SBL skallnämligen den som betalar ut ersättning för arbete vid varjeutbetalningstillfällelämna mottagaren uppgift om skatteavdragets belopp. Enligt 12 kap. 2 §och 16 kap. 2 § samma lag är den som har gjort skatteavdrag skyldig attbetala det innehållna beloppet till . Utskottet vidhåller sinuppfattning och avstyrker motion Sk425.Uppgifter på lönebeskedUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motioner om ett tillkännagivande om uppgift ombruttolönekostnaden på lönebeskeden.Jämför reservation 4 (m, kd).MotionernaI motionerna Sk217 av de (), Sk235 av StefanHagfeldt och () och Sk429 av () förespråkasatt de anställdas lönebesked skall utformas så att de ger en redovisningav bruttolönekostnaden inklusive alla skatter och avgifter för såvälarbetsgivaren som den enskilde, i den förstnämnda motionen dock endast destatligt anställdas lönebesked. Syftet är att höja medvetenheten om dethöga svenska skattetrycket.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare framhållit att det givetvis står arbetsgivarenfritt att som en serviceåtgärd till de anställda lämna information omarbetsgivaravgifterna på lönebeskeden eller på annat sätt.