bet · GS01JUU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Dennafördelning görs av länspolismästaren.Rikspolisstyrelsen har inte någon möjlighetatt bestämma fördelningen av resurserna inomen myndighet.Ett stort antal motioner ifrågasätter detrådande systemet för fördelning av resursermellan olika polismyndigheter. I någramotioner hävdas att glesbygdsområden förnärvarande missgynnas. I motionerna Ju217(m), Ju230 (kd), Ju237 (c), Ju267 (fp),Ju303 (m), Ju350 (v), Ju406 (s), Ju414 (s),Ju474 (fp, m, kd, c) och Ju501 (fp) föreslåsolika åtgärder som syftar till attsäkerställa en polisiär närvaro också iglesbygdsområden.I några motioner yrkas ökade resurser tillett visst särskilt angivet län eller annatgeografiskt område. I motion Ju221 (m) yrkassålunda att ytterligare resurser skalltillföras , i motion Ju295 (kd), i motion Ju355 (m), i motion Ju474 (fp, m, kd, c), i motion Ju493 (s) , imotion N403 (fp, m, kd, c) , i motionN401 (fp) , i motionerna Ju417(m), Ju506 (kd), N239 (kd), N349 (m) ochN409 (fp) samt i motion T260 (fp). I motion Sf288 (fp) begärs attsocialt utsatta områden skall beaktassärskilt vid fördelningen av resurser. Enutredning om resursfördelningen efterfrågasi motion Ju262 (c). I flera av motionernaframhålls polisbristen som skäl för ökaderesurser.I motion Ju352 (m) begärs att Nationellainsatsstyrkan tillförs mer resurser för attöka dess numerär samt uppdatera dessutrustning. I motion Ju411 (fp) förordas merresurser till Sjöpolisen.Vid har arbete för attbredda beslutsunderlaget för fördelningen avpolisorganisationens anslag tillpolismyndigheterna genomförts. Detta arbetehar bl.a. resulterat i attRikspolisstyrelsen tagit fram ett antalstatistiska mått, indikatorer, som skallligga till grund för budgetdialogen. Någraviktiga indikatorer ärbefolkningsunderlaget, hur storbrottsligheten är inom respektive myndighetsamt hur stor andel våldsbrott varjemyndighet har. Den senare indikatorn ger ettmått på hur tung arbetsbelastningen är vidrespektive myndighet. Andra faktorer somvägs in vid resursfördelningen är desärskilda problem som finns iglesbygdsområdena och den extraarbetsbelastning som storstadsregionernahar.Utskottet har inhämtat att den nyaresultatredovisningsmodell somRikspolisstyrelsen arbetat fram kan kommatill användning vid fördelningen av resursermellan polismyndigheterna. Modellen kommeratt tas i bruk successivt under de kommandeåren.Utskottet anser, i likhet med vadregeringen anför i budgetpropositionen, attdet är angeläget att kontinuerligt pröva ochutvärdera olika metoder för att öka denpolisiära närvaron och servicen iglesbygden. Satsningen på att utbilda 4 000nya poliser leder till en förstärkning ochföryngring också av polisen i glesbygden.När det sedan gäller motionsönskemålenrörande resursfördelningen håller utskottetfast vid den uppfattning som utskottettidigare gett uttryck för (se senast bet.2003/04:JuU1 s. 48 f.), nämligen att detäven i fortsättningen bör vara en fråga förRikspolisstyrelsen att fördelapolisorganisationens anslag mellan de olikapolismyndigheterna. Utskottet ser härvidpositivt på det arbete somRikspolisstyrelsen genomfört för att breddabeslutsunderlaget för resursfördelningen.Därigenom torde möjligheterna att beakta despeciella förhållanden som råder på olikahåll, t.ex. i glesbygdsområdena och istorstadsregionerna, öka ytterligare.Sammanfattningsvis anser utskottet alltsåatt inte bör uttala sig medanledning av de nu aktuellamotionsönskemålen. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Ju217, Ju221,Ju230, Ju237, Ju262, Ju267, Ju295, Ju303,Ju350, Ju352, Ju355, Ju406, Ju411, Ju414,Ju417, Ju474, Ju493, Ju501, Ju506, Sf288,T260, N239, N349, N401, N403 och N409 i nubehandlade delar.Utskottet övergår till att behandla någramotionsyrkanden som har sin bakgrund i deökade kostnader som uppkom förPolismyndigheten i i sambandmed i . Imotion Ju367 (m) begärs att Polismyndigheteni skall kompenseras för demerkostnader som uppstod vid toppmötet. Isamma motion liksom i motion Ju465 (kd)förordas en ordning innebärande attsärskilda medel skall avsättas för särskildahändelser liknande i uttalade bl.a. följandeom samordningsansvar vidsärskilda händelser. En avRikspolisstyrelsens huvuduppgifter är attverka för samordning inom polisväsendet. Detinnebär att skall svaraför samordningen av polisens planering försådana särskilda händelser där intresset avsamordnade insatser är särskilt framträdande(3 § 3 förordningen [1989:773] medinstruktion för ). EnligtRikspolisstyrelsens föreskrift (FAP 201-1)är en särskild händelse en befarad ellerinträffad händelse, som innefattar brotteller annan störning av den allmännaordningen eller säkerheten, och som är såomfattande eller allvarlig att polisen föratt kunna lösa sina uppgifter måsteorganisera, leda och använda sina resurser isärskild ordning. En särskild händelse äralltså av en sådan karaktär attpolisinsatserna inte kan genomföras inom denvanliga linjeorganisationen.Polismyndigheterna brukar dock normalt klarasådana situationer utan Rikspolisstyrelsensinblandning (SOU 2002:122 s. 293). Kommitténföreslog i denna del sammanfattningsvis attRikspolisstyrelsen måste ta ett störreansvar för samordningen av planeringen införstora internationella evenemang där flerapolismyndigheter kommer att vara inblandadeän vad som skedde inför iGöteborg (SOU 2002:122 s. 675 f.).Frågan om kompensation för kostnaderna vidEU-toppmötet i tog regeringen upp ibudgetpropositionen för . Regeringenanförde att det svenska ordförandeskapet iEU, särskilt toppmötet i , medfördeen ovanligt stor insats från polisens sida.Det var regeringens uppfattning attPolismyndigheten i inteensam skulle finansiera samtligamerkostnader för polisen i samband medtoppmötet. Polisens anslagsförstärkningarskulle därför även användas till attkompensera för merkostnader i samband medtoppmötet (prop. 2003/04:1, utg.omr. ).Härefter fattade den 3december 2003 beslut om att tilldelaPolismyndigheten i 116miljoner kronor engångsvis för år 2003.Återstoden av merkostnaderna, 37 miljonerkronor, avsåg ett lönetillägg sompolismyndigheten själv fattat beslut om.Utskottet anser - i linje med vadutskottet ansåg (se bet.2003/04:JuU1 s. 50 f.) - att syftet medförslaget om kompensation tillPolismyndigheten i i motionJu367 får anses vara tillgodosett med detbeslut om kompensation som fattats.Vad härefter gäller den mer principiellafrågan om hur kostnaderna för särskildahändelser skall bäras kan det naturligtvisframstå som en enkel lösning att det avsättssärskilda medel för sådana händelser.Utskottet inser emellertid att en sådanordning har sina begränsningar eftersom detinte alltid går att förutse behoven. I vissmån kan frågan om kostnaderna vid storaevenemang beaktas vid den reguljäraresursfördelningen inom polisen. Utskottetutgår från att detta sker när det ärmöjligt. Ansvaret för den ligger påRikspolisstyrelsen. Utskottet vill ocksåframhålla att en del av de kostnader somuppkommer vid stora evenemang är resultatetav förstärkning som lämnats från andrapolismyndigheter. Vilka regler som skallgälla för fördelningen av dessa kostnader ären fråga för . Det pågårenligt vad utskottet inhämtat ett arbete medatt ta fram riktlinjer för hur interndebitering skall ske när en polismyndighetlämnar förstärkning till en annan myndighet.Med det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna Ju367 och Ju465i här aktuella delar.Polisförsörjningen m.m.En ny polisiär grundutbildning startade vidPolishögskolan i år 1998.Polisutbildning startades dessutom i år2000 och i . År 2002antogs 770 studerande tillpolisutbildningen. varmotsvarande siffra 840, och under år 2004har samanlagt 1 057 studerande antagits.I april 2002 startades dessutom enpolisiär distansutbildning. Utbildningenriktade sig till civilanställda vidpolismyndigheter, som hade en större andelcivilanställda än de kunde finansiera.Försöket med distansutbildning föll väl ut.I oktober 2003 startades en reguljärpolisutbildning på distans med 24 antagnastuderande som är knutna tillpolismyndigheterna i , ,, , och Örebro.Under hösten 2004 antogs 48 studerande pådistans. Dessa har anknytning till sammamyndigheter som dem som började medundantag för polismyndigheten i ochmed tillägg av polismyndigheterna i ,och . De som studerarpå distans ingår i de ovan redovisadesiffrorna avseende antalet antagna tillpolisutbildningen.I ett stort antal motioner framhållsbehovet av ytterligare en polisutbildningoch i alla utom två, motionerna Ju489 (c)och Ju501 (fp), framförs önskemål om var denskall förläggas. Här rör det sig om imotionerna Ju208 (m), Ju236 (c), Ju296 (s)och Ju492 (fp), /i motionJu222 (m), i motion Ju375 (c, m, fp,kd), i motion Ju441 (kd), imotionerna Ju493 (s) och A350 (m, fp) samtGävle i motion Ju307 (kd).Utskottet har tidigare uttalat sig omliknande motionsyrkanden, senast i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen förinnevarande år (bet. 2003/04:JuU1 s. 47 f.).Utskottet håller med motionärerna om attdet behövs fler poliser. Ett av syftena medden föreslagna resursförstärkningen på 100miljoner kronor är också att göra detmöjligt att utbilda4 000 nya poliser. Som utskottet tidigarepåpekat är det en uppgift förRikspolisstyrelsen att skötapersonalförsörjningen inom polisväsendet.Utskottet har inhämtat att det inte pågårnågot arbete inom somsyftar till att inrätta ytterligare enpolishögskola. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Ju208, Ju222,Ju236, Ju296, Ju307, Ju375, Ju441, Ju489,Ju492, Ju493, Ju501 samt A350 i nubehandlade delar.Prioritering av olika slags brottslighetI budgetpropositionen (utg.omr. 4, avsnitt4.4.3) uttalar regeringen att vissabrottstyper på grund av sin karaktär skalluppmärksammas särskilt av polisen. En sådantyp av brott är våld mot utsatta grupper.Våldsbrott mot kvinnor, barn och gamla skallföljaktligen uppmärksammas särskilt. Vidareskall ungdomsbrott ägnas särskilduppmärksamhet, liksom narkotikabrottslighet.Ytterligare en typ av brottslighet som nämnsi detta sammanhang är den ekonomiskabrottsligheten, som utgör ett hot motsamhällsekonomin, mot näringslivet och mottillväxten. För att klara omställningen tillett ekologiskt hållbart samhälle är ocksåarbetet mot miljöbrott av stor betydelse.Slutligen framhåller regeringen att det ärgrundläggande för ett demokratiskt samhälleatt motverka främlingsfientlighet och annannegativ särbehandling av utsatta grupper.Regeringen anser därför att bekämpningen avbrottslighet med rasistiska,främlingsfientliga, antisemitiska ellerhomofobiska inslag samt olaga diskrimineringskall uppmärksammas särskilt av polisen.Frågan om prioritering av olika slagsbrottslighet lyfts fram i ett stort antalmotioner. I motionerna Sk448 (kd) och So614(fp) gäller detta illegal alkoholförsäljningmedan motion So431 (mp) mer allmäntframhåller vikten av att bekämpa brott däralkohol finns med i bilden. I motion T399(c) understryks vikten av att arbeta motrattfylleriet.Ökade insatser mot brott mot sexköpslagenefterfrågas i motionerna Ju249 (s) och Ju445(fp). Motionärerna bakom Ju334 (s), Ju489(c), U308 (kd) och Sf321 (m) efterfrågarsatsningar mot människohandel.Också åtgärder mot våldsbrott tas upp inågra motioner. I motion Ju257 (m) gällerdetta brott mot knivlagen, i motion Ju293(fp) våld mot kvinnor, i motionerna Ju293och Sf319 (båda fp) barnmisshandel.Motionärerna bakom motionerna Ju435 (s) ochJu448 (fp, v, c, mp) förordar insatser mots.k. hedersbrott riktade mot homosexuella,bisexuella och transpersoner. Åtgärder föratt bekämpa hatbrott riktade mot dennapersonkrets efterfrågas i motion Ju490 (allapartier). I motionerna Ju254 (s) och Ju332(mp) understryks vikten av att hatbrott medislamofobiska förtecken bekämpas.Ytterligare en kategori brott mot vilkendet begärs särskilda insatser är brott sombegåtts av s.k. djurrättsaktivister. Dettagäller motionerna Ju234 och Ju256 (båda c)samt motion Ju238 (m).Särskilda åtgärder mot barnpornografi påInternet efterfrågas i motionerna Ju363 (kd,m, fp, c, v), Ju374 (c), So512 (kd) samt imotionerna 2003/04: Ju408 (fp) och2003/04:So271 (kd).I motionerna Ju486 (fp) och So507 (m)begärs åtgärder mot narkotikabrott.I övrigt föreligger enstakamotionsyrkanden som framhåller vikten av attbekämpa någon viss form av brott. I motionJu350 (v) gäller det miljöbrott, i motionJu500 (fp) ungdomsbrott, i motion Ju501 (fp)mängdbrottslighet, i motion Ju357 (kd) brottmot judiska intressen, i motion N409 (fp)politiskt motiverade brott och i motion N400(kd) brott som riktar sig mot småföretagare.Utskottet delar regeringens uppfattningnär det gäller kretsen av brott som skallägnas särskild uppmärksamhet. Vidarekonstaterar utskottet att flera av debrottstyper som lyfts fram i de nubehandlade motionerna omfattas av dekategorier som skall ägnas särskilduppmärksamhet. Detta gäller exempelvis des.k. Eftersom hatbrotten innebärangrepp på enskildas möjligheter att utövasina grundläggande rättigheter utgör debrott som riktar sig mot rikets inresäkerhet och faller sålunda inomSäkerhetspolisens mandat. Att hedersbrottskall ägnas särskild uppmärksamhet följer avatt de hör till kategorin våldsbrott.I likhet med vad utskottet tidigareuttalat i denna fråga (senast bet.2003/04:JuU1 s. 52) innebär det förhållandetatt vissa brottstyper skall ägnas särskilduppmärksamhet, inte att annan brottslighetskall läggas åt sidan. Hur avvägningarna ifråga om insatser mot olika typer avbrottslighet skall göras bör avgöras lokaltute i polismyndigheterna inom ramen förstatsmakternas prioriteringar. Isammanhanget kan erinras om att det följerav 3 kap. 1 § polisförordningen (1998:1558)att polisstyrelsen skall se till attpolisarbetet bedrivs i enlighet med deprioriteringar och riktlinjer som riksdagenoch regeringen lagt fast förpolisverksamheten. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna Ju234, Ju238,Ju249, Ju254, Ju256, Ju257, Ju293, Ju332,Ju334, Ju350, Ju357, Ju363, Ju374, Ju435,Ju445, Ju448, Ju486, Ju489, Ju490, Ju500,Ju501, Sk448, U308, Sf319, Sf321, So431,So507, So512, So614, T399, N400, N409 samt2003/04:Ju408 och 2003/04:So271, allt i nubehandlade delar.Myndighetssamverkan mot terrorismFlera motioner tar upp frågan om ettförbättrat myndighetssamarbete för attbekämpa terrorismen. I motion Ju499 (fp)föreslås sålunda en rad åtgärder för attförbättra myndigheternas förmåga att bekämpaterrorism. Här handlar det bl.a. om attsamordna de svenska underrättelsetjänsterna,att göra det möjligt för polisen attutnyttja Försvarsmaktens resurser samt omatt förbättra beredskapen mot attentat.Liknande förslag framförs i motionerna Ju501(fp), Ju352 (m) resp. Fö212 (m). En särskildmyndighetsorganisation mot terrorismförordas i motion Ju287 (m). I motion Ju487(fp) föreslås att tullen skall utnyttjas ikampen mot terrorismen. I motion Ju499understryks också vikten av parlamentariskkontroll i arbetet mot terrorismen. I motionJu352 förordas även ett bättre samarbetemellan Säkerhetspolisen ochRikskriminalpolisen.Utskottet vill inledningsvis slå fast atten av de kriminalpolitiska utmaningarna äratt bekämpa terrorismen. Utvecklingenställer nya krav på myndigheternas agerandenär det gäller att möta våld och hot motsvenska intressen eller mot utländskaintressen i . Även om hotbilden motsvenska intressen här i riket för närvarandeär relativt låg, är det nödvändigt att detockså i vårt land finns ett regelverk och enberedskap som gör det möjligt att ingripa påett effektivt sätt mot hot ochvåldshandlingar av det slag som ingår i dennya hotbilden. Regelverket måste givetvisäven för de nu aktuella fallen, somunderstryks i motion Ju499, vara utformat såatt inte grundlägganderättssäkerhetsintressen åsidosätts.Utskottet delar alltså motionärernasuppfattning att det behövs åtgärder för attunderlätta för myndigheterna att bekämpaterrorismen.När det sedan gäller frågan om vilkaåtgärder som kan behövas för att åstadkommaett förbättrat myndighetssamarbetekonstaterar utskottet till att börja med attdet är en uppgift för polisen att förebyggaoch bekämpa brott och därmed ocksåterroristattentat. Här vill utskottet också,i likhet med vad regeringen anför ibudgetpropositionen, understryka att det ärav största vikt att ett väl fungerandesamarbete mellan Säkerhetspolisen och denöppna polisen upprätthålls. I denna del harockså en del förändringar kommit till ståndsedan utskottet behandlade frågan senast (sebet. 2003/04:JuU1 s. 43 f). Här tänkerutskottet bl.a. på den under år 2004inrättade IT-incident-hanteringsfunktionen,vilken bemannas med personal frånSäkerhetspolisen och Rikskriminalpolisen.Frågan om hur polisens kompetens ochresurser kan behöva kompletteras medinsatser från andra myndigheter togs upp avden s.k. 11 september-utredningen (SOU2003:32). Utredningen föreslog bl.a. en lagom vissa befogenheter för Försvarsmaktenunder fredstid. gavregeringen en särskild utredare i uppdragatt fördjupa utredningens arbete (dir.2004:119). I uppdraget ligger att övervägafrågor om uppgifter, befogenheter, ledningoch kompetens för berörd personal vid andramyndigheter och då särskilt Försvarsmakten.Uppdraget skall redovisas senast den 31augusti 2005.När det slutligen gäller frågan omparlamentarisk insyn delar utskottetmotionärernas uppfattning såtillvida att ensådan insyn är av särskilt värde när detgäller känsliga verksamheter. I sammanhangetvill utskottet peka på att Registernämndenhar till uppgift att bl.a. granskaSäkerhetspolisens behandling av uppgifterenligt polisdatalagen (1998:622) och attFörsvarets underrättelsenämnd har tilluppgift att följa underrättelsetjänsten inomFörsvarsmakten och de övriga myndigheter somfår bedriva försvarsunderrättelseverksamhet.Båda dessa nämnder har parlamentariskainslag.Sammantaget innebär det anförda attutskottet inte nu ser något behov avuttalanden från sida i de frågorsom tas upp i motionerna. Utskottet föreslåratt avslår motionerna Ju287,Ju352, Ju487, Ju499, Ju501 och Fö212 i häraktuella delar.ÅklagarväsendetUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs föråklagarväsendets resultat . Utskottet delarregeringens bedömning attåklagarväsendet i stort nått sinaverksamhetsmål. Inom vissa områdenkrävs emellertid ytterligare insatser.I avsnittet tar utskottet vidareställning till vilken inriktningåklagarväsendet bör ha under år 2005.Utskottet behandlar ocksåmotionsyrkanden rörande Eurojust,användning av strafföreläggande ochutredningsplikt angående våld motbarn. Se reservationerna9-11 samt det särskilda yttrandet 11.InledningDet övergripande målet föråklagarverksamheten är att se till att densom har begått brott lagförs.Åklagarens huvuduppgifter är att ledaförundersökningar, fatta beslut iåtalsfrågor och föra talan vid domstol. Inomramen för förundersöknings-ledningenbeslutar åklagaren om personella och reellatvångsmedel av integri-tetskränkande natursåsom anhållande, kroppsbesiktning,reseförbud och husrannsakan. Åklagaren kanockså begränsa eller lägga ned en förunder-sökning. Andra viktiga uppgifter somankommer på åklagaren är att under vissaförutsättningar utfärda strafföreläggandenoch besluta om åtalsunder-låtelse.Central förvaltningsmyndighet föråklagarväsendet är Riksåklagaren ().Åklagarväsendets organisation i övrigtbestår av åklagarmyndigheterna i ,, , , ochUmeå, var och en under ledning av enöveråklagare. Vid dessa myndigheter finnsåklagarkammare. I sammanhanget bör nämnasatt bereder ettregeringsförslag om en nyåklagarorganisation (prop. 2004/05:26).Ekobrottsmyndigheten svarar förekobrottsbekämpningen i ,län, , , och . Avinstruktionen för Ekobrottsmyndighetenframgår att myndigheten dels är enåklagarmyndighet, dels en centralförvaltningsmyndighet under regeringen.ResultatuppföljningInledningÅklagarväsendets resultat för skallses mot bakgrund av de mål ochprioriteringar som gällde för verksamheten.Enligt dessa skulle lagföringen öka samtkvaliteten på brottsutredningsverksamhetenoch processföringen höjas. Antalet avslutadeärenden skulle uppgå till minst det antalsom kom in. Genomströmningstiderna skullevara fortsatt korta, och enhetligheten irättstillämpningen skulle öka.Ekobrottsmyndigheten har till uppgift attutreda och lagföra ekonomisk brottslighet.Ekobrottsmyndigheten har också nationelltsamordningsansvar för att bekämpa ekobrott.Det innebär bl.a. att Ekobrottsmyndighetenskall driva utvecklingen av detbrottsförebyggande arbetet inomekobrottsområdet när det gäller att initieraoch samordna aktiva insatser tillsammans medandra myndigheter.I det följande beskrivs förståklagarorganisationens resultat jämteregeringens bedömning med fokus på de nuangivna målen. Därefter beskrivsEkobrottsmyndighetens resultat påmotsvarande sätt. Avslutningsvis redovisarutskottet sin uppfattning.ÅklagarorganisationenAv årsredovisningen för framgårbl.a. följande.Åklagarorganisationen har liksom tidigareår använt stora resurser till att bekämpavålds- och narkotikabrott, ekonomiskbrottslighet, miljöbrottslighet och andraprioriterade brott. Av samtligabrottmålsärenden avsåg sammanlagt dessabrottstyper. Åklagarorganisationenförbrukade , eller av de totala resurserna, för att bekämpadessa brottstyper.Åklagarorganisationens balans delastraditionellt in i tre grupper - polis-,åklagar- och domstolsbalans - vilka speglarde tre processtegen i åklagarverksamheten,dvs. förundersökningsledning, beslut iåtalsfrågan och processföring. Under år 2003ökade det totala antalet balanserade ärendenmed ungefär 700 (se tabell).Åklagarorganisationens balanser 1999-2003----------------------------------------------------|År |Polisbalans|Åklagarbalans|Domstolsbalans|Total || | | | |balans |----------------------------------------------------|1999 |22 294 | 13 844 | 25 511 |61 649 |----------------------------------------------------|2000 |22 015 | 7 486 | 25 227 |54 728 |----------------------------------------------------|2001 |22 374 | 6 768 | 24 978 |54 120 |----------------------------------------------------|2002 |23 017 | 7 081 | 23 319 |53 417 |----------------------------------------------------|2003 |22 994 | 7 327 | 23 803 |54 124 |----------------------------------------------------Som framgår berodde ökningen bl.a. på attdomstolsbalansen ökade med närmare 500ärenden. Polisbalansen minskade medanåklagarbalansen ökade något. Under år 2003avslutade åklagarna 3 311 fler ärenden änvad som kom in (se tabell).Åklagarorganisationens ärendeutveckling1999-2003-----------------------------------------------------|År | Inkomna ärenden |Avslutade ärenden |-----------------------------------------------------|1999 | 178 865 | 187 456 |-----------------------------------------------------|2000 | 167 899 | 180 034 |-----------------------------------------------------|2001 | 166 798 | 171 923 |-----------------------------------------------------|2002 | 170 908 | 174 939 |-----------------------------------------------------|2003 | 178 363 | 181 674 |-----------------------------------------------------Antalet inkomna och avslutade ärenden ökadejämfört med föregående år.När det gäller andelen misstänkta somblivit lagförda i förhållande till samtligamisstänkta som blivit föremål för beslut(exklusive ekobrott) ökade denna något underår 2003 jämfört med (se tabell).Antal misstänkta personer som lagförts åren1999-2003----------------------------------------------------|År | Misstänkta | Lagförda | Andel |----------------------------------------------------|1999 | 187 863 | 114 175 | |----------------------------------------------------|2000 | 187 159 | 115 832 | |----------------------------------------------------|2001 | 180 445 | 108 597 | |----------------------------------------------------|2002 | 182 280 | 108 351 | |----------------------------------------------------|2003 | 188 318 | 113 491 | |----------------------------------------------------Den genomsnittliga genomströmningstiden frånfärdig förundersökning till beslut iåtalsfrågan (inklusive ekobrott) varfortsatt (se tabell).