bet · GS01SFU5 · 2004-11-25 00:00:00 — kan man ocksåkonstatera att det med ganska små medel går attåstadkomma snabb utväxling och få effekt. Det finnskanske andra som bättre kan svara på frågan vadkommuner och landsting gör för att motverka sinsjukfrånvaro. Jag vill ändå gärna understryka attden bild som regeringen har inte är att man inte görnågonting eller inte bryr sig om det här problemet.Många personer som slås ut i privata företag finnsanställda i kommuner och landsting. Men det finnssäkert andra som bättre kan svara på vad manfaktiskt gör.Åke , : Deundersökningar som har gjortvisar tvärtom på att när man frågar de anställda såanser de att både kommuner och landsting gör mestför att få tillbaka folk i arbete. Där är de privataarbetsgivarna sämst. Jag tror att Per fårläsa den undersökningen.När det gäller arbetsförhållandena på de olikaarbetsplatserna har kommuner och landsting fått ettdåligt rykte. Jag tror att det beror på att vi har,relativt sett, högre andel sjukskrivna ochlångtidssjukskrivna. Det är sant. Men det beror påatt av våra medarbetare är kvinnor. Kvinnor harungefär dubbelt så hög sjukskrivning som män. Manhar kvinnor i stor andel och i de åldrar då man ärmer sjukskriven. Det är nog sant att vi har fler,men det beror på att vi har många kvinnor. Detsystem som är på förslag synliggör ju att kvinnorkostar mer i medfinansiering. Det är den effekt somdet blir, oberoende av om det är privataarbetsgivare, kommuner, landsting eller staten.Jag vill påstå att kommuner och landsting är välså goda arbetsgivare. Vi gör väldigt mycket för attfå våra medarbetare i sysselsättning, rehabiliterardem och tar hand om dem. Det finns inget sakligt somvisar något annat.Sven (): Det finns många frågeställningar somman skulle kunna ta upp här. Jag väljer att inriktamig på det som många remissinstanser och debattörerhar tagit upp, risken för en ytterligare selekteringpå arbetsmarknaden. Att den risken finns, att viredan har en hård arbetsmarknad och att den blirhårdare har bland annat sagt. Detframgår också av vad flera av talarna har sagt ochav vad remissinstanserna har sagt.I den remissdebatt vi hade i kammaren för någonmånad sedan sade också det ansvariga statsrådet attregeringen var medveten om den risken. Jag harförstått att regeringen har som mål att vidgaarbetsmarknaden, att göra den öppen och tillgängligför fler. Jag skulle vilja fråga statssekreterarenom regeringen inte ser en uppenbar målkonflikt här.Man säger att man vill öppna arbetsmarknaden ochvidga den. lägger man fram ett förslag somså tydligt leder till en ytterligare hårdnandearbetsmarknad som ställer svaga grupper utanför. Jaghar också sett olika uppgifter om att uttaget av såkallade hälsointyg från försäkringskassorna har ökatganska dramatiskt. Vid stickprovskontroller sägerman att orsaken är att man behöver det till enanställningsintervju.I första hand ställer jag frågan till målkonflikten. Om det finns andra som vill yttrasig på just det här temat, om selekteringen påarbetsmarknaden, så ser jag fram emot det också.Jan , : Politik vimlarju av målkonflikter. Det gäller att hantera dem påklokast möjliga sätt. Jag delar självklart denuppfattning som har gett uttryck för.Frågan om selekteringen, som jag inom parentes sagtinte tycker är världens bästa ord, att vi har enhårdnande arbetsmarknad där det blir svårare föralltfler att ta sig in, är naturligtvis ett väldigtstort problem. Man kan fundera över om hur just detförslag som presenteras ytterligare bidrar tilldet hårdnande klimatet. Jag är inte så säker på attdet gör så stor skillnad. Därmed är inte sagt attjag tycker att utslagningen eller det hårdnandeklimatet på arbetsmarknaden inte är ett problem. Detär ett problem, och det måste självklart angripas,inte minst i ljuset av att vi behöver vara fler somarbetar. Vi behöver öka arbetsutbudet. Vi seråtminstone på ett antal års sikt att det kan blibrist inom vissa områden på arbetsmarknaden. Dågäller det att ta till vara alla de resurser som vihar.Jag råkar också ha ansvar förarbetsmarknadspolitik som statssekreterare. Jag villbara påminna om att det finns rader av åtgärder inomarbetsmarknadspolitiken som syftar till attunderlätta för människor som annars har svårt att fåfotfäste på arbetsmarknaden. Jag tänker pålönebidrag för arbetshandikappade, anställningsstödför dem som har varit arbetslösa länge, prova-på-platser för invandrare och så vidare.Detta är ett problem utan tvekan. Det måste ocksåangripas. Därför måste fler politikområden samverka.Berndt , Handikappförbundens samarbetsorgan:Vi menar att om ett alltför stort ekonomiskt ansvarläggs på arbetsgivarna för långtidssjuka såförsvårar det för personer med kroniska sjukdomaroch funktionshinder att få en anställning. Vi tyckeratt det är bra att den tredje sjuklöneveckan tasbort men ser i princip samma farhågor kring densärskilda sjukförsäkringsavgiften. Det förslag sompresenteras medför också att den enskildaarbetsgivaren kommer att välja bort arbetstagare sombedöms löpa risk för ohälsa. Det leder då till enstörre utslagning från arbetsmarknaden med enytterligare ökad ohälsa som följd. Redan när dentredje sjuklöneveckan infördes såg vi attarbetsgivare i större omfattning började använda sigav hälsotester inför en anställning. Vi tycker attdet är lätt att få uppfattningen att personer medfunktionshinder och kroniska sjukdomar offras föratt staten ska få ned sina kostnader försjukskrivningarna.Boel Callermo, : Jagvill bara understryka det somhandikapporganisationerna har gett uttryck för. Vifrån är ganskaövertygade om att det kommer att slå mot grupper somhar svag förankring på arbetsmarknaden. Vi tror attdet kommer att ha betydelse när det gällernyanställningar, och vi tror också att det kommeratt påverka arbetsklimatet på de befintligaarbetsplatserna. Vi tycker att det blir ett väldigtmärkligt signalsystem. Många av våra insatsergenerellt går ju ut på att ha ett arbetsliv där mankan fungera också i de situationer där man harfunktionsnedsättningar eller inte kan arbeta . Vi tycker att det här skickarsignaler i motsatt riktning.Jag känner mig också föranledd att säga någotkring Per fråga som framställer det somom kommuner och landsting är väldigt slappa när dethandlar om att komma till rätta med sjukfrånvaron.Så är det inte alls. Man är oerhört ambitiös. Manhar insatser i gång när det gäller att främja välfungerande arbetsförhållanden, att se till att detsystematiska arbetsmiljöarbetet fungerar och attjobba med rehabiliteringen, både metodmässigt ochnär det gäller samspelet mellan de olikarehabiliteringsaktörerna. På den fronten behöver maninte oroa sig. Jag kan inte komma på ett landstingeller en kommun där det inte pågår processer för attfå ned sjukfrånvaron.Johnny , Svenska Företagsläkarföreningen:Det är en nidbild att är värst. Det är baradet att är först. Hela följer oss.Jag har precis varit i och tittat där. Vikan jämföra , och Sverige.Sjuktalen ökade där 1997 precis som här. Man måsteta hänsyn till lite olika system, hur de ser ut. Viligger lite före. En av de sakerna beror på det vihörde här. Vi har flest kvinnor i jobb.Vi misshandlar kvinnorna mer än männen i allaländer. Det måste vi lösa på ett eller annat sätt.Det finns inget skäl att kvinnor ska ha högresjuktal än män. Det är något man behöver göra någotåt. Det som behövs för att det ska fungera, som jagser det, är en ökande arbetsmarknad. Den krympandearbetsmarknad som var är ju kvar. Om detinte finns någon tillväxt där kommer det att blihårdare för alla parter, inte minst för dem som hardet svårast. Det är ett jätteproblem. Det behövs attvi får en effekt där.När det gäller kommuner skulle jag viljakommentera. Jag har varit runt på många kommuner ochdiskuterat de här frågorna. Jag ser att det finns enväldig ambition, men visst finns det också en vissoförmåga och bristande vilja, när man tänker på hurman engagerar sig i företagshälsovårdsfrågor.Kommuner betalar i snitt per gubbe ochår medan det i den privata sektorn är istorleksordningen . Jag vet inte omdet är något bra mått. Det är i alla fall ett måttpå en ambitionsnivå som kanske kommer att ändras.Lennart Klockare (s): Jag vill börja med att sägaatt jag är glad över den bild som . Det visar väl med all önskvärd tydlighet att omman som arbetsgivare tar allvarligt på situationenmed ohälsan på arbetsplatsen så går det att göramånga positiva saker som leder till minskad ohälsapå arbetet. Jag hoppas att fler har lyssnat på detdu har sagt och tar till sig de delarna.Jag kan också säga att jag var ute påarbetsplatsbesök. Den här frågan kom ju upp. Jagmåste säga att jag fick en helt annan bild än denjag hade förväntat mig. Bland annat sade ett företagatt man inte kan lägga ned kraft på det här. Det haringen betydelse egentligen. Det är självklart måste ta till vara de anställdas egen förmåga,oavsett om den är på heltid eller inte. Det känns bra att få säga det.Däremot blir jag väldigt förvånad när Anastasiasäger i sitt anförande att arbetsgivaren skabestämma vilket fritidsintresse en anställd ska ha.Det gör mig lite orolig. Om man är sjuk får maningen anställning. Om man har fel fritidsintresseoch åker slalom får man heller ingen anställning.Det är en bild som jag inte blir särskilt glad åt.Jag hoppas att det inte är Svenskt Näringslivsinställning. Det är självklart att ni anställer depersoner som är bäst för att klara det arbete somman gör. Jag skulle gärna vilja ha en kommentarkring det.Ni driver också sänkta ersättningsnivåer som endrivkraft att återkomma till arbete. Jag kanske kanförstå hur ni resonerar. Men det finns ändå en saksom man ofta glömmer bort. Det är att löntagarnafaktiskt har avstått från löneutrymme för denvälfärd vi har. De avgifter i form avarbetsgivaravgifter som vi betalar är löntagarnaspengar som arbetsgivaren betalar in. Man kan ha deti minnet i alla fall.Tänker ni från driva den linjesom gör? Jag skulle bli väldigt glad omni ser till möjligheterna i stället för tillhindren.Sist en fråga till . Det är ett tufftarbete som väntar kassorna, förstår jag, . Det är inte bara den här frågan som äraktuell utan många andra också. Hur ser man frånverkets sida på att man ska klara det uppdrag somman nu får genom att det här blir ett beslut iriksdagen? Kommer man att klara det?Anastasia Georgiadou, : Vi skainte alls bestämma vad våra medarbetare ska göra påfritiden. Däremot tycker jag att jag själv ska fåbestämma vilka risker jag vill att bolaget ska tamed att anställa personer som utsätter sig förstörre risker än andra. I det här fallet hade jagdåliga erfarenheter från skidåkning. Det var därförjag gjorde det här valet. Verkligheten är sådan. Jagkan inte dölja det. Jag kan inte rå för det. Jagmånar också om de andra medarbetarna som jag haranställda så att de ska få ha kvar sina jobb och attvi inte går omkull.Jag vill passa på att nämna, när mantalar om en tredje sjuklönevecka som tas bort, attvi aldrig blev kompenserade när den infördes. Det äringen vinst vi gör. Kom ihåg det!När det gäller de små företagen har vi på AdenaClean 15 medarbetare. Om blir sjuka ochlångtidssjukskrivna - det är inte många personer detrör sig om, tre fyra personer - så kan vi gå omkull.0,sänkning av arbetsgivaravgiften är väldigtlite pengar för oss. Kontra det mot ! Hurstor chans finns det att medarbetare blirsjuka i så stor utsträckning, ? Hur myckettjänar de på sänkningen på ? Det är jättestorapengar.Till sist vill jag nämna att vi just blev färdigamed löneförhandlingarna. Jag sitter med idelegationen för personliga assistenter. Vi har gettut alla de pengar som vi har fått ifrån regeringensom bestämmer nivån på vilken ersättning vi ska ha.Så jag tycker att vi har gjort vad vi har kunnat iden delen också.Anna , : Vi har i allafall börjat att anstränga oss för att klara avuppgiften och uppdraget. Vi har arbetat ganska längenu med förberedelser för att kunna klara avuppgiften. Vi bygger särskilda kundcentrum i Åmåloch med stor entusiasm. Det är faktisktriktigt roligt att rekrytera folk på det sättet. Deär mycket entusiastiska. De är nu på väg in, på vägtill utbildningar och kommer att finnas där ochkunna svara på alla de frågor som vi räknar medkommer att komma så fort frågan blir färdig iriksdagen. Vi har också några månader på oss,dessbättre, innan det blir riktigt skarpt läge genomupplägget med debitering först lite längre fram. Såvi har gott hopp. Det finns en väldig go iorganisationen. Vi vill nu också sprida insikten ihela organisationen ut i handläggarledenom vilka nya krav som kommer att ställas påorganisationen överallt. Det kommer att krävauppställning ute i alla försäkringskassor. Tillexempel måste vi göra ett åtagande. Om man vill bliuppringd från arbetsgivarhåll ska man också få blidet och ganska kvickt. Det får inte ta många dagarinnan man har kontakt.Det handlar om en nytändning i relationen mellanförsäkringskassan och arbetsgivarna. Det är vårambition.Linnéa (): Det är ett par saker som redanhar berörts som jag ändå skulle vilja kommenteraytterligare något och sedan en ny fråga. Jag kanbörja med det senaste. säger att ni medstor entusiasm bygger kundcentrum. Det låter ju bra,men om jag förstod anförandet handlar det ändå omatt det är något slags frågecentral kring de nyareglerna. Men om man vill ha kontakt med enhandläggare ska detta kundcentrum ordna det. Vad mankan ordna, vad jag förstår, är väl att förmedla atten viss arbetsgivare vill ha en kontakt med enhandläggare på sin lokala kassa. Då återstår frågan:Kommer den lokala kassan då att helt plötsligt, frånatt inte kunna uppfylla målen när det gälleratt betala ut sjukpenning , handikappersättningeller vidta andra åtgärder, bara för att dettakundcentrum förmedlar budskapet att man ska hakontakt med arbetsgivaren kunna fungera? - Nästanalla kassor ligger ju långt efter den målsättningsom finns. - Så är naturligtvis inte fallet. Jagläser i senaste numret av tidningen både ordföranden i ochi säger att regeringen snålar.Riksförsäkringsverkets beräkningar är att den härnya kostnaden för försäkringskassorna skulle rörasig om mer än 100 miljoner, men man har fått 50miljoner i budgetpropositionen. Det skulle jag viljaha en kommentar till från , och om detfinns någon från kassorna här också.Jag vill komma tillbaka till utslagningen påarbetsmarknaden. sade att man får ettutvidgat högriskskydd. När jag tittar påpropositionen och ser vad högriskskyddet innebär såär det ju inte någon utvidgning i att omfatta nyagrupper, tvärtom understryker man i propositionenatt det är precis samma kriterier att bedöma vilkapersoner som ska få detta högriskskydd även ifortsättningen. Jag skulle vilja få några flerkommentarer från handikappförbunden och ävenHandikappombudsmannen.Jag har också en fråga som inte har varit uppetidigare. När jag läser remissvaren från bland annatAlmega - kanske andra arbetsgivarföreträdare villkommentera det - kan jag ana en viss tveksamhet tilldeltidssjukskrivningar. Deltidssjukskrivning är juockså som vi hörde inledningsvis ett sätt att fåavgiftsbefrielse från arbetsgivaravgiften. ÄvenJohnny var inne på attdeltidssjukskrivningar kanske inte alltid är detbästa. stimulerar man deltidssjukskrivningar frånstatens sida om det här förslaget vinner gehör. Jagskulle vilja ha några kommentarer, kanske framförallt från och andra som har påtalat det här.Anna , : Kundcentrumenär till för de nya uppgifterna. De kommer att klaradet, och de är väl finansierade. Det som finns somen resursproblematik under det närmaste året ochåren är de riktigt långa sjukfallen, som jag sade imitt inledningsanförande. Det är och kommer att blitryck att verkligen komma i gång med de riktigtlånga sjukfallen. Det är en problematik som liggerframöver. Om man ska orka ha möten kring var och enav dem med de riktigt långa fallen finns det ettresursproblem, absolut. Det är en sorts kulle att tasig över innan det blir bättre på andra sidan. Detfinns också resursproblem i organisationen.Men det är ingenting som blir sämre. Det är ändåmeningen att det också på den punkten ska blibättre, både på så vis att vi ordnar uppkontaktvägarna till arbetsgivarna och att det trotsallt finns en del nya resurser även om de kanske äri minsta laget.Jag skulle vilja säga ett par ord omdeltidssjukskrivning. Jag tror att det är viktigtatt vi alla som tycker att det är en väldigt bramodell att komma tillbaka ändå är med på att detnaturligtvis vill till att det är bra för att detska vara bra. Det är bra om det är ett led i attåtergå i arbete, medan jag helt håller med om att omman nöjer sig med en deltidssjukskrivning under långtid så har man inte löst någonting. Man kanskesnarare har förvärrat problemet att komma tillbaka.Deltidssjukskrivning är så bra som man gör det. Detingår också i de framtida arbetsuppgifterna förförsäkringskassan att se till attdeltidssjukskrivning blir ett led irehabiliteringsplanen på vägen tillbaka och inte ensorts förnöjd arbetstidsförkortning som gör att manglömmer bort de fallen sedan. Så får det inte bli.Då är det ett misslyckande.Gun Bexell, : När vifrån försäkringskassorna svarade på remissen skrevvi också om resurserna. Att vi ska bygga upp ettkundcentrum för arbetsgivarna är absolut nödvändigt,som jag ser det. Det är viktigt att vi kan servaarbetsgivarna nu om detta går igenom. Men när viberäknar ökningen av de årsarbetare som man behöver- det är väldigt svårt, det här är något helt nytt -har vi sagt att det behövs ungefär 400 årsarbetareför att klara det. Där är de flesta resurserna föravstämningsmöte, vilket man ju trycker på väldigtmycket i den här propositionen. Det behövs resurserför att klara av det från kassans sida.Jan , : Jag vill kortsäga när det gäller högriskskyddet att utvidgningenligger i att det omfattar även ett system medmedfinansiering. Det är riktigt att det inte är nyagrupper som pekas ut, men det är en utvidgning. Vihar också sagt att det här är något som man måstefölja väldigt noga.Jag vill också säga något om resursfrågan eftersomdet självklart faller tillbaka påbudgetpropositionen. Man kan alltid diskutera vadsom är rätt tillskott. För en del andra myndigheterär 50 miljoner astronomiska summor, somregeringen och samarbetspartierna förstås inser attom det här ska fungera så behövs det också merresurser. Men det ska å andra sidan samsas med andraprioriteringar inom andra politikområden. Då blevdet här resultatet av den diskussionen.Jag avstår från att kommenteradeltidssjukskrivningen, men jag håller med om vadAnna sade.Sten , : Jag villkommentera högriskskyddet. Det är intressanteftersom vad jag vet det är knappt 200 personer somför närvarande kommer i åtnjutande av detta. Det ären droppe i havet, vill jag säga.Vi representerar en organisation med kronisktsjuka som inget hellre vill än att arbeta men somgenom systemen som finns i det här samhället i dagställs utanför arbetsmarknaden, somsjukskrivna och långtidssjukskrivna och därifråninte går tillbaka till arbetsliv utan tillförtidspension, som det hette tidigare, nuaktivitets- och sjukersättning.Vi har kvinnor inom våra diagnoser, så dethär är en kvinnofälla. Jag tycker att man ska tittalite grann på det systemfel som ändå finns i det härsamhället, systemfelet mellan dem som ska betala deolika försäkringsdelarna och dem som betalarsjukvården. Om landstingen satsar pengar på ökadsjukvård och ökad rehabilitering för våra gruppervinner staten på det i minskade sjukpenningsbidrag.Tvärtom, om landstingen minskar sin insats förrehabilitering och sjukvård ökar sjukersättningenför staten. Om man använde de båda potterna till attrehabilitera människor med kroniska sjukdomar ochsåg till att de inte hamnade i gråzonen skullebetydligt fler vara i arbete och mindre belastasamhällets resurser. kostade de reumatiskasjukdomarna det här samhället i produktionsbortfall31 miljarder kronor. De direkta insatser somsamhället gjorde motsvarade . Detär en ganska passiv syn på samhällets resurser närdet gäller de reumatiska sjukdomarna. Det ärbedrövligt, och det drabbar kvinnor i huvudsak,. Jag vill skicka med utskottet detta.Ordföranden (): Vi tackar för det.Utöver de frågor som ställde noterade jag attnär kommenterade deltidssjukskrivningarså flög ett antal händer upp i luften. Jag har härinte utrymme att låta alla kommentera detta, menJohnny var först. Du blev ocksåapostroferad i frågan. I övrigt fortsätter jag medtalarlistan och hoppas att det är okej.Johnny , Svenska Företagsläkarföreningen:När det gäller deltidssjukskrivningarna är det braom det är för att rädda arbetsförmåga. Det kräveratt det finns en strategi och kontinuitet.Kontinuiteten är oerhört viktig i det avseendet attdet finns någon som kan hantera detta. Jag vet inteom ni hörde på radio . är nuute och tittar på sjukskrivningsprocessen på olikavårdcentraler. Det var bara två av tio som hade enstrategi för sjukskrivningsprocessen. Det ärnaturligtvis otroligt bedrövligt. Då hamnar manmellan stolarna. Så det är en viktig bit.Det kan bli dåligt med deltidssjukskrivningar förvi har arbetstidsförkortningar och fribrev förmedfinansiering.Mona (): När det gäller ekonomiskadrivkrafter blandas mycket ihop med det som ärlagstiftat . Till exempel ska antaletavstämningsmöten bli flera. Det lagstiftades om detför sedan.Jag skulle vilja ha en kommentar från AnastasiaGeorgiadou angående det fall som du tog upp om Stinasom ville bli sjukskriven . Du somarbetsgivare hade en dialog med henne, och det är judu som betalar ut sjuklön och avgör om hon är sjukeller inte.Nu är sjuklöneperioden , men sedankommer den att förkortas innan detbehövs ett sjukintyg. Förändrar de ekonomiskadrivkrafterna din inställning vid beviljande avsjuklön? Det är ju ändå du som betalar utsjukförsäkringen och avgör om hon är sjuk ellerinte.Anastasia Georgiadou, : Man måsteha läkarintyg efter den sjunde dagen. Jag har ännuinte fått in något läkarintyg. Jag måste först sevad som står i det och sedan eventuellt kontaktaläkaren och om jag villifrågasätta om hon är sjuk. Det var hon själv somvalde att bli sjuk, och det var för att hon vartrött på grund av att hon ägnade sig åt en annanverksamhet. Då är frågan om det ska vara så lätt somatt själv säga till läkaren att man vill vara hemmaför att man är trött. Att vara trött, är det någonsjukdom? Jag tycker inte det.Jag har inte den kompetens som försäkringskassanhar när det gäller att ifrågasätta ett läkarintyg.Jag är inte utbildad för det. Jag tror att det ärfler företagare som sitter i samma båt. Det ärväldigt svårt för oss att ifrågasätta ettläkarintyg.Mona (): Jag måste kanske förtydliga vadjag menar. Det är ju du som företagare som betalarut sjuklönen. Det är till dig som har sagt atthon inte är sjuk utan att hon måste reda upp sakerhemma. Det är du som har kostnaden för sjuklönen.Det är ingen läkare eller någon annan inblandad iden första delen.Anastasia Georgiadou: Här går våra åsikter isär.Enligt henne är hon sjuk, men enligt mig så är honinte sjuk. Orsaken till att hon vill vara hemma äratt hon vill vila. Hon har en helt annan uppfattningän jag om hur man kan använda sig av förmånen attvara sjukskriven. har därför gått till enläkare. När jag får det läkarintyget kan jag göramin bedömning av det samtal som vi har haft, och dåmåste jag kunna begära hjälp av försäkringskassanalternativt fråga läkaren. Men jag får nog inte utmycket av läkaren eftersom deras dialog ärsekretessbelagd. Det är alltså somjag måste koppla in.Men visst kan jag ifrågasätta ett läkarintyg. Fastdå kan jag hamna i någon sorts förhandling om mittifrågasättande. Vad den diskussionen kommer att ledatill vet jag inte. betalar kanskeut sjuklönen i avvaktan på att ärendet avgörs inågon annan instans. Jag har aldrig varit med om detförut.Birgitta Målsäter, : Det är itre situationer som det kan föreligga en tvist, omdet föreligger sjukdom eller inte, om graden avarbetsförmågans nedsättning eller om man är anställdeller inte. Om arbetsgivaren i det läget intebetalar ut någon sjuklön kan den anställde ansöka omsjuklönegaranti hos .