bet · GS01UU3 · 2004-10-12 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet dels regeringens skrivelse 2003/04:90Nordiskt samarbete 2003, med huvudsaklig inriktning på regeringssamarbetetinom , dels redogörelsen till 2003/04:NR1avgiven av svenska delegation, i vilken redogörs förparlamentarikersamarbetet inom . Utskottetbehandlar även en motion som väckts med anledning av skr. 2003/04:20Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik samt motioner med inriktningpå nordiskt samarbete från allmänna motionstiden 2004.Utskottet föreslår att skrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarnasamt att motionerna avslås.I ärendet finns två reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. relationer med närområdet och med VitrysslandRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U14 yrkande 6, 2003/04:U221 och2003/04:U249 yrkande 1.Reservation 1 (m)2. kontakter med NorgeRiksdagen avslår motion 2003/04:U229 yrkande 1.3. Nordbors gränslösa rättigheter och gränsregionalt samarbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U229 yrkandena 2 och 3, 2003/04:U307,2003/04:U342 yrkandena 3 och 4, 2004/05:U245 och 2004/05:U312 yrkande6.Reservation 2 (kd)4. Reformerat nordiskt samarbete och institutionella förändringarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U240, 2003/04:U262, 2003/04:U342yrkandena 5 och 6, 2003/04:Kr256, 2003/04:Kr380 yrkandena 1 och 2,2004/05:U265 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:U266.5. Sprängningar i IdefjordenRiksdagen avslår motion 2003/04:U306.6. Skrivelsen och redogörelsenRiksdagen lägger skrivelse 2003/04:90 och redogörelse /04:NR1 tillhandlingarna.Stockholm den 12 oktober 2004På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GunillaCarlsson i (m), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), (), (), (), (), (), KennethG (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i betänkandet dels regeringens skrivelse 2003/04:90Nordiskt samarbete 2003, dels en redogörelse till (2003/04:NR1),avgiven av svenska delegation, i vilken redogörs förparlamentarikersamarbetet inom under 2003.Utskottet behandlar även en motion som väckts med anledning av skr.2003/04:20 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik samt motionermed inriktning på nordiskt samarbete från allmänna motionstiden2003.Skrivelsens huvudsakliga innehållÅr 2003 var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. Detsvenska ordförandeprogrammet lades fram vid session ioktober 2002. Temat för det svenska ordförandeskapet var "IntegrationNorden". Ordförandeprogrammet tog upp fyra olika aspekter av begreppetintegration: integration inom de nordiska länderna, integration mellande nordiska länderna, integrationen mellan och närområdet samtde nordiska ländernas integration i det europeiska samarbetet.Ett stort antal projekt inleddes för att genomföra det svenskaordförandeskapets program. Det gällde inte minst på gränshindersområdet därden förre danske statsministern engagerades som den svenskasamarbetsministerns särskilde representant för att driva på arbetet.Under år 2004 innehar ordförandeskapet i det nordiskaregeringssamarbetet. vill under sitt ordförandeskap särskilt lyfta framdemokratifrågor, kulturfrågor och naturfrågor men lägger också vikt viduppföljningen av det svenska ordförandeskapet.De åtgärder som regeringen arbetar med på samnordisk nivå för atteliminera gränshinder är också till fördel för integrationen i Öresundsregionen.Ett stort framsteg var det nya skatteavtalet mellan Sverigeoch . Avtalet fokuserar på och löser vissa problem förarbetskraftspendlarna och skapar större klarhet om var skatt skall betalas.Ettbetydande reformarbete har bedrivits , särskilt beträffandeinstitutionerna inom utbildnings- och forskningssektorn. Flera nordiskainstitutioner kommer att föras över till nationell nivå eller övergå iandra verksamhetsformer. Det gäller Nordiska samiska institutet, , för teoretisk atomfysik,för Asienstudier och Nordiska vulkanologiska institutet.Nordens folkliga akademi läggs ned och verksamheten på området organiseraspå annat sätt.Samverkan med frivilligorganisationerna, där intar ensärskild ställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet.Det gäller inte minst vid driften av informationsverksamheten vid Nordeni Fokus och servicetelefonen Hallå , vilka är viktiga redskap föratt göra det nordiska samarbetet känt och nå ut till medborgarna.Verksamheten vid Hallå har stärkts och knutits närmare arbetet medgränshindersfrågorna inom Nordiska ministerrådet.Genom att tre nordiska länder är medlemmar i och och ärparter i har alla nordiska länder en mycket nära anknytningtill det europeiska samarbetet. Samarbetet i Europafrågor har i förstahand karaktär av samråd och informationsutbyte. Inom en del sektorer,främst justitiesektorn, finns ett välutvecklat samrådsförfarandevid utarbetandet av den lagstiftning som behövs för att genomföraEG-direktiv.Under det svenska ordförandeskapet lyftes närområdesfrågorna fram,särskilt samarbetet med de baltiska länderna. Nordiska ministerrådetsinsatser i närområdet är ett komplement till insatser som görs nationelltoch genom andra internationella organ. Närområdesprogrammet omfattardessutom verksamheten vid de nordiska informationskontoren i de baltiskahuvudstäderna och i . önskar även etableraett informationskontor i . Vidare fortsätter att utveckla kontakterna och samarbetet med andra regionalasamarbetsorganisationer, främst , ochÖstersjöstaternas råd.Redogörelsens huvudsakliga innehållRedogörelse till 2003/04:NR1, svenska delegationsberättelse angående verksamheten , avser parlamentarikersamarbetetinom . I redogörelsen beskrivs de möten som avhållits ochde politiska utvecklingslinjerna i samarbetet.Under den senaste sessionen fördes omfattande diskussioner om ettgränslöst . En huvuduppgift är att försvara och utveckla den nordiskavälfärdsmodellen.I redogörelsen framhålls att under de senaste 10-15 årenhar genomgått mer genomgripande förändringar än tidigare under sinhistoria. Efter ett nytt utredningsarbete beslöt rådet vid sin 53:esession att återgå till ämnesindelade utskott, då detta bättre korresponderademed organisationen på regeringssidan, i och i denationella parlamenten. De gemensamma arbetsmötena med Baltiskaförsamlingen och den utskottsvisa uppföljningen av kontakterna har ocksåkommit väl i gång. Kontakterna med frivilligorganisationerna fungerarväl vad gäller och Ungdomens Nordiska Råd men mindretillfredsställande vad gäller Fackliga Samorganisation.En fråga som kommit starkare i fokus är den alltmer framväxandefrämlingsfientligheten och rasismen, även i . Politikerna i rådethar länge varit engagerade i de problem som rasism skapar, och vid den54 : e sessionen antogs en rekommendation om bekämpande av rasism ochfrämlingsfientlighet och främjande av integration och en rekommendationmed samma inriktning speciellt inom arbetsmarknads- och utbildningsområdena.En utmaning för det nordiska samarbetet, liksom för de nordiska ländernavar för sig, ligger i med tio nya medlemsländer, däriblandde baltiska länderna och . Denna utvidgning torde, enligt delegationen,innebära en förskjutning av tyngdpunkten inom unionen och därigenomöka behovet av stärkt regionalt samarbete. bör, anserdelegationen, kunna fungera som en förbindelselänk mellan de nordiskaländerna och de nya EU-länderna samt även övriga områden som berörs avEU:s nordliga dimension.I redogörelsen framhålls att målsättning bör vara attarbeta för att skall bli en stark kraft i det nya . Dettakan ske genom samarbete med andra små stater, i första hand de baltiskamen också , såsom sker i internationella miljösammanhang. Att debaltiska staterna nu blir partner i Nordiska investeringsbanken är ettviktigt första steg.Delegationen menar att en bredare offentlig debatt kring nordiska ocheuropeiska frågor kan få en gynnsam effekt på det folkliga engagemangetför både nordiskt och europeiskt samarbete om debatten kan göra allmänhetenmer medveten om sammanhangen mellan det egna landet, , närområdetoch . Det är viktigt att understryka den nordiska värdegemenskapen,kombinationen av en mogen välfärdsstat och en fungerande marknadsekonomi,och med den som utgångspunkt finna gemensamma lösningar på problemenbåde i närområdet och i ett vidare europeiskt perspektiv. Möjlighetenatt skapa engagemang kring är sannolikt mest beroende avatt rådet tar upp ämnen som bedöms som politiskt relevanta och haraktualitet samt bidrar till den nationella politikutvecklingen eller harbetydelse för deltagande i och möjlighet att påverka internationellaprocesser.UtskottetNordens relationer med närområdet och med VitrysslandMotionernaEtt antal motioner tar upp det nordiska samarbetets roll i att främjautvecklingen i närområdet, främst i de baltiska staterna men även iVitryssland.I motion 2003/04:U14 (m) yrkande 6 framhålls att är Europasenda diktatur. Parlamentsvalet och presidentvalet dömdes utav de internationella valövervakarna från och EU, därför att deinte uppfyllde kraven för ett demokratiskt val. Rättssäkerheten ärbristfällig då det är presidenten som kontrollerar tillsättningen avdomare. Motionärerna anser att bör driva frågan att skall ge särskilt stöd till de demokratiska krafterna i Europasenda kvarvarande diktatur.I motionerna 2003/04:U221 (m) samt 2003/04:U249 (m) yrkande 1 föreslåsatt de baltiska staterna skall erbjudas medlemskap i rådet.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att likalydande motionsyrkanden har behandlatsunder tidigare riksmöten. I sitt betänkande 1999/2000:UU9 uttaladeutskottet att det delade motionärernas bedömning av vikten av ett utvecklatsamarbete med de baltiska länderna samt att det arbete som utförts avdåvarande närområdesutskottet spelat en viktig roll i det sammanhanget.Därefter uttalade utskottet:När det gäller medlemskap konstaterar dock utskottet att det nordiskasamarbetet vilar på den språkliga och kulturella gemenskapen de nordiskaländerna emellan. Det nordiska samarbetet är ingen internationellorganisation där andra länder kan söka medlemskap. De baltiska ländernahar inte heller uttryckt någon önskan om att få medlemskap i . Det bör i sammanhanget framhållas att både ochNordiska ministerrådet bedriver ett nära samarbete med de baltiskaländerna, vilket bl.a. resulterat i regelbundna gemensamma möten och den baltiska församlingen. Representanter för denbaltiska församlingen deltar bl.a. i arbetsgruppsmöteni de frågor som är av ömsesidigt intresse. Vidare inbjuds baltiskaparlamentariker som gäster till sessioner.Detta uttalande upprepades i betänkande 2001/02:UU12 och i betänkande2003/04:UU6. Utskottet finner inte skäl att ändra sin bedömning.Utskottet konstaterar vidare att , och blivitmedlemmar i , vilket ökar betydelsen av ökat samarbete och integrationmellan de nordiska och baltiska länderna. Utskottet menar att det finnsgoda förutsättningar för ett ökat samarbete på många sakområden där detråder stor samsyn. Genom en ökad samverkan kan gemensamma positioner fåstörre genomslag i det utvidgade EU. Det nordisk-baltiska samarbetetbör fortsätta att fördjupas. Samarbetet kompletterar det arbete somsker i direkta bilaterala förbindelser mellan länderna. Utskottet menaratt miljöarbetet runt kan stärkas, liksom områden som berörnarkotikamissbruk och människohandel. En god utveckling i hela regionenkommer att kräva mer och utvecklat gränsregionalt utreder hur man skall agera gentemotVitryssland. Utskottet menar att de nordiska regeringarna måste försökapåverka situationen genom alla tillgängliga kanaler - EU, - och genom att på alla sätt stötta de demokratiskakrafterna i Vitryssland.Utskottet konstaterar att det tydligt framgått att det råderen samsyn beträffande genomförandet av den nordliga dimensionen, dvs.EU:s handlingsplan för samarbetet med staterna i norra , som numerautgör en etablerad del av EU:s politik gentemot de nya medlemsländerna.Utskottet konstaterar att regeringen i sin skrivelse (skr. 2003/04:60Berättelse om verksamheten inom Europeiska unionen ) framhålleratt unionens utvidgning kommer att resultera i att den nordliga dimensionenkommer att bli ett allt viktigare instrument i EU:s politik visavi Ryskafederationen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2003/04:U14 (m)yrkande 6, 2003/04:U221 (m) samt 2003/04:U249 (m) yrkande 1.Sveriges kontakter med NorgeMotionenI motion 2003/04:U229 (kd) yrkande 1 framhålls att är det 100år sedan unionen mellan och upplöstes och att särskiltNorge satsar mycket resurser på 100-årsjubileet. ärett mycket bra tillfälle att skapa extra intresse för den svensk-norskadimensionen och stärka intresset för kontakter över gränsen, och därförbör en extra satsning göras även från svensk sida för att fira jubileumsåret.Siktet måste vara inställt på att så många gränshinder som möjligtskall vara undanröjda till jubileumsåret 2005.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att under hundraårsmarkeringen av unionsupplösningenplaneras ett stort antal aktiviteter att genomföras både på mellanstatlignivå och genom olika vänorter, idrottsföreningar, kulturliv, skolor,näringsliv, turismindustrin och gränskommittéer. I vårpropositionenföreslår regeringen att anslaget 5:3 Nordiskt samarbete ökas med för att de förberedelser som görs för hundraårsmarkeringen underinnevarande år skall kunna genomföras. För insatser i samband medhundraårsmarkeringen av unionsupplösningen mellan ochNorge har avsatts i årets budgetproposition.Bland de svenska officiella arrangemang som diskuteras av den svenskareferensgruppen ingår invigning av den nya , både utgåendeoch inkommande officiella besök av respektive kungapar, en konferens omfredlig konfliktlösning planeras liksom en konferens om demokratinsframväxt i och . och planerar enkonferens på temat .Två stora historiska utställningar skall visas på /NorskFolkemuseum respektive Livrustkammaren/Maihaugen. Vidare finns det planerpå gemensamma svensk-norska projekt för att främja näringslivssamarbeteoch ekonomisk tillväxt och på projekt som skall genomföras på kultur-och konferensanläggningen i samarbete med Svenska institutetoch svenska ambassaden i Oslo.Svenska posten planerar att med det norska postverket ge ut ett gemensamtfrimärke . Ett historieprojekt - Projekt 1905 - får på svensksida stöd av och jubileumsfond.Utskottet konstaterar att en av de centrala aktörerna underhundraårsmarkeringen är Föreningen vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionenväckt är besvarade och avstyrker därmed motion 2003/04:U229 (kd) yrkande1.Nordbors gränslösa rättigheter och gränsregionalt samarbeteMotionernaI motion 2003/04:U229 (kd) yrkandena 2 och 3 föreslås dels att hindrenför en fördjupad integration mellan och undanröjs, delsatt förenklade regler i samband med transporter till från övriganordiska länder skapas. Gränspendlares problem uppmärksammas även imotion 2004/05:U312 (kd) yrkande 6 där motionärerna kräver att enkartläggning görs av gränspendlares problem.I motion 2003/04:U307 (c) framhålls att den regionala utvecklingen iSverige har inneburit att två tredjedelar avlandets kommuner minskat sin befolkning och att de regionala klyftornahar ökat. Dessa förändringar medför risker bl.a. för välfärdens framtidafördelning, och därför är det viktigt att pröva nya grepp för att försökavända utvecklingen. En sådan möjlighet är att stärka det nordiskasamarbetet genom att låta regionerna längs gränser mot ochFinland förbättra nya samarbetskoncept.I motionen 2003/04:U342 (fp) yrkande 3 understryks kravet på en smidigtfungerande gränstrafik som underlättar enskilda människors vardag ochupprätthåller mellanfolkligt samarbete i gränsregionerna och i yrkande4 att verksamheten Hallå får en heltäckande uppgift i arbetetatt hjälpa enskilda och småföretagare som verkar i annat nordiskt land.I motion 2004/05:U245 (v) framhålls vikten av att underlätta gränssamarbetetmellan och och att informationsinsatser som Grensetjänstengörs permanent.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare konstaterat att en av huvudpunkterna i det svenskaordförandeprogrammet var att verka för att olika gränshinder och onödigbyråkrati avskaffas. En viktig aspekt av detta arbete är att följa uppministerådsförslaget om rapporten och att drivadetta arbete vidare.Utskottet konstaterar att vid session i oktober 2003var den avrapportering som gjordes av resultaten i gränshindersarbetetoch den politiska diskussionen om dessa frågor det dominerande temat.Både och är inställda på attarbetet med gränshindersfrågorna kommer att vara en huvuduppgift även idet fortsatta samarbetet.Varje år är det mer än 40 000 människor som flyttar eller pendlar mellande nordisk länderna. Omkring 250 000 personer med nordiska medborgarskapär bosatta i ett annat nordiskt land, och en del arbete återstår föratt göra det lättare för medborgare att röra sig fritt inom . Föratt åstadkomma kraft i förändringsarbetet och sätta politisk fokus påkonkreta juridiska och administrativa lösningar utsågs den förre danskestatsministern till ordförandeskapets särskilde representanti arbetet med borttagandet av gränshinder i . resultaten av sitt arbete vid session i Osloi slutet av oktober 2003.Uppdraget innebar att utifrån rapporter och utredningar där medborgareskonkreta gränshindersproblem beskrivs, lyfta dessa till politisk nivåså att ansvariga ministrar kan finna relevanta lösningar på problemen.Utgångspunkten för arbete var att målet skall vara att ökamedborgarnas mobilitet i . arbete har fortsattunder det isländska ordförandeskapet.Utskottet konstaterar att när var ordförande i utgjorde olika aspekter av integrationfokus i arbetet. Ett projekt kallat har startats, medsyfte att underlätta integrationen mellan och och meduppgift att identifiera och eliminera gränshinder, bl.a. genom att byggaupp en informationscentral i . De gränshinder som identifierasbehandlas i ett s.k. gränsråd, som lyfter frågan till den nivå där beslutom förändring kan tas. Grensetjänsten är en informationscentral ditprivatpersoner, organisationer och företag kan vända sig med sina frågor.Tjänsten är också tillgänglig via Internet och telefon. Genom deltagandeav 22 svenska och norska myndigheter och organisationer har projektettillgång till ett betydande nätverk.Ett område där flera typer av problem identifierats är hinder föryrkestrafiken, t.ex. maskinentreprenörer och åkeriägare som vill arbetagränsöverskridande i . Eftersom gränsen mellan och Norgeär längsta, , blir omfattningen av denna typ av gränshinderstörre mellan dessa båda länder än mellan övriga nordiska länder.Under det svenska ordförandeskapet i uppnåddesframgångar i gränshinderssamarbetet bl.a. när det gäller att underlättaför yrkestrafik i gränsöverskridande arbete. kommer ävenvissa tullprocedurer att underlättas, vilket kommer att innebära smidigarerutiner och sannolikt även främja trafiksäkerheten och miljön.Utskottet konstaterar vidare att samverkan med och mellan nordiskafrivilligorganisationer är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet.Föreningen intar en särskild ställning i detta arbete medinformationskontoret i Fokus och servicetelefonen Hallå somviktiga redskap för att göra det nordiska samarbetet känt och för attnå ut till medborgarna. Hallå verksamhet är uppbyggd kringinformationspunkter i samtliga nordiska länder och en koordinator påNordiska ministerrådets sekretariat i . Ett komplement till denationella servicetelefonerna är en databas där den enskilde operatörenkan besvara frågor direkt på Internet samt den nordiska informationsportalom det nordiska regelverket som är riktad till privatpersoner, institutioneroch myndigheter i de nordiska länderna. Verksamheten går ut på att lotsamedborgarna fram till rätt instans och att lyfta fram problem tillansvarig myndighet.Utskottet understryker vikten av att riva de kvarvarande gränshindrenmellan de nordiska länderna och behovet av att i ännu högre grad änhittills harmonisera regelverken och lagstiftningen för att göra vardagenenklare för alla gränspendlare och andra som flyttar inom Norden.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2003/04:U229 (kd)yrkandena 2 och 3, 2003/04:U307 (c), 2003/04:U342 (fp) yrkandena 3 och4, 2004/05:U245 (v) samt 2004/05:312 (kd) yrkande 6.Reformerat nordiskt samarbete och institutionella förändringarMotionernaI motion 2003/04:U240 (s) konstateras att under lång tidengagerat sig i Östersjöfrågorna. Ett nytt gränsöverskridande regionaltpolitiskt forum för att driva gemensamma utvecklingsprojekt bör därförförläggas till Blekinge.I motion 2003/04:U262 (s) konstateras att under den senaste tjugoårsperiodenhar en långtgående centraliseringstendens gjort sig gällande inom detofficiella nordiska samarbetet. Från att tidigare ha haft politiskttunga institutioner förlagda till fyra av fem huvudstäder haren koncentration skett till och . Motionären menaratt en återflyttning till av sekretariat börutredas.I motion 2003/04:U342 (fp) yrkande 5 krävs att med anledning av regeringensproposition om det nya anförs att de människor som hamnati svårigheter på grund av att de bor på ena sidan om gränsen och arbetarpå den andra måste avlastas de administrativa bördor som detta innebär.Motionären menar att upprättandet av ett nordiskt skattekontor förhela vore den bästa lösningen på dessa problem. I yrkande 6framhålls att för att ge invånarna i den arktiska regionen samma tillgångtill utbildning, sjukvård och annan service som landsmän i mer centraltbelägna områden behövs stora insatser av de arktiska ländernas regeringar.I juni 2001 startades det arktiska som är ett Internetbaseratnätverk där uppemot 50 institutioner samverkar. av de samverkande institutionerna, men för att skallkunna fungera på lång sikt behövs stabila finansieringskällor, som iprincip endast kan tillgodoses av respektive arktiskt lands regering.Imotion 2003/04:Kr256 (m) framhålls att tillvarataroch synliggör nordisk akvarellkonst. Museet är det första i sitt slagi och är också ett kunskaps- och aktivitetsmuseum förvattenfärgstekniker. bidrar till att stärka kulturintresset,lockar till sig kulturturism med besökare från hela och övrigaEuropa. Verksamheten är mycket värdefull för utvecklingen av det nordiskakulturella samarbetet och för samarbetet på konstens område, och regeringenbör vid behandlingen av budgeten för det nordiska samarbetet beaktabehovet av stöd till Nordiska Akvarellmuseet.I motion 2003/04:Kr380 (s) konstateras att folkbildningen är en nordiskföreteelse med djupa traditioner och en stor legitimitet i de nordiskasamhällena. Folkbildningen och dess organisationer bidrar till ett öppetoch demokratiskt samhälle och ger människor stöd i deras utveckling sommedborgare i demokratier och som kulturvarelser i samhällsgemenskapen.I yrkande 1 framhålls vikten av att bibehålla blockstödet tillfrivilligorganisationerna inom ramen för Nordiska ministerrådets budget. Iyrkande 2 redovisas förslaget om att folkliga akademi (NFA)avvecklas och att ett nytt nordiskt center för vuxnas lärande inrättas.Motionärerna anser att det är angeläget att akademin inte avvecklasförrän den nya organisationen börjat fungera ordentligt och att enutvärdering av den nya organisationen snabbt genomförs och att folkrörelsernainkluderas i det utvärderingsarbetet.I motion 2004/05:U265 (fp) yrkande 1 konstateras att Nordiska rådetsställning är under omprövning vad gäller organisation och arbetssättoch motionären understryker vikten av att ge en starkareställning i arbetet för de nordiska frågorna i EU. I yrkande 2 krävsatt gör arktiska satsningar i fråga om IT för utbildning ochtelemedicin och prioriterade satsningar på miljöforskning.I motion 2004/05:U266 (m, fp) framhålls att det nordiska samarbetetreformeras och att regeringen utarbetar förslag som innebär att läggs ned.Utskottets övervägandenUtskottet vill understryka att ett betydande reformarbete har genomförtsi , vilket inneburit en nyinriktning av verksamheten, nya arbetsformer och ny organisation. Sedanden råder en ny utskottsindelning i .