bet · GR01UBU3 · 2004-02-19 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 121 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om olika högskolefrågor.Utskottet föreslår att avslår samtligayrkanden.Yrkandena handlar om övergripande frågor,resursfrågor, tillträdesfrågor, studenternasrättssäkerhet, kårobligatoriet, frågor omstudenternas hälsa, validering och komplettering avutländsk högre utbildning, internationelltsamarbete, högskolans lärare, distansutbildning,utbildning för vissa yrken och i vissa ämnen,studieorganisationen för vissa utbildningar,treterminssystem och vissa övriga frågor.Tretton yrkanden rör frågor där det enligtgällande regler - som motionärerna inte föreslårförändrade - ankommer på lärosätena att fattabeslut. Utskottet avstyrker yrkandena med hänvisningtill detta.Mot utskottets förslag när det gällerkårobligatoriet har fem partier (m, fp, kd, c ochmp) reserverat sig gemensamt.I övrigt finns reservationer på olika punkter frånsamtliga partier utom Socialdemokraterna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Styrningen av högskolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 5,2003/04:Ub390 yrkande 3,2003/04:Ub414 yrkande 21,2003/04:Ub499 yrkande 17 och2003/04:N328 yrkande 16.Reservation 1 (m, fp)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)2. Högre utbildningspremieRiksdagen avslår motion2003/04:Ub290 yrkande 2.Reservation 4 (m, fp)3. Fristående högskolorRiksdagen avslår motion2003/04:Ub414 yrkande 22.Reservation 5 (fp)4. Grunddragen i högskolans utveckling iövrigtRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 6,2003/04:Ub390 yrkandena 7, 26 och 27,2003/04:Ub419 och2003/04:Ub499 yrkandena 1-3 och 15.Reservation 6 (m)Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)5. Ökning av resurserna tillgrundutbildningenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub515 yrkande 2.Reservation 9 (fp)6. Högskoleavgifter för studenter frånländer utanför EESRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub313 och2003/04:So274 yrkande 2.Reservation 10 (m, kd)7. Allmänt om tillträde till högskolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 1,2003/04:Ub309 yrkande 3,2003/04:Ub367 yrkande 12,2003/04:Ub390 yrkande 4,2003/04:Ub414 yrkande 4 och2003/04:Ub499 yrkande 4.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp)Reservation 13 (kd)Reservation 14 (v, mp)Reservation 15 (c)8. Urval till högskoleutbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub215,2003/04:Ub240 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub247 yrkande 2,2003/04:Ub276 yrkande 8,2003/04:Ub367 yrkande 9 och2003/04:Ub415 yrkandena 1 och 4.Reservation 16 (m)Reservation 17 (fp)9. Efterlevnad av lagen om likabehandlingav studenter i högskolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub390 yrkande 14 och2003/04:Ub499 yrkande 11.Reservation 18 (kd)Reservation 19 (c)10. Studenternas rättssäkerhet i övrigtRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub390 yrkandena 8 och 13,2003/04:Ub414 yrkande 10 och2003/04:Ub516 yrkande 3.Reservation 20 (fp)Reservation 21 (kd)Reservation 22 (c)11. KårobligatorietRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub206,2003/04:Ub236,2003/04:Ub290 yrkande 9,2003/04:Ub329 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub385 yrkande 7,2003/04:Ub390 yrkande 12,2003/04:Ub414 yrkande 11 och2003/04:Ub499 yrkande 7.Reservation 23 (m, fp, kd, c, mp)12. Studenternas hälsaRiksdagen avslår motion2003/04:Ub516 yrkandena 5 och 6.Reservation 24 (kd)13. Garanterad miniminivå av lärarleddtidRiksdagen avslår motion2003/04:Ub499 yrkande 9.Reservation 25 (kd)14. Uppföljning av studenternaRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 5.Reservation 26 (c)15. Högskolepoäng för militär utbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Fö241 yrkande 4.16. Validering och komplettering avutländsk högre utbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub315,2003/04:Sf325 yrkande 19 och2003/04:Sf326 yrkande 12.Reservation 27 (m, fp)17. Instrumenten för meritvärdering avutbildning som genomgåtts utomlandsRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub390 yrkande 18 och2003/04:Ub499 yrkande 6.Reservation 28 (fp, c)Reservation 29 (kd)18. Internationellt utbyte vid svenskauniversitet och högskolorRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 3,2003/04:Ub414 yrkande 12,2003/04:Sf324 yrkande 5 och2003/04:N225 yrkande 5.Reservation 30 (m)Reservation 31 (fp)19. Ny internationellt jämförbarmasterexamenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub414 yrkande 13.Reservation 32 (fp)20. Öst-väst-samarbete i MittnordenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub338 yrkandena 1 och 2.Reservation 33 (c)21. Rekrytering av högskolelärareRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 2.Reservation 34 (c)22. Kompetensutveckling för högskolanslärareRiksdagen avslår motion2003/04:Ub499 yrkandena 14 och 16.Reservation 35 (kd)23. Distansutbildning m.m.Riksdagen avslår motionerna2003/04:Ub390 yrkandena 19-22,2003/04:Ub397 yrkande 2 och2003/04:Ub422 yrkande 3.Reservation 36 (c)24. Utbildning för vissa yrkenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub224,2003/04:Ub228,2003/04:Ub231,2003/04:Ub234,2003/04:Ub270 yrkande 1,2003/04:Ub283,2003/04:Ub324,2003/04:Ub348,2003/04:So408 yrkande 4,2003/04:So635 yrkande 3 samt2003/04:Kr390 yrkandena 8 och 16.Reservation 37 (fp)Reservation 38 (kd)Reservation 39 (v)25. Antisemitism och islamofobiRiksdagen avslår motion2003/04:Kr281 yrkande 4.26. ArameiskaRiksdagen avslår motion2003/04:Ub380.27. HBT-frågorRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub428 yrkande 7,2003/04:Ub437 yrkande 7,2003/04:K418 yrkande 29 och2003/04:L350 yrkande 11.Reservation 40 (fp, c, mp)28. Romsk kulturRiksdagen avslår motion2003/04:Kr240 yrkande 2.29. StatistikRiksdagen avslår motion2003/04:Ub494 yrkande 1.30. Organisationen av vissa utbildningarRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub307 och2003/04:Kr254 yrkande 16.31. MiljökunskapRiksdagen avslår motion2003/04:Ub327 yrkandena 1 och 2.Reservation 41 (mp)32. TreterminssystemRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub213,2003/04:Ub250,2003/04:Ub284 och2003/04:Ub396 yrkande 7.Reservation 42 (fp, c)33. Lunds universitets historiska museumRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub207,2003/04:Ub384 yrkande 1 och2003/04:Kr253 yrkande 1.34. Utveckling av undervisnings- ochexaminationsformerRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 15.Reservation 43 (c)35. Personal- och kompetensförsörjning iskogslänenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub462.36. Biblioteksersättning för boklån frånvetenskapliga bibliotekRiksdagen avslår motion2003/04:Kr211.37. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub214,2003/04:Ub267,2003/04:Ub301,2003/04:Ub322 yrkande 1,2003/04:Ub351 yrkande 1,2003/04:Ub364,2003/04:Ub431,2003/04:Ub504,2003/04:Ju478 yrkande 8,2003/04:So269 yrkande 1,2003/04:So271 yrkande 3,2003/04:So568 yrkande 13 och2003/04:So642 yrkande 4.Stockholm den 19 februari 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), (), (), (), (), LouiseMalmström (s), (), (),(), (),(), Axel Darvik (fp) och HåkanLarsson (c).2003/04UbU3Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktesett stort antal motionsyrkanden i olikahögskolefrågor. En del av dessa behandlades iutskottets budgetbetänkande om utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (bet.2003/04:UbU1). Yrkanden som handlar omlärarutbildning kommer att behandlas i utskottetsplanerade betänkande 2003/04:UbU7. Vissa yrkandensom rör forskning kommer att behandlas i ett senarebetänkande.Återstående yrkanden i högskolefrågor behandlas idetta betänkande.Först tar utskottet upp övergripande frågor omhögskolan. Därefter behandlas vissa frågor omresursnivån och om avgifter, tillträde tillhögskolan, studenternas rättssäkerhet,kårobligatoriet, hälsofrågor, validering ochkomplettering av utländsk högre utbildning,internationellt samarbete, högskolans lärare,distansutbildning, utbildning för vissa yrken och ivissa ämnen, studieorganisation, treterminssystemsamt vissa övriga frågor.Tretton yrkanden rör frågor där det enligtgällande regler ankommer på lärosätena att fattabeslut. Dessa behandlas sist i betänkandet.Förslagen i motionerna, sammanlagt 121 yrkanden,återges i bilagan.Utskottets övervägandenÖvergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena frånolika partier som gäller akademisktsjälvstyre och avpolitisering avhögskolestyrelserna, ökad decentraliseringtill regional nivå av beslutsmakten överhögskolorna, högre utbildningspremie, attuppmuntra bildandet av fristående högskolor,Bolognaprocessen, den högre utbildningensvärdegrund, bildning, profilering avlärosäten, Rådet för högre utbildning,akademisk frihet och högskolans tredjeuppgift.Jämför reservationerna 1 (m, fp), 2 (kd), 3(c), 4 (m, fp), 5 (fp), 6 (m), 7 (kd) och 8(c).Motionerna och utskottets ställningstagandenGrundläggande frågor om styrningen av högskolan tasupp av fyra partier.Moderata samlingspartiet framhåller i motion2003/04:Ub290 yrkande 5 att oberoende universitetutgör grunden för en sund demokrati.Universitetsstyrelserna måste enligt motionärernaavpolitiseras, så att friheten för forskarna ochlärarna att råda över verksamheten ökar.Även tar i motion 2003/04:Ub414yrkande 21 upp det akademiska självstyret.Lärosätena måste ges frihet att bygga upp sinorganisation på det sätt som de finner bäst. Detfinns ingen anledning att tillåta att politikerfattar beslut om enskilda vetenskapligaprioriteringar, heter det i motionen. Det politiskainflytandet över tillsättningen av styrelserna börhelt tas bort. Huvudprincipen bör enligtmotionärerna vara att studenter, forskare, lärareoch personal utser högskolans styrelse. Vissaplatser i styrelsen skall kunna reserveras för invalav kompetenta personer utifrån.Kristdemokraterna anser enligt motion2003/04:Ub499 yrkande 17 att regeringen bör utsehögskolestyrelsens ordförande, medan rektorn skallutses av styrelsen. Öronmärkningen av statligaanslag bör minskas och en större del av statensanslag gå via grundutbildnings- ochvetenskapsområdesanslagen.Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:N328yrkande 16 att beslutsmakten över högskolorna istörre utsträckning bör decentraliseras tillregional nivå. Genom en sådan decentralisering ökarman enligt motionärerna medborgarnas möjligheter attutkräva politiskt ansvar för verksamheten ochförmågan till anpassning efter regionala behov. Imotion 2003/04:Ub390 yrkande 3 tar uppbehovet av att stärka lärosätenas självbestämmande.Motionärerna vill ersätta regeringensförordningsmakt över högskolorna med ett reelltsjälvstyre vid de enskilda lärosätena.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Yrkanden om självständighet för lärosätena harbehandlats av under senareår, senast i betänkande 2002/03:UbU5 s. 12.Utskottet anser fortfarande att det är befogat atthögskolestyrelserna består både av ledamöter utseddaav regeringen och av företrädare för lärarna ochstudenterna. De senare utses av respektive gruppersjälva. Varje lärosäte fattar självt beslut om sittutbildningsutbud.Det är i högskolelagen föreskrivet att en högskolaskall samverka med det omgivande samhället, ochregeringen har i regleringsbrevet uppdragitår universiteten och högskolorna att i ökadutsträckning och i nära samarbete med arbetslivetutforma utbildningar som är attraktiva förstudenterna och svarar motarbetsmarknadens behov, nationellt och regionalt,samt erbjuda uppdragsutbildning. Utskottet anserinte att det finns något behov av att flyttabeslutsmakt över högskoleverksamheten från dennationella nivån till något organ - befintligt ellernyskapat - på regional nivå.Vad som behöver regleras nationellt genomförordning eller föreskrifter är en fråga som sedanlänge är föremål för diskussioner och omprövning. Såkommer det säkert att vara även . Ettgrundläggande motiv för förordningsreglering ärintresset av likvärdighet, ett annat är behovet avatt slå vakt om rättssäkerheten. beslutadei om en ny bestämmelse ihögskolelagen som öppnar möjlighet tillförsöksverksamhet som avviker från organisatoriskabestämmelser i högskolelagen (prop. 2003/04:1utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 92).Moderata samlingspartiet begär i motion2003/04:Ub290 yrkande 2 ett tillkännagivande avriksdagen om vikten av en högre utbildningspremie.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Utskottet har behandlat motsvarande yrkanden mångagånger tidigare, senast i betänkande 2003/04:UbU5 s.13. Liksom då påminner utskottet om attlönebildningen på arbetsmarknaden inte är något sombeslutas av . Det kan tilläggas att isin senaste rapport om utbildningsindikatorer(Education at a Glance, Indicators 2003)redovisade att för ungdomar i som skaffarsig en högskoleutbildning är den ekonomiskaavkastningen av detta relativt hög. I dessa analyserberäknas den samlade och långsiktiga effekten avskatter, inkomst, risk för arbetslöshet, kostnaderoch olika offentliga ekonomiska stöd understudietiden.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub414 yrkande22 att staten skall uppmuntra skapandet av flerfristående högskolor. Det är enligt motionärernaeftersträvansvärt att det i konkurrens med deoffentliga högskolorna växer fram privatauniversitet. och högskolor böruppmuntras till att övergå i stiftelseform. Genomatt ha en annan huvudman än staten och kanskeutnyttja andra finansieringsvägar kan privatahögskolor bidra till ökad mångfald, ansermotionärerna. Med tydligt uppsatta statliga krav påkvalitet beträffande grundutbildning och examinablir mångfald i den högre utbildningen inte ett hotutan en möjlighet, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Liksom när motsvarande yrkande behandlades förraåret (bet. 2002/03:UbU5 s. 13) anser utskottet attdet inte finns någon anledning att avsätta medelfrån statsbudgeten för att bilda nya stiftelser förhögskoleverksamhet. Det finns enligt utskottetsuppfattning en betydande mångfald iutbudet av forskning och utbildning i den svenskahögskolan och stort utrymme för lärosätena attsjälva välja hur de vill utveckla verksamheten.Någon omvandling av ytterligare högskolor tillstiftelser behövs inte för detta.Utskottet övergår nu till övriga yrkanden som gällergrunddragen i högskolans utveckling.Moderata samlingspartiet skriver i motion2003/04:Ub290 yrkande 6 om Bolognaprocessen, somsyftar till att öka rörligheten inom förstudenter och lärare. En gemensam europeiskexamensordning är en god idé, så länge den arbetasfram underifrån, bygger på frivillighet och inteinnebär att nationella examina tas bort. De svenskauniversitet och högskolor som så önskar skall enligtModeraterna redan från början kunna delta i systemetför en europeisk examensordning.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub499yrkande 1 att den högre utbildningens värdegrundskall anges i högskoleförordningen. Människans unikaoch lika värde, människolivets okränkbarhet ochindividens frihet är enligt motionärernagrundpelare.I samma motion, yrkande 2, föreslårKristdemokraterna ett tillkännagivande tillregeringen om bildning i högskolan. De anser attsystemet där uppnådda studieresultat inom ämnes- ochprogramstrukturer avgör resurstilldelningenmotverkar den bredare bildningen. De strängareregler som infördes inom studiemedelssystemetmotverkar också att studenter skaffar sig en bredareallmänbildning. Enligt motionärerna måste den högreutbildningen förändras både till innehåll och form.Det handlar om att bredda utbildningars innehåll,att bidra till studenters personliga utveckling, attförstärka kopplingar mellan teori ochpraktik/livserfarenhet och att göra högre utbildningoch forskning tillgänglig för fler.Enligt yrkande 3 i samma motion frånKristdemokraterna kan ett lärosäte inte bedriva egenforskning och ligga vid forskningsfronten i allaämnen. I stället bör lärosätena stimuleras attprofilera sig inom ett begränsat antal områden ochatt för sin utbildning inom andra områden samverkamed andra lärosäten som är profilerade inom dessa.Rådet för högre utbildning bör enligtKristdemokraterna (motion 2003/04:Ub499 yrkande 15)förändras så att rådsmedlemmarna får en starkareförankring i högskolestyrelserna.Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub390yrkande 27 att regeringen skall återkomma medförslag till åtgärder för att trygga den akademiskafriheten. Det finns enligt motionärerna svårigheteratt hävda den enskilda forskarens frihet gentemot enhögskolas styrelse, då makten flyttas från dekollegialt utnämnda fakultetsnämnderna.I samma motion föreslår atthögskolans arbete med samverkan och deltagande isamhällsutvecklingen - den s.k. tredje uppgiften -skall intensifieras och utvecklas (yrkande 7).Partiet önskar också en översyn av hur den tredjeuppgiften sköts av lärosätena (yrkande 26).Utskottet tar i detta sammanhang också upp motion2003/04:Ub419 (s), där motionären pläderar förCampus Telge. Där samverkar medKungl. Tekniska högskolan (KTH) och har utvecklatutbildningar där både humaniora och naturvetenskapingår. Motionären anser det viktigt att dessahögskolor även framöver får möjlighet att verkatillsammans med att vidareutveckla utbudet avutbildningar.U t s k o t t e t föreslår att avslårde nu redovisade motionsyrkandena.Om Bolognaprocessen pågår inomUtbildningsdepartementet ett utredningsarbete somskall avslutas . bör avvaktaresultatet av detta och regeringens beredning avfrågan.Utskottet anser inte att den högre utbildningensvärdegrund bör definieras i högskoleförordningen.Hur högskoleutbildningen skall vara beskaffad föratt kunna bidra till studenternas personligautveckling och ge dem en bredare bildning är någotsom har uppmärksammats ochdiskuterats på många håll inom högskolan.Lärosätena, lärarna och studenterna har ettbetydande utrymme för att själva utvecklautbildningen till form och innehåll, vilket ocksåkontinuerligt sker. Begränsningarna när det gällerhur långa studier som kan finansieras medstudiemedel är motiverade av samhällsekonomiska skäloch av grundprincipen att studielånen skall kunnaåterbetalas. Utskottet är inte berett att omprövadenna princip. När det gäller profilering ochsamverkan, som tas upp både av ochi motion 2003/04:Ub419, konstaterar utskottet attsådant redan praktiseras på många håll. Detta ärenligt utskottets mening värdefullt. Det bör även ifortsättningen vara varje lärosätes eget ansvar attbedöma hur man skall agera i detta avseende. Någottillkännagivande av i frågan är intebehövligt.Rådet för högre utbildning, som ingår iHögskoleverket, består av en ordförande, femledamöter som är lärare inom lika många lärosätenoch tre studentföreträdare. Alla ledamöterna ärutsedda av regeringen, varvid studenternasföreträdare har nominerats av förenadestudentkårer. Utskottet anser högskolan vara välrepresenterad i rådet och ser därför ingen anledningför att göra något uttalande om hur rådetbör vara sammansatt eller hur ledamöterna skallutses.Centerpartiets yrkande om den akademiska frihetenhar behandlats av tidigare,senast i betänkande 2002/03:UbU14 s. 10 f. Utskottetvill påminna om att högskolelagensbestämmelse om forskningens frihet är likaförpliktande för högskolestyrelser som förfakultetsnämnder.Hur lärosätena arbetar med den s.k. tredjeuppgiften har de fått i uppdrag att redovisa förregeringen i sina årsredovisningar ochdärefter . Dessutom har Högskoleverketnyligen beslutat att genomföra en tematiskkvalitetsutvärdering av samverkansuppgiften.Resultatet av denna skall enligt planerna publicerasi . mål med detta äratt stimulera en positiv utveckling av dennakvalitetsaspekt i högskolans verksamhet. Utskottetanser att yrkanden om tredjeuppgiften är tillgodosedda.ResursfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte uttala sig om målet för enresursökning till grundutbildningen.Lärosätena bör inte få möjlighet att ta utavgifter för utbildningen från studenter frånländer utanför EES.Jämför reservationerna 9 (fp) och 10 (m, kd).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub515 yrkande2 ett tillkännagivande av om attresurserna till grundutbildningen successivt skallökas med målet en 20-procentig höjning avresursnivån.U t s k o t t e t anser inte att börgöra något sådant uttalande.Enligt utskottets mening är det nödvändigt attbedöma resursbehoven för utbildningsområdet irelation till övriga resursbehov i samhället och attsätta dem i relation till det samhällsekonomiskautrymmet. Så sker också regelbundet i regeringensbudgetpropositioner och ekonomiska vårpropositioner,som har möjlighet att ta ställning tillnär de lagts fram. Det är inte meningsfullt attställa upp ett mål om en resurshöjning av en bestämdstorlek, utan att detta sätts i relation vare sigtill någon tidsgräns eller till någon förändring avinriktning eller volym i verksamheten.Motionerna 2003/04:Ub313 (m) och 2003/04:So274 (kd)yrkande 2 innehåller förslag om att göra det möjligtför lärosätena att ta ut högskoleavgifter avstudenter från länder utanför EES. Detta skulle gelärosätena en möjlighet att öka sina intäkter ochdärmed få mera resurser att satsa på utbildning ochforskning i stort.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen avslog ett motsvarandeyrkande (bet. 2003/04:UbU1 s. 76). Motioner i sammaärende behandlades även under förra ochavslogs då (bet. 2002/03:UbU5 s. 18 f.). Utskottetvill också nu påminna om att den utredning som år2000 lade fram förslag om att lärosätena skulle fåta ut avgifter från studenter utanför EES ävenkonstaterade att en sådan förändring skulle behövaföranleda ett tillskott av budgetmedel förstipendier, marknadsföringsåtgärder m.m. Regeringentog i propositionen Den öppna högskolan (prop.2001/02:15) avstånd från förslaget om avgiftsuttag.TillträdesfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omändringar i tillträdesreglerna i högskolan,eftersom dessa frågor är under utredning.Jämför reservationerna 11 (m), 12 (fp), 13(kd), 14 (v, mp), 15 (c), 16 (m) och 17 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenFem partier för i sina motioner fram allmännasynpunkter på tillträde till högskolan.Moderata samlingspartiet vill enligt motion2003/04:Ub290 yrkande 1 att det centralaantagningssystemet skall avskaffas. Varje lärosätemåste på egen hand få bestämma hur antagningarnaskall gå till.Folkpartiet framför i motion 2003/04:Ub367 yrkande12 uppfattningen att avlagd studentexamen skall varaen förutsättning för högre studier. I motion2003/04:Ub414 yrkande 4 begär attförkunskapskraven skall återställas för deutbildningar som fått sänkta förkunskapskrav. Enligtmotionen har på uppdrag av regeringensänkt förkunskapskraven i fysik och matematik förutbildningar till läkare, lärare och civilingenjör.Kristdemokraterna anser enligt motion2003/04:Ub499 yrkande 4 att högskolorna skall hastor frihet att utarbeta egna behörighetskrav ochurvalsmetoder utifrån utbildningens karaktär.Högskoleverket bör understödja att lärosätena har enmångfald av antagningssystem, heter det i motionen.Centerpartiet tar i motion 2003/04:Ub390 yrkande 4upp frågan om det är motiverat med en omfattandeadministration för att granska bevisen på sökandesbehörighet. En öppen högskola välkomnar de studentersom anser sig ha rekommenderade förkunskaper, s.k.självprövning, heter det i motionen. Centerpartietanser att man själv kan avgöra om man är kompetentnog för en utbildning. Partiet beklagar att denutredning som pågår om tillträdesreglerna inte harifrågasatt behörighetskraven och utrett effekter avsjälvprövning.Miljöpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub309yrkande 3 att ett nytt antagningssystem för högreutbildning bör utredas närmare. Bedömningen av densökandes lämplighet borde grundas på tidigaregenomgångna utbildningar, samtal, intervjuer,eventuella prov och i vissa fall förberedandekortkurser, anser motionärerna.