bet · GR01SKU24 · 2004-03-30 00:00:00 — Regeringen måste skyndsamt återkomma till med konkretaförslag för att förbättra villkoren för tjänstenäringen.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.2. Energibeskattning, allmänt, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om energibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ472 yrkande 3, bifaller delvis motion 2003/04:N287yrkande 2 och avslår motionerna 2003/04:Sk215, 2003/04:Sk341, 2003/04:Sk345,2003/04:Sk385, 2003/04:Sk417, 2003/04:Sk456 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U254yrkande 7, 2003/04:MJ401 yrkandena 2, 3, 7, 16, 17 och 21, 2003/04:MJ474yrkande 4, 2003/04:N224 yrkande 3, 2003/04:N263 yrkande 1, 2003/04:N290yrkande 3, 2003/04:N342 yrkandena 2 och 4-6, 2003/04:N343 yrkande 2,2003/04:N413 yrkandena 4-6 och 15-17 och 2003/04:N415 yrkande 3.StällningstagandeFolkpartiet anser att EU har unika möjligheter att minska de gränsöverskridandemiljöproblemen. Tack vare EU:s arbete omsattes klimatkonventionen frånRio 1992 i ett konkret åtagande från i-världens sida att reducera sinautsläpp genom Kyotoöverenskommelsen 1997. En bidragande orsak var att EUsom block åtog sig en reduktion för hela unionen på mot att åtogsig en minskning på . På hemmaplan återföll EUdock i en nationell huggsexa när utsläppsreduktionerna skulle fördelasmellan medlemsländerna. skall minska sina utsläpp , medanGrekland får öka med 25 %.För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU få ökad maktöver den nationella klimatpolitiken. En europeisk miniminivå förkoldioxidavgift är ett första steg. Trots att samtliga partier säger sigförespråka en sådan är i realiteten en av de värsta bromsklossarnamot en sådan utveckling. Skälet är att socialdemokrater och moderater harbildat en ohelig allians och vägrar låta förändras såatt beslut om miljöskatter kan fattas med majoritet. Eftersom enighetkrävs kommer det medlemsland som har lägst miljöambition att stoppa enrationell klimatpolitik. Risken är stor att problemen ökar när nya medlemmarmed stor kolproduktion får vetorätt. Det är därför angeläget att regeringensnabbt ändrar sin inställning och börjar driva frågan om ekonomiskastyrmedel i klimatpolitiken på EU-nivå.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.3.Energibeskattning, allmänt, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om energibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2003/04:Sk385, 2003/04:U254 yrkande 7,2003/04:N224 yrkande 3, 2003/04:N263 yrkande 1, 2003/04:N343 yrkande 2 och2003/04:N413 yrkandena 4-6, 15 och 17 och avslår motionerna 2003/04:Sk215,2003/04:Sk341, 2003/04:Sk345, 2003/04:Sk417, 2003/04:Sk456 yrkandena 1och 2, 2003/04:MJ401 yrkandena 2, 3, 7, 16, 17 och 21, 2003/04:MJ472yrkande 3, 2003/04:MJ474 yrkande 4, 2003/04:N287 yrkande 2, 2003/04:N290yrkande 3, 2003/04:N342 yrkandena 2 och 4-6, 2003/04:N413 yrkande 16 och2003/04:N415 yrkande 3.StällningstagandeKristdemokraterna anser att behöver ett nytt energiskattesystemdär skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till förhållanden iomvärlden i syfte att näringslivets konkurrenskraft inte skall försämrasoch sysselsättningen hotas. Systemet skall vara långsiktigt och utformasså att miljöbelastningen minimeras och tillgången till billig energiframställd under trygga och säkra förhållanden säkerställs.Kostnadsskillnaden mellan elproduktion baserad på förnybara energikälloroch konventionell fossilbaserad elproduktion är fortfarande betydande.Både bioenergin, vindkraften och den småskaliga vattenkraften är beroendeav statligt stöd.Det svenska energiskattesystemet är extremt komplext och svåröverblickbart,och vi anser att det är dags att ta ett helhetsgrepp och presentera ettuthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitetoch verkningsgrad vid elproduktionen premieras. Vi anser attkonkurrenssnedvridandeproduktionsskatter bör avvecklas. En avtrappning av effektskatten påkärnkraft bör påbörjas . En övergång till konsumtionsbeskattning ären möjlig finansieringsväg - det finns dock andra möjligheter.Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerandeländer införa en miljöavgift på importerad kolkraft. Vi har länge drivitkravet att EU skall vara mer handlingskraftigt på miljöområdet. Ett viktigtsteg i den riktningen är att beslut om miljöavgifter skall kunna tas medkvalificerad majoritet. har det varit omöjligt att driva igenomt.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter. Den svenska regeringenhar konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisning till attskattefrågor är en nationell angelägenhet. Vi anser att miljöfrågor ärgränsöverskridande problem som bör hanteras i ett internationellt sammanhang.Vi anser att skall verka för en global överenskommelse omminimiavgifter på koldioxidutsläpp. Strävan bör vara att även inkluderaflygbränsle i en sådan överenskommelse. bör agera för en fördjupadfortsatt diskussion mellan och International Civil AviationOrganization () för att utreda möjligheterna till en sådan överenskommelse.Den svenska kraftvärmebeskattningen har medfört en bristande lönsamhet,och många energiföretag har avvaktat med sina investeringar. Utan en starktydlighet från regering och riksdag om kraftvärmens långsiktiga förutsättningarskapas inte förutsättningar för att ersätta kolkraften på elmarknaden.Naturgasen kan med fördel användas inom industrin och för att tillgodosebehovet av lokalt producerad el. Naturgas har en lägre miljöbelastningjämfört med olja och kol och kan med fördel användas inom kraftvärmeproduktionenmen även inom fordonssektorn. Vi anser att det är viktigt att naturgasenfår stabila och långsiktiga förutsättningar för att kunna vara konkurrenskraftiginte minst i skattehänseende.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.4.Energibeskattning, allmänt, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om energibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ474 yrkande 4 och avslår motionerna 2003/04:Sk215,2003/04:Sk341, 2003/04:Sk345, 2003/04:Sk385, 2003/04:Sk417, 2003/04:Sk456yrkandena 1 och 2, 2003/04:U254 yrkande 7, 2003/04:MJ401 yrkandena 2, 3,7, 16, 17 och 21, 2003/04:MJ472 yrkande 3, 2003/04:N224 yrkande 3,2003/04:N263 yrkande 1, 2003/04:N287 yrkande 2, 2003/04:N290 yrkande 3,2003/04:N342 yrkandena 2 och 4-6, 2003/04:N343 yrkande 2, 2003/04:N413yrkandena 4-6 och 15-17 och 2003/04:N415 yrkande 3.StällningstagandeCenterpartiet vill se en grön skatteväxling i som har raka rörmellan höjda miljöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter. Förändringar avenergibeskattningen måste dessutom göras med utgångspunkt i att underlättaett system för handel med utsläppsrättigheter. Den nuvarande skatteväxlingeninriktas på att höja miljöskatterna för hushållen och i motsvarande gradsänka inkomstskatterna. Detta innebär att regeringen och samarbetspartiernaförstärker den befintliga skillnaden i miljöbeskattning mellan hushålloch industri och att det därmed blir svårare att införa ett system medhandel med utsläppsrätter som omfattar alla klimatpåverkande koldioxidutsläpp.Centerpartiet anser att den gröna skatteväxlingen skall utformas så atthandeln med utsläppsrättigheter underlättas genom att industrinsskattenedsättning successivt minskas. När det finns ett system för handel medutsläppsrätter som omfattar alla branscher och även hushållen kankoldioxidskatten slopas. För de branscher eller företag som drabbas extremthårt av en skatteväxling eller introduktion av handel med utsläppsrätteranser vi att det skall finnas möjlighet att teckna långsiktiga avtal omminskad miljöpåverkan i utbyte mot skattelättnader.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.5.Energibeskattning, allmänt, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om energibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ401 yrkandena 2, 3, 7, 16, 17 och 21, bifallerdelvis motion 2003/04:Sk456 yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna2003/04:Sk215, 2003/04:Sk341, 2003/04:Sk345, 2003/04:Sk385, 2003/04:Sk417,2003/04:U254 yrkande 7, 2003/04:MJ472 yrkande 3, 2003/04:MJ474 yrkande4, 2003/04:N224 yrkande 3, 2003/04:N263 yrkande 1, 2003/04:N287 yrkande2, 2003/04:N290 yrkande 3, 2003/04:N342 yrkandena 2 och 4-6, 2003/04:N343yrkande 2, 2003/04:N413 yrkandena 4-6 och 15-17 och 2003/04:N415 yrkande3.StällningstagandeMiljöpartiet vill skatteväxla 100 miljarder och åtminstone höjakoldioxidskatten med . Effekten av koldioxidskattehöjningenbör utvärderas i relation till klimatmålet. Den fortsattagröna skatteväxlingen måste få slå igenom även på drivmedel, och nedsättningenför den lätta industrin måste minska. är en mycket litendel av företagens omsättning som lätt kan minskas genom energieffektiviseringoch bränslebyte eller kompenseras genom sänkta skatter på arbete. För denenergiintensiva industrin är bilden mer komplicerad. En möjlig lösning äratt energiintensiva företag erbjuds nedsättning mot att de tecknarlångsiktiga avtal med staten.Miljöpartiet anser vidare att elproduktion bör beläggas med koldioxidskatt.Striktare föreskrifter för gödselhantering behövs också för att minskalustgasutsläppen. NOx-avgiften bör breddas till att också omfatta lustgas,N2O, i anläggningar som omfattas av systemet. Frågan bör utredas,och det bästa vore om NOx-systemet omformas till en skatt, och att ävenlustgas beskattas. Det är principiellt att föredra framför det nuvarandesystemet.Ett förslag som har diskuterats gäller möjligheterna att införa engränsjusterad koldioxidskatt som kan lyftas av vid export och läggas på vidimport. Det är en skatt som belastar inhemska och importerade produkterlika, men ändå ger möjligheter att inom landet eller ländergruppen hållaen avsevärt högre ambitionsnivå.Miljöpartiet anser att regeringen bör utreda hur en gränsjusteradkoldioxidskatt kan utformas i enlighet med EU:s respektive och,om det visar sig nödvändigt, föreslå förändringar i EU:s respektive WTO:sregler som skulle möjliggöra en sådan skatt. Ett särskilt lämpligtspecialfall är möjligheterna att belägga såväl inhemsk som importerad el medkoldioxidskatt. Ett förslag som har diskuterats är möjligheten att införaen generell koldioxidskatt som utgår från att elen producerats med denminst effektiva kolkondenstekniken. Skatten skulle omfatta all el somdistribueras i det svenska nätet och medge återföring om distributörenkan lämna certifikat som visar att elen producerats med teknik och bränslensom medför lägre koldioxidutsläpp, oavsett i vilket land det har skett.Miljöpartiet anser att regeringen bör utreda förutsättningarna för ensådan koldioxidskatt på el med möjlighet till återföring.Miljöpartiet anser slutligen att torv skattemässigt skall behandlas somett fossilt bränsle eftersom det i rapporteringen till klimatkonventionenräknas så.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.6. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning, punkt2 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- ochenergibeskattning. Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk204,2003/04:Sk350 yrkande 2, 2003/04:Sk393, 2003/04:MJ476 yrkande 10 och2003/04:N344 yrkande 2 och avslår motionerna 2003/04:Sk306 yrkande 2,2003/04:Sk369, 2003/04:Sk392, 2003/04:Sk399, 2003/04:Sk401 yrkandena 1-3,2003/04:MJ285 yrkande 3, 2003/04:MJ333 yrkande 1, 2003/04:MJ399 yrkandena5, 14 och 15, 2003/04:MJ406 yrkande 1, 2003/04:MJ431 yrkande 17 och2003/04:MJ473 yrkande 3.StällningstagandeModerata samlingspartiet anser att höstens uppgörelse mellan regeringenoch stödpartierna om höjd skatt på diesel, bekämpningsmedel och el ärmycket negativ för jord- och skogsbruket. Det finns visserligen plusposteri uppgörelsen, men totalt sett så kan man se jord- och skogsbruket somförlorare i uppgörelsen. Regeringen utlovar kompensation men säger intenär och inte med hur mycket. Totalt innebär uppgörelsen höjda kostnaderför jord- och skogbruk med ca . De svenskaproduktionsskatterna innebär betydande konkurrensnackdelar gentemot andraEU-länder. Enligt LRF är den svenska dieselskatten för jord- och skogsbruktre gånger högre än genomsnittet för europeiska länder och fem respektivetio gånger högre än i och . Försämringar för jordbruksföretagfår även negativa återverkningar på andra delar av samhällsekonomin t.ex.livsmedelsindustrin. 2000 fick böndernalöftet att man skulle göra något åt de skatter som särskilt drabbarjordbruket. Den nu genomförda höjningen går inte ihop med statsministernstal om tillväxt.Vi moderater vill sänka jordbrukets skatt på diesel och ta bort den heltpå växtnäring och växtskyddsmedel. Vi föreslår att dieselskatten sänkstill per liter för jordbruksmaskiner, skogsmaskiner och arbetsredskap.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.7.Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning, punkt2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- ochenergibeskattning. Därmed bifaller delvis motion 2003/04:MJ431yrkande 17 och avslår motionerna 2003/04:Sk204, 2003/04:Sk306 yrkande 2,2003/04:Sk350 yrkande 2, 2003/04:Sk369, 2003/04:Sk392, 2003/04:Sk393,2003/04:Sk399, 2003/04:Sk401 yrkandena 1-3, 2003/04:MJ285 yrkande 3,2003/04:MJ333 yrkande 1, 2003/04:MJ399 yrkandena 5, 14 och 15, 2003/04:MJ406yrkande 1, 2003/04:MJ473 yrkande 3, 2003/04:MJ476 yrkande 10 och 2003/04:N344yrkande 2.StällningstagandeFolkpartiet har länge ansett att jordbruket skall behandlas som en näringbland andra och följaktligen beskattas därefter. delar interegeringens uppfattning att man bör koppla miljöskatter, t.ex. skatt påkvävegödning, med direkta återföringar av pengarna till näringen. Grönskatteväxling bör i stället innebära att man tar bort skadliga skatter.De åtgärder man vill göra inom landsbygdsutveckling skall i stället vägassamman med övriga utgifter i stadsbudgeten. Vi anser vidare att man bordepröva en ny metod för avgifter på kväve från jordbruket, nämligen attbeskatta läckaget från åkrarna och inte kvävepåförseln. I enlighet medvår grundsyn om att förorenaren skall betala anser vi att en skatt skallutgå utifrån vad jorden släpper ifrån sig. Vi vill därför införa enutsläppsavgift, enligt den modell som utformats i bl.a. och Holland.Regeringen borde tillsätta en utredning med uppdrag att utreda hur ensådan utsläppsavgift skulle kunna utformas.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.8.Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning, punkt2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- ochenergibeskattning. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ399 yrkandena5, 14 och 15, bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk306 yrkande 2,2003/04:Sk369, 2003/04:Sk401 yrkandena 1-3 och 2003/04:MJ333 yrkande 1 ochavslår motionerna 2003/04:Sk204, 2003/04:Sk350 yrkande 2, 2003/04:Sk392,2003/04:Sk393, 2003/04:Sk399, 2003/04:MJ285 yrkande 3, 2003/04:MJ406yrkande 1, 2003/04:MJ431 yrkande 17, 2003/04:MJ473 yrkande 3, 2003/04:MJ476yrkande 10 och 2003/04:N344 yrkande 2.StällningstagandeKristdemokraterna anser att inom EU skall driva frågan omharmonisering av jordbrukets skatter och avgifter i syfte att åstadkommalikvärdiga konkurrensförhållanden. De svenska böndernas skatteryggsäck iform av bl.a. höga dieselskatter måste lyftas av. När det gällerbekämpningsmedel anser vi att regeringen i samband med den senaste höjningeni stället borde ha avvaktat remissomgången och därefter lagt fram ettförslag om en differentierad skatt på bekämpningsmedel, med oförändrattotalt skatteuttag. Regeringen har svikit löftet om att återföra skattenpå handelsgödsel och bekämpningsmedel till näringen. Vi anser att detkrävs ytterligare forskning, utveckling, utbildning, information och andrainsatser för att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel. I vårtbudgetalternativ anslog vi mer än regeringen föråterföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel.Kristdemokraterna anser vidare att koldioxidskatten för växthusodlingenskall avvecklas eller åtminstone reduceras till i nivå med konkurrentländernasbeskattning, i avvaktan på ett enhetligt beskattningssystem i EU. Dennuvarande 0,8-procentsregeln bör avskaffas eftersom den har en del negativaeffekter, t.ex. kan företag som utnyttjar alternativa energikällor drabbasav en ökad skattebelastning på den återstående fossila bränsleanvändningen.Systemet dränerar växthusföretagen på viktigt kapital som behövs för attstärka lönsamheten och öka förutsättningarna för energibesparande ochenergieffektiviserande investeringar. I avvaktan på en acceptabelbeskattningsmodell anser vi att näringen på något sätt bör kompenseras fördenna konkurrens-nackdel, och i vårt budgetalternativ föreslog vi att 20miljoner kronor skulle återföras till näringen genom ett nyinrättat anslag.Vi vill även peka på brister i den nuvarande lagstiftningen när det gällerdet administrativa förfarandet för växthusodlingens energiskattenedsättning.Genom systemet med skattebefriade förbrukare får växthusföretagen göraen preliminär skattenedsättning direkt på fakturan vid bränsleleveranser.Nedsättning kan bara göras för den värme som avses utnyttjas förväxthusuppvärmning men inte för andra lokaler. En ändring av reglerna behövspå denna punkt.Kristdemokraterna anser slutligen att växthusodlingens elanvändning börundantas från minimiskatten på el enligt energiskattedirektivet.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.9.Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning, punkt2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- ochenergibeskattning. Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk392,2003/04:MJ285 yrkande 3, 2003/04:MJ406 yrkande 1 och 2003/04:MJ473 yrkande3 och avslår motionerna 2003/04:Sk204, 2003/04:Sk306 yrkande 2, 2003/04:Sk350yrkande 2, 2003/04:Sk369, 2003/04:Sk393, 2003/04:Sk399, 2003/04:Sk401yrkandena 1-3, 2003/04:MJ333 yrkande 1, 2003/04:MJ399 yrkandena 5, 14 och15, 2003/04:MJ431 yrkande 17, 2003/04:MJ476 yrkande 10 och 2003/04:N344yrkande 2.StällningstagandeCenterpartiet anser att om svenska lantbrukare skall kunna produceralivsmedel till rimliga priser måste de få samma villkor som lantbrukare iövriga EU. De nuvarande höga skatterna och avgifterna gör att det svenskajordbruket konkurreras ut. Enligt är det därför rimligt attsänka dieselskatten för jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner till jämförbarEU-nivå,ta bort kväveskatten på handelsgödsel ,införa enklare regler och minskad byråkrati, exempelvis genom attåterbetalningen av skatten på el- och eldningsolja kan ske i samband medmomsredovisningen,införa lika socialförsäkringar för egenföretagare som för anställda,betala ut EU-ersättningarna ,underlätta generationsväxlingarna för företagare.Lönsamheten i svenskt jordbruk är helt otillräcklig sett utifråninvesteringsbehov men även i förhållande till en rimlig ersättning för brukarnaseget arbete och eget kapital. För att ge svenskt jordbruk likvärdigakonkurrensvillkor, framtidstro och möjlighet att delta i omställningen motett ekologiskt hållbart samhälle måste ovannämnda åtgärder vidtas snarast.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.10.Åkerinäringen, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åkerinäringen. Därmed bifaller delvismotionerna 2003/04:Fi308 yrkande 10 och 2003/04:Sk308 yrkandena 1 och 2och avslår motionerna 2003/04:Sk323 och 2003/04:Sk390.StällningstagandeKristdemokraterna anser att svensk åkerinäring lider svårt av dekonkurrensförhållanden som gäller för svenska företag jämfört med övriga EU.För svenskt vidkommande är det främst konkurrensen med danska och holländskaåkare som är kännbar, men även länder som har andra villkor än desom gäller i . Åkerinäringen har visat att man behöver minska dentotala kostnaden med för att svenska inrikesåkerier skall kunnakonkurrera med bl.a. danska åkerier. Näringen har föreslagit sänkta socialakostnader, sänkt energiskatt på miljöklass 1-diesel med /liter samtsänkt fordonsskatt till EU:s miniminivå för de fordonskombinationer sominte har denna nivå på skatt . Man vill vidare ytterligare sänkaskatten för fordon med luftfjädring eller motsvarande. Kristdemokraternaanser att regeringen bör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa likavillkor mellan svensk och utländsk åkerinäring. Vi har föreslagit ensänkning av dieselskatten med /liter (inklusive moms) fr.o.m.den 1 juli 2005.Tyskland har beslutat att införa vägtullar för lastbilstrafiken men detär omöjligt att anskaffa och montera mätare för att registreravägtullarna. Regeringen bör skyndsamt agera för att möjliggöra installationerav dessa mätare i och för att det införs ett enhetligt system ihela EU.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen tillkänna.11. Åkerinäringen, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åkerinäringen. Därmed bifaller delvismotionerna 2003/04:Sk323 och 2003/04:Sk390 och avslår motionerna 2003/04:Fi308yrkande 10 och 2003/04:Sk308 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeSvensk åkerinäring kan inte konkurrera på samma villkor i grannländerna.De svenska åkarna har högre vägskatt och drivmedelsskatt och skall iakttaviktiga krav på arbets- och vilotid. De utländska lastbilstransporternagenom landet har ökat mycket , och en hög andel belastasinte av de svenska skatterna. Det nuvarande vägavgiftssystemet är konstrueratså att utländska transporter ofta väljer de mindre länsvägarna för att påså sätt komma undan vägavgift. Utvecklingen är oroande eftersom vägarnaredan i dag är eftersatta vad gäller underhåll och trafiksäkerhet.Regelverket borde vara utformat så att det inte driver över transporter tillmindre vägar. I har man planer på att införa en kilometerskattför tunga lastbilar som främst är avsedd för utländska lastbilar. De tyskaåkarna får kompensation. anser att det måste finnas ettsätt att avgiftsbelägga tunga utländska transporter även i t.ex.genom att ta ut vägavgift efter det antal kilometer de kör i vårt land,eller en avgift de vistas i vårt land. utgår frånatt som ser över frågan presenteraren lösning på ovanstående problem.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.12.Drivmedels- och fordonsskatt, punkt 4 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om drivmedels- och fordonsskatt.