bet · GS01JUU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Vidarehar en ny struktur förkodning av brott (STUK),kvaliteten påstatistiken på dödligtvåld och förslag tillkvalitetsförbättringar istatistiken diskuteratsi gruppen. Det ärmeningen att STUK skallersätta dagensbrottskoder. Ett avsyftena med STUK är attdet skall vara möjligtatt följa ett brottgenom rättskedjan.Regeringen gör ibudgetpropositionenbedömningen att BRÅ påett positivt sätt verkatför att uppnå målet attbrott skall förebyggas.Kunskap ombrottsligheten och dessorsaker är viktig föratt rättsväsendetsmyndigheter och dessasverksamheter skall kunnautvecklas ocheffektiviseras. BRÅ harunder produceratrapporter, analyser,statistik m.m. ochhärmed bidragit till attutveckla kunskapen pådet kriminalpolitiskaområdet.Utskottet delarregeringens bedömningatt BRÅ på ett positivtsätt verkat för attuppnå målet att brottskall förebyggas. BRÅ:sinsatser för attstimulera utvecklingenav det lokalabrottsförebyggandearbetet är mycketviktiga och börfortsätta medoförminskad kraft.PersonalAv årsredovisningenframgår att BRÅ under år2003 hade 59årsarbetskrafter, varav35 kvinnor. Inomledningsgruppen varkvinnorna i majoritet.Rådet driver ett aktivtoch systematisktarbetsmiljöarbete och äranslutet tillföretagshälsovården.Den totalasjukfrånvaron under år2003 var av densammanlagda ordinariearbetstiden. För hela år2003 var männenssjukfrånvaro 0,99 %.Kvinnorna hade såledesbetydligt högresjukfrånvaro, framförallt var detlångtidssjukfrånvaronsom gav utslag.Myndighetens samtligatre långtidssjukskrivnavar kvinnor. Den andelav sjukfrånvaron somavsåg av 60 dagareller mer var 53,02 %under år 2003.Regeringen serpositivt på BRÅ:svidtagna åtgärder föratt öka möjligheternatill lika villkor förmän och kvinnor samt förminskad ohälsa. Det ärangeläget att BRÅ verkarför en jämnarekönsfördelning.Utskottet delarregeringens bedömning.Verksamhetsinriktningår 2005Utskottet har somframgår under rubrikenUtgiftsramen ochanslagen tillstyrktregeringens förslag tillanslag för tillBrottsförebyggande rådetmed ochBidrag till lokaltbrottsförebyggandearbete med7 200 000 kr.Regeringen har ibudgetpropositionen förår 2005 uppställt målför olikaverksamhetsområden. FörBRÅ är det främstverksamhetsområdetBrottsförebyggandearbete som är relevantsom mål. Målet förverksamhetsområdet äratt brott skallförebyggas. BeträffandeBRÅ:s verksamhet angerregeringen bl.a. att detär viktigt att BRÅ inomsatsningen på lokaltbrottsförebyggandearbete nu främstinriktar arbetet på attutveckla och fördjuparådens verksamhet. Imoderntbrottsförebyggandearbete börinternationell samverkanvara väl utbyggd på allaplan. En målsättning äratt medlingsverksamhetskall bedrivas i helalandet. BRÅ har rörandeungdomsbrottslighetenett viktigt ansvar attsprida kunskap om vilkaåtgärder som fungeraroch bistå närpolisen ochde lokalabrottsförebyggande rådeni deras arbete. Det ärviktigt attkriminalstatistikenutvecklas löpande. BRÅhar en viktig rollavseende rättsväsendetsforskning ochutveckling.Utskottet har intenågot att erinra motregeringens bedömningari denna del.Bidrag till s.k.nattvandrareI motion Ju282 (c)begärs att Riksnätverketför nattvandrare skallerhålla statligt stöd.Utskottet delarmotionärernasuppfattning att s.k.nattvandrare görbetydelsefulla insatseri det brottsförebyggandearbetet, särskiltrörandeungdomsbrottsligheten.Från anslaget Bidragtill lokaltbrottsförebyggandearbete beviljar BRÅekonomiskt stöd tillförsöks- ochutvecklingsprojekt pålokal nivå som kan bidratill ny kunskap ombrottsförebyggandearbete. Av BRÅ:sriktlinjer för ansökanom ekonomiskt stöd tilllokaltbrottsförebyggandearbete framgårbl.a. att ekonomisktstöd inte beviljas tillprivatpersoner, privataföretag eller tillsådant som kan betraktassom sökandens ordinarielöpande verksamhet.Utskottet, som intehar något att erinra motde redovisaderiktlinjerna,konstaterar att fråganom ekonomiskt stöd fråndet nu aktuella anslagetär en fråga som skallavgöras av BRÅ.Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionJu282.Brottsoffermyndigheten,m.m.Utskottets förslag ikorthetI detta avsnittredogörs förBrottsoffermyndighetensresultat underverksamhetsåret2003. Utskottetdelar regeringensbedömning attBrottsoffermyndigheteni stort nått sinaverksamhetsmål. Iavsnittet tarutskottet vidareställning tillvilken inriktningBrottsoffer-myndigheten bör haunder år 2005.Vidare lämnarutskottet enredovisning avBrottsofferfondensresultat under år2003. I avsnittetbehandlar utskottetäven motionsyrkandenrörande hand-läggningstider, stödtillbrottsofferjoureroch Brottsoffermyn-dighetensregressverksamhet.Utskottet hänvisar idenna del bl.a. tilltidigare uttalanden.Mot den bakgrundenavstyrker utskottetmotionsyrkandena.Jämförreservationerna18-21.InledningBrottsoffermyndighetenhar ett övergripandeansvar förbrottsofferfrågorna inomrättsväsendet.Myndighetenshuvuduppgifter är attfrämja brottsoffersrättigheter, att bevakaderas behov ochintressen samt att verkaför att den som ärberättigad tillbrottsskadeersättningfår sådan. Myndighetenskall pröva ärenden ombrottsskadeersättningenligt brottsskadelagen(1978:413) och ärendenom bidrag frånBrottsofferfonden. finns ensärskild nämnd förprövning av vissaärenden ombrottsskadeersättningsamt ett råd förprövning av frågor ombidrag urBrottsofferfonden.ResultatuppföljningDe mål som för år 2003gällde förverksamhetsgrenenBrottsskadeärenden varatt ansökningar ombrottsskadeersättningskulle prioriteras ochhandläggas så snabbt sommöjligt med hänsyn tillden utredning som varerforderlig i detenskilda ärendet.Utbetald ersättningskulle i så storutsträckning som möjligtåterkrävas frånskadevållaren.Målet förBrottsofferfonden varatt de organisationeroch projekt som bedömdeskunna tillförabrottsoffer störst nyttaskulle beviljas bidragur Brottsofferfonden.Projekt inriktade motvåld mot kvinnor, brottmot barn och ungdomarsamt brott medrasistiska,främlingsfientliga ellerhomofobiska inslagskulle prioriteras.Brottsoffermyndighetenskulle vidare prioriterainformationsinsatser sombidrar till att de somär berättigade tillbrottsskade-ersättningfår det. Myndighetenskulle som mål förverksamhetsgrenen infor-mation särskilt beaktaatt brottsoffer medbristande kunskaper isvenska språkettillgodoses.Under år 2003 inkom 9299 ansökningar ombrottsskadeersättning,vilket innebär en ökningjämfört med med6 % (se tabell).Drygt 83 % av deavgjorda ärendenahandlades på mindre , vilket ären förbättring jämförtmed tidigare år.Motsvarande siffror förår 2000 var , år2001 var och år2002 var 78 %.Brottsskadeärenden1998-2003---------------------------------------------------|År | Inkomna | Avgjorda |Ärendebalans || | brotts- | brotts- | vid årets || |skadeärenden |skadeärenden | utgång |---------------------------------------------------|1998 | 5 386 | 5 083 | 1 780 |---------------------------------------------------|1999 | 6 133 | 6 193 | 1 709 |---------------------------------------------------|2000 | 6 522 | 6 491 | 1 755 |---------------------------------------------------|2001 | 7 306 | 7 183 | 1 876 |---------------------------------------------------|2002 | 8 753 | 8 934 | 1 688 |---------------------------------------------------|2003 | 9 299 | 9 219 | 1 761 |---------------------------------------------------Myndighetensärendebalans har, trotsuppgången av antaletavgjorda ärenden, inteminskat. Under år 2003avgjordes 9 219 ärenden.Antalet balanseradeärenden uppgick vidutgången av till1 761, vilket utgör enökning . Ökningenär enligtBrottsoffermyndighetenett resultat av detökade antalet inkomnaärenden.Utbetaldbrottsskadeersättningoch intäkter frånregressverksamhet(Beloppen anges i tusental kronor)---------------------------------------------------|År | Utbetald | Intäkter från || | brottsskade- | regressverksamhet || | ersättning | |---------------------------------------------------|1998 | 49 828 | 1 698 |---------------------------------------------------|1999 | 67 102 | 2 862 |---------------------------------------------------|2000 | 67 346 | 3 441 |---------------------------------------------------|2001 | 80 126 | 5 264 |---------------------------------------------------|2002 | 84 793 | 6 487 |---------------------------------------------------|2003 | 83 964 | 8 191 |---------------------------------------------------Under budgetåret 2003utbetalades knappt 84miljoner kronor ibrottsskadeersättning,vilket utgör enminskning jämfört med år2002. erhöllsintäkter frånregressverksamheten medknappt 8,2 miljonerkronor. Den storamerparten av deutbetalade medlen avsågersättning förpersonskador, endast ca231 utgick somersättning för sak- ochförmögenhetsskador.De medel som influtitgenomregressverksamheten, därkrav ställs på denskadeståndsskyldige attgöra rätt för sig, ökadefrån ca 5,3 miljonerkronor till nära6,år2002 och närmare 8,2miljoner kronor år 2003.Myndigheten har numeraskriftligtinformationsmaterial ombrotts-skadeersättningtillgängligt på niofrämmande språk.Materialet sprids bl.a.av polis, åklagare,domstolar och de ideellabrottsofferorganisationerna.Ökningen av antaletinkomna ärenden angåendebrottsskadeersättning,närmare en fördubblingsedan år 1998 (jämförtabell ovan), tyder påattBrottsoffermyndighetensinformationssatsninginom detta område harvarit framgångsrik.Under år 2003 inkomtotalt 457 ansökningarom bidrag frånBrottsoffer-fonden.Ansökningarna avsågolika projekt medönskemål om bidrag tillett sammanlagt belopp omca 108 miljoner kronor.Under året inkom även212 ansökningar omverksamhetsstöd förlöpande verksamheter.Brottsoffer-fondensintäkter genom avgifteruppgick under samma tidtill drygt 27,8 miljonerkronor. 207 projektbeviljades finansieringoch i 204 fallbeviljadesverksamhetsstöd medtillsammans drygt 25,3miljoner kronor. Av deprojekt som beviljadesstöd var 83 inriktade påvåld mot kvinnor, 43 påfrågor kring brott motbarn och ungdomar och 7rörde offer förhomofobiska brott. Närdet gäller offer förbrott med rasistiskaeller främlingsfientligaförtecken beviljadesinte något projektfinansiering.Myndigheten har bedrivitriktadeinformationsinsatserangående denna möjlighetmen har, enligt vad sominhämtats, under år 2003inte fått in en endaansökan angående ettprojekt med sådaninriktning.Sammanlagt fördeladefonden under år 2003alltså drygt 25,3miljoner kronor, vilketvar en ökning jämförtmed de föregående åren(21,år2001 och närmare 22,4miljoner kronor år2002).Brottsoffermyndighetenhade 41årsarbetskrafter vilketär en ökning med 2 sedanåret innan. Den totalasjukfrånvaron under 2003uppgick till 7,4 %.Personalomsättningen var20 % vilket är högre änför staten som helhet(). Omsättningen varstörst bland de yngremedarbetarna.Regeringen anför ipropositionen att denser positivt på denutveckling som innebäratt fler brottsoffer nufår ersättning och anseratt det är viktigt attmyndigheten bibehållerden höga kvaliteten i deavgöranden som fattas.Regeringen ser ocksåpositivt på denregressverksamhet somBrottsoffermyndighetenbedriver. Regeringenbetonar vikten av att demyndigheter som spriderinformation tillbrottsoffer strävarefter att informationenskall nå fler.Regeringen betonar ocksåvikten av attmyndigheten vidtaråtgärder för att finnalämpliga projektinriktade på offer förrasistiska ellerfrämlingsfientligabrott.Utskottet instämmer iregeringens bedömningoch beklagar attBrottsoffermyndighetenännu inte lyckats finnalämpliga projekt rörandehatbrott ochfrämlingsfientligbrottslighet trots attdenna typ avbrottslighet alltförofta förekommer isamhället. mening är dettydligt att det behövsen särskildinformationsinsats föratt öka opinionsbildningoch annan aktivitet motdenna brottslighet.Verksamhetsinriktningår 2005Utskottet har somframgår under rubrikenUtgiftsramen ochanslagen tillstyrktregeringens förslag tillanslag för tillBrottsoffermyndighetenmed 27 miljoner kronoroch till Ersättning förskador på grund av brottmed 84 miljoner kronor.Det övergripande måletför verksamhetsområde 5Reparativ verksamhet äratt verksamheten skallvara inriktad på attminska och lindra skade-verkningarna av brott.Brottsoffermyndighetenhar ett övergripandeansvar förbrottsofferfrågorna irättsväsendet.Myndighetenshuvuduppgift är attfrämja brottsoffrensrättigheter, behov ochintressen. Tilluppgifterna hör attbesluta i ärenden ombrottsskadeersättningsamt att fördela medelfrån brottsofferfondensom finansierarforskning,utvecklingsprojekt ochäven löpandebrottsofferstödjandeverksamhet. Isammanhanget kan nämnasattBrottsoffermyndighetenoch harett uppdrag (dnrJu2004/6170/) attgemensamt verka för attvittnesstödsverksamhetbedrivs vid samtligatingsrätter ochhovrätter. Syftet meddetta uppdrag är attsäkerställa att dennastödverksamhet även ifortsättningen kommeratt finnas vid samtligadomstolar.Utskottet haringenting att invändamot attBrottsoffermyndighetenockså under år 2005arbetar med dennainriktning.För att säkerställaattBrottsoffermyndighetenhar rätt uppdrag och ärrustad för framtidauppgifter tillsattesunder enutredare som fick tilluppgift att göra enöversyn av myndighetensuppdrag, organisationoch verksamhet.Utredaren lämnade undervåren 2004 betänkandetEn översyn avBrottsoffermyndigheten(SOU 2004:61).Sammanfattningsvisinnebär utredarensförslag attBrottsoffermyndighetenskall få utökadeuppgifter och etttydligare mandat.Betänkandet är underhösten föremål förremissbehandling.Regeringen kommerdärefter att övervägavilka åtgärder som kanbehöva vidtas medutgångspunkt i deförslag som utredarenhar lämnat om hurBrottsoffermyndighetenoch dess verksamhet kanutvecklas.Övriga frågorHandläggningstidernahosBrottsoffermyndighetenI motionen Ju467 (kd)påpekas att det tidigarehar funnits ett krav påatt handläggningen avbrottsskadeärendenskulle ske inom tre ochsenare inom fyramånader. Dennafastställda tidsgränsbör enligt motionärernaåterinföras så att detframgår attbrottsskadeärenden skallhandläggas inom tremånader.Förslaget innebär enåtergång till det somgällde t.o.m. år 2000.Därefter ändrades tidentill fyra månader.Enligt regleringsbrevetför skulle minst70 % avbrottskadeärendenahandläggas inom fyramånader med bibehållenkvalitet. för år2003 togs tidsgränsenbort. Målet formuleradesi stället så attansökningar ombrottskadeersättningskall prioriteras ochhandläggningen ske såsnabbt som möjligt medhänsyn till denutredning som ärerforderlig i detenskilda ärendet. Sedandess harhandläggningstiden förärendena förkortats. År2000 avgjordes avärendena inom denangivna tiden tremånader och . dåmålet ändrades avslutademyndigheten avärendena inom fyramånader. Under år 2002avslutades närmare 78 %av ärendena snabbare . År 2003var denna siffra 83,5%.En motion med liknandeinnebörd behandladesockså (bet.2003/04:JuU1 s. 106).Utskottet ansåg då attde krav som ställspåBrottsoffermyndighetenshandläggning avbrottsskadeärenden ärväl avvägda. Att inomramen för tilldelademedel uppställa ett kravpå tre månadershandläggningstid innebären risk för attkvaliteten påhandläggningen skulleförsämras. Ett sådantkrav skulle ocksåförsämra myndighetensmöjligheter attvidareutveckla sinregressverksamhet.Utskottet gör alltjämtsamma bedömning.Utskottet avstyrkermotion Ju467 i dennadel.Samhällets stöd tillbrottsofferjourerI motion Ju467 (kd)begärs etttillkännagivande om ökatstöd tillbrottsofferjourer.Utskottet har tidigareett flertal gångerbehandlat motioner omstöd tillbrottsofferjourer (bet.1997/98:Ju1 s. 77 f.).Det finns omkring 110lokala brottsofferjoureröver hela landet.Brottsofferjourernaengagerar stödpersoneroch har en nyckelroll ide verksamheter medvittnesstöd som finnsför både målsäganden ochvittnen. Det förekommerockså att lokalabrottsofferjourer ochlokalabrottsförebyggande rådsamarbetar i detbrottsförebyggandearbetet. AvBrottsoffermyndighetensårsredovisning framgåratt brottsofferjourerunder 2003 beviljadesdirekt verksamhetsstödmed urBrottsofferfonden.Därtill kommer bidragtill utbildning m.m. Ivilken utsträckningkommunerna stöderbrottsofferjourernavarierar. Vissa kommunerhar fast anställdatjänstemän som arbetarmed brottsofferfrågor.I 1997 års ärendeanförde utskottet med kontinuerligastatliga driftsbidragnärmar sig enorganisationsform som ien alltför hög gradföreter likheter medregelstyrda myndigheter.Utskottet ansåg, då somtidigare, att det låg enpoäng i att verksamheteninom jourerna bygger påideellt och frivilligtmänskligt engagemang.Det utgör då ettkomplement till denverksamhet som polisenbedriver med stöd ochinformation tillbrottsoffren i sambandmed brottsutredningar.Utskottet har alltjämtdenna inställning.Härtill kommer attbrottsoffer-jourernatilldelats ejoväsentliga statligabidrag för sinverksamhet. Motion Ju467bör alltså inteföranleda någon åtgärdfrån riksdagen.Utskottet föreslår attmotionen i nu behandladdel avstyrks.Förskottering avskadeståndI motionerna Ju292 (fp)och Ju467 (kd) begärsett nytt system förförskottering avskadestånd på grund avbrott. I motion L338 (c)begärs attBrottsoffermyndighetenskall förskotteraskadestånd på grund avbrott som den ena makendömts att betala tillden andra.Brottsskadeersättningkan utgå vid personskadapå grund av brott ochäven - undantagsvis -vid sakskada. Ersättningbetalas normalt ut förstefter det att detklarlagts attgärningsmannen saknarbetalningsförmåga ochatt det inte hellerfinns en försäkring somtäcker skadan.Frågor omförskottering avbrottsskadeersättninghar behandlats tidigareav utskottet. Så skeddehösten 2003 (bet.2003/04:JuU1 s. 112 f.)och (bet.2003/04:JuU20 s. 22).Det då omnämnda EU-arbetet angåendeersättning tillbrottsoffer är avslutatoch direktivet ärantaget avministerrådet. föratt anpassa svensklagstiftning. Direktivetkom inte att innehållanågra regler omförskottering avskadestånd.Utskottet vill ilikhet med vad somtidigare uttalats idenna fråga påpeka attdet är gärningsmannensom i första rummet haransvaret för attbrottsoffretkompenseras. Denuvarande reglerna ombrottsskadeersättningkan också ses som enform av förskott.Samtidigt har utskottetförståelse för att denskadelidande just vidpartnervåld kan ha extrasvårt att kräva sinrätt. Här vill utskotteterinra om 25 a §förordningen (1990:893)om underrättelse om domi vissa brottmål, m.m.Bestämmelsen innebär atten lagakraftvunnen dom ibrottmål som innehållerförpliktelser för dentilltalade att betalaskadestånd skall sändastillkronofogdemyndigheten.Syftet med bestämmelsenär attindrivningsförfarandetskall komma i gång meden minimal insats frånmålsägandens sida (2kap. 3 §utsökningsförordningen[1981:981]). Reglernagäller oavsett dentilltalades ochmålsägandens relationtill varandra.Utskottet är inteberett att förorda enordning som innebär attalla skadestånd på grundav brott förskotteras.Utskottet är inte hellerberett att förorda attjust skadestånd vidpartnervåldsärbehandlas. MotionernaJu292, Ju467 och L338 iaktuella delar avstyrks.RättsmedicinalverketUtskottets förslag ikorthetI detta avsnittredogörs förRättsmedicinalverketsresultat underverksamhetsåret2003. Utskottet haringen invändning motregeringensbedömning attRättsmedicinalverketi allt väsentligtfullgjort de mål somställts upp för dessverksamhet. Iavsnittet tarutskottet vidareställning tillRättsmedicinalverketsverksamhetsinriktningunder år 2005.InledningRättsmedicinalverket ärcentralförvaltningsmyndighetför rättspsykiatrisk,rättsmedicinsk,rättskemisk ochrättsgenetisk verksamheti den utsträckningsådana frågor intehandläggs av någon annanstatlig myndighet. Ipraktiken gårverksamheten ut på attsörja för attdomstolarna har teknisk(medicinsk) bevisning ibrottmål ochfaderskapsmål och ettfullgott underlag förpåföljdsbestämningen ibrottmål i form av t.ex.rättspsykiatriskaundersökningar.Rättsmedicinalverketsarbetsuppgifter finnsnärmare reglerade iförordning (1996:613)med instruktion förRättsmedicinalverket.Verket bedriver såvälanslagsfinansierad somuppdragsfinansieradverksamhet.ResultatuppföljningFör Rättsmedicinalverketgällde för år 2003följande verksamhetsmål.Rättsmedicinalverketsverksamhet skulle skapagoda förutsättningar förrättssäkerhet ocheffektivitet inomrättsväsendet genomtillhandahållande avrättspsykiatriska,rättsmedicinska,rättskemiska ochrättsgenetiskaundersökningar av högkvalitet och svarandemot uppdragsgivarnasbehov. Verksamhetenskulle bedrivas medrespekt för deundersöktas personligaintegritet. Vidareskulle derättspsykiatriskaundersökningsenheternaerbjuda god omvårdnadoch tillgodose kraven påsamhällsskydd. Till gagnför verksamheten skulleverket bedriva ochstödja ett aktivtforsknings- ochutvecklingsarbete.Verket skulle dessutom,där det var lämpligt ochdär verksamheten kundeskapa särskildaförutsättningar för det,vinnlägga sig om attbidra till detbrottsförebyggandearbetet.Rättsmedicinalverketskulle också verka fören långsiktigt godförsörjning av personalmed ändamålsenligkompetens ochspecialistkunskap.Särskilt gällde det attminska sårbarheten iutnyttjandet av ochtillgången pårättsläkare genom enaktiv och förutseenderekrytering ochutbildning. Slutligenskulle verket arbeta medatt förnyaarbetsformerna ochutveckla ledarskapet.AvRättsmedicinalverketsårsredovisning för år2003 framgår bl.a.följande.År 2003 kännetecknadesav en fortsatt högefterfrågan på verketsutredningar ochundersökningar. Detinnebar fortsatt högarbetsbelastning förverkets utrednings- ochvårdpersonal och ficktill följd atthandläggnings- ochväntetider ökade.Arbetet medpolicydokument ochinterna riktlinjerfortsatte. Här kannämnas att riktlinjerfastställdes föranvändande av somatiskaundersökningar vidrättspsykiatriskaundersökningar och atten ny arbetsordning förverket fastställdes.Kvalitetsarbetet hadefortsatt hög prioritet.I arbetet med att stärkasamsynen mellanrättsläkare påbörjadesarbete med attfastställa en ny ochuppdateradprocessbeskrivning förrättsmedicinskaundersökningar. Vidareutarbetades riktlinjerför rättsläkares roll irättsprocessen. Motbakgrund avPsykansvarskommitténsbetänkande tillsattes enreferensgrupp för attdiskutera de förändradearbetssätt kommitténsförslag kan antasmedföra.Försöksverksamheten meds.k. rättsmedicinskautredare permanentadesefter en internutvärdering. databaser lågfokus på att förbättrakvaliteten på data i denrättsmedicinskadatabasen i syfte atthöja validiteten iinmatade uppgifter förkommandeforskningsuppgifter. Ettlektorat inrättades ochtillsattes påinstitutionen förkirurgiska vetenskapervid universitet.Tjänsten är kombineradmed en tjänst somöverläkare vidRättsmedicinskaavdelningen i Uppsala.Inom FoU-området gavs påsedvanligt sätt stödtill olika projekt. Härkan nämnasdatortomografiskundersökning vidrättsmedicinskundersökning medelektroniskbilddokumentation.Inom rättspsykiatrinökade domstolarnasefterfrågan pårättspsykiatriskaundersökningar (RPU). Antaletundersökningar somutfördes uppgick till688 (se tabell). Av deundersökta bedömdes 48 %lida av en allvarligpsykisk störning. I 45 %av undersökningarnaföreslogsrättspsykiatrisk vårdsom påföljd och i 15 %skyddstillsyn.Domstolarnas förtroendeför verketsundersökningar varfortsatt högt. Under år2003 följde domstolarnade förslag omöverlämnande tillrättspsykiatrisk vårdsom lämnats i derättspsykiatriskautlåtandena i avfallen. Även antalet avverket utfärdadeläkarintyg enligt 7 §lagen (1991:2041) omsärskild personutredningi brottmål, m.m., s.k.§ 7-intyg, ökade underår 2003. Totaltutfärdades 1 890 sådanaintyg (se tabell).Europarådets s.k. anti-tortyrkommittégenomförde under år 2003en närmare granskning avutredningsavdelningen iGöteborg. I denefterföljande rapportenuttrycktes mycketpositiva omdömen omverksamheten. Ett fallav rymning genomfördesmed hjälp av utomståendefrån enutredningsavdelning. Debåda rymlingarna grepstämligen omgående. Underbudgetåret genomfördestre s.k.häktesundersökningar.Medianhandläggningstidernaför RPU var förhäktade och förej häktade. Andelenärenden där väntetiden ihäkte översteg 7 dagarökade kraftigt underåret. Trots attvistelsetiderna kortadesökade väntetiderna. Detindikerar attorganisationen ärunderdimensionerad.