bet · GS01AU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Uppföljning av regionala tillväxtavtaloch arbetet med regionala tillväxtprogram 2003(), visar att det finns ett stort intressehos många olika aktörer att mobilisera gemensammakrafter för den egna regionens utveckling.Utvärderingarna visar att länsarbetsnämnderna aktivtengagerat sig i genomförandet av tillväxtavtalen.Arbetsmarknadspolitiska medel har utgjort närmarehälften av beslutade statliga medel underavtalsperioden.De regionala tillväxtprogrammen inriktas nu på attgenomföra insatser som ska främja arbetskrafts- ochkompetensförsörjning. Regionala kompetensråd utgörsamverkansorgan inom kompetensförsörjning. Där slutsbindande avtal om exempelvis inriktning och antalplatser på arbetsmarknadsutbildningar. AMV har byggtupp en särskild insatsgrupp för att stötta branscheroch orter under strukturomvandling. vunnaerfarenheter tyder på att systematiskt långsiktigtarbete ger bättre resultat än drastiska insatserdrivna av uppblossande krisstämning.Den bild av fackföreningsrörelsens syn påintegrationsfrågor som målas upp av imotion Sf360 känns inte igen av utskottet. Utskottetsbild är i stället att det på många håll i arbetslivet- såväl från fackliga företrädare som frånarbetsgivarhåll - finns ett betydande och stadigtväxande intresse för och engagemang iintegrationsfrågor.Detta har bl.a. kommit till uttryck i slutrapportenÖppna dörrar - Sänkta trösklar (Ds 2004:22) somutarbetats av en arbetsgrupp med företrädare förRegeringskansliet och och somredovisas i budgetpropositionen och i denavsiktsförklaring mellan regeringen, , , , TCO ochSACO som avser integrationsinsatser och somundertecknats . Enligt avsiktsförklaringen harparterna enats om att göra ytterligare, gemensamma,ansträngningar för att invandrades yrkeserfarenheteroch kompetens bättre ska tas till vara i arbetslivet.Målet är att andelen människor med utländsk bakgrundsom förvärvsarbetar eller studerar ska öka. Iavsiktsförklaringen har parterna angivit ett antalåtaganden med denna inriktning.Utskottet ser positivt på den nämndaarbetsgruppens förslag om en ny insats,prova-på-platser, för personer som saknar eller harbegränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv (se ävenavsnittet Arbetsmarknadspolitiska program ochsärskilda grupper på arbetsmarknaden). Regeringen hari uppdragit åt AMS att etablera ensamrådsgrupp med företrädare förcentralorganisationerna på arbetsmarknaden - SvensktNäringsliv, Företagarna, ,, , , TCO ochSACO - för avstämning och samordning kring införandetav de nya insatserna prova-på-platser ocharbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens somaviserats i budgetpropositionen. Även andraintegrationsfrågor kan komma att omfattas avsamrådet.Utskottet behandlar senare i betänkandetmotionsförslag om integrationsinsatser påarbetsplatserna. Sådana sker i samverkan medarbetsmarknadens parter och Rådet för Integration iArbetslivet som bildats av organisationerna påarbetsmarknaden för att stödja, följa upp ochvidareutveckla arbetet med integration i arbetslivetoch mot etnisk diskriminering och trakasserier påarbetsplatserna. Enligt vad utskottet erfarit harrådet lämnat in en framställan tillregeringen om medel för att genomföra gemensammainformations- och utbildningsinsatser i arbetslivet ienlighet med den nämnda avsiktsförklaringen.De arbetssökandes delaktighetUtskottet kan mot ovanstående bakgrund konstatera attsamverkan på lokal och regional nivå kringarbetsmarknadspolitiken tillmäts stor betydelse.Självfallet måste ambitionen vara att vidareutveckladenna samverkan. Det finns enligt utskottet ocksåanledning att se närmare på möjligheterna attytterligare utveckla och främja den enskildaarbetssökande individens möjligheter att aktivtmedverka i exempelvis utformningen av den egnahandlingsplanen och överväganden om deltagande iarbetsmarknadsutbildning eller andraarbetsmarknadspolitiska program.Ett viktigt instrument för att säkra den enskildesmedverkan i ansträngningarna att finna ett arbete ärden individuella handlingsplan som ska upprättasmellan den sökande och arbetsförmedlingen. Utskottethar vid ett antal tillfällen ända sedan riksmötet1995/96 behandlat frågor om handlingsplaner försökande vid arbetsförmedlingen och betonat att dessamåste vidareutvecklas och förbättras. En arbetsgruppinom utskottet genomförde /02 enuppföljningsstudie av arbetet med individuellahandlingsplaner inom AMV. Regeringen har vid ettantal tillfällen påtalat att kvaliteten ochdelaktigheten från de arbetssökande ihandlingsplanerna måste förbättras.Enligt vad som anges i budgetpropositionen visar enutvärdering som Statskontoret slutfört attkvaliteten i handlingsplanerna generellt är låg, attAMS inte följer upp om de egna metodstödjandeinsatserna når målgruppen, att utbildningar erbjudsutan att AMS kvalitetssäkrat innehållet, attuppföljningen är otillräcklig, att oklarheter råderom hur det övergripande ansvaret är fördelat och atttillsynen är begränsad. Regeringen avser attkontinuerligt följa AMS arbete med att förbättrakvaliteten i handlingsplanerna liksom att AMS då tarhänsyn till Statskontorets rapport.Att förbättra kvaliteten på handlingsplanerna ochöka de arbetssökandes delaktighet i utarbetande ochvidareutveckling av handlingsplanerna måste enligtutskottet ha hög prioritet i arbetsförmedlingensverksamhet. Det är vidare önskvärt att en arbetslösredan vid första mötet med arbetsförmedlingen gesrätt förutsättningar att komma tillbaka i arbete.Utskottet återkommer nedan till frågor om anvisningarm.m. från arbetsförmedlingens sida.När det gäller handlingsplanerna ser utskottetallvarligt på de redovisade bristerna och förutsätteratt regeringen till senast i nästabudgetproposition utförligt redovisar vilka åtgärdersom vidtagits med anledning av den kritik somredovisats i utvärderingsrapporten. Redovisningen börinkludera information om hur den enskildes aktivitetoch delaktighet i handlingsplanerna utvecklas.Med anledning av motionsförslagen om en jobb- ochutvecklingsgaranti, en övergångsarbetsmarknad ochliknande vill utskottet peka på den verksamhet sombedrivs inom ramen för aktivitetsgarantin. Dettaarbetsmarknadspolitiska program är till för atthjälpa dem som har svårast att ta sig in påarbetsmarknaden, t.ex. personer som varit arbetslösamycket . Det finns också andra grupper avarbetssökande som har det besvärligt påarbetsmarknaden och som genom att delta iaktivitetsgarantin blir bättre rustade att hitta ettarbete.Deltagarna i aktivitetsgarantin ingår i mindregrupper och får hjälp och stöd av en handledare.Handledarens uppgift är att få deltagarna att tänka inya banor och skapa det självförtroende som krävs föratt deltagarna ska söka arbete mer aktivt ellerskaffa ny kompetens. Handledaren och deltagaren gören handlingsplan, som ska ligga till grund för deolika aktiviteter som krävs för att den arbetslöseska få ett arbete.Aktiviteter som förekommer inom ramen föraktivitetsgarantin är t.ex. jobbklubbar, vägledningenskilt och i grupp, kortare utbildningar i form avorienteringskurser, möjlighet att läsa påfolkhögskola, "kom-igång-kurser", projektarbeten ocharbetspraktik.I aktivitetsgarantin är alla tillgängligaarbetsmarknadspolitiska program samlade under etttak. Den individuella handlingsplanen går som en rödtråd genom de aktiviteter som syftar till attdeltagaren ska få ett arbete.En viktig grundtanke med aktivitetsgarantin är attverksamheten ska ske i nära samverkan med stat,kommun, företag och arbetsmarknadens parter. För attkunna bryta trenden med hög långtidsarbetslöshetkrävs en bred samverkan med kommun, företag,fackföreningar och andra organisationer så att detblir ett engagemang för att finna nya lösningar ochhitta framkomliga vägar.Socialbidrag respektive rehabiliteringsinsatserm.m.Folkpartiet och en enskild motionär från samma partitar i motioner upp frågor om socialbidrag koppladetill arbetsmarknaden.Det har aldrig varit sålönsamt att gå från socialbidrag till arbete som detär . Det beror bl.a. på stigande reallöner, ökadegenerella bidrag, införandet av maxtaxa inombarnomsorg och en viss ökning av socialbidragsnormenunder andra halvan av . Denna slutsatsredovisas i rapporten nivå på socialbidraget. Ärdet lönsamt att inte arbeta? (Ds 2004:5) frånSocialdepartementet. Det relativa utbytet av att gåfrån socialbidrag till ett heltidsarbete har dockenligt rapporten varierat under perioden 1991-2003.Regeringen har i årets budgetproposition för fjärdegången följt upp sitt mål om att halvera antaletsocialbidragsberoende . Målethänger intimt samman med möjligheten att snabbt fåett arbete och har därför en stark koppling tillregeringens sysselsättningsmål.I budgetpropositionen konstaterar regeringen attmålet om en halvering av antaletsocialbidragsberoende inte kommer att uppnås till2004. Målet kvarstår dock och ska enligt regeringenuppfyllas . Detta ska ske genomökad sysselsättning, särskilt bland utrikes födda ochandra grupper med låg sysselsättningsgrad och genomatt åtgärder inom många politikområden vidtas. Blandannat ska socialbidragen ses över i syfte attunderlätta övergången från socialbidrag till arbete.För att ha rätt till socialbidrag krävs att enarbetslös bidragssökande aktivt ska verka för attskaffa sig ett arbete. har socialnämnden ien kommun rätt att begära att den som tar emotsocialbidrag ska delta i praktik eller annankompetenshöjande verksamhet i syfte att utvecklamöjlighet att kunna försörja sig själv.Verksamheten ska stärka den enskildes förutsättningaratt komma in på arbetsmarknaden eller på en fortsattutbildning. har kommunalaaktiveringsprogram blivit vanligare, vilket beror påatt kommunerna bl.a. genom arbetsmarknadsnämndernafått ett större inflytande över arbetsförmedlingarnasverksamhet och ansvar för vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar under25 år. Vidare har kommunerna ett samordnande ansvarför nyanlända flyktingars introduktion.Flera frågor om samverkan mellan AMV och andramyndigheter och organ på lokal och regional nivå harbehandlats ovan. Med anledning av motionsförslag frånFolkpartiet och i den enskilda motionen A215 (mp)finns det dock anledning att gå något närmare in pådet samarbete som pågår mellan arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan. Detta samarbete har utvecklatsväsentligt, och har totalt14 400 personer fått rehabiliteringsinsatser inomramen för samarbetet. Av dem som deltagit irehabiliteringsverksamheten har fått arbete och4 % deltar i utbildning. Även om alla deltagare intefått arbete när den aktuella rehabiliteringsinsatsenavslutats så har många tidigare långtidssjukskrivnafått tillbaka arbetsförmågan och kan aktivt fortsättaatt söka arbete via arbetsförmedlingen. De positivaresultaten redovisades vid en konferens anordnad avAMS den 9 november 2004.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning ibudgetpropositionen att även grupper som står utanförde generella försörjningssystemen måste få del av denhjälp och det stöd de behöver för att i framtidenkunna försörja sig själva. Särskilt angeläget är detatt arbetet med rehabiliteringen av speciellt utsattagrupper samordnas på ett bättre sätt. Det gällerexempelvis människor med långvarig arbetslöshet,psykosociala problem eller andra hälsomässigaproblem, som riskerar att hamna i en gråzon mellanolika myndigheter.Arbetslöshetsförsäkring, arbetsrätt,lönebildningOppositionens förslag till förändringar ifinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen ochaktivitetsstödet har kommenterats avarbetsmarknadsutskottet i yttrande 2004/05:AU1y tillfinansutskottet om ramar för utgiftsområdena 13Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv.I yttrandet erinrade arbetsmarknadsutskottet omsina tidigare överväganden kring alternativ tillfinansiering av arbetslöshetsförsäkring ochaktivitetsstöd. Utskottet ställer sig lika kritiskttill de nu framförda förslagen som till tidigareförslag.· Förslagen utgör inte praktiskt tillämpbaraalternativ till dagens system.·· Om den enskilde kompenseras genom sänktinkomstskatt kommer statsbudgetens minskadeutgifter att bytas ut mot minskade intäkter.Därmed kommer ett möjligt utrymme för reformer attbegränsas.·1. Grupper med liten risk för arbetslöshet kommer attavstå från försäkring för att de anser sig intebehöva den.2.· Ekonomiskt svaga grupper kommer att avstå frånförsäkringen för att de inte anser sig ha råd.·· Om försäkringen är obligatorisk kan den mycket välkomma att ses som en skatt och ingen skillnadkommer att upplevas mot dagens system.·Regeringen redovisar i budgetpropositionen uppgifterom arbetsförmedlingens roll med anknytning tillarbetslöshetsförsäkringen och slår fast att en viktigmålsättning för förmedlingsverksamheten är attsäkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll somomställningsförsäkring. Också i motioner poängterasförsäkringens roll som omställningsförsäkring.Arbetsmarknadsutskottet anordnade den 28 oktober2004 en offentlig utfrågning om tillämpningen avarbetslöshetsförsäkringen på arbetsförmedlingen.Utfrågningen arrangerades mot bakgrund av bl.a. engranskningsrapport från omarbetslöshetsförsäkringens hantering påarbetsförmedlingen (RIR 2004:3) och rapporter frånInspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) somtar upp olika frågor om tillämpningen avförsäkringen. Vid utfrågningen diskuterades bl.a. hurman kan skapa förutsättningar för en korrekt,rättssäker och likformig behandling av dearbetssökande, hur man kan komma till rätta medeventuella brister och vad innebörden är avförsäkringens begrepp lämpligt arbete.Utskottet avser att i ett betänkande omarbetslöshetsförsäkringen behandlaförslag /04:RRS7 styrelsesframställning angående arbetslöshetsförsäkringenshantering på arbetsförmedlingen och motioner medanledning av denna och från allmänna motionstiden2004 rörande arbetslöshetsförsäkringen. Informationoch synpunkter som framkom vid den offentligautfrågningen liksom uppföljningsrapporter frånmyndigheter och andra relevanta uppgifter kommer attligga till grund för utskottets behandling i detplanerade betänkandet om arbetslöshetsförsäkringen.Utskottet vill redan nu beröra några frågor somgäller sökaktivitet m.m.I budgetpropositionen betonas att grunden iarbetsmarknadspolitiken är platsförmedlingen, vilketkräver intensiva företagskontakter och ettsystematiskt arbete med de lediga platserna.Utskottet instämmer med regeringen att ett viktigtled i matchningsprocessen är att de regelförändringari arbetslöshetsförsäkringen som genomfördes verkligen får fullt genomslag. Utskottetkan också hålla med om att det är viktigt att dearbetslösa och personer i olika program är aktiva isitt arbetssökande - rätten tillarbetslöshetsersättning förutsätter enligt 5 § lagenom arbetslöshetsersättning att den sökande aktivtsöker ett lämpligt arbete. Med anledning av vad somsägs i propositionen om ökade krav på de arbetslösaatt visa att de är aktiva i sitt arbetssökande villutskottet betona att det inte kan vara fråga om ettgenerellt och ensidigt krav. Det finns ett ömsesidigtansvar. Genom en dialog och i arbetet med denindividuella handlingsplanen ska arbetsförmedlingenge den enskilda arbetssökanden förutsättningar attbedriva ett kvalitativt sett bra sökande efter ettarbete.Måttet på en god sökaktivitet får enligt utskottetsmening inte bara vara antalet sökta arbeten, vilkettermen "sökintensitet" skulle kunna leda tanken till.Det finns också en kvalitativ sida, som har bäring påförsäkringens begrepp "lämpligt arbete" i lagens 11§. En övergripande princip vid bedömningen av vad somär lämpligt arbete är att hänsyn ska tas till densökandes förutsättningar och andra personligaförhållanden. I detta sammanhang kan nämnas attInspektionen för arbetslöshetsförsäkringen harbeslutat om nya tillämpningsföreskrifter i fråga omlämpligt arbete som trätt i kraft iår.Utskottet vill också hänvisa till - En utvärdering (2004:15). Irapporten gör Statskontoret bedömningen atthandlingsplaner som innehåller en preciserad ochmätbar information om hur den arbetssökande ska gåtill väga för att få arbete kan vara ett stöd.Hur sökprocessen ska se ut bör enligt utskottetvara beroende av den individuella situationen. Omorsaken till en låg sökaktivitet t.ex. står att finnai dåligt självförtroende ligger lösningen i attstärka individen och öka motivationen. Ärförklaringen i stället en svag efterfrågan påarbetskraft kan lösningen vara en annan. Utskottetvill med detta säga att det finns situationer dåinsatser för att stärka individen kan vara mereffektiva än ökad kontroll.Utskottet vill också peka på en slutsats i denovannämnda rapporten från . Dearbetsförmedlingskontor i undersökningen som hade debästa arbetsplaceringsresultaten utmärktes av att iett tidigt skede ha givit relativt sett merindividuell service till de sökande. De har snabbareupprättat individuella handlingsplaner med vidgatsökområde, redan i det inledande skedet avinskrivningsperioden matchat eller anvisat sökandetill lediga platser och ägnat mer tid åtföretagsinriktat arbete. De har också i störreutsträckning anvisat och följt upp anvisningar. Pådetta sätt har de kunnat fullgöra kontrollfunktionenpå ett mer strikt sätt. Utskottet vill också redan nupeka på en annan bedömning som görs i rapporten frånRiksrevisionen. De krav på ökad sökaktivitet somuttrycks i de nya reglerna iarbetslöshetsförsäkringen bör enligt rapportenbalanseras mot en motsvarande ökadanvisningsaktivitet från arbetsförmedlingens sida.Som sägs i budgetpropositionen ska samtligaarbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning haen handlingsplan, som motsvarar kraven för rätt tillarbetslöshetsersättning. Anvisningsinstrumentet skaanvändas effektivt och enhetligt avarbetsförmedlingarna. AMS ska genom systematiskajämförelser mellan olika länsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingskontor minska skillnaderna itillämpningen av regelverket.Liksom regeringen anser utskottet att denarbetsmarknadspolitiska verksamheten ska präglas aven enhetlig och därmed rättvis tillämpning av deregler som gäller i arbetsförmedlingens ocharbetslöshetskassornas verksamhet. Uppföljningen avhur reglerna tillämpas bör bli effektivare. betonat är rättssäkerheten avgrundläggande betydelse för den arbetslöse och förlegitimiteten i försäkringen.I anslutning till vad som sagts om sökområden m.m.kan det finnas anledning att något närmare beröramotion A226 (s) om att och skaredovisas som en gemensam arbetsmarknadsregion.Motionärerna anser som framgått att AMS ska omprövaindelningen av arbetsmarknadsregioner.Utskottet vill först och främst slå fast att detinte finns några hinder mot att arbetsförmedlingarrespektive länsarbetsnämnder samarbetar med varandra.När det gäller frågan om indelning iarbetsmarknadsregioner är det SCB som redovisaruppgifter om lokala arbetsmarknader enligt en s.k.LA-indelning som främst används i statligautredningar och av forskare. Indelningen bygger påstatistiska uppgifter om arbetspendling överkommungränser och bygger på uppgifter som hämtas frånskattesystemets kontrolluppgifter, deklarationer föraktiv näringsverksamhet, företagsregistret vid SCBsamt registret över totalbefolkningen.Uppgiftsinsamlingen görs . Indelningen ärfunktionell och förändras över tiden till följd avförändringar i pendlingsströmmarnas riktning ochstyrka. I den senaste större översynen varpendlingsströmmarna mellan och Norrköpingskommuner inte så stora att dessa bildade en gemensamarbetsmarknadsregion enligt de definitioner somanvänds när man tar fram detta mått. Nästa storaöversyn av indelningen kommer att genomföras i börjanpå 2005. Den genomförs av SCB och kommer att baseraspå pendlingsförhållanden.När det gäller arbetsrätten föreslås i en motionfrån respektive motionärer från fyrapartier (m, fp, kd och c) en modernisering ochreformering av arbetsrätten respektive en flexiblarearbetsmarknad. Utskottet, som senast våren 2004behandlade ett antal arbetsrättsliga motionsförslag,bl.a. med likartad inriktning, är inte berett att gåmotionärerna till mötes. Enligt vad utskottet erfaritfrån förbereds en arbetsrättsligproposition till våren 2005.Kristdemokraterna lägger i motioner fram ett antalförslag om hur lönebildningen bör förbättras.Förslagen innefattar som framgått bl.a.skattereformer, en ny arbetslöshetsförsäkring medhögre egenavgifter och att en nyarbetsmarknadsmyndighet inrättas i stället för AMV.Utskottets syn på bl.a. arbetslöshetsförsäkringen ochAMV har redovisats ovan.Utskottet konstaterar för sin del att en välfungerande lönebildning bidrar till varaktigt lågarbetslöshet och hög sysselsättning. () bedömning, som redovisatsför utskottet av generaldirektör den11 och som också framgår av KI:srapport . Samhällsekonomiskaförutsättningar i liggerarbetskostnaderna i svensk näringsliv för närvarandepå en sådan nivå att lönsamheten ligger i nivå medomvärldens. KI bedömer mot denna bakgrund att detinte finns något behov av att anpassaarbetskostnaderna nedåt, utan de kan öka i takt medpris- och produktivitetsutvecklingen framöver utanatt detta leder till ett ohållbart högt kostnadsläge.KI påpekar i den ovannämnda rapporten att densvenska lönebildningen bygger på en höggrad av central koordination, men det finns också ettbetydande lokalt inslag. Utskottet delar KI:sbedömning att förhandlingsordningen i huvudsakfungerat väl och att den har bidragit till attlöneökningarna växlat ned, varvid arbetslösheten harkunnat sjunka utan att inflationsmålet har hotats.Samtidigt finns dock, enligt KI, ett utrymme förytterligare förbättring av lönebildningen. Denna kanframför allt åstadkommas genom ännu högre grad avkoordination i lönebildningen, vilket skulle bidratill en varaktigt lägre arbetslöshet.Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:MJ63 yrkandena 44, 46och 47 (kd), 2003/04:MJ65 yrkande 11 (m), K459yrkande 12 (mp), Sf288 yrkandena 15 och 18-20 (fp),Sf360 yrkande 4 (c), Sf365 yrkande 10 (kd), Ub436yrkandena 1, 3 och 4 (m), N308 yrkande 4 (m, fp, c,kd), N393 yrkande 20 (kd), N404 yrkandena 1 och 7(s), N409 yrkande 35 (fp), A215 yrkandena 1 och 2(mp), A221 yrkandena 1, 4 och 8 (m), A226 (s), A239yrkandena 1, 3 och 4 (m), A257 (s), A261 yrkandena1-3 (c), A273 yrkandena 1-5 (m), A277 yrkande 1 (s),A289 (v), A317 (s), A340 yrkande 2 (m), A342yrkandena 1-3, 5 och 6 (m), A350 yrkandena 1 och 10(m, fp), A356 yrkandena 1-3, 6, 17, 23 och 24 i dennadel (kd), A358 yrkandena 1 och 2 (kd) samt A375yrkandena 1, 2, 9 i denna del, 10 och 17 (fp).Inriktningen av dearbetsmarknadspolitiska programmenm.m.PropositionenMålet för de arbetsmarknadspolitiska programmen är att ökamöjlighetenför arbetssökande att få ett arbete och att motverkabrist påarbetskraft. Regeringen konstaterar att den förväntadekonjunkturförbättringen dröjer. I enlighet medprinciperna fören aktiv arbetsmarknadspolitik ska arbetslösa rustas ilågkonjunktur för att stå färdiga att ta dearbetstillfällensom skapas i högkonjunktur. Regeringen har därför ökatantaletpersoner i arbetsmarknadspolitiska program kraftigtunder2004. var 84 000 personer anvisadearbetsmarknadspolitiska program, hadeantaletökat till 132 000 personer, en ökning med 57 %.Regeringenmenar att omedelbara makroekonomiska resultat av dennasatsning inte låter sig mätas på ett entydigt sätt menatt ensamlad bild av utfallet tyder på att programmenfungerar väl.De flesta mål för AMS verksamhetsgrenar uppfylls.Exempelviskan nämnas att av dem som avslutatarbetsmarknadsutbildninghade arbete efter programslut.