bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att tillsätta enhållbarhetskommission med uppgift att analysera degrundläggande frågorna om hur hindren för hållbarsamhällsutveckling kan undanröjas och hurkonflikter mellan miljömål och andra samhällsmålkan lösas på bättre sätt än i dag.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om reservat.21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om restriktioner motanvändning av natur- och handelsgödsel med hänsyntill lokala förhållanden.23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jakt på säl.24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att bevara denbiologiska mångfalden.25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att nyanlägga ochrestaurera våtmarksområden.27. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om Natura 2000.28. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tätortsnära natur.29. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om opinionsbildningoch informationsinsatser mot nedskräpning.2004/05:MJ371 av och (mp,fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en modell förgemensam förvaltning av Östersjön.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tillkallandet aven hållbarhetskommission.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fler marinareservat.19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utredande av enskrotningspremie för äldre tvåtaktsmotorer.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder motövergödning.2004/05:MJ407 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om åtgärder för att främja enutveckling av den alternativa drivmedelsmarknadenmed fordonsgas för att därmed minska trafikensmiljöpåverkan.2004/05:MJ414 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att tillåta allmän jakt påskarv i hela landet.2004/05:MJ426 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att storskarven bör strykasfrån EU:s lista över hotade fågelarter.2004/05:MJ433 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att jakt från båtblir tillåten.2004/05:MJ443 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om införande av check-pointsoch ökad övervakning av vatten.2004/05:MJ486 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om utökad jakt på skarv.2004/05:MJ494 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att rädda fisketfrån förstörelse av säl och skarv.2004/05:MJ498 av m.fl. (kd):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ökade insatser påklimatområdet.17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om EU:s gemensammakemikaliepolitik, REACH.21. begär att regeringen lägger framförslag om förbud mot alla bromeradeflamskyddsmedel.2004/05:MJ500 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att motarbetakväveutsläpp från reningsverk och jordbruk.3. tillkännager för regeringen som sinmening att en gemensam myndighet för reglering avgiftutsläpp bör skapas för Östersjöregionen.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att intensifieraarbetet med att identifiera och sanera källor tillkadmium och PCB, såväl i som i andraÖstersjöländer.11. begär att regeringen återkommer medförslag om införande av en skrotningspremie påäldre tvåtaktsmotorer för fritidsbåtar.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om internationelltsamarbete mot nedskräpning av hav och kuster.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kompensation tillsvenska fiskare för de åtgärder som föranleds avde nya regler som skall förhindra bifångst avtumlare.16. begär att regeringen återkommer medförslag till lagstiftning i syfte att möjliggöraför att inrätta och ange föreskrifterför skyddsområden som är av nationelltintresse, såväl innanför som utanförterritorialvattengränsen.17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en revidering avHelsingforskonventionen.32. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om spökgarn.39. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om forskningen omfisksjukdomar.40. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en reglering avskarv- och sälbeståndet.2004/05:MJ503 av von der Esch m.fl. (kd):3. tillkännager för regeringen som sinmening att skarvbeståndet bör regleras genomtraditionell viltförvaltning utifrån jaktetiskaprinciper och med tydliga regler i form av tideroch andra villkor.2004/05:MJ507 av m.fl. (c):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att utbytes-och försiktighetsprincipen skall vara vägledandesåväl i som i EU:s kemikaliepolitik.19. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att inrättafler reservat och/eller andra typer avekomarint skydd efter samverkan mellanfiskenäringen, länsstyrelse, forskare ochkommuner.2004/05:MJ528 av m.fl. (kd):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett dynamisktramverk för integrerad produktpolitik.2004/05:MJ534 av ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att i större gradfokusera på frivilliga skogsavsättningar tillnaturvård framför reservatsbildningar.2004/05:MJ536 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i motionen om tillåtelse att denpågående skyddsjakten av säl även skall få utförasfrån båt.2004/05:MJ537 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om skyddsjakt på storskarv(Phalacrocorax carbo och sinensis) på liknande sättsom skyddsjakt av säl.Bilaga 2Yttrande från annat utskottTrafikutskottets yttrande2004/05:TU2yEn svensk strategi för hållbarutveckling - ekonomisk, socialoch miljömässigTill miljö- ochjordbruksutskottetMiljö- och jordbruksutskottet har beretttrafikutskottet tillfälle att yttra sig överskrivelse 2003/04:129 om En svensk strategi förhållbar utveckling samt följdmotioner och motionerfrån allmänna motionstiderna 2002 och 2003 i dedelar som berör utskottets beredningsområde.Trafikutskottet, som fokuserar på den miljömässigadimensionen i begreppet hållbar utveckling, yttrarsig överdels följande områden i skrivelsen§ Framtidens miljö, avsnittet Havet,§§ Begränsa klimatförändringarna,§§ Utveckling av ett hållbart samhällsbyggande,avsnitten Transportsystem och infrastruktur samtNy informationsteknik,§dels följande motionsyrkanden- 2003/04:MJ63 (kd) yrkandena 17-19-- 2003/04:MJ65 (m) yrkande 4-- 2003/04:MJ66 (fp) yrkande 9.-Skrivelsens huvudsakliga innehållInledningsvis anger regeringen att hållbarutveckling är ett övergripande mål för dess arbetepå alla politikområden. I skrivelsen redovisas enrevidering av den nationella strategin för hållbarutveckling som presenterades 2002. Strateginomfattar alla tre dimensioner av hållbar utveckling,nämligen ekonomiska, sociala och miljömässiga, ochden innehåller en vision för hållbar utveckling iett längre tidsperspektiv. Vidare är strateginbaserad på tre utgångspunkter. Den första är atthållbar utveckling i endast kan uppnås inomramen för globalt och regionalt samarbete. Den andraär att hållbar utveckling måste integreras i allapolitikområden. Den tredje utgångspunkten är attytterligare nationella insatser krävs för att manlångsiktigt skall kunna värna om de kritiskaresurser som utgör basen för hållbar utveckling.Regeringen påminner om att hållbar utvecklingsedan världstoppmötet i är enöverordnad princip för FN:s arbete. Utifrån bl.a.slutsatserna från toppmötet redovisar regeringensina prioriteringar inom internationella processeroch strategier för hållbar utveckling. Vidarebeskrivs det nationella arbetet övergripande ur ettaktörs- och ansvarsperspektiv.I skrivelsen lämnas också en redogörelse för fyrastrategiska framtidsfrågor, som kommer att stå ifokus för regeringens politik för hållbar utvecklingunder mandatperioden. Dessa är:- Miljödriven tillväxt och välfärd-- En god hälsa - framtidens viktigaste resurs-- En samlad politik för hållbart samhällsbyggande-- Barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle-Målen för åtta kärnområden redovisas liksomvidtagna, pågående och nya åtgärder. En redogörelselämnas också för arbetet med dels vissa styrmedeloch verktyg för hållbar utveckling, dels planernaför uppföljning och revidering av strategin.Transportsystem och infrastrukturSkrivelsenEnligt regeringens bedömning fortsätter utvecklandetav ekonomiska styrmedel för att främja användningenav miljöanpassade fordon, fartyg, flygplan ochdrivmedel. Stora satsningar görs också i väg- ochjärnvägsnätet för en hållbar tillväxt.För att åskådliggöra denna bedömning lämnarregeringen en redogörelse för vidtagna, pågående ochnya åtgärder.Utbyggnad av infrastrukturenRiksdagen beslutade med anledning av propositionenInfrastruktur för ett långsiktigt hållbarttransportsystem (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2,rskr. 2001/02:126) förinvesteringar i järnvägar, pådet nationella stamvägnätet och 30 miljarder kronorför regional transportinfrastruktur. ,och länen redovisade sinaförslag till långsiktsplaner för transport-infrastrukturen. Regeringen har granskat ochutvärderat förslagen, fastställt de nationellaplanerna och beslutat om definitiva ramar tilllänsplanerna.Våren 2004 tog ställning till bl.a.regeringens förslag i propositionen Utökadeplaneringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar2004-2015 (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10,rskr. 2003/04:266 och 2003/04:267). Utskottet ansågatt regeringens förslag till utökade ramar för väg-och järnvägsinvesteringar med 9,3 miljarder kronortill sammanlagt för perioden2004-2015 skulle möjliggöra en kraftfullmodernisering och utveckling av de svenska väg- ochjärnvägsnäten. Utskottet såg med tillfredsställelsepå att uppgiften att bevara och säkerställabefintliga vägar och järnvägar prioriteras underperioden. De av regeringen fastställdalångsiktsplanerna och strategierna för perioden2004-2015 som omfattar totalt 381,5 miljarder kronorutgick enligt utskottets bedömning ifrån en godavvägning mellan olika typer av åtgärder, detransportpolitiska delmålen och samhällsekonomiskabedömningar.JärnvägstransporterEtt antal EG-rättsakter har beslutats eller planerassom syftar till att förnya, vitalisera ochharmonisera den europeiska järnvägssektorn; de harpresenterats i tre olika s.k. järnvägspaket.Det första järnvägspaketet behandlades avriksdagen med anledning av propositionenJärnvägslag (prop. 2003/04:123, bet. 2003/04:TU14,rskr. 2003/04:258). De grundläggande bestämmelsernaom järnvägar regleras i en ny järnvägslag. Lageninnehåller bestämmelser om järnvägsinfrastruktur ochjärnvägsfordon samt om utförande och organisation avjärnvägstrafik.VägtransporterI skrivelsen redovisas regeringens förklaring ibudgetpropositionen för att den generellabefrielsen från koldioxidskatt för koldioxidneutraladrivmedel som tidigare annonserats bör utvidgas tillatt omfatta befrielse från energiskatt och att dettabör gälla fr.o.m. 2004.VägtrafikskatteutredningenVägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08) överlämnadevåren 2004 sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU2004:63). Vid utformningen av förslaget säger sigutredningen ha strävat efter att iaktta miljö-trafiksäkerhets- och konkurrensaspekter. Somutgångspunkt för översynen har, enligt direktiven,ett fiskalt perspektiv gällt. bör skatten på bensin och dieselolja tasut efter samma principer. Utredningen föreslårdärför att beskattningen av dessa bränslenharmoniseras. I ett första steg föreslås attskatten på dieselolja skall höjas med perliter. Fordonsskatten för personbilar skall genomgå envarsam omläggning, genom att grunden förskatteuttaget skall vara fordonens utsläpp avkoldioxid och inte såsom deras vikt. Nivånpå dagens fordonsskatt för bensindrivnapersonbilar skall bilda utgångspunkt föromläggningen. Nyare dieseldrivna personbilar fårdärigenom en sänkt fordonsskatt. Som ett led i en koldioxiddifferentieradfordonsskatt för samtliga lätta fordon skallfordonsskatten för lätta bussar och lättalastbilar höjas jämfört med . Dessafordon skall sedan, fr.o.m. modellår , ingå iden gemensamma fordonsskatteskalan. I syfte attöka miljöstyrningen för tunga fordon sänksfordonsskatten för de fordon som uppfyllersenaste obligatoriska miljöklass.Utöver de ovan redovisade konkreta förslagen och ienlighet med direktiven har utredningen analyseratför- och nackdelar med att införa en kilometerskattför tunga lastfordon i . Utredningen hardärvid funnit att övervägande skäl talar för att detär lämpligt att införa en sådan skatt. I betänkandetlämnar utredningen därför förslag på hur grunddragenav en kilometerskatt kan utformas, varav någrahuvudpunkter anges nedan.1. Kilometerskatten bör i princip omfatta allalastbilar med en totalvikt över 3,5 ton.2.3. Kilometerskatten skall tas ut på hela detallmänna vägnätet. Enskilda vägar t.ex.skogsbilvägar undantas.4.5. Tekniken skall utformas på ett flexibelt sätt.6.Införandet av en kilometerskatt bedöms medföra eneffektivare transportpolitik med hänsyn tagen tillsåväl vägtransporternas kostnadsansvar som behovetav en konkurrensneutral vägtrafikbeskattning.Nationellt mål för alternativa drivmedelEn särskild utredare (2003:02) skall föreslå ettnationellt mål för alternativa drivmedel samt kommamed förslag om hur tillgängligheten för sådanadrivmedel kan ökas. Ett delbetänkande, Förnybarafordonsbränslen. Nationellt mål och hurtillgängligheten av dessa bränslen kan ökas (SOU2004:4) presenterades . Ett förslag tillvägledande nationellt mål skall sättas till3 % förnybara fordonsbränslen och ett förslag om hurett krav i lag om skyldighet för bensinstationer atttillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle2005 kan utformas. Även möjligheten att införa någonform av drivmedelscertifikat skall analyseras.Uppdraget skall slutredovisas senast den 31 december2004.Skattestrategi för alternativa drivmedel m.m.En åtgärd för att begränsa trafiksektornsklimatpåverkan är att främja en introduktionoch ökad användning av alternativa drivmedel.För detta finns en skattestrategi föralternativa drivmedel och lättnad iförmånsbeskattningen av miljöanpassade bilar.Sjöfart och luftfartDepartementspromemorian Nya farledsavgifter (Ds2003:41) innehåller ett förslag till nyafarledsavgifter som avses bättre spegla sjöfartenssamhällsekonomiska marginalkostnader och som därmedbör utgöra ett mer effektivt och rättvistavgiftssystem. Förslaget innebär en ökadmiljöstyrning. har getts i uppdragatt utveckla systemet för farledsavgifter i linjemed detta förslag.Vidare har och Luftfartsverketgetts i uppdrag att analysera förutsättningar föroch effekter av att beskatta bunkerolja ochluftfartens bränsle i enlighet med de möjlighetersom EG:s nya energiskattedirektiv (2003/96/EG)erbjuder.Trafikutskottets bedömningInledningsvis vill utskottet erinra om riksdagensbeslut om målet för transportpolitiken och delmålen,vilka anger ambitionen inom transportpolitiken pålång sikt. Dessa mål fastställdes genom 1998 årstransportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet.1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Vissakompletteringar har därefter gjorts genom besluthösten (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2,rskr. 2001/02:126). Som en utgångspunkt gällervidare de 15 nationella miljökvalitetsmålen somriksdagen antagit (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183).Det övergripande målet för transportpolitiken äratt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet. Ett avde sex delmålen inom transportpolitiken är att inomramen för en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning bidra god miljö, där transportsystemets utformning ochfunktion anpassas till krav på god och hälsosamlivsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljöskyddas mot skador och en god hushållning med mark,vatten, energi och andra naturresurser främjas.Etappmål, som anger lämpliga steg på väg mot delångsiktiga målen, beslutas av regeringen.På grundval av redovisningen 2005 konstaterar trafikutskottet beträffandeutvecklingen av delmålet en god miljö påtransportområdet att koldioxidutsläppen har fortsattatt öka, vilket innebär att förutsättningarna föratt uppnå etappmålet har försämrats. Utsläppen avkväveoxider och kolväten från transportsektornfortsätter däremot att minska. Vidare har antaletbullerutsatta minskat något genom vidtagna åtgärder.Regeringen bedömer dock att det blir svårt att nåetappmålet på grund av den ökande trafiken men ocksåatt många kommuner saknar nödvändiga åtgärdsprogram.Kretsloppsanpassningen är svårbedömd, men ansesuppvisa en positiv utveckling. När det gälleruppföljningen av målet för natur- och kulturmiljönbedriver trafikverken ett arbete för att utvecklamål och mått.Trafikutskottet konstaterar att uppnåendet avetappmålen inom delmålet en god miljö uppvisar ensplittrad bild. I likhet med regeringen ansertrafikutskottet att användandet av ekonomiskastyrmedel är en ändamålsenlig och framkomlig väg föratt internalisera de externa effekter för miljön somuppkommer inom transportsektorn. Utskottet noterardärför med tillfredsställelse denutredningsverksamhet avseende sådana ekonomiskastyrmedel som avslutats eller pågår. En bättresamverkan mellan trafikslagen är också ett medel attminska miljöbelastningen och resursåtgången. Detnyligen presenterade slutbetänkandet Godstransporter- noder och länkar i samspel (SOU 2004:76) frånGodstransportdelegationen 2002 innehåller en radförslag för att främja en sådan samverkan i arbetetpå att uppnå ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Vidare räknar utskottet med att deav beslutadeinfrastruktursatsningarna skall bidra tilltransportpolitikens övergripande mål om ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet i hela landet samt delmålet en godmiljö främjas. förutsätter vidareatt regeringen i den aviserade transportpolitiskapropositionen kommer att närmare behandladen fortsatta utvecklingen av ett hållbarttransportsystem.HavetSkrivelsenMål för havsmiljöpolitikenMålet för den nationella havsmiljöpolitiken utgårfrån det nationella miljökvalitetsmålet Hav i balanssamt levande kust och skärgård. I skrivelsen påpekasemellertid att 11 av de 15 miljökvalitetsmålen harbäring på havsmiljön.Målet innebär att och skallha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och denbiologiska mångfalden skall bevaras. Kust ochskärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald,upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden.Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav,kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbarutveckling främjas. Särskilt värdefulla områdenskall skyddas mot ingrepp och andra störningar.Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nåsinom en generation.Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektivför att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gällerskydd för miljöer samt kust- ochskärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden,strategi för kustens och skärgårdens kulturarv ochodlingslandskap, åtgärdsprogram för hotade marinaarter och fiskstammar, minskning av bifångster avmarina däggdjur, sjöfåglar och oönskade fiskarter,anpassning av uttaget av fisk inklusive bifångsterav ungfisk, begränsning av buller och andrastörningar från båttrafik, skärpt lagstiftning ochökad övervakning av utsläppen av olja och kemikalierfrån fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivetför vatten.Regeringens bedömningRegeringen aviserar sin avsikt att under 2005föreslå åtgärder som kan bidra till att bryta denpågående negativa utvecklingen i havsmiljön så attde nationella miljökvalitetsmål som är relevanta förhavsmiljön kan nås . Den europeiskamarina strategin som utarbetats inom EU kommer attutgöra ett viktigt verktyg i arbetet med att nådessa mål.Internationellt miljö- och säkerhetssamarbete inomsjöfartenArbete med miljö- och säkerhetsfrågor inom sjöfartendrivs inom en rad internationella organ. Sverigedeltar i samtliga.IMOFN:s sjöfartsorganisation (International MaritimeOrganization, IMO) har sjösäkerheten och skyddet avden miljön som övergripande mål för sinverksamhet med konventioner och liknande. En sådanär om förhindrande avhavsföroreningar från fartyg. Konventionen försågsår 1978 med ett protokoll som innehåller bl.a.regler för fartygs utformning och utrustning samtför mottagning av olje- och kemikalierester ihamnar.En bilaga till MARPOL, 6 VI, har nyligenratificerats och träder i kraft den 19 maj 2005.Härmed finns ett internationellt regelverk förbegränsning av emissioner från fartyg som medför attsåväl svavel- som kväveutsläppen begränsas för allinternationell sjöfart, oberoende av var i världenfartygen befinner sig. IMO har sitt säte i december 2003 lämnade åtta östersjöstater -däribland - av nio in en gemensam ansökantill IMO om att klassa som ett särskiltkänsligt havsområde (Particularly Sensitive SeaArea, PSSA). gav den 2april 2004 ett principgodkännande om att klassaÖstersjön, utom ryska vatten, som ett särskiltkänsligt havsområde. För att ansökan ska blislutligt godkänd har ansökarländerna att inom två åråterkomma med förslag till preciserade åtgärder inomramen för PSSA-klassningen. I IMO:s resolution A.927föreskrivs vilka åtgärder som kan komma i fråga. Iöstersjöstaternas ansökan nämns obligatoriskrapportering, trafikövervakning, transportsepareringoch ruttsystem som exempel på möjliga åtgärder.EUEU:s verksamhet på området innebär i storutsträckning att IMO:s konventioner görs till mereller mindre bindande EG-regler. Detta gäller bl.a.IMO:s arbete med utfasningen av fartyg medenkelskrov, som resulterat i har vidare tagit initiativ till enstrategi för att skydda och bevara den marinamiljön. Avsikten är att den skall presentas förrådet före maj 2005.Den inrättade europeiska sjösäkerhetsbyrån(, EMSA) skall setill att gemenskapens sjösäkerhetsregler tillämpaseffektivt, samla information och förvalta databaser,utvärdera och kontrollera klassificeringssällskapenoch samordna medlemsstaternas verksamhet. VidEuropeiska rådets möte beslutadesatt EMSA, som provisoriskt har placerats i ,skall ha sitt säte i /04 har en EG-förordningantagits om sjöfartsskydd. Flera förslag tillrättsakter inom området miljö och säkerhet är underbehandling, nämligen förordning om genomförande avden internationella säkerhetsorganisationskoden igemenskapen, ett direktiv om förorening från fartygoch införande av påföljder vid överträdelser ochett direktiv om ökat hamnskydd.Under enadesmiljöministrarna om en politisk överenskommelse omsvaveldirektivet avseende bränslen. De nyareglerna innebär bl.a.- svavel i bränslet för alla fartyg i bl.a.Östersjön och . Detta ligger i linje medMARPOL .-- svavel i bränslet för passagerarfartyg ireguljär drift mellan EU-hamnar. Detta går utöverMARPOL .-- svavel i bränslet för alla fartyg i hamnfrån . Detta är utöver MARPOLAnnex VI.-En ny artikel har dessutom införts, som under vissavillkor tillåter avsteg från reglerna för att testaalternativa metoder av rening, såsom scrubbers.Sverige hade invändningar mot att direktivet inte ärtillräckligt långtgående och deltog inte i beslutet.Direktivförslaget behandlas nu vidare inom EU:sbeslutsprocess.Konventionen för skydd av den miljön iNordostatlanten ()är ett samarbete mellan ländernarund för skydd av dess miljö.Sverige innehar ordförandeskapet . Ettministermöte planeras med fokusering påfrågor om miljöpåverkan från sjöfart och fiske.OSPAROslo- och Pariskonventionerna har gett namn åtOSPAR-konventionen för skyddet av denmarina miljön i Nordostatlanten.