bet · GR01UBU12 · 2004-04-01 00:00:00 — Om barnet har tvåvårdnadshavare skall de enligt 6 kap. 13 §föräldrabalken tillsammans utöva bestämmanderätten ifrågor som rör barnets personliga angelägenheter.Bestämmanderätten kan dock utövas av den enavårdnadshavaren ensam när den andra till följd avsjukdom eller annan orsak är förhindrad att ta delav beslut rörande vårdnaden och beslutet inte kanskjutas upp utan olägenhet. Beslut som är avingripande betydelse för barnets framtid får docknormalt inte fattas av den ena vårdnadshavarenensam.Den förälder som barnet bor hos kan ensam beslutai frågor som omfattar den dagliga omsorgen ombarnet. I förarbetena till lagstiftningen uttaladesatt till den dagliga omsorgen hör bl.a. frågor ombarnets mat, kläder, sovtider och hur barnettillbringar sin fritid. Däremot undantogs beslut avmer ingripande betydelse för barnets framtid såsomfrågor som rör barnets skolgång och bosättning(prop. 1975/76:170 s. 178). hari flera fall kritiserat skolor som har underlåtitatt tillfråga den ena av vårdnadshavarna om viktigabeslut angående ett barn.Utskottet anser att det är av vikt att föräldrarkänner sig delaktiga i skolans verksamhet. Skolanhar ett ansvar för att arbeta fram rutiner för attså långt det är möjligt, vid delad vårdnad, delgeelevens båda föräldrar information.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub439att en lagstadgad miniminivå för elevinflytandeskall införas (yrkande 36) samt att elevinflytandeti skolan skall öka successivt under skolåren efterålder och mognadsgrad (yrkande 37). Även i motion2003/04:Kr361 yrkande 6 framför Kristdemokraternaatt det skall finnas en lagfäst miniminivå förelevinflytande.Miljöpartiet framför i motion 2003/04:Ub271yrkande 11 att skolorna bör verka för att skapademokratiska mötesplatser. föreslår imotion 2003/04:Ub292 yrkande 9 en översyn avmöjligheterna att bedriva elevfackligt arbete. Imotion 2003/04:Ub408 (s) yrkande 3 föreslås atteleverna skriftligt och anonymt skall få utvärderasina lärares arbete.U t s k o t t e t föreslår att föreslår i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)bl.a. att eleverna själva skall kunna påverka sinutbildning och aktivt bidra till utbildningensutveckling samt att elevföreträdare skall informerasinför förändringar som är viktiga för eleverna samtges tillfälle att lägga fram sina synpunkter innanbeslut fattas i sådana frågor. Dessutom föreslås attelevers och elevsammanslutningars arbete medinflytandefrågor skall stödjas och underlättas.Skollagskommittén föreslår att bestämmelserna omelevinflytande skall anges i form av allmännaföreskrifter. En detaljreglering på området börundvikas, anser kommittén.Utskottet anser att regeringens beredning avärendet bör avvaktas.I motion 2003/04:Ub271 yrkande 12 anför Miljöpartietatt ändringar måste ske i skollagen för attgarantera elever rätt att frånvara för arbete medelevinflytande, skyddsombudsarbete,skoltidningsarbete, m.m.U t s k o t t e t föreslår att har i sitt betänkande (SOU2002:121) bl.a. föreslagit att elevers arbete medinflytandefrågor skall stödjas och underlättas.Kommittén skriver att företrädare för eleverna måsteges både tidsmässiga och organisatoriskaförutsättningar för sitt arbete samt attelevföreträdare, om de så önskar, skall ges särskiltstöd i skolarbetet för att de skall kunna fullgörasitt uppdrag.Utskottet anser att beredningen inomRegeringskansliet av förslag böravvaktas.Arbetsmiljö m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden rörande översyn avarbetsmiljölagen, elevskyddsombud, skolansarbetsmiljö, nationellt register överolycksfall i skolan, tinnitus samt städning iskolor.Jämför reservationerna 51 (mp), 52 (v, mp),53 (c), 54 (fp), 55 (kd), 56 (v) samt 57 (v).Motioner och utskottets ställningstagandeMiljöpartiet framför i motion 2003/04:Ub271 yrkande10 att arbetsmiljölagen även bör omfatta ettelevperspektiv och att en översyn av lagen därför ärnödvändig.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Regeringen har i propositionen Hälsa, lärande ochtrygghet (prop. 2001/02:14) aviserat en översyn urelevperspektiv av arbetsmiljölagen i syfte attförtydliga elevernas inflytande över arbetsmiljön.Det utvidgade utbildningsbegreppet somSkollagskommittén föreslår, bör, enligt kommittén,få som konsekvens att även elever i förskola ochfritidshem omfattas av arbetsmiljölagen. Vilkaförändringar i arbetsmiljölagen som detta kanföranleda bör, enligt kommittén, övervägas inomramen för regeringens översyn.Ett flertal motioner behandlar frågan omelevskyddsombudens roll inom skolansarbetsmiljöarbete.Centerpartiet skriver i motion 2003/04:Ub392yrkande 26 att rättigheterna för elevskyddsombuden i6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen bör utökas tillatt likna dem som gäller för övriga skyddsombud.Elevskyddsombuden, som endast har möjlighetatt yttra sig, bör bl.a. få möjlighet att rösta vidskyddskommitténs sammanträden samt sammankallasådana sammanträden. anför i motion2003/04:Ub271 att elevskyddsombudens roll i skolanmåste förändras och stärkas. Elevskyddsombuden måsteha samma rättigheter som skyddsombuden på vuxnasarbetsplatser och därmed ha rätt att kalla inskyddsinspektör vid behov (yrkande 8). I sammamotion framhålls att elevskyddsombud bör införasäven för årskurserna 1-6 (yrkande 9). Vänsterpartietbegär i motion 2003/04:Ub292 yrkande 11 attelevskyddsombudens ställning stärks. Det behövskonkreta utbildningsinsatser och reella möjligheteratt påverka, skriver man. Även i motion2003/04:Ju262 yrkande 2 (i denna del) skriverVänsterpartiet att elevskyddsombudens ställning börbli föremål för översyn. Elevskyddsombuden bör,enligt motionen, ges vidare befogenheter än i dag.Även i motion 2003/04:Ub485 (s) framhålls vikten avelevers inflytande på arbetsmiljön i skolan.Elevskyddsombud bör utses från och med årskurs 1 ochsuccessivt få mer befogenheter. Det borde varasjälvklart, enligt motionen, att elevskyddsombudenhar förslags- och rösträtt. Det borde också, enligtmotionen, vara rimligt att eleverna har lika mångarepresentanter som personalen i skyddskommittén föratt på ett bättre sätt representera majoriteten påarbetsplatsen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.De övergripande bestämmelserna om arbetsmiljön iskolan finns i arbetsmiljölagen (1977:1160), som harkaraktär av ramlag. Skolan är i arbetsmiljölagensmening en arbetsplats, och arbetsmiljölagen ochanslutande författningar gäller därför arbetstagarnai skolan. Den som genomgår utbildning likställs medarbetstagare och omfattas av arbetsmiljölagensbestämmelser utom såvitt gäller reglerna omskyddsombud, skyddskommittéer och åldersgränser. arbetsmiljölagen finns bestämmelser om denlokala skyddsverksamheten i företag ochförvaltningar. Bestämmelserna bygger på principen omsamverkan i organiserade former mellan arbetsgivareoch arbetstagare i arbetsmiljöfrågor. Bestämmelsernai kapitlet gäller inte för elever förutom reglernaom elevskyddsombud i 17 och 18 §§.Enligt 6 kap. 17 § skall de som genomgårutbildning av huvudmannen för utbildningen gestillfälle att genom skyddsombud medverka iskyddsverksamheten på arbetsstället, om det ärrimligt med hänsyn till utbildningens art ochutbildningsperiodens längd. Elevskyddsombuden skallvidare beredas tillfälle att delta i skyddsarbetet ialla väsentliga avseenden, såsom att delta iplaneringen av nya eller ändrade lokaler,arbetsmetoder eller arbetsförhållanden i övrigt.Reglerna om organiserad elevmedverkan gäller inteelever i lägre årskurser än årskurs 7 i grundskolan.I förarbetena till arbetsmiljölagen betonas dock attde yngre eleverna i takt med sin mognad bör fåmöjlighet att delta i skolans miljöarbete i olikaformer vid sidan av det organiserade miljöarbetet(prop. 1976/77:149).Av 6 kap. 18 § framgår att huvudmannen förutbildningen skall se till att elevskyddsombuden fården utbildning och den ledighet som behövs föruppdraget.BO (barnombudsmannen) har föreslagit attelevskyddsombuden skall få en förstärkt roll genombl.a. förslags- och beslutanderätt i skolansskyddskommitté eller motsvarande. Skollagskommitténanser att frågan om att ge elevskyddsombuden enstarkare ställning är angelägen. Enligt kommitténbör frågan om elevskyddsombudens ställning prövasinom ramen för regeringens aviserade översyn avarbetsmiljölagen ur ett elevperspektiv i syfte attförtydliga elevernas inflytande över sinarbetsmiljö.Utskottet anser att regeringens beredning avärendet bör avvaktas.Folkpartiet framför i motion 2003/04:Ub388 yrkande11 att elever och lärare självklart måste ha enarbetsplats som uppfyller kraven på en acceptabelarbetsmiljö. Trots att svenska skolor omfattas avarbetsmiljölagens föreskrifter finns det enligtmotionärerna brister i både den psykosociala och denfysiska arbetsmiljön. framhåller imotion 2003/04:Ub439 att eleverna har rätt att krävaen bra arbetsmiljö. En god fysisk miljö är viktig urpedagogisk synvinkel (yrkande 28). I motionenframförs också vikten av arbetsro i skolan. Det ärviktigt att skolpersonalen reagerar när eleverskolkar, kommer sent till lektioner m.m. Det är,skriver motionärerna, viktigt att varje skola hartydliga regler om vad som är tillåtet och intetillåtet (yrkande 4). framhåller imotion 2003/04:Ub292 att utifrånarbetsmiljölagen bör utarbeta riktlinjer angåendeelevers arbetsmiljö, som formuleras på ett sådantsätt att de kan följas upp och utvärderas (yrkande4). I samma motion framförs vikten av att stoppatillgängligheten till pornografi i skolans miljö,t.ex. genom att förhindra att skolans datoreranvänds till att besöka Internetsidor medpornografiskt innehåll (yrkande 17). I motion2003/04:Ju262 yrkande 2 (i denna del) skriverVänsterpartiet att arbetsmiljölagen inte tillämpas iskolan som på andra arbetsplatser. Här har, enligtmotionärerna, de lokala styrelserna för skolan enviktig roll att fylla. I motion 2003/04:Ub357 (s)framförs att eleverna både kan och vill ta ettstörre ansvar för sin arbetsplats. Ett ökatelevengagemang leder till bättre studiero ocharbetsmiljö i skolan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.I läroplanerna (Lpo 94 och Lpf 94) stadgas attskolan skall främja elevernas förståelse för andramänniskor samt deras förmåga till inlevelse. Vidarekan nämnas att lärarna i läroplanerna har givits ettuttryckligt ansvar att uppmärksamma och i samråd medövrig skolpersonal vidta nödvändiga åtgärder för attförebygga och motverka alla former av kränkandebehandling i skolan.Skollagskommittén föreslår att särskildabestämmelser förs in i skollagen som ger rektor ochlärare möjlighet att i akuta situationer vidtatillfälliga åtgärder för att tillförsäkra allaelever en trygg skolmiljö och studiero och för attkomma till rätta med elever som uppträder störandeoch hotfullt. Föremål som är störande eller somutgör ett hot mot säkerheten föreslås kunna tas omhand.Skollagskommittén föreslår också att det iskollagens 3 kap. 3 § tas in en erinran omarbetsmiljölagens bestämmelser om kravet på en godoch trygg arbetsmiljö för såväl elever som personal.Utskottet anser att en trygg miljö i skolan är enviktig förutsättning för att eleverna skall kunnatillgodogöra sig kunskaper och utvecklas mot målen.Regeringens beredning av förslagbör emellertid avvaktas.Vänsterpartiet begär i motion 2003/04:Ub292 yrkande2 att regeringen återkommer med förslag om hur ettnationellt statistikregister över eleversolycksfallsskador kan inrättas och följas upp föratt man skall få en bättre bild över skador iskolan. En sådan statistik kan ge ökad kunskap ochberedskap för ett utvecklingsarbete kring elevershälsa och arbetsmiljö. Detta arbete bör sedandokumenteras i de kommunalakvalitetsredovisningarna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Regeringen har i propositionen Hälsa, lärande ochtrygghet (prop. 2001/02:14) aviserat ett uppdragtill att lämna förslag till utformningenav statistikuppföljning för att belysa pojkars ochflickors ohälsa och arbetsmiljö i skolan. Skolverkethar tillsammans med (PM ) inventerat och beskrivit nuvarande insamling avnationella och lokala data om ohälsa och arbetsmiljöi skolan. och anser attett skaderegister skall övervägas för att få enheltäckande bild av elevernas fysiska ochpsykosociala arbetsmiljö. Barnsäkerhetsdelegationenföreslår i sitt betänkande Från barnolycksfall tillbarns rätt till säkerhet och utveckling (SOU2003:127) att skall få i uppdragatt redovisa hur data om inträffade olycksfall ochannan skadlig inverkan inom förskola, fritidshem,förskoleklass och skola med tillfredsställandekvalitet kan insamlas, analyseras och publiceras påmotsvarande sätt som arbetsskador i övrigt.Barnsäkerhetsdelegationens förslag bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Enligt lagen om arbetsskadeförsäkring (1976:380)är anmälan om arbetsskada obligatorisk även förelevskada i skolorna. Utskottet anser att det är avstörsta vikt att elevskador anmäls enligt gällanderegelverk samt förutsätter att så sker.I motion 2003/04:Ub361 (fp) begärs att regeringenuppdrar åt att intensifieraarbetet för att förebygga tinnitus inom skolor ochförskolor. Då förekomsten av tinnitus på skolornagår ut över undervisningen bör gesliknande instruktioner som motionären föreslår attArbetsmiljöverket skall få.U t s k o t t et avslår motionsyrkandet.I den allmänna debatten sägs att alltför högaljudnivåer förekommer i förskolan, förskoleklassenoch skolan. Barnsäkerhetsdelegationen (SOU 2003:127)fann i sitt arbete inte några studier som bedömdeatt ljudnivåerna i förskolan eller skolan var såhöga att det fanns risk för hörselskada.Socialstyrelsen har tillsammans med Institutet förMiljömedicin vid ochMiljömedicinska enheten vid länslandsting tagit fram en rapport som bl.a. beskriverdet ökande bullret i samhället, Miljöhälsorapport2001. Regeringen beslutade att geSocialstyrelsen i uppdrag att i samråd med andramyndigheter utvärdera om regelverket kring högaljudnivåer är ändamålsenligt och ger avsedd effekt.Uppdraget redovisades den 31 maj 2003.Socialstyrelsen konstaterade bl.a. att barn ärspeciellt utsatta och föreslog att man i samarbetemed länsstyrelserna borde genomföra enriksomfattande uppföljning avkommunernas tillsyn över verksamheter där detframförs hög musik. föreslog ocksåatt en skärpt maximinivå av ljud för barn sätts till110 dBA.I motion 2003/04:Ub292 yrkande 3 föreslårVänsterpartiet att skall få ett uppdragatt utifrån föreskrifter omstädning inkludera frågan i skolornaskvalitetsarbete.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.I arbetsmiljölagens (1977:1160) mening är skolanen arbetsplats. I 3 kap. 2 § fastslås bl.a. attlokaler skall underhållas väl. Bestämmelser omarbetsmiljöns beskaffenhet finns i 2 kap. samma lag.Detta innebär att det finns tydliga bestämmelser omatt eleverna har rätt till en god arbetsmiljö.Utskottet anser att en god arbetsmiljö är enförutsättning för att barn och unga skall trivas ochtillgodogöra sig kunskaper.Elevhälsa m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden rörande behovet av ochtillgången till elevhälsa, kostens betydelse,ANT-undervisning samt drogpolicy i skolan.Jämför reservationerna 58 (kd), 59 (v), 60(v, mp), 61 (kd) samt 62 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeFlera motioner tar upp behovet av elevhälsa ochelevhälsans betydelse för eleverna.Kristdemokraterna skriver i motion 2003/04:Ub439yrkande 27 att kommunerna måste tillförsäkraelevvårdspersonal erforderlig handledning och stöd ideras arbete. Skolan bör i sitt arbete samverka medandra förvaltningar, bl.a. socialförvaltningen.I motion 2003/04:Ub398 (fp) anförs att rätten god skolhälsovård för kropp och själ måstetryggas. Alla barn i måste, oavsett socialeller etnisk bakgrund, ha lika förutsättningar attfå hälsovård tillgodosedd genom skolan (yrkande 1).Skolhälsovården bör utgöra ett komplement tillföräldrarnas ansvar att se till det bästa för barnet(yrkande 2). Vidare anförs att ett tidigt ingripandeav skolhälsovården kan förhindra livslångt lidande.Det måste finnas en nollvision för självskador ochsjälvmord bland barn och ungdomar (yrkande 3). Detär också viktigt att stärka barns och ungdomarssjälvkänsla och egenvärde. Skolhälsovården har enavgörande betydelse bl.a. för att förebygga problem(yrkande 7). I motionen understryks att det ärorimligt att de pedagogiska ledarna eller rektorernaskall besluta om hur stora resurser skolhälsovårdenskall få och därmed vara tvingade att välja mellanlärarresurser och skolhälsovårdsresurser (yrkande8). Slutligen framhålls i motionen vikten av attskolhälsovården är budgetmässigt fristående från denövriga skolverksamheten och placerad under annankommunal huvudman (yrkande 9).Miljöpartiet anför i motion 2003/04:Ub271 attskolhälsovården och elevvården bör samlas under ettnytt begrepp, nämligen elevhälsa. Elevhälsan skallta ett vidare ansvar och ha en bred kompetens somser till människans hela livssituation (yrkande 28).Kompetensen kring självmord bör öka blandelevhälsopersonal och annan skolpersonal (yrkande29). Det är angeläget att det finns en bättretillgång till en väl fungerande elevhälsa, och detär därför viktigt att antalet skolsköterskor,kuratorer och psykologer ökar inom skolan (yrkande30). Det är dessutom angeläget att ytterligarekompetens tas till vara inom elevhälsan, förutom deovan nämnda även exempelvis specialpedagoger(yrkande 31).I motion 2003/04:Ub292 framför attfrågan om införandet av nyckeltal för elevhälsan börutredas. Det är viktigt ur ettlikvärdighetsperspektiv att kunna garantera allaelever rätten till elevhälsa och dess olikakompetenser (yrkande 8). Individens hälsa ärberoende av faktorer som kön, socioekonomisk status,klass och sexuell läggning. Denna kunskap omskillnader mellan barns och ungas hälsa gör attkvalitetsgranskningar måste göras utifrån allaelevers olika behov och situation. måstestötta skolor i detta arbete och bör utarbetakriterier eller liknande som stöd för skolorskvalitetsarbete (yrkande 13).Vänsterpartietframhåller att hälsoundersökningarna bör utvidgastill att innefatta även elevens psykosociala hälsa.Överlämnandet mellan barnavårdscentralerna och denkommunala elevhälsoorganisationen bör därvidutvecklas (yrkande 23).I motion 2003/04:Ub353 (s) skriver motionären attskolelevernas hälsotillstånd bör tryggas. Ensammanhållen skolhälsovård-elevhälsa med skolläkare,skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer börtydligt finnas med i den nya skollagen. Även imotion 2003/04:Ub482 (s) framförs synpunkten attframtidens skollag tydligt måste ange att enprofessionell elevhälsa skall bestå av skolläkare,skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog. Det ärnär dessa yrkesgrupper arbetar tillsammans i ettteam som elevens behov av medicinsk, psykologisk ochpsykosocial expertis kan tillgodoses.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.I skollagen 14 kap. 2 § anges att det förskolhälsovården skall finnas skolläkare ochskolsköterska. Enligt Skollagskommitténs förslagSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)skall elevhälsan främst arbeta förebyggande.Elevhälsan skall därvid omfatta omvårdnad samtmedicinska, psykologiska, sociala ochspecialpedagogiska insatser. För elevhälsansverksamhet skall, enligt förslaget, finnas tillgångtill personal med sådan kompetens att elevernasbehov kan tillfredsställas. Det föreslås vidare atthuvudmannen själv skall avgöra omfattning ochinriktning på personalens sammansättning ochkompetens efter lokala behov och förutsättningar.Utskottet hänvisar till den beredning som förnärvarande pågår inom medanledning av förslag.Utskottet vill särskilt understryka vikten av attelevhälsan fångar upp de elever som riskerar attutföra självmordshandlingar eller tillfoga sigsjälva skada. Det är från samhällets sida heltoacceptabelt att unga mår så dåligt att det tarlivet av sig eller skadar sig själva. Det är därförmycket angeläget att bryta utvecklingen med ökadpsykisk ohälsa bland unga, som bl.a. yttrar sig iångest, depressioner, missbruk och destruktivabeteenden, och vars yttersta konsekvens är självmordoch självmordsförsök. Skolan utgör en viktig platsför att fånga upp dem som befinner sig i riskzonenför självmordshandlingar och för att sätta inåtgärder.Riksdagen beslutade om att WHO:sriktlinjer för att förebygga självmord blandskolelever skulle anpassas till svenska förhållanden(skr. 1999/2000:137, bet. 2000/01:SoU7, rskr.2000/01:135). för psykosocialmedicin (IPM) har av regeringen fått uppdraget attföra ut WHO:s riktlinjer om självmordsförebyggandearbete i skolan. Nationellt centrum försuicidforskning och prevention av psykisk ohälsa(NASP), inom IPM arbetar med att förebygga självmordoch självmordsförsök. NASP har kartlagt förekomstenav självmordspreventiva åtgärder i svenskahögstadie- och gymnasieskolor. Resultatet avundersökningen visar bl.a. att beredskapen i skolanär låg när det gäller att upptäcka och hjälpa eleversom befinner sig i sådan allvarlig psykisk ochsocial nöd att de riskerar att utförasjälvmordshandlingar. NASP utarbetade år 2003stödmaterialet Att förebygga självmord ochsjälvmordsförsök hos skolelever. Materialetinnehåller vägledning om hur man kan identifieraungdomar som är deprimerade och som riskerar attbegå självmord samt ger förslag på hur skolan kanstötta dessa ungdomar genom att stärka derassjälvförtroende, tillåta känslouttryck samtförebygga mobbning och våld.Regeringen gav iuppdrag att kartlägga omfattningen och karaktären avden problematik som innebär att flickor skadar sigsjälva avsiktligt. En första delrapport somskadar sig själva lämnades i januari 2004.Utskottet har tidigare framhållit (bet.2003/04:UbU9 s. 27) att utskottet förutsätter attpågående arbete på nationell nivå kommer attinnebära en ökad fokusering lokalt i kommuner ochskolor på betydelsen av att uppmärksamma barns ochungas psykiska hälsa och vikten avsjälvmordsprevention. Utskottet har också framhållitatt det för detta arbete är väsentligt att skolanhar tillgång till personal med tillräckligutbildning och kompetens på området.Barnsäkerhetsdelegationen konstaterar i sittslutbetänkande Från barnolycksfall till barns rätttill säkerhet och utveckling (SOU 2003:127) att deti den ordinarie lärarutbildningen inte ingårundervisning om bemötandet av barn och unga som mårpsykiskt dåligt och behöver stöd. Delegationenskriver därför att en ökad kompetens, särskilt hosskolpersonal, i dessa frågor skulle ökamöjligheterna för eleverna att bli sedda och fåhjälp. Barnsäkerhetsdelegationen föreslår därför isitt betänkande att ges i uppdragatt i samråd med Myndigheten för skolutvecklingutfärda riktlinjer för skolan om hur en skriftligplan för att förebygga självmord, självmordsförsökoch annan självtillfogad skada kan utformas.Betänkandet bereds inomRegeringskansliet.Miljöpartiet tar i motion 2003/04:Ub271 upp kostensbetydelse och påpekar vikten av att det i dekommunala köken främst serveras ekologiskt framtagenoch närodlad mat. Detta skall bidra till en merrättvis handel i världen och hjälpa enskilda ochodlarkooperativ som försöker försörja sig på attproducera rena livsmedel (yrkande 35). I sammamotion framhålls skolornas ansvar för eleverseventuella övervikt. Genom att se till att det finnsett bra utbud av mellanmål i skolans kafeteria,kiosk eller automater och att där inte serveras läskeller godis kan skolan stödja de elever som är ellerriskerar att bli överviktiga (yrkande 36). I motion2003/04:Ub285 (s) framhålls frukostens betydelse förskolelevers inlärningsförmåga. Försök med serveringav frukost i skolorna bör utvärderas för att kunnata ställning till om frukost bör vara detoffentligas ansvar.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare (bl.a. bet. 2001/02:UbU6 s.18) framhållit att såväl föräldrar som skola har enviktig roll som främjare av en god livsstil och ettansvar för att motverka fysisk inaktivitet ochosunda matvanor hos barnen respektive eleverna.Utskottet är alltjämt av samma uppfattning.Utskottet vill också peka på kursplanerna för ämnetidrott och hälsa, där det bl.a. sägs att eleverna islutet av nionde skolåret skall förstå sambandetmellan mat, motion och hälsa.