bet · GR01KU12 · 2004-03-18 00:00:00 — Enligt sin ordalydelse garanteras endast denpositiva föreningsfriheten, men har fastslagit att rättentill föreningsfrihet inbegriper rätten att inte vara medlem av en förening.I betänkande 2003/04:KU26 avgavs en reservation (m, fp, kd, c) varibegärdes ett förslag till en uttrycklig bestämmelse i regeringsformens fri-och rättighetskatalog som ger skydd för den enskildes rätt att stå utanfören organisation.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som inte vill föregripa resultatet av pågående förberedelsearbetei fråga om en författningsöversyn, är inte berett att nu frångå sitttidigare ställningstagande. Motion K271 yrkande 14 (m) avstyrks.Åtgärder mot rasistiska organisationerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstaganden tremotioner (mp respektive kd) om förbud riktade mot rasistiska organisationer.Jämför reservation 9 (kd).MotionernaTvå motioner tar upp frågan om förbud riktat mot rasistiska organisationer.I () begär i motion K298 begärs en lag med förbud motrasistiska organisationer. har enligt motionen blivit ett centrumför europeisk högerextremism, och enbart med lag kan högerextremisternasorganisationer förstöras. En lag skulle ge tid för att med information,kartläggning och opinionsbildning bekämpa rasismen.I m.fl. (kd) begär i motion Sf402 yrkande 20 begärs att deltagandei och stöd till rasistiska och kriminella organisationer skall förbjudas.Frågan behandlas mer ingående i motion K398 av m.fl.(kd), vari begärs ett tillkännagivande till regeringen om grundlagsstödför kriminalisering av enskilds stöd till eller deltagande i rasistiskorganisation, terroristgrupp eller annan organiserad brottslighet.Motionärerna hänvisar till att Lagrådet påpekat att det inte är säkert attde svenska bestämmelserna om medverkan, försök, förberedelse och stämplingär tillräckliga för att tillgodose de krav på kriminalisering som finnsi artikel 2.2 i EU:s rambeslut mot terrorism.Tidigare ställningstagandenUtskottet behandlade en motion med samma innebörd som motionK298 (mp). Utskottet redovisade i betänkandet Fri- och rättighetsskyddsfrågor(bet. 2002/03:KU26, s. 33 f.) utförligt om avskaffande avalla former av rasdiskriminering, utredningsbetänkandet Organiserad rasism(SOU 1991:75), vari föreslagits lagregler mot organiserad rasism och stödåt organiserad rasism, regeringens bedömning av utredningens förslag samtbetänkandet Organiserad brottslighet, hets mot folkgrupp, hets mothomosexuella, m.m. - straffansvarets räckvidd (SOU 2000:88). Utskottetredovisade också tidigare behandling vid fyra tillfällen. Bland annat hadeutskottet hänvisat att Kommittén om straffansvar för organiserad brottsligheti ansett att det inte borde ske en utvidgning av detkriminaliserade området såvitt gäller deltagande i eller stöd tillsammanslutningardär det förekommer brottslighet. Utskottet ansåg liksom vid tidigareställningstaganden bl.a. att svårigheterna att upprätthålla grundlägganderättssäkerhetskrav vad gäller förutsebarhet och avgränsning av det straffbaraområdet för med sig att förbud mot rasistiska organisationer inte börinföras.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller tidigare ställningstaganden och avstyrker därförmotionerna K298 (mp) samt K398 och Sf402 yrkande 20 (båda kd).RetroaktivitetsförbudUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande enmotion (m) om ytterligare begränsningar av möjligheter attfatta beslut om skatter och avgifter med retroaktiv verkan. Jämförreservation 10 (m, kd, c).MotionenI motion K247 av de () begärs att det iregeringsformen införs ytterligare begränsningar av möjligheterna för riksdagenatt med hänvisning till särskilda skäl fatta beslut om skatter och avgiftermed retroaktiv verkan. Användningen av den i lagstiftningen tänkta begränsademöjligheten att lagstifta med retroaktiv verkan på skatteområdet ledertill stor rättsosäkerhet. Problemen har enligt motionären inte minskatspå senare år.Tidigare behandlingI betänkande 2002/03:KU26 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande med sammainnebörd som det nu aktuella och av samma motionär, liksom en annan motion(c) som vände sig mot retroaktiv lagstiftning. Utskottet hänvisade tilltidigare ställningstaganden. En reservation (m, kd, c) avgavs.Utskottet har tidigare hänvisat till att bestämmelserna i regeringsformenom grundläggande fri- och rättigheter utretts av Fri- och rättighetskommittén,som bl.a. uttalat att den utformning som bestämmelsen i 2 kap. 10 § andrastycket regeringsformen om förbud mot retroaktiv skattelagstiftningerhållit syntes vara lämpligt avvägd. Utskottet anförde att de skäl för attinte utvidga retroaktivitetsförbudet som anfördes av fri- ochrättighetsutredning och fortfarande gjordesig gällande (bet. 1997/98: KU32, bet. 2001/02:KU15).Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att nu frångå sitt tidigare ställningstagande.Motion K247 (m) avstyrks följaktligen.Skydd mot diskrimineringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en rad motioner dels om skyddet mot diskriminering iallmänhet, dels om skyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggningoch könsidentitet. Jämför reservationerna 11 (kd), 12 (mp), 13 (fp, v, c,mp), 14 (m), 15 (mp) och 16 (fp, v, mp) samt särskilt yttrande (v).MotionernaI m.fl. (m) begär i motion A258 yrkande 8 begärs attpositiv och negativ diskriminering i grundlagen tas bort. Motionärernavill skapa en tydlig, sammanhållen och enhetlig lagstiftning gällandediskriminering. En enda lag med förbud mot diskriminering inom allasamhällsområden är det mest ändamålsenliga och fruktbara . Ensammanhållen lag ger en tydlig signal att all diskriminering oavsett om dethandlar om kön, ras, religion, ålder, funktionshinder eller sexuellläggning ses lika allvarligt från lagstiftarens sida.I m.fl. (kd) begär i motion K395 begärs ett tydligtdiskrimineringsskydd för människans integritet oberoende av religion, ålder,ras, hudfärg, kön, språk, sexuell identitet, genetiska särdrag, börd,ekonomisk eller social ställning, funktionshinder och etnisk eller politisktillhörighet. Det skydd som finns i regeringsformen är inte rättsligtbindande. Det är enligt motionen angeläget med skyddsregler i grundreglersom är rättsligt bindande och därmed också kan användas i rättsligaprocesser. Frågan bör tas upp inom ramen för den översyn av regeringsformensom aviserats.I flera motioner begärs ett utökat skydd mot diskriminering på grund avsexuell läggning. I m.fl. (fp) begär i motion K418 yrkande14 begärs att homosexuella, bisexuella och transpersoner skall omfattasav regeringsformens förbud mot diskriminerande lagstiftning. Den nyligengenomförda ändringen av målsättningsparagrafen i 1 kap. är enligtmotionärerna inte tillräcklig eftersom den inte innebär något förpliktigandeåtagande i lagstiftningsarbetet. En översyn bör göras av 2 kap. 15 §regeringsformen. I motionens yrkande 5 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om EU:s stöd till frivilligorganisationer på HBT-området. EU:shandlingsprogram för att motverka diskriminering (det s.k. Equal-programmet)ger stöd till projekt där frivilligorganisationer och arbetsmarknadensparter utvecklar nya metoder för att motverka diskriminering. böragera inom EU för att framtida satsningar mot diskriminering på ett bättresätt än beaktar behovet av ny metoder för att förebygga ellermotverka diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet.I motionerna K390 av m.fl. (mp, fp, v, c) yrkandena 1, 2 och 4och K402 av och () yrkandena 1, 2 och 4begärs att könsidentitet skall omfattas av 1 kap. regeringsformen, attskyddet mot diskriminering i 2 kap. 15 § regeringsformen skall omfattaockså sexuell läggning samt att det skall göras en översyn av förekomstenav återstående diskriminering i lagstiftningen mot homosexuella, bisexuellaoch transpersoner.Tidigare behandling m.m.Utskottet avstyrkte i betänkande 2002/03:KU26 (s. 44 f.) enrad motioner med samma innebörd som de nu aktuella. I flera motioner hadedå tagits upp frågan om en utvidgning av det skydd mot diskriminerandelagstiftning som ges i 2 kap. 15 § regeringsformen till att också omfattadiskriminering på grund av sexuell läggning och diskriminering avhomosexuella, bisexuella och transpersoner. Utskottet hänvisade till attriksdagen beslutat om ett införande i 1 kap. 2 § regeringsformenav ett skydd mot diskriminering till följd av sexuell läggning och tillatt utskottet förklarat sig inte berett att förorda att en bestämmelse omskydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning skulle föras in i2 kap. regeringsformen. I två reservationer (v och mp resp. fp) begärdesatt bestämmelsen i 2 kap. 15 § om skydd mot diskriminering skulle utvidgastill att gälla även diskriminering på grund av sexuell läggning. I enreservation (kd) begärdes ett tydligt skydd mot diskriminering för människansintegritet oberoende av olika faktorer. Två reservationer (fp, mp) gälldeen utvidgning av skyddet i 1 kap. 2 § regeringsformen till att ävenuttryckligen gälla diskriminering på grund av könsidentitet, respektive ensamlad genomgång av homosexuellas situation inom olika lagstiftningsområden.I en reservation (mp) begärdes en samlad lag mot alla former av diskriminering.När det gäller frågan om diskriminering på grund av könsidentitet villeutskottet hänvisa till att det i förarbetena till den beslutadeändringen av 1 kap. 2 § regeringsformen framhållits att uppräkningen avotillåtna diskrimineringsgrunder endast är exemplifierande och inteuttömmande. Det åligger alltså det allmänna att motverka diskrimineringäven på grund av andra - liknande - osakliga omständigheter som gällerden enskilde som person. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att det intevar nödvändigt med utvidgning av 1 kap. 2 § så att även diskriminering pågrund av könsidentitet omnämns.Utskottet hänvisade vidare till arbete. Kommitténhar i uppdrag att överväga en gemensam lagstiftning mot diskrimineringsom omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder och samhällsområdenoch överväga en samordning eller sammanslagning av ombudsmän, dock ejRiksdagens ombudsmän. Frågor som gäller diskrimineringsgrunden sexuellläggning, ett särskilt skydd mot diskriminering av transpersoner ochbehovet av lagstiftning mot diskriminering på grund av ålder omfattas avkommitténs uppdrag. Enligt utskottets mening borde resultatet av kommitténsarbete inte föregripas. När det gällde en översyn av lagstiftningen föratt undanröja förekomsten av återstående diskriminering i lagstiftningenmot homosexuella, bisexuella och transpersoner ville utskottet hänvisatill att Ombudsmannen mot diskriminering av homosexuella har som uppgiftbl.a. att föreslå regeringen åtgärder som kan ha betydelse för att motverkaatt diskriminering förekommer. Dels sker detta inom ramen för det gängseremissförfarandet, dels gör ombudsmannen framställningar på eget initiativ.När det gäller transsexualitet har motsvarandeuppgift på arbetslivsområdet. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att enöversyn av hela lagstiftningsområdet i ett sammanhang inte var nödvändig.Den 1 juli 2003 trädde en ny lag (2003:307) om förbud mot diskrimineringi kraft liksom ändringar diskrimineringslagar, som skall gällaäven när en arbetsgivare beslutar om eller vidtar åtgärder som röryrkespraktik, utbildning eller yrkesvägledning. Diskrimineringsförbudet gällertill skydd för en enskild person i fråga om diskrimineringsgrunderna etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning ochfunktionshinder i fråga om arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start ellerbedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning, medlemskap, medverkan ochmedlemsförmåner i arbetstagarorganisationer, arbetsgivarorganisationereller yrkesorganisationer samt varor, tjänster och bostäder. I fråga ometnisk tillhörighet och religion eller annan trosuppfattning gällerförbuden också i fråga om socialtjänst, socialförsäkring,arbetslöshetsförsäkringsamt hälso- och sjukvård.Regeringen har beslutat att en utredare skall föreslå delagändringar som behövs för att skyddet mot diskriminering på grund avsexuell läggning så långt möjligt skall vara detsamma som i fråga om etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning enligt lagen om förbudmot diskriminering. En proposition i frågan har aviserats till september2004.En beskrivning av gemenskapsinitiativet Equal 2000-2006 finns på webbplats. EU och satsar enligt informationen påwebbplatsen resurser för att goda krafter från olika delar i samhället skallfå möjlighet att samverka och skapa nya mönster för att förhindra attmänniskor diskrimineras och utestängs i arbetslivet. Projekten skall drivasi samarbete med grupper i andra europeiska länder som delar programmetsvision. Inför den kommande ansökningsomgången den 8 mars- den 30 juni2004 lyfts fem områden särskilt fram. Dessa är i korthet: Strukturer somhindrar övergången från skola till arbetsliv; Äldres möjlighet att jobbakvar så länge de vill; Strukturer och attityder som utestänger, diskrimineraroch kan leda till ohälsa; Ta till vara tidigare gjorda erfarenheter föratt minska könssegregeringen på arbetsmarknaden; Asylsökandes situation.En övergripande målsättning för gemenskapsinitiativet Equal 2000-2006 iSverige är enligt det nationella grunddokumentet ett arbetsliv utandiskriminering och ojämlikhet och som är präglat av mångfald. Ett sådantarbete tar till vara alla människors kompetens och utvecklingsmöjligheteroavsett kön, ålder, etnisk tillhörighet, sexuell läggning och eventuellafunktionshinder.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det angeläget att det finns ett grundlagsskyddmot diskriminering av olika slag. Utskottet anser således inte attgrundlagsskyddet bör tas bort. En grundlagsreglering utesluter självfalletinte en sammanhållen och enhetlig reglering i vanlig lag omdiskrimineringsskydd.Enligt utskottets mening bör resultatet av Diskrimineringskommitténsarbete med en samlad diskrimineringslag inte föregripas. Motion A258yrkande 8 avstyrks.När det gäller frågan om ett tydligt diskrimineringsskydd för människansintegritet oberoende av religion, ålder, ras, hudfärg, kön, språk, sexuellidentitet, genetiska särdrag, börd, ekonomisk eller social ställning,funktionshinder och etnisk eller politisk tillhörighet anser utskottetatt det pågående förberedelsearbetet för en författningsöversyn inte börföregripas. Utskottet är inte nu berett att göra någon annan bedömning änvid frågans behandling . Motion K395 (kd) avstyrksföljaktligen.Utskottet är inte heller berett att nu tillstyrka ändringar i det nyligeninförda grundlagsskyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning,vare sig i fråga om begreppet könstillhörighet eller införande av ettskydd i fråga om sexuell läggning också i 2 kap. 15 § regeringsformen.Motionerna K418 yrkande 14 (fp), K390 yrkandena 1 och 2 (mp, fp, v, c)och K402 yrkandena 1 och 2 (s) avstyrks.Utskottet vidhåller också sitt ställningstagande i frågaom en genomgång av lagstiftningen i ett sammanhang för att undanröjaeventuellt återstående diskriminering i lagstiftningen mot homosexuella,bisexuella och transpersoner. Utskottet anser fortfarande inte - motbakgrund av de uppgifter som ankommer på Ombudsmannen mot diskrimineringpå grund av sexuell läggning och - att en sådangenomgång är nödvändig. Motionerna K390 yrkande 4 (mp, fp, v, c) och K402(s) yrkande 4 avstyrks.Mot bakgrund av målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen omatt det allmänna skall motverka diskriminering av människor på grund avbl.a. sexuell läggning eller annan omständighet som gäller den enskildesom person saknas enligt utskottets mening anledning att anta annat änatt svenska representanter inom ramen för EU-arbetet mot diskrimineringverkar för att behovet av nya metoder för att förebygga eller motverkadiskriminering även på grund av sexuell läggning eller könsidentitetbeaktas. Enligt utskottets mening är det därför inte nödvändigt med någottillkännagivande till regeringen med anledning av motion K418 yrkande 5,(fp).Äganderätt m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet vidhåller tidigare ställningstaganden och avstyrker en radmotioner (m, kd, c) om förstärkning av skyddet för äganderätten i olikaavseenden och om full ersättning vid ingrepp i äganderätten. Jämförreservation 17 (m, fp, kd, c).MotionernaFlera motioner tar upp skyddet för äganderätten. I motion K271 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 13[Avslag] begärs med hänvisning tillEuropakonventionen att äganderätten anpassas till samhällsutvecklingen och attskyddet utökas så att det uttryckligen omfattar även annan egendom änmark och byggnader. Samhällsutvecklingen har enligt motionen lett tillatt en ökande andel av samhällets totala förmögenhetsmassa bestårav immateriella tillgångar i form av utbildning, dataprogram, och databaser,musik, varumärken, närings- och patenträtter m.m., vilket understrykerden motsättning som finns mellan den enskildes upphovsrätt och den enskildesförfogande- och nyttjanderätt. I motion MJ404 av . (m) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande till regeringen om attäganderätten skall stärkas i grundlagen. Motionärerna hänvisar till attEuropakonventionen som inkorporerats i svensk rätt slår fast att envarfysisk eller juridisk persons rätt till sin egendom skall lämnas okränktoch att ingen får berövas sin egendom annat än i det allmännas intresseoch under de förutsättningar som gäller enligt lag och av folkrättensallmänna grundsatser. Med egendom avses inte bara fast och lös egendomutan även rättigheter som fordringar och immateriella rättigheter. Någotmotsvarande skydd för sådan egendom finns inte i regeringsformen. Det ärenligt motionen angeläget att regeringsformen innehåller en regel somstår i full samklang med , som slår fast att den enskildaäganderättens princip är okränkbar och att inskränkningar bara får ske iklart angivna fall och med full ersättning. Samhällsutvecklingen i storthar enligt motionen inte minst genom IT-utvecklingen lett till att enökande andel av samhällets totala förmögenhetsmassa består av immateriellatillgångar i form av utbildning, dataprogram och databaser, musik, varumärken,närings- och patenträtter m.m.I m.fl. (c) begär i motion MJ412 yrkandena 1 och 3 begärstillkännagivanden till regeringen om vikten av att värna det privataägandet utifrån ett federalistiskt perspektiv och om att den privataäganderätten måste skyddas och ständigt försvaras. Att besluten fattas pålägsta effektiva nivå, alltså så nära som möjligt dem de berör, förutsättertill viss del att även ägandet är decentraliserat till den lägsta effektivanivån. Utgångspunkten är att det individuella privata ägandet är den nivåman bör utgå ifrån. Det är enligt motionärerna olyckligt om gränserna förvad en markägare skall acceptera i form av inskränkningar flyttas så attdenna form av inskränkning tillåts i större grad. Ett ensidigt hävdandeav det gemensammas intresse framför den enskildes äganderätt riskerar attleda till en ökad misstro mot rättsstaten och till att människor i mindreutsträckning känner det personliga ansvaret.I () begär i motion K361 begärs en ändring i 2 kap.18 § regeringsformen så att den som tvingas avstå egendom till detallmänna eller annan skall ha rätt till full ersättning. Enligt motionärenär det enda landet i som inte i grundlagen har tagit inordet "full" i fråga om ersättningen. Motionären framhåller också viktenav att anamma en stärkt äganderätt i grundlagen.I m.fl. (kd) anför i motion N412 yrkande 5 anförs attäganderätten måste erkännas som fundamental princip och ges grundlagsskydd.Sverige har enligt motionen ett sämre lagligt skydd för äganderätten,det gäller särskilt ersättning vid expropriation. Med dagens ersättningsregleri expropriationslagen kan de markägare som tvingas avstå mark för t.ex.bredbands- och mobiltelenätutbyggnad få ersättningar som framstår somjämförelsevis obetydliga. Expropriationslagen i denna del är föråldrad.Lagens ersättningsregler är inte anpassade till dagens tvångsförvärv somi många fall sker för att förutom allmänna intressen tillgodoseprivatekonomiska intressen. Det är enligt motionen hög tid att se över ochreformera ersättningsreglerna vid tvångsförvärv.I () begär i motion K431 begärs ett tillkännagivandetill regeringen om ett konvent för att stärka skyddet för mänskligarättigheter som äganderätt och näringsfrihet. Enligt motionen är diskussionenom hur samhället bör skydda enskilda människors grundläggande och s.k.negativa rättigheter starkt eftersatt. För att på bästa sätt gjuta nyttliv i och förståelse för de bortglömda mänskliga rättigheterna som äganderättoch näringsfrihet bör det i samband med regeringens planerade översyn avden svenska författningen arrangeras ett konvent med företrädare för detcivila samhället och representanter för folkvalda församlingar. Konventetssyfte måste vara att föreslå, förankra och fungera som referens förnödvändiga författningsförändringar som stärker den enskildes äganderättoch näringsfrihet.Tidigare behandlingI betänkandet Fri- och rättighetsskyddsfrågor (bet. 2002/03:KU26 s. 71)avstyrkte utskottet med hänvisning till tidigare ställningstagandenmotioner med delvis samma innebörd som motionerna K271 yrkande 13 (m),MJ404 yrkande 1 (m) och MJ412 yrkandena 1 och 3 (m ) som gäller förstärktskydd för äganderätten. I en reservation (m, fp, kd och c) begärdes ettförstärkt skydd för äganderätten i samklang med ochmed tydliga ersättningsregler vid inskränkning av nyttjanderätt.I samband med behandlingen av ett förslag från regeringen till nylydelse av 2 kap. 18 § regeringsformen avstyrkte utskottet motioner omlängre gående grundlagsskydd än vad regeringen hade föreslagit (bet.1993/94: KU24 s. 28 f.). Utskottet ansåg det därvid inte motiverat attlåta all egendom, både fast och lös, omfattas av grundlagens egendomsskydd.Utskottet pekade också på att bestämmelser varigenom den enskildetillförsäkras full ersättning eller ersättning för hela förlusten inte skullevara helt rättvisande med hänsyn till att vissa s.k. förväntningsvärdeninte är ersättningsgilla. Utskottet underströk vidare att införandet avett grundlagsskydd för rådighetsinskränkningar i sig inte innebar attersättningsrätten utvidgades i förhållande till vad som redan gällde.Frågan om innebörden av 2 kap. 18 § regeringsformen behandlades avkonstitutionsutskottet i ett yttrande till jordbruksutskottetöver regeringens förslag till ny miljöbalk, varvid frågan om huruvidaordalydelsen i paragrafen var förenlig med motiven diskuterades (yttr.1997/98:KU8y). Utskottet gjorde då bedömningen att grundlagsbestämmelsentrots den mindre tillfredsställande ordalydelsen måste uppfattas så atten utvidgning av ersättningsrätten inte skett. Med anledning av fleramotioner från den allmänna motionstiden kom ett enigt konstitutionsutskotti betänkande 1997/98:KU30 (s. 7) fram till slutsatsen att det inte gickatt bortse från att bestämmelsen i 2 kap. 18 § andra stycket regeringsformenhade varit föremål för omfattande debatt och att Lagrådet förordat enändring av bestämmelsen. Även om utskottet ansåg att bestämmelsen måstekunna uppfattas i enlighet med vad som avsetts vid dess tillkomst fannsdet anledning att se över dess lydelse.Frågan behandlades åter av utskottet i betänkande 1999/2000:KU11. Utskottet hänvisade till att det avstyrktmotioner om utvidgning av grundlagens egendomsskydd. Utskottet ansåg inteatt det framkommit skäl att ändra sin tidigare bedömning. Utskottet ansåginte heller att det fanns skäl att ge äganderätten samma skydd motbegränsningar som gäller för de s.k. politiska rättigheterna.