bet · GR01TU12 · 2004-04-22 00:00:00 — Övervakning av sjötrafiken m.m. SammanfattningI betänkandet behandlas proposition 2003/04:88 Övervakning av sjötrafikenm.m., en motion som väckts med anledning av propositionen samt sexmotionsförslag om olika fritidsbåtsfrågor från den allmänna motionstiden år2003.Utskottet anser det nödvändigt med ett aktivt säkerhets- och miljöarbetepå sjöfartsområdet. Utskottet ansluter sig mot den bakgrunden tillregeringens förslag för att genomföra två EG-direktiv. Det gäller dels dets.k. övervakningsdirektivet, dels det s.k. fritidsbåtsdirektivet. Syftetmed övervakningsdirektivet är att öka säkerheten och effektiviteten försjötrafiken, förbättra insatserna i samband med olyckor och bättre kunnaförhindra förorening från fartyg. Genom ändringsdirektivet för fritidsbåtarinförs bl.a. miljöskyddskrav för buller och avgaser i syfte att främja enhållbar utveckling. De lagändringar som föranleds av övervakningsdirektivetföreslås träda i kraft medan lagändringarna till följd avändringsdirektivet för fritidsbåtar föreslås träda i kraft den 1 januari2005.Med anledning av motionsförslag förutsätter utskottet att fortsattaöverväganden kommer att göras av hur befintlig fritidsbåtstrafik kan förbättrasi miljöhänseende. Vidare ser utskottet det som positivt att frågan omutbildning och förarbevis för fritidsbåtar blir föremål för övervägandeni syfte att främja en utveckling av fritidsbåtstrafiken i former somtryggar en hög grad av säkerhet. Utskottet anser att mot bl.a.denna bakgrund bör avslå samtliga motionsförslag.I betänkandet finns ett särskilt yttrande (m, fp, kd, c).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. ÖvervakningsdirektivetRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring ifartygssäkerhetslagen(2003:364),2. lag om ändring i lagen (1980:424) om åtgärder mot föroreningfrån fartyg. Därmed bifaller proposition 2003/04:88 i denna deloch avslår motion 2003/04:T1.2. FritidsbåtsdirektivetRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:18)om vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar. Därmed bifaller riksdagenproposition 2003/04:88 i denna del och avslår motionerna 2003/04:T279 och2003/04:T517.3. BåtförarutbildningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:T312 och 2003/04:T533 yrkandena 1och 2.4. Hastighetsbegränsning av farlederRiksdagen avslår motion 2003/04:T232.Stockholm den 22 april 2004På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), RunarPatriksson (fp), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlas proposition 2003/04:88 Övervakning av sjötrafikenm.m., en motion som väckts med anledning av propositionen samt sexmotionsyrkanden om olika fritidsbåtsfrågor från den allmänna motionstiden år2003.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att lagstiftning på sjöfartsområdet kompletterasmed vissa bestämmelser om anmälningsskyldighet samt om åtgärder vidogynnsamma väder- och sjöförhållanden. Vidare föreslås att tillämpningsområdetför lagen (1996:18) om vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar(fritidsbåtslagen) utvidgas så att lagen även kommer att omfatta vattenskotraroch vissa motorer. Det föreslås också att det införs bestämmelser om attvissa produkter skall uppfylla väsentliga säkerhets- och miljökrav när dehar genomgått omfattande förändringar.Genom förslagen genomförs två EG-direktiv, nämligen direktivet 2002/59/EGom inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafiki gemenskapen och om upphävande av rådets direktiv /75/EEG(övervakningsdirektivet), och direktivet 2003/44/EG om ändring i direktiv94/25/EGom tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar i frågaom fritidsbåtar (fritidsbåtsdirektivet).Lagrådets yttrande över lagförslaget har inhämtats och beaktats.De lagändringar som föranleds av övervakningsdirektivet föreslås träda ikraft . Ändringarna i fritidsbåtslagen föreslås träda ikraft den 1 januari 2005.Utskottets övervägandenÖvervakningsdirektivetUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens uppfattning om angelägenheten av att ökasäkerheten och effektiviteten för sjötrafiken, förbättra myndigheternasinsatser vid tillbud, olyckor eller potentiellt farliga situationer samtbättre kunna förhindra och upptäcka förorening från fartyg. bördärför anta regeringens lagförslag. Det gäller dels lag om ändring ifartygssäkerhetslagen (2003:364), dels lag om ändring i lagen (1980:424)om åtgärder mot förorening från fartyg. Jämför särskilt yttrande (m, fp,kd, c).PropositionenAv propositionen framgår att antogs Europaparlamentetsoch rådets direktiv /59/EG om inrättande av ett övervaknings- ochinformationssystem för sjötrafik i gemenskapen och om upphävande av rådetsdirektiv /75/EEG. Direktivet skall tillämpas på fartyg med enbruttodräktighet av minst 300, men från direktivets bestämmelser undantas bl.a.örlogsfartyg, fiskefartyg och fritidsbåtar kortare än 45 meter.Syftet med direktivet är att öka säkerheten och effektiviteten försjötrafiken, att förbättra myndigheternas insatser vid tillbud, olyckor ellerpotentiellt farliga situationer samt att bättre kunna förhindra ochupptäcka förorening från fartyg. Detta skall ske genom att ett övervaknings-och informationssystem inrättas för sjötrafiken inom gemenskapen.Obligatoriska fartygsrapporteringssystem, sjötrafikinformationstjänsteroch ruttsystem har inrättats längs de europeiska kusterna i enlighet medregler som har antagits av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO).Enligt övervakningsdirektivet skall medlemsstaterna se till att fartygenfullgör de skyldigheter som åligger dem i dessa avseenden.Genom särskild utrustning ombord kan fartyg identifieras automatiskt(AIS-system), vilket ger bättre möjlighet till övervakning av fartyg. Likasåkan numera färdskrivare (VDR-system eller "svarta lådor") användas föratt underlätta utredningar i samband med olyckor. Med tanke på att dennautrustning är viktig i kampen för att förhindra olyckor till sjöss, görsden genom övervakningsdirektivet obligatorisk för fartyg som anlöper hamnari gemenskapen. Den information som tillhandahålls av ett VDR-system kananvändas efter en olycka både för att utreda orsakerna till denna och iförebyggande syfte för att dra nödvändig lärdom för framtiden.För att kunna förbereda insatser och ingripa på ett effektivt sätt vidförorening eller risk för förorening till sjöss är det vidare väsentligtatt ha tillgång till bl.a. uppgifter om farligt eller förorenande godssom finns ombord på fartyg. Fartyg som anlöper eller avgår från hamnar imedlemsstaterna skall därför lämna vissa sådana uppgifter till de behörigamyndigheterna eller till hamnmyndigheterna i de aktuella medlemsstaterna.Vissa fartyg utgör på grund av t.ex. sitt skick en potentiell risk försjösäkerheten eller miljön. Enligt övervakningsdirektivet skall medlemsstaternavara särskilt uppmärksamma vid övervakningen av dessa fartyg och vidtaerforderliga åtgärder för att förhindra att riskerna ökar.Befälhavare skall anmäla tillbud och olyckor som påverkar fartygetssäkerhet eller som äventyrar sjösäkerheten till den landcentral som haransvar för det aktuella geografiska området. Han eller hon skall ävenanmäla annat som kan hota sjösäkerheten eller miljön, såsom utsläpp ellerrisk för utsläpp av förorenande produkter i havet, och kringdrivandeföroreningsbälten, containrar m.m.Om den behöriga myndigheten i en medlemsstat bedömer att väder- ochsjöförhållandena är så ogynnsamma att det skulle medföra allvarliga riskerom ett fartyg t.ex. anlöpte eller avgick, skall befälhavaren informeras.Lämpliga åtgärder skall vidtas, vilka kan innebära t.ex. att ett fartygförbjuds att anlöpa eller lämna en hamn tills risken harnormaliserats.Övervakningsdirektivets bestämmelser innebär en skärpning, utvidgningrespektive ändring av bestämmelserna i direktivet 93/75/EEG om minimikravför fartyg som anlöper eller avgår från gemenskapens hamnar med farligteller förorenande gods. Det direktivet kan därmed sägas ha spelat ut sinroll och upphävs därför genom övervakningsdirektivet.Enligt propositionen finns det bestämmelser i det svenskaregelverket som till stora delar täcker direktivets krav. I vissa andradelar kan direktivet genomföras genom att föreskrifter meddelas med stödav befintliga bemyndiganden. I några avseenden krävs dock att lagstiftningenkompletteras för att direktivet till fullo skall bli genomfört. Nedanpresenteras regeringens förslag till sådana lagändringar.Förhandsanmälan från fartygNär det gäller förhandsanmälan från fartyg föreslås att regeringen ellerden myndighet som regeringen beslutar får meddela föreskrifter om skyldighetatt lämna uppgifter inför ett fartygs ankomst till en hamn eller ankarplats.Skyldigheten får åläggas redare, befälhavare och den som befullmäktigatsatt på redarens vägnar lämna information.Åtgärder vid ogynnsamma väder- eller sjöförhållandenVid ogynnsamma väder- eller sjöförhållanden föreslås att ett fartygs resafår förbjudas om det finns skälig anledning att anta att väder- ellersjöförhållandena är så ogynnsamma att resan skulle innebära allvarligarisker för människor eller miljön. Ett förbud eller föreläggande enligt7 kap. 5 § lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg fåräven meddelas om det finns ett allvarligt hot om förorening av andrastaters havs- eller kustområden.Myndigheten får även vidta andra åtgärder som bedöms lämpliga, t.ex.förbjuda ett fartyg att anlöpa eller lämna en hamn i ett berört områdeinnan det har konstaterats att det inte längre föreligger några risker.Åtgärden kan även bestå i en rekommendation till berörda fartyg. Skyldighetenatt bistå fartyg i nöd påverkas givetvis inte av dessa åtgärder.PåföljderEnligt artikel 25.2 i övervakningsdirektivet skall medlemsstaterna införaett påföljdssystem för överträdelser av nationella bestämmelser somantagits i enlighet med direktivet. Påföljderna skall vara "effektiva,proportionella och avskräckande". Regeringen anger att det redan i påföljdsbestämmelser som täcker överträdelser mot skyldigheter enligtdirektivet. Eftersom emellertid förslagen till 7 kap. 2 § 5 c och dfartygssäkerhetslagen (2003:364) har utformats som ett bemyndigande attföreskriva om skyldighet att lämna uppgifter, bör enligt regeringen - föratt även dessa punkter otvetydigt skall täckas in av straffbestämmelsen- ordalydelsen i 8 kap. 3 § 13 anpassas till dessa.MotionsförslagErling m.fl. (fp) uppmärksammar i motion 2003/04:T1 de problem somkan uppkomma med fartyg i nöd. Motionärerna ställer sig frågan om vad somhänder om en rysk oljetanker med olja bryts sönder och driver mot densvenska ostkusten i hård storm och med vilka resurser den kommer attbogseras och vart. Enligt motionen finns det ingenting som pekar på attÖstersjön skulle vara förskonat från eventuella sjöfartygsolyckor jämförtmed andra hav. Trots detta är kapaciteten att ta hand om utsläpp av oljafortsatt otillräcklig. 2002 med tankern den spanska kusten beslutade EU att varje land skulle utse nödhamnar.Ännu är detta inte fullt ut genomfört i . Motionärerna anser motdenna bakgrund att regeringen bör lösa frågan om hur fartyg i nödskall omhändertas. Lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartygär inte heltäckande och bör därför ändras så att ,eller någon annan myndighet som regeringen utser, ges rätt att beordra enhamnägare eller en annan fastighetsägare att ta emot ett fartyg som behöverföras till en skyddad plats.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det nödvändigt med ett aktivt säkerhets- och miljöarbeteså att sjöfartens fördelar som ett resurssnålt och ett effektivt transportmedeltill fullo kan tas till vara. Utskottet ser därför positivt på regeringensförslag i syfte att öka säkerheten och effektiviteten för sjötrafiken,förbättra insatserna i samband med olyckor och bättre kunna förhindraförorening från fartyg.När det gäller motion 2003/04:T1 av m.fl. (fp) delar utskottetuppfattningen att en av de viktigaste lärdomarna efter de senaste årensfartygsolyckor är att ta fram handlingsplaner så att fartyg i nöd kan tain till skyddade platser vid kusten. Förödande förorening genom olja ellerandra skadliga ämnen kan därmed begränsas eller i bästa fall undvikas omolycksdrabbade fartyg inte tvingas stanna kvar ute till havs. Det är därförmed tillfredsställelse utskottet konstaterar att enligt det aktuellaEG-direktivet gäller att medlemsstaterna skall upprätta planer för att vidbehov på bästa sätt kunna ta emot fartyg som befinner sig i sjönöd.Av propositionen framgår att regeringen bedömer att några lagändringarinte är nödvändiga för att ta fram sådana planer. Däremot skall det enligtpropositionen av en kommande förordning framgå att det ankommer påSjöfartsverket att utarbeta de planer som artikeln föreskriver. Enligt vadutskottet erfarit arbetar med att ta framde föreskrivna planerna. Av propositionen framgår vidare att regeringenavser att se över frågan om mottagande av fartyg i nöd, för att eventuelltkunna förbättra möjligheterna att handla effektivt i dessa sammanhang.Utskottet förutsätter att aviserat utredningsarbete genomförs skyndsamt.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens lagförslag. Det gällerdels lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364), dels lag om ändringi lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg. Utskottetavstyrker därmed motion 2003/04:T1 (fp). Syftet med motionen förutsättsdock komma att tillgodoses.FritidsbåtsdirektivetUtskottets förslag i korthetUtskottet ser med tillfredsställelse på att det, enligt det nyafritidsbåtsdirektivet, införs miljökrav i syfte att främja en hållbarutveckling.Riksdagen bör därför anta regeringens lagförslag. Den nya regleringengäller bara nya fritidsbåtar eller motorer som har genomgått omfattandeförändringar. Utskottet förutsätter att fortsatta överväganden sker avhur befintlig fritidsbåtstrafik kan förbättras i miljöhänseende.PropositionenEuropaparlamentets och rådets direktiv /25/EG om tillnärmning avmedlemsstaternas lagar och andra författningar i fråga om fritidsbåtar(fritidsbåtsdirektivet) innehåller bestämmelser om säkerhets- och miljökravpå fritidsbåtar och viss utrustning som hör till fritidsbåtar. Direktivetfastställer vilka krav avseende säkerhet, hälsa, miljö- och konsumentskydd,s.k. väsentliga krav, som medlemsstaterna skall ställa på fritidsbåtaroch den utrustning som omfattas av direktivet. Kraven skall vara uppfylldanär produkterna släpps ut på marknaden. Båtar och utrustning som uppfyllerkraven skall också CE-märkas. Syftet med direktivet är att åstadkommaenhetliga krav och därigenom undanröja handelshinder och ojämnakonkurrensvillkor samt underlätta fri rörlighet för de produkter som omfattasav direktivet.I juni 2003 antog och rådet direktivet 2003/44/EG omändringar i fritidsbåtsdirektivet. Genom detta införs nya krav i fråga ombuller och avgaser, och vissa produkter skall uppfylla väsentliga säkerhets-och miljökrav även efter det att de genomgått omfattande förändringar.Enligt propositionen bör den nationella lagstiftningen kompletteras föratt direktivet skall bli genomfört. Nedan presenteras regeringens förslagtill sådana lagändringar.Fritidsbåtslagens tillämpningsområdeGenom direktivet 2003/44/EG om ändring i fritidsbåtsdirektivet kommeräven vattenskotrar samt motorer som driver eller är avsedda att drivafritidsbåtar eller vattenskotrar att omfattas av fritidsbåtsdirektivet.Den övriga utrustning som omfattas av direktivet begränsas efter ändringenheller inte till utrustning för fritidsbåtar, utan kan även gälla utrustningför vattenskotrar. Regeringen föreslår mot denna bakgrund atttillämpningsområdetför lagen (1996:18) om vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtarutvidgas så att det även omfattar vattenskotrar samt motorer som drivereller är avsedda att driva fritidsbåtar eller vattenskotrar.Nya definitionerEnligt propositionen medför ändringarna i fritidsbåtsdirektivet ett behovav att vissa centrala begrepp i lagen (1996:18) om vissa säkerhets- ochmiljökrav på fritidsbåtar (fritidsbåtslagen) definieras. Det gällervattenskoter, tillverkare och representant. Regeringen föreslår därför atti lagen (1996:18) om vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar införsdefinitioner av vattenskoter, tillverkare och representant.Krav efter omfattande förändringarAv propositionen framgår att av 2 § första stycket lagen (1996:18) omvissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar (fritidsbåtslagen) skallde produkter som omfattas av lagen uppfylla väsentliga säkerhets- ochmiljökrav när de släpps ut på marknaden. Genom ändringsdirektivet 2003/44/EGtillförs fritidsbåtsdirektivet väsentliga krav beträffande motorersavgasutsläpp och beträffande bullernivåer.Produkterna som omfattas av fritidsbåtslagen skall enligt nuvarandereglering uppfylla de föreskrivna kraven när de släpps ut på marknaden.Enligt ändringsdirektivet skall vissa produkter även uppfylla vissa angivnakrav när de har genomgått omfattande förändringar. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer föreslås därför bemyndigas att meddelaföreskrifter om att vissa produkter skall uppfylla väsentliga säkerhets-och miljökrav när de släpps ut på marknaden eller tas i bruk efter att hagenomgått omfattande förändringar. Produkten skall då även bära enCE-märkning.Ansvarig för att uppfylla väsentliga kravEfter det att en produkt har genomgått omfattande förändringar skall densom för egen räkning förändrat eller låtit förändra produkten vara ansvarigför att föreskrivna krav är uppfyllda.Tillverkaren av en produkt och den som är ansvarig för att föreskrivnakrav är uppfyllda efter en omfattande förändring skall till en representantkunna överlåta ansvaret för att produkten uppfyller kraven. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela föreskrifterom vilka krav representanten skall uppfylla.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall även fåmeddela föreskrifter om att någon annan än vad som i övrigt framgår avlagen (1996:18) om vissa säkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar fåröverta ansvar enligt den lagen.TillsynFritidsbåtsdirektivet är ett s.k. nya metoden-direktiv, vilket innebäratt tillsyn av de produkter som omfattas av direktivet skall ske genommarknadskontroll. har bedrivit marknadskontroll avfritidsbåtar och sådan utrustning som omfattas av lagen (1996:18) om vissasäkerhets- och miljökrav på fritidsbåtar (fritidsbåtslagen) sedan lagensikraftträdande i juni 1996.Produkter som är CE-märkta men som ändå kan äventyra hälsan och säkerhetenför personer, egendom eller miljö skall enligt artikel 7 i fritidsbåtsdirektivetåterkallas från marknaden. Efter det att medlemsstaten vidtagit åtgärderskall kommissionen genast underrättas och ett särskilt förfarande vidtas.Eftersom fler produkter än tidigare skall CE-märkas enligt ändringsdirektivetmåste 5 § fritidsbåtslagen ändras så att alla de aktuella produkternaomfattas. Vidare föreslår regeringen att det införs en möjlighet att åläggaimportören skyldighet att återkalla en produkt från marknaden m.m., fördet fall att tillverkaren inte har sitt säte i avgifter för tillsyn och annan kontroll som får föreskrivaom enligt 6 § fritidsbåtslagen föreslås även få tas ut när en produktsläpps ut på marknaden eller tas i bruk efter det att den har genomgåttomfattande förändringar.MotionsförslagKerstin () konstaterar i motion 2003/04:T279 att ännu en sommarär förbi då människor och djur har utsatts för kraftiga bullerstörningarorsakade av båtar utrustade med t.ex. V 8-motorer helt utan ljuddämpare.Dessa båtar åstadkommer en helt oacceptabel bullernivå i våra kanskekänsligaste miljöer. Motsvarande bullernivå accepteras inte intill våravägar. Det är enligt motionären nu dags att bullerregler motsvarande desom finns på land införs även till sjöss.I motion 2003/04:T517 av och (båda s)uppmärksammas att i landets skärgårdar och utmed våra kuster sprids snabbtnya former av motoriserade verksamheter. Dessa verksamheter medför oftabetydande problem. Det kan handla om s.k. (plastskrov medgummikrage), vilka erbjuder charter- och äventyrsresor för företag ochprivatpersoner i skärgårdarna i farter upp . Det kan ocksågälla vattenskotrar, små flytetyg med ytterst ringa djupgående, men kapablatill höga farter, ofta 30-40 knop. Härvid uppstår också betydandebullerproblem. Dessutom uppstår problem för fiskföryngring i grunda vikar ochåar där dessa flytetyg kan röra sig fritt samt även för sjöfågel varsungflockar lätt kan skingras. Det börjar vidare bli allt vanligare med s.k. offshore-båtar, snabba havsgående båtar som är goda för 40-50 knopeller mer. Då dessa båtar av effektskäl ofta helt saknar ljuddämpare kanbullret enligt motionärerna bli helt öronbedövande. Buller i skärgårdaroch utmed våra kuster är ett alltmer ökande problem och ett problem somkan förväntas öka ännu mer . Frågan om gränser för buller tillsjöss bör därför utredas och förslagen bör omfatta såväl nya som befintligabåtar.Utskottets ställningstagandeEnligt transportpolitiska mål skall transportsystemets utformningoch funktion anpassas till kraven på god och hälsosam livsmiljö för alla,där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och god hushållning medmark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. Utskottet ser motden bakgrunden det som viktigt att fritidsbåtstrafikens miljökonsekvenserbeaktas i syfte att främja en hållbar utveckling.Utskottet har också tidigare särskilt framhållit vikten av att åtgärdervidtas mot buller till sjöss. I utskottets betänkande omsjösäkerhet konstaterades att åtgärder mot buller kan genomföras på i principtvå sätt (bet. 2002/03:TU5).Den ena typen av åtgärd är att hindra eller minska bullret genomtrafikrestriktioner. När det gäller trafiken till sjöss kan vissa åtgärdervidtas på grundval av sjötrafikförordningen (1986:300). Enligt denna fårlänsstyrelsen - efter samråd med - meddela föreskrifter omt.ex. fartbegränsning eller begränsning i rätten att utnyttja vattenområdeför båttävling, vattenskidåkning, dykning eller liknande sporter i Sverigessjöterritorium. Vidare får - efter samråd med Sjöfartsverket- meddela föreskrifter om andra begränsningar och förbud som avser rättenatt använda ett vattenområde i Sveriges sjöterritorium för trafik medfartyg, om föreskriften behövs från miljösynpunkt eller av andra säkerhetsskälän dem som anges i förordningens inledning. Om en sådan föreskrift harbetydelse från miljösynpunkt eller för trafiken med fritidsbåtar och omden är av principiell natur, skall samråd ske även med Naturvårdsverket.Innan en föreskrift meddelas skall, om det behövs, vederbörande kommun,farvattnets trafikanter och övriga intressenter ges tillfälle att yttrasig. Härutöver finns en möjlighet till att förklara ett område som ett s.k. tyst område.Den andra typen av åtgärd är att utfärda regler som gäller själva källantill bullret, dvs. i det här fallet själva fritidsbåten och dess motor.I sammanhanget finns skäl att framhålla det harmoniseringsarbete sompågår inom EU och som gäller bl.a. typgodkännanden av båtmotorer. Utskottetmenar emellertid att denna metod inte alltid ger tillräckligt resultat;i varje fall är det fråga om ett arbete på lång sikt. finns detrisk för att resultatet i form av standarder etc. blir överspelat av dentekniska utvecklingen när föreskrifterna väl träder i kraft.Utskottet förutsatte mot denna bakgrund att regeringen arbetade aktivt,såväl på EU-nivå som på nationell nivå, för att bullernivåerna i våravatten så långt detta är möjligt begränsas till en miljömässigt rimlignivå.Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att det enligt det nyafritidsbåtsdirektivet införs miljökrav i syfte att främja en hållbarutveckling. De positiva effekterna i miljöhänseende kommer att märkasallteftersom de äldre båtmotorerna byts ut mot nya, vilket kommer att tasin tid.