bet · GS01FIU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Länsstyrelserna bör i sin nuvarande form avvecklas (yrkande 5).Samtidigt ska vården och omsorgen prioriteras genom att tydliggöra denfördelning av den offentliga budgeten som anger resursmängdentill området hälsa och sjukvård i konkurrens med annan offentlig verksamhet.Motionärerna anser att det enbart är genom en öppen dialog och debattsom prioriteringsbeslut inom vården kan förankras och få legitimitet.Prioriteringsdiskussioner med väl dokumenterat underlag ska därför förasupp på den politiska dagordningen (yrkande 6).I motion Fi235 av () föreslås att regeringen ges iuppdrag att utreda ansvars- och kostnadsfördelningen mellan kommun ochstat i de fall där miljökraven leder till kommunala överinvesteringari förhållande till kommunens eget befolkningsunderlag. Som bakgrundtill sitt förslag beskriver motionären problem i de kommuner som utpekasvara av nationellt riksintresse för turism och friluftsliv. Dettariksintresse innebär för kommunernas del stora begränsningar för detkommunala självstyret och den egna kommunala planeringen samt överinvesteringartill följd av miljömässiga krav.I motion Fi251 av och () förordas attde ekonomiska villkoren för kommuner och landsting reformeras så att deska främja, inte motverka, en utjämning av de oskäliga löneskillnadernamellan kvinnor och män (yrkande 2).Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi271 (yrkande 2) att relationernamellan stat och kommun måste göras betydligt klarare på områden sombidragssystem och kommunernas resurser. Enligt motionärerna är detnödvändigt med en kartläggning och redovisning av statsbidrag inklusivespecialdestinerade bidrag. Effekterna av statsbidragen måste görastydligare, både vad gäller måluppfyllelse och eventuella negativakonsekvenser på såväl kommunernas ekonomi som verksamhet. Analyserna börleda fram till en slutsats gällande en omläggning av systemet medstatsbidrag i syfte att skapa ett tydligare, enklare och mer effektivtsystem. Motionärerna menar att det mesta talar för att statsbidrag börvara generella och kompletteras med tillfälliga stimulansbidrag.I motion Fi275 av () förespråkas att staten i sin generellabidrags/anslagsgivning till kommunsektorn och länsmyndigheter bygger inincitament för samverkan och samarbete. Sådana incitament skulle enligtmotionären påskynda ett nödvändigt rationaliserings- och effektiviseringsarbeteför att öka arbetskraftens rörlighet. De skulle också underlätta samarbeteöver myndighetsgränser inom äldrevården samt vården av psykiskt ochfysiskt funktionshindrade.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet konstaterar i sitt yttrande 2003/04:UbU2y medanledning av den aktuella kommunskrivelsen att motionsyrkanden rörandenationell skolpeng har avstyrkts av utskottet och avslagits av riksdagenvid ett flertal tillfällen under såväl föregående mandatperiod som underföregående (senast i bet. 2003/04:UbU6 s. 14). Utbildningsutskottethar samma uppfattning i frågan . En nationell skolpeng ger inte degrundläggande förutsättningarna för att kraven på en likvärdig skola avhög kvalitet för alla elever ska kunna uppfyllas. Resurser till skolansverksamhet ska enligt utbildningsutskottet fördelas med utgångspunkt ide behov som enskilda elever, olika grupper av elever och skolor faktiskthar. Att schablonmässigt fördela skolpengen är inte tillräckligt förden flexibilitet som är nödvändig för att skolan ska kunna bli likvärdig.Enligt utbildningsutskottets mening föreligger det enomfattande valfrihet inom skolväsendet. Vid val till skakommunen vid fördelning av elever på olika skolor, så långt möjligt,beakta föräldrarnas önskemål om skola. Detta gäller under förutsättningatt inte andra elevers berättigade krav på placering i en skola närahemmet åsidosätts eller betydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för kommunen. En kommun ska i sin grundskola även taemot en elev vars grundskoleutbildning kommunen inte är skyldig attsvara för, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola. Som alternativtill den kommunala skolan har föräldrarna även möjlighet att välja enfristående skola.Vidare påpekar utbildningsutskottet att för gymnasieskolor gäller attdet inte finns någon inskränkning i rätten att välja en fristående skola.Om en elev tas emot vid en fristående skola är hemkommunen alltidskyldig att lämna bidrag om förklarat skolan bidragsberättigad.En hemkommun är dock inte skyldig att betala interkommunal ersättningför en elev som vill genomgå en gymnasieutbildning i en annan kommunsskola, om hemkommunen kan erbjuda samma program eller nationelltfastställda inriktning och eleven inte på grund av sina personligaförhållanden har särskilda skäl att få gå i den andra kommunen.Utbildningsutskottet hänvisar också till sitt betänkande 2003/04:UbU13.Där behandlas regeringens proposition Kunskap och kvalitet - elva stegför utveckling av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140) inklusive förslagentill utvidgade möjligheter för elever att söka gymnasieutbildning utanförhemkommunen. Dessutom erinrar utbildningsutskottet att Skollagskommitténsbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) innehållerförslag till en utvidgning av kommunernas skyldighet att lämna bidragtill enskilda skolor. förslag är underberedning.Med hänvisning till det ovanstående anser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka motion 2003/04:Fi33 (m) yrkandena 11 och 12.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan konstatera att merparten av de i motionerna väcktafrågorna om förutsättningar för verksamhet omfattas av denpågående översynen av strukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganisationen. Översynen genomförs av en parlamentarisk kommittéunder namnet Ansvarskommittén.Den 23 juni 2004 beslutade regeringen om den fortsatta inriktningen påAnsvarskommitténs arbete (dir. 2004:93) i enlighet med kommitténs förslag(bet. Kommittén ska i den andra etappen av sitt uppdraganalysera och bedöma om struktur och uppgiftsfördelning inom staten ochmellan staten, landstingen och kommunerna behöver förändras. Syftet ärdels att förbättra samhällsorganisationens möjligheter att hanteraframtidens välfärdsåtaganden och bidra till ökad tillväxt inom ramen förhållbar utveckling, dels att förbättra medborgarnas möjligheter tillinflytande, insyn och ansvarsutkrävande genom att skapa en tydligaresamhällsorganisation.Inom det samlade kommunala uppdraget ska kommittén analysera och lämnaförslag på vilka uppgifter som den kommunala nivån bör ansvara för.Dessutom ska kommittén pröva alternativa sätt att strukturera och fördelade offentliga uppgifterna mellan staten och den kommunala nivån samtredovisa konsekvenser, inklusive finansiella sådana, av de olikaalternativen. Kommittén ska särskilt analysera och bedömaom det samlade kommunala uppdraget ska vara fördelat på en eller tvådirektvalda nivåer,om samverkan, också mellan kommuner och landsting, kan varaett effektivt och lämpligt alternativ och komplement till förändringarav struktur och uppgiftsfördelning,om det kan finnas behov av en differentiering av uppgifter och strukturmellan olika kommuner och landsting.Utifrån de samlade analyserna och bedömningarna av det kommunala uppdragetska kommittén föreslå en övergripande samhällsorganisation samt principerför relationen mellan staten och den kommunala nivån. I det uppdragetingår även att principiellt analysera vad det kommunala ansvaret innebäri relation till såväl medborgare som staten. I det sammanhanget skakommittén genomgående anlägga ett jämställdhets- och integrationsperspektiv.Vidare ska analysera och bedöma hur strukturen ochuppgiftsfördelningen mellan stat, landsting och kommuner påverkarförutsättningarna att styra hälso- och sjukvården. Kommittén ska också,om den finner det motiverat, föreslå förändringar av nuvarande strukturoch uppgiftsfördelning för att förbättra styrningen och därigenom skapabästa möjliga förutsättningar för att utveckla vårdens kvalitet,tillgänglighet och effektivitet. Kommittén ska särskilt beakta behovet avatt underlätta samspelet mellan de olika nivåerna i samhällsorganisationensamt med näraliggande välfärdssystem, såsom äldreomsorgen. En utgångspunktför kommitténs analyser och förslag ska vara att hälso- och sjukvårdssystemetska vara heltäckande och vården ges efter behov.Inom regional utveckling och den regionala samhällsorganisationen skakommittén analysera och lämna förslag på hur ansvaret för uppgifter medanknytning till regional utveckling, inklusive regionalt samarbete övernationsgränser, ska fördelas mellan staten och den kommunala nivån.Kommittén ska också överväga om den regionala nivån kan se olika ut iskilda delar av landet när det gäller fördelningen av ansvar för uppgiftermed anknytning till regional utveckling.Därutöver ingår i kommitténs uppdrag att analysera och lämna förslag påhur en förbättrad styrning och samordning av den statliga verksamhetenska åstadkommas. Kommittén ska kartlägga hur de statliga regionalauppgifterna är fördelade på länsstyrelser och andra regionala organ ochmed utgångspunkt i denna kartläggning lämna förslag på hur den statligaverksamheten på regional nivå ska utformas. Kommittén ska särskiltuppmärksamma behovet av ett samlat och kraftfullt agerande från statenssida. roll och förutsättningar som samordnare av denstatliga verksamheten på regional nivå ska därvid analyseras.Mot bakgrund av den ökade användningen av rättighetslagstiftningen skakommittén övergripande analysera för- och nackdelar med den lagstiftningsom ålägger kommuner och landsting att tillhandahålla individuellaekonomiska och sociala rättigheter.I kommittédirektivet uppmärksammas även statens styrning av de kommunalaverksamheterna och dess roll för att garantera hög kvalitet, effektivtresursutnyttjande, nationell likvärdighet och nationella mål. Kommitténska analysera regeringens och statliga myndigheters kontrollverksamhetoch, om den finner det motiverat, lämna principiella förslag på hurdenna verksamhet ska organiseras för att åstadkomma en effektiv ochsamtidigt demokratiskt väl förankrad kontroll av den offentligtfinansierade verksamheten. I denna del av uppdraget ska kommittén övergripandeanalysera och regeringens styrning av de kommunala verksamheternamed hjälp av generella respektive specialdestinerade statsbidrag. Enutgångspunkt för kommitténs uppdrag är att styrning med hjälp av generellastatsbidrag utgör en huvudprincip, men att det kan finnas situationernär specialdestinerade statsbidrag är att föredra.Kommittén ska redovisa resultaten av sitt arbete senast den 28 februari2007. anser att utredningens resultat inte bör föregripasgenom några uttalanden från sida.Vidare noterar finansutskottet att yrkanden om att införa en nationellskolpeng upprepade gånger har avslagits av , såväl som under det föregående riksdagsåret. Finansutskottetser i likhet med utbildningsutskottet ingen anledning att nu göra enannan bedömning i frågan. Beträffande möjligheterna för medborgarna attvälja skola anser finansutskottet i likhet med utbildningsutskottet attdet finns betydande valmöjligheter, såväl inom förskolanoch som inom gymnasieskolan.Finansutskottet vill också erinra om att frågan om vårdens ägarformeroch sjukvårdsmodeller har behandlats av socialutskottet(senast i betänkande 2002/03:SoU3). påpekar att det isamband med behandlingen av den nationella handlingsplanen för hälso-och sjukvården uttalats att det är angeläget att olika driftsformer iden öppna vården och omsorgen stimuleras genom att fler privata,kooperativa och ideella entreprenörer ges möjlighet att sluta avtal medsjukvårdshuvudmännen. noterar också att regeringen iproposition 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m. uttalat att kundvalssystem inom äldreomsorg, sjukvård, barnomsorg m.m. bör utredas i särskild ordning. Även utredningen ägarformer- vinst och demokrati har i sitt slutbetänkande Vårda vården - samverkan,mångfald och rättvisa (SOU 2003:23) uttalat att förutsättningarna förvårdgivaravtal, eller s.k. kundvalssystem, bör utredas i särskild ordning.Enligt uppgift som finansutskottet inhämtat från haren arbetsgrupp arbetat vidare med vissa frågor angående vårdens ägarformermed anledning av vårdutredningens förslag. En proposition - Driftformerinom vården - ska överlämnas till under innevarande riksmöte.Mot denna bakgrund anser utskottet att något tillkännagivande angåendevårdens ägarformer och sjukvårdsmodeller inte är motiverat.Finansutskottet vill därutöver framhålla att samverkan tordevara ett samhällsekonomiskt effektivt sätt att hantera de framtidautmaningar som kommuner och landsting står inför. I detta sammanhangvill utskottet erinra om att regeringen avsattetotalt till särskilda projekt för att främja samverkanmellan kommuner och landsting. Det är också enligt utskottets bedömningrimligt att även stimulera fördjupadeoch breda samarbetsprojekt som ett led i den pågående översynen avsamhällsorganisationens struktur. Utskottet ser därför positivt på attregeringen, i enlighet med information från , avseratt återkomma till frågan om fortsatt stöd till samverkans- ochsamarbetsprojekt ekonomiska vårproposition.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motionerna2003/04:Fi33 (m) yrkandena 4, 6, 7 och 11-14, 2003/04:Fi34 (fp) yrkandena2, 3 och 5, 2003/04:Fi35 (c) yrkandena 1 och 4-6, Fi235 (c), Fi251 (fp)yrkande 2, Fi271 (fp) yrkande 2 samt Fi275 (s).Finansieringsprincipen och det kommunala självstyretUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om att institutionaliserafinansieringsprincipen och stärka det kommunala självstyret med hänvisningtill det omfattande utredningsarbete som pågår inomAnsvarskommittén.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion 2003/04:Fi33 (yrkande 1) attden ökade statliga styrningen på det kommunala området medför attalltfler människor i samhället upplever att de inte har tillräckligamöjligheter att påverka det politiska beslutsfattandet. Målet måste istället vara att individen och familjen får mer makt och genom ökadvalfrihet kan bestämma mer över sin vardag. För att besluten ska fåstörsta möjliga legitimitet bör medborgarna uppleva att de kan delta ide politiska skeendena som leder fram till beslut. En utveckling därallt färre känner engagemang i det demokratiska arbetet kan enligtmotionärerna brytas om den kommunala självstyrelsen stärks. Därförföreslår motionärerna att den kommunala självstyrelsen förstärks i grundlagen.Folkpartiet liberalerna anser i motion 2003/04:Fi34 att finansieringsprincipen- så som den tillämpas - inte fungerar på ett tillfredsställandesätt. Motionärerna hänvisar till arbete där man noteraratt det finns en utbredd diskussion om principen att ansvaret ochresurserna ska följas fullt ut. I väntan på slutligabetänkande och beslut med anledning härav förordar motionärerna attfinansieringsprincipens tillämpning ses över i ett kortare perspektiv.Man föreslår därför att regeringen efter överläggningar med återkommer med förslag om ändringar så attfinansieringsprincipens syften bättre uppfylls (yrkande 4). Detta ärenligt motionärernas uppfattning av stor betydelse för kommunernas ochlandstingens ekonomi under de kommande åren.Centerpartiet framhåller i motion 2003/04:Fi35 att krav på reformer sominte fullt ut finansieras, vid sidan om statliga riktade bidrag ochgenerella bidrag som utformas efter ett nominellt bidragssystem, orsakaren smygande urholkning av den kommunala ekonomin. Motionärerna anseratt de reformer som beslutats i fortsättningen måste finansierasfullt ut. Dessutom ska ersättningen till kommuner för beslut om verksamhetfattade av regering och riksdag indexregleras för att följa den verkligakostnadsutvecklingen (yrkande 2).Kristdemokraterna framför i motion 2003/04:Fi36 att de senaste årensreformer inom det kommunala ansvarsområdet har fattats utan anvisadfinansiering eller genom otillräcklig finansiering. Kommuner och landstinghar enligt motionärerna inte fått full kompensation via statsbidrag föratt täcka kostnader för de nya uppgifterna. Inte heller har alla förslagsom indirekt påverkat den kommunala ekonomin reglerats enligtfinansieringsprincipen. Mot denna bakgrund anser motionärerna attfinansieringsprincipen behöver lagfästas och ges ett mer preciserat innehåll(yrkande 2). Motsvarande förslag presenteras i motionFi258 (yrkande 2 i denna del).Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi271 att problem med finansieringenav de kommunala verksamheterna kan lösas först efter det att man analyserateffekterna av statens styrning av kommunerna genom dagens bidragssystem.Motionärerna förordar att relationerna mellan stat och kommuner måstegöras betydligt klarare på sådana områden som bl.a. bidragssystem ochkommunernas resurser. Samspelet mellan det kommunala självstyret ochbehovet av att förverkliga nationell politik på lokal nivå måste görastydligare. Detta kan enligt motionärerna uppnås bl.a. genom att mansammanställer konsekvensanalyser av hur landsting och kommuner påverkasav beslut som tas i riksdag och regering. Dessutom måste efterlevandenav finansieringsprincipen belysas så att kompensationer sker på rättnivå och i enlighet med regler som är kända och accepterade av såvälstat som landsting och kommuner. För detta behövs en omfattande genomgångav redan utförda utvärderingar samt kompletterande uppföljningar. I ochmed detta kan effekterna av statliga beslut för kommunerna klargörasoch utgöra underlag för riksdagsbeslut (yrkande 1).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet tar i sitt yttrande 2003/04:UbU2y med anledning avden aktuella kommunskrivelsen även upp frågan om specialdestineradestatsbidrag på utbildningsområdet. erinrar om attriksdagen behandlade motionsyrkanden om specialdestinerade statsbidragunder /03 (bet. 2002/03:UbU3 och yttr. 2002/03:UbU2y).Utbildningsutskottet framhöll då att huvudregeln självfallet ska varaatt ansvaret för verksamheterna är decentraliserat till kommunerna ochatt statens stöd i huvudsak utgår genom det allmänna bidraget tillkommunerna. Genom specialdestinerade bidrag kan dock ges en möjlighetatt tillfälligt stödja kommuner med angelägna insatser som man annarsskulle haft svårt att klara. Balansen mellan det allmänna bidraget ochde specialdestinerade bidragen måste dock upprätthållas. De specialdestineradebidragen får inte heller användas så att det kommunala självstyret kanifrågasättas. angav vidare att det utgick från attregeringen i den fortsatta användningen av specialdestinerade bidragtar intryck av de erfarenheter som vunnits på olika områden när detgäller planering och användning av specialdestinerade bidrag.Utbildningsutskottet har inte ändrat uppfattning i frågan.Med hänvisning till det ovanstående anser utbildningsutskottet attfinansutskottet bör avstyrka motionerna 2003/04:Fi34 (m) yrkande 4,2003/04:Fi35 (c) yrkande 2 och 2003/04:Fi36 (kd) yrkande 2.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill erinra om att motsvarande motionsförslag omförstärkning av den kommunala självstyrelsen senast har avstyrkts avkonstitutionsutskottet i samband med behandlingen av olika författningsfrågor.9Betänkande 2003/04:KU9, rskr. 2003/04:148. Konstitutionsutskottethänvisar till det pågående utredningsarbetet inom medatt se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen.I likhet med kan finansutskottet konstatera attAnsvarskommittén i förslaget för sitt kommande utredningsarbete (SOU2003:123) aktualiserar en väsentlig del av de frågor om den kommunalasjälvstyrelsen och specialdestinerade statsbidrag som behandlas i de nuaktuella motionerna. noterar att regeringen den 23 juni2004 beslutade om den fortsatta inriktningen på arbete(dir. 2004:93). Såsom utskottet också framhållit i det föregåendeavsnittet ska kommittén i den andra etappen av sitt uppdrag analysera ochbedöma om struktur och uppgiftsfördelning inom staten och mellan staten,landstingen och kommunerna behöver förändras. Syftet är dels attförbättra samhällsorganisationens möjligheter att hantera framtidensvälfärdsåtaganden och bidra till ökad tillväxt inom ramen för hållbarutveckling, dels att förbättra medborgarnas möjligheter till inflytande,insyn och ansvarsutkrävande genom att skapa en tydligare samhällsorganisation.Kommittén ska särskilt lämna förslag på vilka uppgifter som den kommunalanivån bör ansvara för. Utifrån en samlad analys ska kommittén föreslåen övergripande samhällsorganisation samt principer för relationen mellanstaten och den kommunala nivån.Kommittén ska vidare se över och analysera vissa centrala delar av denstatliga styrningen av samhällsorganisationen. Detta berör både relationenmellan regeringen och de statliga myndigheterna och mellan staten ochden kommunala nivån. I denna del av uppdraget ska kommittén övergripandeanalysera och regeringens styrning av de kommunala verksamheternamed hjälp av generella respektive specialdestinerade statsbidrag. Enutgångspunkt för kommitténs uppdrag är att styrning med hjälp av generellastatsbidrag utgör en huvudprincip, men att det kan finnas situationernär specialdestinerade statsbidrag är att föredra. Kommittén bör klargöranär respektive bidrag är mest lämpat att använda. ska kommitténgöra en övergripande analys av finansieringsprincipens tillämpning ienlighet med de av fastställda riktlinjerna och, om den anserdet motiverat, lämna förslag på hur tillämpningen av denna princip skullekunna tydliggöras.Ansvarskommittén ska redovisa resultaten av sitt arbete senast den 28februari 2007. I kommitténs utredningsresultat kan ingå övervägandenrörande huruvida lagstiftningsåtgärder behövs och på vilken nivå. I denutsträckning arbete kan komma att förutsätta ändringari regeringsformen eller i andra författningar av konstitutionell naturska dessa emellertid hanteras inom ramen för författningsutredningensarbete. initierades i och medatt regeringen tillkallade en parlamentariskt sammansatt kommitté meduppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96).I enlighet med kommittédirektivet kan författningsutredningens uppdragkompletteras genom tilläggsdirektiv beroende på resultaten avAnsvarskommitténs arbete.Med hänvisning till det omfattande utredningsarbete som för närvarandepågår inom finner finansutskottet inte anledning attgöra något uttalande i frågan om finansieringsprincipen och kommunaltsjälvstyre. vill utskottet erinra om att en informell gruppbestående av tjänstemän från , fortsätter sitt arbete med att förbättrakunskapen om finansieringsprincipen och dess innebörd.Med det anförda avstyrker finansutskottet motionerna 2003/04:Fi33 (m)yrkande 1, 2003/04:Fi34 (fp) yrkande 4, 2003/04:Fi35 (c) yrkande 2,2003/04:Fi36 (kd) yrkande 2, Fi258 (kd) yrkande 2 i denna del samt Fi271(fp) yrkande 1.UtjämningssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag beträffande utjämningssystemetmed hänvisning till tidigare behandling under innevarande , isamband med regeringens förslag till ändringar i det kommunalautjämningssystemet.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp) och 7 (kd) samt särskilt yttrande5 (c).MotionernaI motion Fi209 av och () framhålls attdet nuvarande inkomstutjämningssystemet med mellankommunal utjämningsavgiftär ett exempel på statens övergrepp mot det kommunala självstyret(yrkande 1). Detta eftersom det strider mot regeringsformens bestämmelseatt kommunerna har rätt att ta ut den skatt som fordras för de åtagandensom kommunens folkvalda beslutar om. Därmed bryter den nuvarandeutformningen av utjämningssystemet mot grundlagen och måste därför avskaffas(yrkande 2). Motionärerna anser vidare att ingen kommun ska tvingashöja skatten för att finansiera andra kommuners åtaganden.