bet · GS01UFöU2 · 2004-11-25 00:00:00 — SammanfattningSveriges säkerhetspolitik syftar till att bevara fred och självständighetför vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde,samt stärka internationell fred och säkerhet. Denna säkerhetspolitiska linje, med möjlighet till neutralitetvid konflikter i vårt närområde, har tjänat oss väl.För framtiden är det tydligare än någonsin att säkerhet är mer änavsaknad av militära konflikter. Hot mot freden och vår säkerhet kan bästavvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. På det globalaplanet är det främsta uttrycket för detta vårt stöd till FN. Genom vårtmedlemskap i deltar vi i en solidarisk gemenskap vars främsta syfteär att förhindra krig på den europeiska kontinenten.Arbetet för en alleuropeisk fredsordning, där samverkar medsamtliga organisationer och länder som delar våra värderingar ochintressen, utgör en av hörnstenarna i svensk politik. Vårt medlemskap iEU är det främsta instrumentet för detta jämte vårt engagemang i ,deltagande i () och Partnerskapför fred (PFF) samt vårt omfattande bilaterala och multilaterala engagemang.Sverige och alla andra medlemsländer verkar för att förstärka ochutveckla sin politiska solidaritet, även inom EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik. Utskottet välkomnar att EU som en del av dettaarbete bygger upp en sammanhållen civil och militär krishanteringsförmåga,som ett komplement till diplomatiska, ekonomiska och biståndspolitiskaverktyg.Ingen stat kan på egen hand bekämpa terrorismen. Ett nära samarbetemellan stater och internationella organisationer är en nödvändigförutsättning för att garantera såväl staters som individers säkerhet.Utskottet delar regeringens uppfattning att FN, genom sin unika legitimitetoch nära nog universella medlemskrets, står i centrum för kampen motterrorismen. En samsyn råder om att alla de instrument som det öppnasamhället disponerar skall kunna användas i denna kamp, och inom ramenför EU har ingått viktiga överenskommelser om harmonisering avlagstiftning för att underlätta europeiskt samarbete mot terrorism.Det strategiska partnerskapet mellan EU och Nato inom krishantering -främst manifesterat genom plus-överenskommelsen och Pragöverenskommelsen(Capability Commitment, PCC) - har medfört att relationen mellanEU och Nato har stärkts. Utskottet delar regeringens bedömning attSveriges relationer till Nato kommer att ha en nära koppling till EU:srelationer med alliansen.Utöver detta behandlar utskottet frågor rörande spridningen avmassförstörelsevapen, hiv/aids som säkerhetspolitiskt hot, genderperspektivetkopplat till FN-resolution , , närområde, ochKina.Till betänkandet är fogat 9 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Säkerhetspolitiska utgångspunkterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U203, 2002/03:U234 yrkande 5,2002/03:U280 yrkandena 12 och 21, 2002/03:Fö260 yrkande 1, 2003/04:U208yrkande 6, 2003/04:U329 yrkande 3, 2004/05:U222 yrkande 6, 2004/05:U242yrkande 16 och 2004/05:U314 yrkandena 1 och 5.Reservation 1 (v) - motiveringen2. ()avslår motionerna 1999/00:U402, 2002/03:U280 yrkande 1,2002/03:U296 yrkande 5, 2002/03:U311 yrkande 13, 2002/03:U313 yrkande 17,2002/03:U322 yrkande 18, 2002/03:U328 yrkande 22, 2002/03:Fö261 yrkande5, 2003/04:U17 yrkande 10, 2003/04:U203 yrkandena 1, 4, 6-9 och 11,2003/04:U274 yrkande 2, 2003/04:U278 yrkande 2, 2003/04:U335 yrkandena11 och 13, 2003/04:U352 yrkande 4, 2004/05:U219 yrkande 17, 2004/05:U221yrkandena 1, 3-5 och 7, 2004/05:U225 yrkande 7, 2004/05:U242 yrkande 14,2004/05:U267 yrkande 6, 2004/05:U268 yrkande 23, 2004/05:U283 yrkande13, 2004/05:U304 yrkande 10, 2004/05:U314 yrkandena 9 och 10 samt2004/05:Fö8 yrkande 11.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. avslår motionerna 2002/03:U323 yrkande 23, 2003/04:U256yrkande 5, 2003/04:U294, 2004/05:U216 yrkande 6, 2004/05:U219 yrkande 14,2004/05:U226 yrkande 29, 2004/05:U275 yrkande 1, 2004/05:U314 yrkande3, 2004/05:Fö8 yrkande 4 och 2004/05:Fö28 yrkandena 5 och 6.Reservation 3 (m, fp, kd, c)Reservation 4 (v)4. Organisationen för samarbete och säkerhet i ()avslår motionerna 2002/03:U323 yrkande 26 och 2004/05:U242yrkande 8.5. Europeiska unionen (EU)avslår motionerna 2002/03:U278, 2003/04:U256 yrkande 1,2004/05:K431 yrkandena 8 och 10, 2004/05:U216 yrkande 5, 2004/05:U222yrkandena 1-4, 2004/05:U223 yrkandena 1, 3 och 4, 2004/05:U242 yrkandena2 och 15, 2004/05:U287 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U314 yrkandena 6 och8, 2004/05:Fö8 yrkandena 1, 12 och 14 samt 2004/05:Fö28 yrkandena 2-4.Reservation 5 (v)6. NatoRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U234 yrkande 1, 2002/03:U323 yrkande19, 2003/04:U256 yrkande 6, 2003/04:U329 yrkande 2, 2004/05:K431 yrkande9, 2004/05:U216 yrkandena 2, 3 och 7, 2004/05:U222 yrkandena 5 och 7,2004/05:U242 yrkande 3, 2004/05:Fö8 yrkande 15 och 2004/05:Fö28 yrkande7.Reservation 6 (fp)Reservation 7 (v)7. Den transatlantiska länkenRiksdagen avslår motion 2004/05:U219 yrkande 16.Reservation 8 (v) - motiveringen8. Den vidgade hotkatalogenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U280 yrkande 6, 2002/03:U322 yrkande15, 2002/03:U327 yrkandena 1 och 2, 2002/03:Fö240 yrkande 2, 2002/03:Fö241yrkandena 3 och 5, 2003/04:U251 yrkande 7, 2003/04:U258 yrkandena 2 och3, 2004/05:U219 yrkande 1, 2004/05:U242 yrkande 5, 2004/05:U260 yrkandena3-5, 2004/05:U275 yrkande 4, 2004/05:U331 yrkande 25 och 2004/05:Fö28yrkande 1.9. USARiksdagen avslår motion 2004/05:U260 yrkande 11.10. närområdeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U323 yrkande 27 och 2003/04:U256yrkande 7.11. RysslandRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U212 yrkande 16, 2002/03:U234yrkande 4, 2004/05:U216 yrkande 1 och 2004/05:U242 yrkande 9.12. KinaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U205 yrkande 2, 2004/05:U205yrkandena 1-4 och 2004/05:U239 yrkande 7.Reservation 9 (fp, kd, c)den 25 november 2004På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), EskilErlandsson (c), (s), i (m), OlaRask (s), (), (), (),(), (), (), EwaBjörling (m), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar lägger regeringen framförslag till ställningstagande vad gäller säkerhets- ochförsvarspolitikens inriktning för nästa försvarsbeslutsperiod 2005-2007.Regeringens överväganden i den till överlämnade propositionenredovisas med utgångspunkt bl.a. i Försvarsberedningens säkerhets- ochförsvarspolitiska rapporter , Säkrare grannskap - osäker värld(Ds 2003:8) och Vårt militära försvar - vilja och vägval (Ds 2003:34)samt en försvarspolitisk rapport , Försvar för en ny tid (Ds2004:30).Propositionen har i sin helhet remitterats till förvarsutskottet.Utrikes- och försvarsutskotten har därefter beslutat - med stöd av 4 kap.8 § i riksdagsordningen - att bereda propositionens delar vad gällersäkerhetspolitikens mål m.m. jämte tillhörande motioner i ett sammansattutrikes- och försvarsutskott (UFöU). har till detsammansatta utskottet överlämnat propositionens kapitel 4 (Politikensinriktning), kapitel 5 (Säkerhetspolitiska konsekvenser) samt ett antalmotionsyrkanden med anledning av propositionen. På motsvarade sätt harutrikesutskottet överlämnat ett antal motionsyrkanden från allmännamotionstiderna för samt ett yrkande från denallmänna motionstiden . En förteckning över vilka förslag sombereds av det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet återfinns ibilaga 1 till betänkandet.I ärendets beredning har föredragning skett av försvarsminister . Det sammansatta utskottet har även erhållit en föredragningav den militära underrättelsetjänsten (MUST).BakgrundNu gällande försvarsbeslut omfattar åren 2001-2004.UtskottetSäkerhetspolitiska utgångspunkterPropositionenSveriges säkerhetspolitik syftar till att bevara fred och självständighetför vårt land, bidra till stabilitet och säkerhet i vårt närområde samtstärka internationell fred och säkerhet. är militärt alliansfritt.Denna säkerhetspolitiska linje, med möjlighet till neutralitet vidkonflikter i vårt närområde, har tjänat oss väl.För framtiden är det tydligare än någonsin att säkerhet är mer änavsaknad av militära konflikter. Hot mot freden och vår säkerhet kan bästavvärjas i gemenskap och samverkan med andra länder. På det globalaplanet är det främsta uttrycket för detta vårt stöd till Förenta nationerna.Genom vårt medlemskap i unionen deltar vi i en solidariskgemenskap vars främsta syfte är att förhindra krig på den europeiskakontinenten. En betryggande försvarsförmåga är en central del av svensksäkerhetspolitik. verkar aktivt för att främja nedrustning ochicke-spridning av massförstörelsevapen.Ett enskilt militärt väpnat angrepp i alla dess former från en annanstat direkt mot är osannolikt (minst entioårsperiod). Incidenter kopplade till territoriell integritet kandock inte uteslutas, inte heller att ett militärt hot mot frihetoch självständighet skulle kunna uppstå i framtiden.Behovet av konfliktförebyggande åtgärder och krishantering kommersannolikt att öka. förmåga att delta i fredsfrämjande insatseröver hela skalan från förebyggande åtgärder till fredsframtvingandeinsatser bör öka både kvalitativt och kvantitativt.Sverige bör substantiellt kunna bidra till EU:s förmåga att ställasnabbinsatsresurser till förfogande vid krishanteringsinsatser. Särskilduppmärksamhet bör även ges till möjligheten att verka i andrakonfliktförebyggande insatser och krishanteringsinsatser globalt, inklusivei , och . Effektivt multilateralt samarbete ärcentralt för den svenska säkerhetspolitiken.Deltagandet i såväl internationella insatser som internationellövningsverksamhet är betydelsefullt för utvecklingen av vår operativa förmåga.En utvecklad internationell övningsverksamhet, också på svensktterritorium, är väl förenlig med den svenska säkerhetspolitiska linjen ochgagnar svenska intressen.MotionernaÖvergripande strategiI den enskilda motionen 2002/03:U203 (m) anförs att regeringen börtillsätta en utredning med mandat att granska säkerhetspolitiskaagerande . Denna utredning bör, menar motionären,bedriva sitt arbete enligt samma premisser som har gällt för denutredning som granskade neutralitetspolitiken . I denenskilda motionen 2003/04:U208 (m) yrkande 6 samt den enskilda motionen2004/05:U222 (m) yrkande 6 anförs att aldrig var neutralt i denmening som den officiella bilden gav intryck av. Neutralitetspolitikenvar i själva verket högst realpolitisk och fick först moralisk överbyggnad.I kommittémotion 2002/03:Fö260 (m) yrkande 1 menar att detsäkerhetspolitiska läget i vårt närområde utvecklas i positiv riktning.Sverige behöver en framåtblickande säkerhets- och försvarspolitik därgrundläggande nationella intressen tillvaratas. Försvarspolitiken skall,anför motionärerna vidare, grundas på en doktrin som främjar den svenskabefolkningens trygghet både på kort och på lång sikt.I partimotion 2004/05:U242 (m) yrkande 16 anser motionärerna attFörsvarsmakten måste inriktas mot internationell förmåga, med snabbinsatskapacitet och möjlighet att agera långt utanför både ochEU:s gränser. Denna utveckling ligger, enligt motionärerna, i linje medden förändring som skett i världen, med alltmer öppna gränser och enförändrad hotbild, där inte länder utan samhällen hotas.Motionärerna bakom kommittémotion 2004/05:U314 (kd) yrkande 1 menar attsvensk säkerhetspolitik skall byggas på en grund av kollektiv samverkanmed våra grannländer, FN, EU och Nato, för att säkra fred, stabilitetoch säkerhet. I samma motion (yrkande 5) anförs att svensk säkerhetspolitikskall utformas i ett brett perspektiv som omfattar diplomati, ekonomisktbistånd, räddningsinsatser och militärt stöd.I kommittémotion 2002/03:U280 (kd) yrkande 12 menar den internationella säkerhetspolitiken alltmer bygger på solidariskoch avtalsbunden samverkan med andra stater och att aktivt skalldelta i sådan samverkan. I samma motion anförs (yrkande 21) attsäkerhetspolitiska förändringar, nya hot och konflikttyper illustrerarbehovet av konfliktlösning i stor skala och ökat säkerhetspolitisktsamarbete.Folkpartiet anför i kommittémotion 2002/03:U234 (fp) yrkande 5 samt ikommittémotion 2003/04:U329 (fp) yrkande 3 att en ny säkerhetspolitiskdoktrin bör utgå från att aktivt skall bidra till att skapa enalleuropeisk fredsordning och att länders säkerhet bäst uppnås igemenskap med andra.Utskottets övervägandenUtskottet noterar inledningsvis att det slut väsentligenhar sänkt spänningen i det euro-atlantiska området. Den påtvingadeuppdelningen av har upphört och länderna i Central- och Östeuropahar återfått sin frihet. Utskottet delar regeringens bedömning attSveriges säkerhetspolitiska vägval som militärt alliansfri stat har tjänatoss väl.Dessa framsteg till trots framstår den säkerhetspolitiska utvecklingenunder senare år som inte helt oproblematisk. Dagens säkerhetspolitiskakrav är emellertid annorlunda än gårdagens. har i världennästan 4 miljoner människor dött i krig medan över 18 miljoner hartvingats fly, och risken för konflikter består. Nya hot har tillkommitoch den forna terrorbalansen har ersatts med en situation så komplexatt inget enskilt land ensamt kan hantera situationen. Tidigaresäkerhetspolitiska lösningar har förlorat betydelse och ersatts med krav påett utökat samarbete för att hantera framtida kriser inom hela konfliktskalan.Detta kräver bl.a. militär förmåga att hantera kriser tillsammans medandra länder, men det kräver också en vidgad uppsättning av åtgärderoch instrument av annan natur.Utskottet vill understryka att internationell samverkan och integrationär säkerhetsfrämjande i sig. De garantier för demokrati, rättssäkerhet,mänskliga rättigheter och respekt för skydd av minoriteter som följergenom medlemskap i internationella institutioner och organisationersåsom FN, EU, och lämnar viktiga bidrag, anser utskottet,till långsiktig säkerhet och stabilitet såväl regionalt som globalt.Utvidgningen av EU och Nato till att omfatta stater som tidigare ingicki den sovjetiska maktsfären har haft en mycket gynnsam säkerhetspolitiskeffekt.Utskottet kan konstatera att , inte minst inom FN, är en aktivoch solidarisk partner i det internationella samarbetet. deltari arbetet med att utveckla EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik,har ett aktivt partnerskap med Nato, verkar aktivt inom ramarna förOSSE och i viktiga samarbetsforum i samt bidrar medmilitära resurser vid ett flertal pågående FN-, EU- och Natoleddaoperationer bl.a. i , , Kosovo och, , i Bosnienoch . Den svenska säkerhetspolitiken har till sitt förfogandeett flertal instrument som innefattar diplomati, ekonomiskt bistånd,räddningsinsatser, humanitärt och militärt stöd.Utskottet delar regeringens bedömning vad avser det ökade behovet avkonfliktförebyggande åtgärder och krishantering och att förmågatill deltagande i fredsfrämjande insatser från förebyggande åtgärdertill fredsframtvingande insatser, bör öka både kvalitativt och kvantitativt.Vad avser förslaget rörande en utredning med mandat att granska Sverigessäkerhetspolitiska agerande noterar utskottet attfrågan redan har utretts och att även den omfattande akademiska forskningenpå området sammantaget ger en klargörande bild av det svenskasäkerhetspolitiska agerandet under denna period.Utskottet delar sammanfattningsvis regeringens bedömning av Sverigessäkerhetspolitiska läge och försvarspolitiska inriktning. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motionerna 2002/03:U203 (m), 2002/03:U234(fp) yrkande 5, 2002/03:U280 (kd) yrkandena 12 och 21, 2003/04:U208 (m)yrkande 6, 2003/04:U329 (fp) yrkande 3, 2004/05:U222 (m) yrkande 6,2004/05:U242 (m) yrkande 16, 2004/05:U314 (kd) yrkandena 1 och 5 och2002/03:Fö260 (m) yrkande 1.Förenta nationerna (FN)PropositionenFN har det yttersta ansvaret för att upprätthålla internationell fredoch säkerhet. FN är också det enda organ som kan ge internationelllegitimitet åt våldsanvändning, där möjligheten till beslut av säkerhetsrådetunder stadgans kapitel VII speglar organisationens särställning. I flerafall svarar regionala och subregionala organisationer för genomförandetav FN-mandaterade krishanteringsinsatser.För närvarande leder FN ett dussintal fredsbevarande insatser med totaltungefär 50 000 personer. Enligt FN:s egna uppskattningar kommer personaleni fredsfrämjande insatser att öka . har konkretvisat sitt engagemang genom deltagande med trupp i FN-insatser i bl.a.D R och Liberia.Det förs inom FN diskussioner om hur organisationen skall kunna bli mereffektiv för att möta de allt större utmaningar den ställs inför.Diskussionen om reformering av FN-systemet gäller bl.a. hur säkerhetsrådetkan bli mer representativt och effektivt samt fördelningen av vetorätten.FN:s generalsekreterare har därtill tagit initiativ till en bredgenomlysning av de hot, utmaningar och förändringar som världssamfundetstår inför. Högnivåpanelen kommer att lägga framrekommendationer om hur det kollektiva säkerhetssystemet skall stärkas.Regeringen välkomnar en reformering av FN-systemet och ser positivt pådet breda engagemanget hos flertalet medlemsländer för att befästa ochstärka FN:s roll.Internationellt pågår en diskussion om rätten och skyldigheten attintervenera med militära medel för att förhindra humanitära katastrofer.I de fall en stat inte har förmågan eller viljan att efterleva sinskyldighet att skydda det egna landets befolkning anser regeringen attdet internationella samfundet har ett ansvar att verka för sådant skydd,även inom staters territorium. Ökade insatser behövs för att värna denenskilde individens säkerhet och förbättra skyddet för människor frånövergrepp och brott mot de mänskliga rättigheterna. Nationsgränser kanaldrig få bli en sköld bakom vilken förtryck och brott mot mänskligarättigheter kan accepteras. Stora och långsiktiga ansträngningar kommeratt krävas för att förbättra det internationella samfundets förmåga attagera i sådana lägen. Rapporten innehållerviktiga slutsatser och rekommendationer som föranleder aktiv uppföljning.En annan central fråga är uppföljningen till resolution om kvinnor,fred och säkerhet som antog 2000. Resolutionenuppmärksammar kvinnors situation och ställning i väpnade konflikter, bl.a. vid utformningen av mandaten för internationella insatser, isammansättningen av de kontingenter som deltar i krishanteringsuppdrag samti val av samarbetspartner på plats i konfliktområden.MotionernaUtgångspunkterI kommittémotion 2002/03:U280 (kd) yrkande 1 anför motionärerna attsäkerhetspolitikens utgångspunkt är varje människas rätt till liv ochvärdighet. I partimotion 2002/03:U322 (m) yrkande 18 menar motionärernaatt ett framhävande av de mänskliga rättigheternas universalitet måstevara en hörnsten i svensk utrikespolitik. framhåller ipartimotion 2003/04:U203 (c) yrkande 1 att säkerhet inte längre handlarendast om territorium och regim, utan om hot mot människan. Efter kallakrigets slut har ett nytt begrepp - mänsklig säkerhet - vunnit insteg.Detta bör, menar motionärerna, ges en minst lika hög prioritet somregimers och staters överlevnad.Motionärerna bakom kommittémotion 2004/05:U225 (fp) yrkande 7 anser attomsorgen om den enskilda människans, minoriteters och folkslagsgrundläggande rättigheter bör sättas före staters suveränitet. Ingen regeringnågonstans kan, anför motionärerna, ges rätten att under alla omständighetergömma sig bakom begreppet nationell suveränitet, i syfte att kränka demest grundläggande mänskliga rättigheterna. Folkrätten bör följaktligen,menar , utvecklas till ett bättre skydd för mänskligarättigheter inom länder.I den enskilda motionen 2004/05:U221 (m) yrkande 5 anförs attstatssuveräniteten inte kan överordnas de mänskliga rättigheterna.Moderaterna anser i kommittémotion 2004/05:U304 (m) yrkande 10 attomfattande sanktioner syftande till att avväpna och avsätta en diktatoriskregim som grovt och systematiskt förtrycker den egna befolkningenerfarenhetsmässigt har mycket negativa konsekvenser för befolkningen idet land som är utsatt för FN-sanktioner. Motionärerna anför att s.k.smarta sanktioner riktade mot ledarna i diktatoriska regimer i så fallär att föredra.Kristdemokraterna anser i kommittémotion 2004/05:U314 (kd) yrkande 9att svenskt ställningstagande i konflikt och kris skall grundas påhuruvida grundläggande värden som mänskliga rättigheter, demokrati,öppenhet och rättssäkerhet respekteras av parterna.Stöd till offer för krig och konflikterI kommittémotion 2002/03:U328 (kd) yrkande 22 anförs att i FNoch andra internationella organ bör arbeta för att kvinnors utsattasituation i krig uppmärksammas i större omfattning. Motionärerna anseratt kvinnor på flykt skall erbjudas särskilt skydd mot sexuella övergreppoch annat våld som sker i flyktinglägren. Motionärerna bakom kommittémotion2004/05:U283 (kd) yrkande 13 efterlyser ökade insatser för att förbättrakvinnors och barns situation i det konfliktförebyggande och fredsuppbyggandearbetet.I partimotion 2004/05:U219 (c) yrkande 17 anför motionärerna att ,med sin långa tradition av jämställdhetsarbete och sitt rykte som ettav världens mest jämställda länder, har ett betydande ansvar för attkraftfullt verka för en implementering av resolution i allt FN-arbeteoch indirekt i de enskilda länderna. Arbetet med resolution börske via EU och även i allt bilateralt och multilateralt samarbete.Motionärerna bakom kommittémotion 2004/05:U268 (v) yrkande 23 anser attett FN-mandat även skall inkludera vad som stadgas i FN:s resolution1325 om kvinnor i krishantering. I kommittémotion 2004/05:U314(kd) yrkande 10 anförs att regeringen i alla relevanta utrikes-, säkerhets-och försvarspolitiska kontakter och sammanhang skall betona att världensstater och nationer måste leva upp till FN:s säkerhetsråds resolution1325. anför i partimotion 2004/05:Fö8 (v) yrkande 11 attregeringen skall redovisa för hur den har drivitgenusfrågorna i de internationella forum för krishantering där Sverigeär representerat samt hur den framgent ämnar utveckla arbetet med attdriva genusfrågor internationellt.Moderaterna anser i partimotion 2004/05:U242 (m) yrkande 14 attkatastrofen i i fordrar att ytterligare resurser snarasttillförsäkras den mycket hårt drabbade befolkningen i regionen. Motionärernavälkomnar en ordning där Afrikanska unionen (AU) som regional organisationstödd av EU kompletterar FN och bidrar till en utveckling mot merdemokratiska processer och institutioner. Motionärerna bakom kommittémotion2004/05:U267 (c) yrkande 6 anser att offentligt bör uttryckaatt situationen i är ett folkmord.Konfliktförebyggande genom fredsstyrkorMotionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U221 (m) yrkande 4 menaratt FN och EU måste kunna agera snabbt, både politiskt och militärt,vid behov av krishantering. Vidare anser motionären (yrkande 7) att detter sig nödvändigt med en funktionsfördelning mellan olika organisationerför att klara morgondagens krishantering.Miljöpartiet anser i partimotion 2002/03:U311 (mp) yrkande 13 samt ipartimotion 2003/04:U335 (mp) yrkande 13 att civila fredsstyrkor, medbas i frivilligorganisationer, med utbildning och kompetens att tjänstgörai kriser och konflikter, bör skapas i alla länder. Motionären bakom denenskilda motionen 2004/05:U221 (m) yrkande 1 menar att regionalaorganisationers betydelse för krishantering kommer att öka.I partimotion 2003/04:U203 (c) yrkande 7 anför att detfinns ett behov av att snabbt kunna mobilisera, organisera och sända utkompetent personal till konfliktområden, både före, under och efter enakut fas av konflikten. Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U221(m) yrkande 3 menar att måste ha förmågan att agera vidkrishanteringsinsatser.