bet · GR01UBU13 · 2004-09-09 00:00:00 — Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 35 samt2003/04:Ub498 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeGymnasieskolan präglas fortfarande av en storsnedfördelning vad gäller sociala grupperingar, könoch studieresultat, och stora ansträngningar behövsför att bryta de traditionella mönstren. Attungdomar som är barn till tjänstemän huvudsakligenväljer vissa program, medan ungdomar vars föräldrarär arbetare oftast väljer andra, lägger grunden förden sociala snedrekryteringen till högskolan. Iarbetet för att minska snedrekryteringen, såvälsocial som genusbestämd, spelar studie- ochyrkesvägledningarna en viktig roll. Det krävsmålmedvetna satsningar för att nå grupper somtraditionellt inte läser vidare på högskolenivå. Detkompetenskrav som finns för vägledare måste behållasom de skall klara de växande krav som kommer attställas på dem. Det är viktigt med långsiktigastrategier för att skapa en modern bild avhögskolestudier och det krävs också målmedvetnasatsningar för att nå grupper som traditionellt inteläser vidare på högskolenivå.14.Elevinflytande (punkt 15) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 1samt avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkandena 40 och 41 samt2003/04:Ub498 yrkandena 29 och 30.StällningstagandeGymnasieskolans uppdrag är inte i första hand attfärdigutbilda eleverna, utan att bidra tillpersonlig utveckling för ungdomar och göra dem redoför arbetslivet eller för studier påuniversitetsnivå. Gymnasieelever bör i än högreutsträckning än grundskoleelever själva kunna styrasin utbildning. I och med att det är en frivilligskolform är det rimligt att eleverna har mycketstort inflytande över hur deras utbildning skall seut och var den skall bedrivas. Eleverna bör självakunna komponera sin utbildning utifrån egnaintressen och bedömningar av kommande behov påarbetsmarknaden.15.Elevinflytande (punkt 15) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkandena 40 och 41 samt2003/04:Ub498 yrkandena 29 och 30samt avslår motion2003/04:Ub9 yrkande 1.StällningstagandeSkolans uppgift är att förmedla kunskap men ocksåatt överföra samhällets grundläggande värderingartill eleverna. För att fostra demokratiskamedborgare och om eleverna skall få en tilltro tilldemokratin, måste skolarbetet ske utifråndemokratiska principer. Vi menar att en lagstadgadminiminivå av elevinflytande bör införas. Dagenslagutformning stadgar endast att elevinflytandeskall finnas men inte i vilken omfattning eller påvilket sätt, och det är därför nödvändigt att någonform av konkretisering införs i skollagen.Skolverket bör dessutom ges i uppgift att utarbetamåldokument för elevinflytande på gymnasieskolansamt att som tillsynsmyndighet ansvara för en utökadkontroll av elevinflytandets tillämpning i skolorna.16.Meriterande elevrådsarbete (punkt 16) - kd,v, c, mpav (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 42,2003/04:Ub292 yrkande 10 och2003/04:Ub498 yrkande 31.StällningstagandeDet måste finnas praktiska möjligheter att medverkai elevråd. Elevskyddsombud och elevrepresentantermåste också få rimliga förhållanden för attgenomföra sina uppdrag; det kan handla om utbildningför uppdraget och kompensation för missadelektioner. Tid för elevrådsarbete får inte redovisassom frånvarotid i elevernas slutbetyg utan bör istället redovisas som meriterande för eleven.Regeringen bör återkomma med förslag som innebär attelevrådsarbete skall vara meriterande.17.Lokala styrelser (punkt 17) - c, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub11 yrkande 13,2003/04:Ub271 yrkande 14 och2003/04:Ub391 yrkande 5samt avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkande 38 och2003/04:Ub498 yrkande 27.StällningstagandeVi vill att det pågående försöket med lokalaskolstyrelser, bestående av skolpersonal, elever ochföräldrar med elevmajoritet i gymnasieskolorna skallpermanentas eftersom de utvecklar medbestämmandetoch elevdemokratin. Styrelserna skall, medutgångspunkt i läroplanen och skolans allmännaövergripande mål, kunna fatta beslut i allaövergripande frågor som rör verksamhet och drift.18.Lokala styrelser (punkt 17) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 38 och2003/04:Ub498 yrkande 27samt avslår motionerna2003/04:Ub11 yrkande 13,2003/04:Ub271 yrkande 14 och2003/04:Ub391 yrkande 5.StällningstagandeKristdemokraterna vill att lokala styrelser därelever, föräldrar, lärare, övrig personal ochföreträdare för det omgivande samhället ingår, ihögre grad skall kunna tillsättas i gymnasieskolan.Styrelserna kan spela en viktig roll för att öka detomgivande samhällets delaktighet i skolansutveckling.19.Högskolebehörighet som mål förgymnasieutbildningen (punkt 18) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub9 yrkande 2,2003/04:Ub276 yrkande 30,2003/04:Ub367 yrkande 5 och2003/04:Ub498 yrkande 3.StällningstagandeVi ser inget egenvärde i att alla utbildningar skallleda till universitetsstudier, och därmed är detinte heller nödvändigt med obligatoriska kurser föralla elever. Såväl starkt studiemotiverade eleversom studietrötta eller yrkesinriktade elever måstekunna lyckas och utvecklas i gymnasiet. Den ökadeteoretiseringen har lett till att kunskaperna isåväl kärn- som karaktärsämnen har försvagats. Mångahögskolor vittnar om att de kunskaper studenternahar med sig från gymnasiet blivit allt svagare ochhar därför tvingats börja låta studenterna repeteragymnasiekurser. Det har uppstått en myt om atthögskoleutbildning är ett måste för att hävda sig påarbetsmarknaden. Men av dem som är sysselsatta i dagär det bara ungefär en fjärdedel som har en mer äntvåårig högskoleutbildning. I stället för atterkänna det nya gymnasiets största misstag, attsamtliga elever skall läsa till högskolebehörighet,fortsätter regeringen med att försöka stöpa allaelever i samma form. Att läsa till akademiskhögskolebehörighet skall vara en möjlighet för alla,men inte ett tvång. Genom att skapa goda möjlighetertill kompletterande utbildning skall alla som inteväljer att läsa till högskolebehörighet undergymnasietiden ges möjlighet att komplettera senare ilivet. Det krävs också målmedvetna satsningar föratt nå grupper som inte traditionellt läser vidarepå högskolenivå.20. Samverkan mellan kommuner (punkt 19)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 24samt avslår motion2003/04:Ub498 yrkande 36.StällningstagandeDet är viktigt att gymnasieskolan ger ett riktutbildningsutbud som svarar mot olika eleversindividuella behov. För att uppfylla detta mål krävssamverkan inte minst mellan de mindre kommunerna.Det är viktigt att kommunerna i sin planeringsamverkar så att olika valmöjligheter för elevenfinns inom rimligt avstånd. Det kan innebära attkommuner går samman i regioner som utgör ettgymnasieområde för eleverna.21.Hemkommuns skyldighet att betala ersättning(punkt 20) - m, fpav (), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen beslutar atta) avslå regeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100) såvitt avser ändring av 5 kap.24 §b) beslutar att 5 kap. 24 § skollagen (1985:1100) iden nuvarande lydelsen skall upphöra att gälla,c) beslutar sådan ändring i ingressen till det ipropositionen framlagda lagförslaget som föranledsav detta.Därmed bifaller motion2003/04:Ub9 yrkandena 16 och 17samt avslår motion2003/04:Ub409.StällningstagandeVi beklagar att regeringen vill undanta lokalainriktningar på nationella program från rätten tillfrisökning. Vi anser att detta är en obefogadinskränkning i elevernas rätt att välja utbildning.Det är märkligt att regeringen vill förbjudaeleverna att söka lokala inriktningar eftersom detsannolikt är just dessa som är mest intressanta föreleverna. Kvaliteten på lokala kurser ochinriktningar har inte alltid varit till fyllest meneftersom de lokala inriktningarna endast kommer attbestå av nationellt godkända kurser, så fallerkvalitetsargument mot en acceptans av lokalavarianter. Regeringens inskränkning förefallerdärför endast vara ett klåfingrigt ingrepp ivalfriheten. Vi menar också att det inte finns någonanledning att centralt besluta vilketantagningssystem som skall gälla - någon sådanreglering finns inte och har inte hellersaknats. Så länge de antagningsregler somskolhuvudmännen sätter upp är förutsägbara ochrättssäkra finns ingen anledning att från statligthåll lägga sig i vilken modell som nyttjas.22.Beräkningen av interkommunal ersättning(punkt 21) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100) såvitt avserinförande av 5 kap. 24 a § samt tillkännager förregeringen vad som framförs i reservationen. Därmedbifaller motion2003/04:Ub9 yrkande 15samt avslår motionerna2003/04:Ub12 yrkande 9 och2003/04:Ub367 yrkande 33.StällningstagandeEn riksprislista bör införas för gymnasieskolan. Ilistan skall anges lägsta ersättning per program ochinriktning.23.Beräkningen av interkommunal ersättning(punkt 21) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1199) såvitt avser 5 kap.24 a § samt tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservationen. Därmedbifaller motion2003/04:Ub12 yrkande 9samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkande 15 och2003/04:Ub367 yrkande 33.StällningstagandeVi anser att staten skall svara för att en nationellskolpeng betalas ut, så att varje elev kan välja enfriskola, en skola i egen eller någon annankommun. Resurserna till skolan skall inte fördelasojämnt över landet som på grund av attkommunerna prioriterar skolan olika. är det såstora skillnader mellan hur mycket kommunerna satsarpå skolan att likvärdigheten är hotad. Skolpengenbetalas ut till den skola eleven väljer att gå på.En fjärdedel av resurserna skall öronmärkas tillelever i behov av särskilt stöd och till skolor iutsatta områden.24.Överklagande av interkommunal ersättning(punkt 23) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 25.StällningstagandeEn kommun som anser sig orättvist behandlad i denfinansieringsmodell som föreslås, bör ha rätt attöverklaga beslut om ersättning till Skolverket.Regeringen bör återkomma med förslag om införande aven sådan möjlighet.25.Inackorderingsstöd (punkt 24) - fp, cav (), () ochSofia ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1199) såvitt avser 5 kap.33 § första stycket samt tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs i reservationen.Därmed bifaller motion2003/04:Ub11 yrkande 7samt avslår motion2003/04:Ub10 yrkande 28.StällningstagandeRegeringen bedömer att inackorderingsstödet inte börutvidgas till att omfatta frisökningen för att inteöka hemkommunens kostnader. Vi anser dock att enöversyn bör göras av reglerna förinackorderingsstöd.26.Inackorderingsstöd (punkt 24) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1199) såvitt avser 5 kap.33 § första stycket samt tillkännager för regeringensom sin mening vad som framförs i reservationen.Därmed bifaller motion2003/04:Ub10 yrkande 28samt avslår motion2003/04:Ub11 yrkande 7.StällningstagandeI propositionen föreslår regeringen ingen förändringav rätten till inackorderingsstöd. Detta innebär attden fria sökningen riskerar att i än störreutsträckning bli en klassfråga där vissa elever avprivatekonomiska skäl i praktiken förvägrasmöjligheten att fritt söka utbildning. Regeringenbör initiera förändringar avinackorderingstillägget så att detta blir en statligangelägenhet varigenom alla elever erbjudslikvärdiga möjligheter att studera i den kommun deväljer.27.Uppföljning av rätten att söka utbildningutanför hemkommunen (punkt 25) - kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 26 och2003/04:Ub11 yrkande 6samt avslår motion2003/04:Ub8.StällningstagandeVi anser att en uppföljning av modellen med frisökbör genomföras för att se vilkakonsekvenser systemet har fått för enskildakommuner. Framför allt är det viktigt attsäkerställa att små kommuner inte drabbas avfrisökningen.28.Poängplan för nationella ochspecialutformade program (punkt 26) - fp,kd, cav (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1199) såvitt avser bilaga2 samt tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 17,2003/04:Ub11 yrkande 11 och2003/04:Ub12 yrkande 5 (i denna del)samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkandena 18-21,2003/04:Ub391 yrkande 1 samt2003/04:Ub498 yrkande 9.StällningstagandeVi anser att den nya kärnämneskursen i historia intefår reducera blocket av kärnämnes- ellerkaraktärsämneskurser. I stället bör det individuellavalet minskas till 250 gymnasiepoäng ochkaraktärsämnena samt gymnasiearbetet omfattas av 1450 poäng.29.Poängplan för nationella ochspecialutformade program (punkt 26) - mav (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagena) antar bilaga 2 till skollagen (1985:1100) med denlydelse som framgår av reservanternas lagförslag ibilaga 3. Därmed bifaller motion2003/04:Ub9 yrkandena 19 och 20,b) tillkännager för regeringen som sin mening vadsom framförs i reservationen vad avser kärnämnensomfattning och omfattningen av ämnena idrott ochhälsa, samhällskunskap, religionskunskap,naturkunskap samt estetisk verksamhet. Därmedbifaller motion2003/04:Ub9 yrkandena 18 och 21 samtc) avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkande 17,2003/04:Ub11 yrkande 11,2003/04:Ub12 yrkande 5 (i denna del),2003/04:Ub391 yrkande 1 och2003/04:Ub498 yrkande 9.StällningstagandeModeraterna anser att svenska, matematik, engelskaoch historia skall vara kärnämnen och därmedobligatoriska för alla elever i gymnasieskolan.Eleven skall vara skyldig att läsa minst 200 poängsvenska/svenska som andraspråk, 100 poäng matematik,100 poäng engelska och 100 poäng historia samtgenomföra ett godkänt gymnasiearbete om 100 poäng.Elever skall också alltid ha rätt att läsa 100 poängidrott och hälsa och 100 poäng samhällskunskap samt50 poäng i vartdera ämnena religionskunskap,naturkunskap och estetisk verksamhet. Den tid somfrigörs i och med vårt förslag kan användas aveleven till något av nuvarande kärnämnen ellerfördjupningar inom sina karaktärsämnen. Eleverna fårpå så sätt en stor frihet att forma sin utbildningoch anpassa utbildningen till den valdainriktningen.Moderaterna anser vidare att historieämnet behöveromfatta 100 poäng så att det finns en chans attämnet innebär en faktisk kunskapsinjektion. Det ärinkonsekvent att, som regeringen gör, hävda attingen kurs skall vara kortare än 100 gymnasiepoängoch föreslå historia som nytt kärnämneomfattande bara 50 poäng.30.Borttagande av det individuella valet (punkt27) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub12 yrkandena 4 och 5 (i denna del).StällningstagandeDet individuella valet bör tas bort i sin nuvarandeutformning. I stället skall eleverna erbjudas attvälja mellan ämnen som bidrar till att eleven nårmålen för den utbildningslinje han eller hon valt.Skolverket skall ges i uppdrag att i samarbete medrepresentanter för gymnasieskolor, branscher ochhögskolor utforma hur detta utrymme skall minskas.Även om antalet valbara kurser minskar blir detindividuella utrymmet stort eftersom det finns godamöjligheter för individuell fördjupning inom deobligatoriska kurserna.31.Historieämnets betydelse (punkt 28) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 22samt avslår motion2003/04:Ub10 yrkande 16.StällningstagandeHistoria ger eleverna kunskap om samhälletsutvecklingslinjer i bred bemärkelse. Det är viktigtatt eleverna får kännedom om samhällsutvecklingensekonomiska, kulturella, politiska och socialaaspekter. I tider av osäkerhet och snabb förändringökar vikten av att alla medborgare når insikter ombakomliggande orsakssamband i utvecklingen.Utvecklingen av och relationen mellan olika typer avstater, organisationer och sociala kategorier, sometniska och nationella grupper, generationer,klasser och kön samt kulturella fenomen ärgrundläggande för förståelse av och delaktighet isamhället. Historieämnets koppling tillsamhällskunskap och religionskunskap får dock integöra att dessa sammanblandas. Historia har ettegenvärde som tarvar en status av särskild karaktär.32.Infärgning av kärnämnen (punkt 30) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 27samt avslår motion2003/04:Ub367 yrkande 7.StällningstagandeDet är ytterst tveksamt om regeringen är i stånd attavgöra hur ämnesundervisningen bör utformas. I ochmed förslaget om infärgning i kärnämnena, dvs. attlåta undervisning i kärnämnena influeras avrespektive programs inriktning, lägger sigregeringen i den pedagogiska friheten. Det ärdessutom ett kraftfullt slag i luften eftersom detredan försiggår infärgning och en utveckling avmetoden runt om på många av landets skolor.33.Infärgning av kärnämnen (punkt 30) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub367 yrkande 7samt avslår motion2003/04:Ub9 yrkande 27.StällningstagandeAlla elever skall läsa kärnämneskurser i basämnenamen dessa skall ha olika innehåll beroende påprogram. De bör profileras med utgångspunkt irespektive gymnasieprograms inriktning, så attexempelvis vårdstuderande kan läsa in mer medicinsktinriktad engelska. Möjlighet att välja en utökad ochmera teoretisk kurs skall givetvis finnas för allaelever som så önskar. Genom att kärnämnena har olikainnehåll kan man anpassa undervisningen till varjeelevs intresseområde och ambitionsnivå.34.Religionskunskap (punkt 31) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 19 och2003/04:Ub498 yrkande 11.StällningstagandeReligionskunskapens roll som kärnämne bör utvecklas.Ämnet behöver fokusera på kunskaper om olikareligiösa traditioner och stimuleraelevernas arbete med en egen livssyn. Kristendomensbetydelse som bas för svensk kultur och traditionkan inte överskattas. Skolan har en uppgift att gealla elever kännedom om vårt kulturella arv, ochkristendom bör ha en särställning ireligionsundervisningen. Religionsämnet är dessutomen naturlig förankringsbas för värdegrundsarbetet.35. Högskolekurser i gymnasieskolan(punkt 33) - mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 3.StällningstagandeMycket talar för att en ökad integration avgymnasieskolan med den högre utbildningen skullekunna bidra till att utbildningskvaliteten höjs.Genom att ge högskolekurser inom ramen för elevensfria val i gymnasieskolan kan ambitiösa eleversintresse tas till vara. För den enskilde skullefördjupning i ett ämne inte bara kunna innebärakunskapsmässig utbildning utan rekryteringen tillhögskolan skulle också kunna stärkas av att mångaelever tidigt kommer i kontakt med akademiskastudier.36.Möjlighet att tentera av kurser (punkt 34) -m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 34 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 8.StällningstagandeDet är fel att en elev inte kan tentera av kurserunder gymnasietidens gång utan måste vänta tillefter avslutad utbildning.37.Kvalitetssäkring av lokala kurser (punkt 35)- mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 35 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 28.StällningstagandeDet finns många lokala kurser som håller mycket högkvalitet och ger eleverna kunskap och stimulans.Tyvärr har bristen på kvalitetssäkring lett till attdet på håll kan finnas kurser som inte möter de kravelever och skolfinansiärer har rätt att kräva.Kvalitetsgranskning av lokala kurser måste skeoftare och mer ingående än i dag.38.Möjlighet att läsa kurser på olika skolor(punkt 36) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 36borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub498 yrkande 7.StällningstagandeKursutformningen i gymnasieskolan innebär atteleverna skall kunna välja en egen studieinriktninggenom att kombinera olika kurser.