bet · GR01KU12 · 2004-03-18 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 42 motionsyrkanden i fri- och rättighetsfrågorfrån den allmänna motionstiden . Motionerna gäller bl.a. förstärktskydd för fri- och rättigheter, rätten till liv, livsåskådningsfrihet,samvetsfrihet, negativ föreningsfrihet, förbud mot rasistiska organisationer,retroaktivitetsförbud, skydd mot diskriminering, äganderätt samt partibidragfrån fackligt anslutna personer. Huvuddelen av motionsyrkandena är snarlikamotioner som utskottet behandlade ingående , och de behandlasdärför förhållandevis översiktligt i detta betänkande. Utskottet avstyrkersamtliga motionsyrkanden. 17 reservationer har avgetts.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förstärkt skydd för fri- och rättigheterna, m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:K271 yrkandena 8, 9 och 11.Reservation 1 (m)2. Utvidgat skydd för fri- och rättigheterRiksdagen avslår motion 2003/04:K399.Reservation 2 (kd)3. VärdekommissionRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K386 och 2003/04:Ub321 yrkandena 1och 2.Reservation 3 (kd)4. Individuella rättigheterRiksdagen avslår motion 2003/04:K223 yrkandena 1 och 2.Reservation 4 (c)5. VitbokRiksdagen avslår motion 2003/04:K352.6. Rätten till livRiksdagen avslår motion 2003/04:So636 yrkande 1.Reservation 5 (kd)7. LivsåskådningsfrihetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K266 och 2003/04:K324 yrkandena 1och 2.Reservation 6 (mp)8. SamvetsfrihetRiksdagen avslår motion 2003/04:K272 yrkandena 1 och 2.Reservation 7 (kd) - villkorad9. Negativ föreningsfrihetRiksdagen avslår motion 2003/04:K271 yrkande 14.Reservation 8 (m, fp, kd, c)10. Åtgärder mot rasistiska organisationerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K298, 2003/04:K398 och 2003/04:Sf402yrkande 20.Reservation 9 (kd)11. RetroaktivitetsförbudRiksdagen avslår motion 2003/04:K247.Reservation 10 (m, kd, c)12. Rättsligt bindande skyddsreglerRiksdagen avslår motion 2003/04:K395.Reservation 11 (kd)13. 1 kap. 2 § regeringsformenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K390 yrkande 1 och 2003/04:K402yrkande 1.Reservation 12 (mp)14. 2 kap. 15 § regeringsformenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K390 yrkande 2, 2003/04:K402 yrkande2 och 2003/04:K418 yrkande 14.Reservation 13 (fp, v, c, mp)15. Samlad diskrimineringslagRiksdagen avslår motion 2003/04:A258 yrkande 8.Reservation 14 (m)16. Översyn av lagstiftningenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K390 yrkande 4 och 2003/04:K402yrkande 4.Reservation 15 (mp)17. EU-stöd till HBT-organisationerRiksdagen avslår motion 2003/04:K418 yrkande 5.Reservation 16 (fp, v, mp)18. Äganderätt m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:K271 yrkande 13, 2003/04:K361,2003/04:K431, 2003/04:MJ404 yrkande 1, 2003/04:MJ412 yrkandena 1 och 3 och2003/04:N412 yrkande 5.Reservation 17 (m, fp, kd, c)19. Partibidrag från fackligt anslutna personerRiksdagen avslår motion 2003/04:K355 yrkandena 1-4.Stockholm den 18 mars 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), PärAxel (), (), (), (), (), (m), (), TobiasKrantz (fp), (), (), BillyGustafsson (s), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas ett fyrtiotal motionsyrkanden i fri- ochrättighetsfrågor. En lång rad motioner i dessa ämnen behandlades våren2003 i betänkande 2002/03:KU26, där det gavs en beskrivning över utvecklingenav skyddet för fri- och rättigheterna i samt inom EU och Europarådet.Större delen av de nu aktuella motionsyrkandena har samma innebörd sommotioner som behandlades i det betänkandet. Dessa motionsyrkanden behandlasdenna gång i en förenklad ordning. För närmare bakgrundsbeskrivningarhänvisas till betänkande 2002/03:KU26.Utskottets övervägandenFörstärkt skydd för fri- och rättigheterna, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstaganden sexmotioner som tar upp dels frågan om ett generellt förstärkt skydd förfri- och rättigheterna, dels frågorna om tillsättande av en värdekommissionoch om en vitbok för ett systematiskt arbete med reformer för att stärkaindividens egenmakt och frihet. Jämför reservationerna 1 (m), 2, 3 (kd)och 4 (c).MotionernaI motion K271 (m) yrkande 8 av m.fl. begärs ett tillkännagivandetill regeringen om grundlagsskyddet mot rättighetsinskränkande lagstiftning.Enligt motionen åtnjuter vissa av de i regeringsformen garanterade fri-och rättigheterna inte ett tillräckligt skydd. Grundlagens skydd moträttighetsinskränkningar bör vara lika starkt, oavsett vilken fri- ochrättighet det gäller. Härigenom skulle betydelsefulla förstärkningar avenskildas rättigheter kunna uppnås. Det skulle bl.a. innebära att de treallmänna begränsningsgrunderna i 2 kap. 12 § andra stycket regeringsformenblir tillämpliga även vid begränsning av t.ex. äganderätten. En inskränkningskulle då endast få göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara iett demokratiskt samhälle, och en begränsning skulle aldrig få gå utövervad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett denoch ej heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den friaåsiktsbildningen. I yrkande 9 begärs en generell förstärkning avminoritetsskyddet vid inskränkningar i de medborgerliga fri- och rättigheterna,vilket skulle kunna ske genom att reglerna om särskilt beslutsförfarandemed uppskov i 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen blirtillämpliga. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande till regeringen omförhållandet mellan och regeringsformen. Den nuvarandebristen på samstämmighet mellan och regeringsformensskyddsnivåer skulle kunna upphävas om upphöjdes tillgrundlag. Ett annan sätt vore enligt motionen att utvidga tillämpningsområdetför 2 kap. 12 § regeringsformen till att omfatta även Europakonventionen.I motion K223 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 2 begärstillkännagivanden till regeringen om behovet av en lagstiftning som innebärfå, men tydligare individuella rättigheter som ersättning för dagenssociala rättigheter samt om en lista för medborgarrättigheter. De lagarsom reglerar stora delar av den kommunala verksamheten, som skollagenoch socialtjänstlagen, bör ses över i syfte att ersätta detaljregleringenav kommunernas verksamhet med utkrävbara rättigheter för individen. ISverige har man enligt motionen traditionellt valt att garantera utsattagrupper särskilt stöd genom lagstiftning som reglerar exempelvis kommunerna.Detta innebär två problem, nämligen att rättigheten - till exempeltillgänglighet till offentliga lokaler - inte blir utkrävbar för individen,som det innebär en onödig reglering av hur kommunen väljer attuppfylla sitt åtagande.Olika myndigheter har enligt motionen svårt att samarbeta och incitamentenför förbättringar är små. Medborgarna har rätt att kräva att myndigheterskall samverka i samordnade system som är överblickbara och förutsägbara.I syfte att stärka den enskilde människans och de civila organisationernasställning bör prövas en möjlighet att gentemot statliga myndigheter ochförvaltning inrätta en lista över medborgarnas rättigheter. En sådanrättighetslista bör innehålla krav på att dröjsmål inte får förekomma utangiltiga skäl samt en angivelse av den tid som skall gälla för svar frånmyndigheten eller för verkställighet, liksom krav på vänligt och korrektbemötande.I motion K399 av m.fl. (kd) begärs att regeringen skalltillsätta en utredning med anledning av behovet av förstärkta fri- ochrättigheter. I motionen framhålls att ett samhälles grundvärden är förankradei gemenskap och bestäms av kulturarvet. I ett rättssamhälle har lagarnaoch lagstiftningen en inre systematik och ett sammanhang. Rätten är inteett partipolitiskt instrument utan skall ses utifrån helhetsperspektivet.Den legitima rättsstaten måste visa respekt för grundläggande fri- ochrättigheter och respektera varje människas integritet oberoende av religion,ålder, ras, kön, sexuell identitet, ekonomisk eller social ställning,etnisk eller politisk tillhörighet.Det är enligt motionen viktigt att sortera ut rättspositivismen ur deträttsliga perspektivet i arbetet med att förstärka de mänskliga fri- ochrättigheterna. Exempel på områden som borde bearbetas ytterligare är t.ex.vidden av skyddet för den mänskliga integriteten liksom föräldrarätten,den negativa föreningsfriheten, samvetsfriheten och äganderätten. Områdetför rättighetsskydd bör vidare enligt motionen omfatta även förhållandenmellan enskilda. I denna del råder inte full parallellitet mellanregeringsformen och , som kan antas ålägga konventionsstaternaviss skyldighet att genom lagstiftning trygga vissa fri- och rättigheteräven mellan enskilda.I m.fl. (kd) anför i motion K386 anförs att det behövs envärdekommission för att stimulera en bred offentlig debatt om människovärdetoch de mänskliga fri- och rättigheterna. Motionärerna hänvisar till dennorska värdekommissionen och framhåller att det finns anledning attfokusera t.ex. på vilka de grundläggande värdena för ett gott samhälle äroch vilka som är inspirationsgivare, på hur etiken/värdena tillägnas, påfamiljens, skolans, rättssystemets, mediernas och övriga signalgivaresbetydelse, på hur rättssystemet och rättänkande byggs upp utifrån dengemensamma värdebasen, på samhällsekonomins beroende av en fungerandeetik i form av tillit och förtroende, på ekonomins drivkrafter, på familjensbetydelse för ett gemenskapstänkande samt på värdebasens utveckling ochbetydelse för företags- och organisationskulturer, informationssamhälletoch ett samhälle med allt större etnisk mångfald. I Skånberg (kd)begär i motion Ub321 yrkandena 1 och 2 anförs att regeringen bör återkommatill med förslag om en brett sammansatt nationell värdekommissionmed uppgift att belysa frågor kring familjens fostrande betydelse, värdetav den klassiska kristna etiken, behovet av vårdnadsbidrag och mer resursertill familjerådgivningen samt med förslag till konkreta åtgärder för attstärka den ekonomiska etiken.I motion K352 av () begärs en vitbok för ett systematisktarbete med reformer för att stärka individens egenmakt och frihet. Enligtmotionären behövs reformer som tar bort marginaleffekter i skattesystemetoch ger mer pengar i plånboken, som i skolan ger varje elev möjlighet attlära efter förmåga, som ökar valfriheten i välfärden, som ger de anställdamer makt över arbetstid och över socialförsäkringarna, som ger äldre ochhandikappade tydliga rättigheter och som gör det enklare att starta ochdriva företag.Tidigare behandlingMotionsyrkanden med samma innebörd som motion K271 yrkandena 8, 9 och 11(m) behandlades i betänkande 2002/03:KU26. Utskottet avstyrkteyrkanden om bl.a. en utvidgning av området för begränsningsgrunderna enligt2 kap. 12 § andra stycket regeringsformen och om utvidgning av minoritetsskyddetvid fri- och rättighetsbegränsande lagstiftning till ytterligare rättighetermed hänvisning till tidigare uttalanden om att den gällande regleringenvuxit fram under stort samförstånd mellan partierna och till att regleringenger ett tillräckligt skydd för minoriteter i (s. 25). Ett yrkandei frågan om förhållande till regeringsformen avstyrktesmed hänvisning till att utskottet tidigare hade avstyrkt liknande yrkanden(s. 26). Utskottet hade då anfört att regleringen av de grundlägganderättigheterna i 2 kap. regeringsformen till stor del utformats medEuropakonventionen som inspirationskälla och att konventionen inte gettsgrundlagsstatus främst beroende på att man ville undvika en dubbelregleringpå samma konstitutionella nivå av vissa rättigheter och av hur dessa fårbegränsas. När det gäller alternativet att utvidga tillämpningsområdetför 2 kap. 12 § regeringsformen till att omfatta även Europakonventionenhade utskottet hänvisat till att en sådan ordning skulle skapa oklarhetom konventionens ställning. Utskottet ansåg mot den bakgrunden fortfarandeatt det inte fanns anledning att ge grundlags statuseller förstärka konventionens ställning på annat sätt. En reservation (m)avgavs.En fråga om individuellt utkrävbara rättigheter liknande den fråga somtas upp i motion K223 (c) yrkande 1 har när det gäller funktionshindradebehandlats av socialutskottet i betänkandet Uppföljning av den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken (bet. 2003/04:SoU2). Socialutskottetavstyrkte en motion med hänvisning till att den nationella handlingsplanenär inriktad på generella lösningar och den allmänna tillgängligheten isamhället. Detta borde leda till ett minskat behov av särlösningar ochtill att alltfler kan delta i samhällslivet på likvärdiga villkor.Socialutskottet ville också erinra om att har iuppdrag att bl.a. överväga behovet av en sammanhållendiskrimineringslagstiftningsamt behovet av regler som ger skydd mot diskriminering av personer medfunktionshinder i bemärkelsen bristande tillgänglighet. bordeinte föregripa kommande förslag.Konstitutionsutskottet avstyrkte en motion (c) om individuelltutkrävbara rättigheter och förstärkt kommunalt självstyre (bet. 2001/02:KU14, s. 25) med hänvisning till den då aviserade översynen av uppgifts-och ansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna och landstingen.Frågan om rättighetslista och bemötandet hos myndigheter har behandlatsav , senast våren2003 i betänkandet Statlig förvaltning (bet. 2002/03:KU23). Utskottetavstyrkte (s. 34) motionsyrkanden med hänvisning till att olika myndigheterinom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet har ställtut löften i form av serviceåtaganden till medborgarna och företagen omvad de kan förvänta sig eller kräva när det gäller t.ex. handläggningstider.En generell reglering därvidlag skulle riskera att försvåra anpassningentill enskilda myndigheters förutsättningar. Mot denna bakgrund vidhöllutskottet sin tidigare uppfattning att det inte har visat sig föreliggaett generellt behov av att införa en rätt till dröjsmålstalan eller ettsystem med tidsgränser för myndighets svar. En reservation (c) avgavs.En motion med samma innebörd som motion K339 (kd) gällande en utredningom förstärkta fri- och rättigheter avstyrktes av utskottet ibetänkandet Fri- och rättighetsskyddsfrågor (bet. 2002/03:KU26, s. 26).Utskottet hänvisade till tidigare uttalanden om att utredningar visat attdet inte var praktiskt möjligt att i grundlag ta in en generell regleringav skyddet för fri- och rättigheter mellan enskilda. Utskottet hade vidarevid flera tidigare tillfällen tagit ställning mot en sådan utvidgning avfri- och rättighetsskyddet som förordades i motionen i fråga om bl.a. denmänskliga integriteten och om föräldrarätt. Utskottet ansåg inte helleratt skyddet för den negativa föreningsrätten och äganderätten varotillräckligt. En reservation (kd) avgavs.Utskottet avstyrkte också i samma betänkande med hänvisning till tidigareställningstaganden en motion (kd) om tillsättandet av en sådan värdekommissionsom avses i de nu aktuella motionerna K386 (kd) och UbU321 (kd) yrkandena1 och 2. En reservation (kd) avgavs.Utskottets ställningstagandeEn samlad översyn av regeringsformen är aviserad, och samtal har förtsmed de politiska partierna om innehållet i översynen. Enligt utskottetsmening bör resultatet av detta förberedelsearbete inte föregripas. Utskottetär inte nu berett att frångå sina tidigare bedömningar i fråga om enutvidgning av området för begränsningsgrunderna enligt 2 kap. 12 § andrastycket regeringsformen om minoritetsskyddet vid fri- och rättighetsbegränsandelagstiftning eller om förhållande till regeringsformen.Motion K271 yrkandena 8, 9 och 11 (m) avstyrks följaktligen.Inte heller är utskottet berett att nu ändra sina tidigare ställningstagandennär det gäller en värdekommission eller en utredning om förstärkta fri-och rättigheter gällande vidden av skyddet för den mänskliga integritetenoch förhållanden mellan enskilda. Motionerna K386 (kd), K399 (kd) ochUb321 yrkandena 1 och 2 (kd) avstyrks följaktligen.Utskottet gör vidare inte nu någon annan bedömning än tidigare när detgäller frågan om en lagstiftning om individuella rättigheter som ersättningför dagens sociala rättigheter samt en lista för medborgarrättigheter.Motion K223 yrkandena 1 och 2 (c) avstyrks.Utskottet är slutligen inte berett att ställa sig bakom ett tillkännagivandetill regeringen om en vitbok för ett systematiskt arbete i syfte att stärkaindividens egenmakt och frihet och avstyrker därför motion K352 (fp).Rätten till livUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande ettmotionsyrkande (kd) om rätten till liv. Jämför reservation 5 (kd).MotionenI m.fl. (kd) begär i motion So636 yrkande 1 begärs etttillkännagivande till regeringen om ett grundlagsfästande av rätten tillliv. Rätten till mänskligt liv är av den karaktären att det borde åliggadet allmänna att positivt verka för att denna rätt skyddas och främjas.Den mest grundläggande mänskliga rättigheten, rätten till liv, bör ingåi regeringsformens värdeorientering i målsättningsstadgandena. 1 kap. 2§ regeringsformen bör lyda: "Den offentliga makten skall utövas med respektför människovärdets okränkbarhet, alla människors lika värde och för denenskilda människans frihet och värdighet. "behandlingEn motion (kd) om rätten till liv avstyrktes av utskottet (bet.2001/02:KU15, s. 23). Utskottet hänvisade till att Fri- och rättighetskommitténår 1993 i denna fråga fann att befintlig lagstiftning väl motsvarade dekrav som kan ställas i en rättsstat och att rätten till liv genomEuropakonventionens inkorporering kom till ett positivt uttryck i svensklagstiftning.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande. Motion So636 yrkande1 avstyrks följaktligen.LivsåskådningsfrihetUtskottets förslag i korthetEn motion (s) om grundlagsskydd för livsåskådningsfrihet - t.ex. i frågaom veganism - avstyrks med hänvisning till tidigare ställningstagande.Med hänvisning till tidigare ställningstagande avstyrks också en motion(fp) om vegetarisk och vegansk mat vid offentliga inrättningar. Jämförreservation 6 (mp).MotionernaI () begär i motion K324 yrkandena 1 och 2 begärs attdet grundlagsskydd som gäller trosuppfattning ses över i syfte att ävensekulära livsåskådningar, t.ex. veganism, omfattas. Tron att det är felatt döda och äta upp djur när det finns alternativ är enligt motionärenpå intet sätt en mindre stark och okränkbar tro än tron på Gud.På vissa skolor vägras veganerna vegankost och riskerar därmed både hälsaoch skolresultat. Det är enligt motionären dessutom en uppenbar kränkningav livsåskådning. Att sådan diskriminering inte bör få förekomma börtillkännages för regeringen.Frågan om vegetarisk och vegansk mat i offentliga inrättningar tas upp imotion K266 av (). Motionären begär ett tillkännagivandetill regeringen om att kommunala, landstingskommunala och statligainrättningar skall vara skyldiga att erbjuda vegetarisk och vegansk mat närså efterfrågas. Genom hela den moderna historien har enligt motionen detoffentliga motarbetat och negativt särbehandlat just individer som valtdjurfri kost. Denna form av etisk diskriminering skall enligt motioneninte accepteras i ett samhälle som bör förhålla sig neutralt inför människorsolika livsval. Vilka matkrav vi har som individer, oavsett om de är etiskt,hälsomässigt eller religiöst grundade, bör respekteras så länge de rörsig inom svensk lagstiftning.Tidigare behandlingVåren 2003 avstyrkte utskottet en motion om grundlagsskydd mot diskrimineringpå grund av livsåskådning (bet. 2002/03:KU26, s. 30) med hänvisning tilltidigare uttalanden. I betänkandet gavs en utförlig bakgrundsbeskrivningav regeringsformens skydd för bl.a. religionsfriheten och andra friheter,regler om opinionsfriheterna och FN:s deklaration omde mänskliga rättigheterna. Utskottet hade tidigare (bet. 1992/93:KU2,bet. 1996/97:KU14) hänvisat till att livsåskådningsfriheten redan skyddasav olika regler i regeringsformen och även till att i den mån begreppetlivsåskådningsfrihet inte omfattas av religionsfriheten ger andra iregeringsformen upptagna fri- och rättigheter ett gott skydd mot ickeönskvärda ingrepp. Det kunde enligt utskottet inte heller bortses från deavgränsningsproblem som kunde finnas när det gäller att avgöra vad sominryms i begreppet livsåskådningsfrihet.I betänkandet Statlig förvaltning (bet. 2002/03:KU23, s. 74 f.) behandladesvåren motioner om vegansk och vegetarisk mat med samma innebörd somden nu aktuella. Enligt utskottet var det inte en angelägenhet för riksdagoch regering att besluta om regler för vilket slags mat som serveras ioffentlig regi, t.ex. i skolan, utan för kommuner inom ramen för denkommunala självstyrelsen och andra berörda myndigheter. Utskottet varsåledes inte berett att förorda en nationell princip i detta avseende ochavstyrkte därför motionerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande. Motionerna K324yrkandena 1 och 2 (s) och K266 (fp) avstyrks.SamvetsfrihetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande enmotion (kd) om att införliva samvetsfriheten i regeringsformensrättighetskatalog. Jämför reservation 7 (kd).MotionenI motion K272 av Per och (kd) yrkandena 1 och 2begärs tillkännagivanden till regeringen om att införliva samvetsfriheteni rättighetskatalogen i grundlag och om tillämpningen av redanexisterande samvetsfrihet inom sjukvård och högskoleutbildning.Tidigare behandlingEn motion (kd) med samma innebörd som den nu aktuella avstyrktes våren2003 i betänkandet Fri- och rättighetsskyddsfrågor (bet. 2002/03:KU26, s.33). Utskottet redovisade utförligt resultatet av utredningsverksamhetpå området samt utbildningsutskottets och socialutskottets tidigareställningstaganden (bet. 1993/94:UbU16 respektive bet. 1994/95:SoU21).Utskottet hänvisade till tidigare avstyrkanden av liknande motioner (kd)och fann inte nya omständigheter som talade för en annan bedömning. Envillkorad reservation (kd) avgavs.Tidigare (bet. 2001/02:KU15 s. 87 f.) hade hänvisattill att frågan om en samvetsklausul inom sjukvården och högskoleutbildningenvarit föremål för ingående bedömningar inom och av en offentligutredning, varvid befunnits att övervägande skäl talade mot att införasådana samvetsklausuler.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrkerföljaktligen motion K272 yrkandena 1 och 2 (kd).Negativ föreningsfrihetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare behandling ett motionsyrkande(m) om ändring i regeringsformen i syfte att tydliggöra att enskilda utanorganisationstvång kan ingå bl.a. icke-kollektivavtalsbundna arbetsrättsavtal.Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c).MotionenI m.fl. (m) begär i motion K271 yrkande 14[Avslag] begärs enändring av regeringsformen så att det klart framgår att enskilda utanorganisationstvång kan ingå exempelvis icke-kollektivavtalsbundnaarbetsrättsavtal.Tidigare behandlingUtskottet avstyrkte ett motionsyrkande med samma innebörd somdet nu aktuella (bet. 2002/03:KU26 s. 41). Utskottet hänvisade till attyrkandet avstyrkts i huvudsak med motiveringenatt det inte är praktiskt möjligt eller lämpligt att till utredning taupp också den i sin helhet mycket omfattande frågan om rättighetsskyddför enskild mot annan enskild. Frågan om ett sådant skydd borde lösasinom den vanliga lagstiftningens ram. Utskottet hade tidigare anfört attden grundlagsskyddade negativa föreningsrätten ger medborgarna ett skyddmot att det allmänna tvingar någon att tillhöra en politisk sammanslutning,trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning i politiskt, religöst,kulturellt eller annat sådant hänseende. Vidare hade utskottet hänvisattill att den Europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna sedan den 1 januari 1995gäller som lag i . Enligt konventionen skall envar äga rätt tillfrihet att deltaga i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet,däri inbegripet rätten att bilda och ansluta sig till fackföreningar föratt skydda sina intressen.