bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — En annanfråga som bereds inom är ett förslag från Skatteverketom utvidgad kontrollskyldighet vad gäller internationella företagsprissättning av interntransaktioner.Ett hållbart .Hållbar utveckling är enligt utskottets mening ett av de viktigastemålen i den ekonomiska politiken. Följden av detta är bl.a. att allapolitiska beslut ska ta hänsyn till de ekonomiska, sociala och miljömässigakonsekvenserna.Detta ställer stora krav på sätt att arbeta. Därförinrättades ett särskilt kansli för hållbar utveckling vidStatsrådsberedningen. Kansliet arbetar med att koordineraregeringens arbete med den hållbara utvecklingen. I budgetpropositionenanger regeringen att den avser att också inrätta ettnationellt forum för hållbar utveckling. Forumet ska bl.a. arbeta meduppföljning av de åtaganden som gjordes i samt vidareutveckladen dialog som vuxit fram i det s.k. Agenda 21-arbetet.. och en god miljöDen viktigaste delen i politiken för hållbar utveckling är miljön. Detövergripande målet är att till nästa generation lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen är lösta.Vid sidan av den gröna skatteväxlingen genomförs en mängd olika åtgärderför att bl.a. öka den hållbara utvecklingen, bevara den biologiskamångfalden, sanera förorenade områden samt stimulera miljöforskningen,miljöinformationen och miljöövervakningen.Som aviserades i vårpropositionen höjs anslagen till biologisk mångfaldmed 2005 och 2006. Därtill höjsett flertal mindre anslag, t.ex. anslagen för djurskyddsregister ochekologisk produktion inom jordbruket. I budgetpropositionen föreslårregeringen också att det särskilda anslaget för att stödja klimatinvesteringar,det s.k. KLIMP, utökas.Tillväxten förutsätter en utbyggd välfärdUtskottet har mest diskuterat konkurrens- och företagsfrågor.Men enligt utskottets mening är människors välfärd en av de mestavgörande tillväxtfrågorna. Trygghet och tillväxt går hand i hand. Välfärdenska byggas ut i den takt ekonomin medger. Målen för de offentligafinanserna ska hållas och utgiftstaken . offentliga finanserär grundfundamentet för stigande välfärd och ökad sysselsättning.Ytterligare satsningar inom barn- och familjepolitikenI motionerna föreslås olika förändringar av familjepolitiken. Utskottetvill med anledning av detta erinra om att det under de senaste årengenomförts en omfattande satsning på barnen och barnfamiljerna. Denstegvisa reformeringen av familjepolitiken framfördes första gången ivårpropositionen och har fortsatt under lågkonjunkturåren.Barnbidraget, flerbarnstilläggen och studiebidragen har utökats ochhöjts. Maxtaxa i barnomsorgen och en allmän förskola för fyra- ochfemåringar har införts. Resurser har avsatts för att öka kvaliteten ibarnomsorgen, och barn till arbetssökande har fått rätt till förskoleverksamhet.Föräldraförsäkringen har utökats (inklusive ytterligare en s.k. pappa-och mammamånad), och den lägsta dagpenningen i försäkringen har höjtsi flera steg.I budgetpropositionen föreslår regeringen ytterligare insatser riktademot barnfamiljerna. utvidgas rätten till tillfälligföräldrapeng i den meningen att föräldrar med svårt sjuka barn får rätttill ett obegränsat antal ersättningsdagar. Både barnbidraget ochflerbarnstillägget höjs med 2006. skaflerbarnstillägget börja gälla fr.o.m. andra barnet.Taket i föräldraförsäkringen höjs från 7,5 prisbasbelopp till 10prisbasbelopp . Vidare höjs den s.k. lägstanivån iföräldraförsäkringen från per dag till per dag.I propositionen aviserar regeringen också att stora insatser ska görasför barnfamiljer med svag ekonomi. ska 1 miljard kronoravsättas för höjt underhållsstöd, barntillägg för studerande och höjningav den del av bostadsbidraget som utgör särskilt bidrag till barnfamiljer.Välfärden ska vara generell .Dagens socialförsäkringssystem måste reformeras, menar motionärerna imotion Fi232 (fp). Utgångspunkten bör bl.a. vara att öka försäkringsmässigheteni systemen. Liknande resonemang förs i motion Fi233 (kd). I motion Fi234(c) föreslås att ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringendifferentieras så att personer med barn erhåller högre ersättning änpersoner utan barn. Som tidigare redovisats vill Moderata samlingspartietsänka ersättningsnivåerna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna.Utskottet vill kortfattat anföra följande. En generellt upplagdvälfärdspolitik är en viktig del i politiken för tillväxt och rättvisa.Socialförsäkringarna minskar klyftorna mellan olika grupper i samhälletoch ger trygghet vid utsatthet samtidigt som försäkringarnas kopplingtill förvärvsarbete uppmuntrar till ett högt arbetskraftsdeltagande ocharbetskraftsutbud.Utskottet vill också klart avvisa och Moderatasamlingspartiets olika förslag. Det är viktigt för legitimiteten ochstabiliteteni systemen att de är generellt utformade utan omfattande differentierandeinslag. För legitimiteten är det också viktigt att ersättningsnivåernaligger på nivåer som gör att försäkringen fyller sin funktion.Enligt utskottets mening är det dock viktigt att försäkringarna fortlöpandeutvecklas. Eventuella marginal- och tröskeleffekter som kan påverkaarbetskraftsutbudet negativt bör identifieras och åtgärdas. Som tidigareredovisats återställs ersättningsnivån i sjukförsäkringen till 80 %från . Till följd av de senaste årens lågkonjunkturhar de tidigare planerade höjningarna av taken i sjuk- ochföräldraförsäkringarnaskjutits upp. Som tidigare redovisats föreslår dock regeringen ibudgetpropositionen att taket i föräldraförsäkringen höjs till 10 prisbasbeloppden .. och resurser till vården, skolan och omsorgen ökar .Saneringen av de offentliga finanserna har skapat utrymme för satsningarpå att öka resurserna och förbättra kvaliteten inom skolan, vården ochomsorgen. Överföringen av resurser från staten till kommunerna har ökatkraftigt sedan mitten av 1990-talet.Till följd av bl.a. lågkonjunkturen har kommunernas och landstingensfinansiella situation försvagats , och enligt utskottetsmening behöver kommunsektorn ytterligare resurser för att klara nödvändigasatsningar.I budgetpropositionen föreslår därför regeringen att det generellasysselsättningsstödet utökas med så attkommunerna och landstingen kan behålla personal samt anställa fler ivården, skolan och omsorgen. tillförs ytterligare6 respektive . Utöver detta införs riktade bidrag föratt öka antalet anställda inom förskolan medomkring 6 000 personer.Vid sidan av detta pågår dessutom en satsning för att öka antalet lärarei med 15 000 personer. Utskottet vill i detta sammanhangäven nämna den nationella vårdgarantin som enligt förslag införs fr.o.m. .. som behovet av verksamhet ökar starkt .Enligt utskottets mening är resurstillskotten en viktig utveckling.Behoven av offentlig och verksamhet kommer att öka starktframöver, bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen och den allthögre andelen äldre i befolkningen. Det framgår inte minst av den analyssom regeringen redovisar i budgetpropositionens bilaga 2. I analysenberäknas befolkning öka med ca 1,7 miljoner personer till 2050.En stor del av ökningen kommer att ske i åldersgruppen och äldre.Enligt analysen medför detta att utgifterna för sjukvård och äldreomsorgunder perioden stiger från av BNP till av BNP.Utgifterna för pensioner väntas stiga från av BNP till av BNP.Detta är en utmaning som kommer att ställa stora krav på en väl fungerandeoffentlig sektor med starka och sunda offentliga finanser. För att klarautmaningen krävs en god ekonomisk tillväxt och en ökad sysselsättning.. och verksamheterna bidrar till rättvisa .Utskottet vill i det här sammanhanget även peka på den studie avfördelningen av offentliga bidrag och verksamheter som redovisades ivårpropositionen , bilaga 3. Undersökningen visar tydligt att deresurser som fördelas via de offentliga verksamheterna klart bidrartill en jämnare fördelning av de ekonomiska förutsättningarna i samhället.Framför allt är omfördelningen över livscykeln tydlig. Till exempelberäknas personer få vård och omsorg för i genomsnitt150 . Barn och ungdomar erhåller ca iform av främst barnomsorg och utbildning, medan personer i 60-årsåldernendast utnyttjar offentliga tjänster för . När det gällersubventioner av utbildning visar studien att snedrekryteringen till denhögre utbildningen är betydande. Däremot har klyftan iantalet utbildningsår mellan olika grupper i samhället minskat markantde . Andra resultat är t.ex. att barnfamiljer och pensionärergynnas och att subventionerna påtagligt minskar inkomstspridningen.Personer med relativt låg ekonomisk standard erhåller mer, i bådeabsoluta och relativa termer, än de välbeställda. Vidare gynnas kvinnormer än män av den offentliga tjänstesektorn.. och tryggheten för de äldre växerI motion Fi233 (kd) påstås att Socialdemokraternas budgetsanering drabbatmånga pensionärer hårt.Enligt utskottets mening stämmer inte motionärernas påstående överensmed verkligheten. har stora satsningar gjorts föratt ge alla en trygg ålderdom. Pensionerna har höjts och skatten sänkts,och stora satsningar har gjorts inom tandvården. Ett nyttäldreförsörjningssystem och äldreskyddsombud har införts som enmaxtaxainom äldreomsorgen införts. Bostadstilläggen har höjts i flera omgångar,och regeringen föreslår i budgetpropositionen att tilläggen höjsytterligare 2005.Till detta ska också, enligt utskottets mening, läggas de stora satsningarsom görs och planeras i vården och omsorgen och som har stor betydelseför de äldre.Ännu mer resurser till rättsväsendetI samtliga motioner föreslås ökade anslag till rättsväsendet. I motionFi233 (kd) hävdar motionärerna att rättsväsendet måste återupprättas.Utskottetvill som svar på motionen påpeka att regeringen under de senaste årengenomfört den största satsningen på rättsväsendet i modern tid. Reformerhar genomförts inom polisen, domstolarna, kriminalvården och åklagarväsendet.Som en del i omläggningen av försvaret kommer atttillföras området säkerhet och trygghet 2005, 2006och 2007. Tillskottet till rättsväsendet kommer att uppgå till drygt 2,2 miljarder kronor.Ett rättvisare för alla .Den ekonomiska politiken ska, enligt utskottets mening, bidra till attöka tillväxten och minska de ekonomiska och sociala klyftorna. Ekonomisktillväxt är en förutsättning för ökad rättvisa. Tillväxten i sig ärdäremot ingen garanti för rättvisa, utan för att minska klyftorna krävsen aktiv politik för rättvisa. Målet bör vara att människors livsvalinte ska begränsas av bakgrund eller kön. Alla ska ha samma rätt ochmöjlighet till vård, utbildning och omsorg. Alla former av diskrimineringmåste upphöra. Invandrare, flyktingar och de som bott i i mångagenerationer ska ges samma möjligheter i livet.Även om mycket återstår att göra har de senaste årens tillväxt gjortdet möjligt att vidta en rad åtgärder inom t.ex. integrationspolitiken,familjepolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken.Enligt en undersökning som redovisas i bilaga 3 till vårpropositionenför 2004 har hushållens sammanlagda ekonomiska standard ökat med 12 %mellan 1991 och 2002. Dessutom har inkomstskillnaderna mellan olikagrupper, som stadigt ökat , bromsats upp underde . Skillnaderna är dock fortfarande stora, enligt utskottetsmening.Den ekonomiska krisen slog extra hårt mot ensamståendeföräldrar, och trots olika reformer har utvecklingen varit svagast för just denna grupp. Det är av denna anledningsom regeringen i budgetpropositionen aviserar att 1 miljard kronoravsätts för insatser för barnfamiljer med svag ekonomi.Den största klyftan i samhället finns enligt utskottets mening mellandem som har arbete och dem som är arbetslösa. Det är i detta perspektivsom budgetpropositionens, och tidigare vår- och budgetpropositioners,omfattande åtgärder för att öka sysselsättningen, minska arbetslöshetenoch sjukfrånvaron ska ses.Människors vilja och förmåga att arbeta måste tas till vara. Ett sättatt göra det på är enligt utskottets mening att fortsätta att minskaolika tröskel- och marginaleffekter i skatte- och bidragssystemen såatt det lönar sig bättre att arbeta och studera.En mängd åtgärder har vidtagits för att begränsamarginaleffekterna. En analys i vårpropositionen visar att dengenomsnittliga marginaleffekten sjönk med mellan1996 och 2001, från till . Marginaleffekterna har dockstigit något , främst till följd av stigande arbetslöshetoch höjda kommunalskatter. Förslagen i budgetpropositionen om t.ex.sänkta inkomstskatter kommer enligt utskottets mening att bidra tillatt minska marginaleffekterna ytterligare. I budgetpropositionen slårregeringen också fast att arbetet med att minska marginal- ochtröskeleffekter ska fortsätta.. och socialbidragsberoendet ska halverasAntalet socialbidragsberoende ökade kraftigt under krisen på 1990-talet.Riksdagens och regeringens mål är att socialbidragsberoendet skahalveras , från 115 200 personer 1999 till 57 600personer 2004. Målet är ett komplement till sysselsättningsmålen, ochi bilaga 3 till budgetpropositionen redovisar regeringen den fjärdeuppföljningen av målet.Enligt uppföljningen har antalet helårsbidrag minskat med 31 000 eller26 % . Nivån 2003 är den lägsta sedan 1991.Till följd av den nuvarande höga arbetslösheten kommer inte målet attnås 2004. Men målet kvarstår, och åtgärder ska vidtas för att det skanås så snart som möjligt.Kampen för ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet är enligtutskottets mening avgörande när det gäller att minska behovet av bidrag.Möjligheterna för utsatta grupper att skaffa jobb och delta i arbetslivetmåste öka. har inte råd - vare sig mänskligt eller ekonomiskt- att ställa dessa grupper utanför. Därför är det enligt utskottetsmening utomordentligt viktigt att satsningen på hög sysselsättning ochlåg arbetslöshet fortsätter. I budgetpropositionen anger regeringen atten översyn av socialbidraget ska genomföras i syfte att stärka arbetslinjenoch underlätta för människor att gå från bidrag till arbete.JämställdhetRättvisa och jämställdhet är centrala mål i den ekonomiska politiken.Även om vi i har kommit långt med jämställdheten mellan män ochkvinnor i jämförelse med andra länder återstår mycket att göra.Arbetsmarknaden är fortfarande kraftigt könsuppdelad, och kvinnors arbeteär ofta lägre betalt. Män har bättre karriärmöjligheter, högre lön ochstörre makt som en följd av att de är män.Den jämställdhetsbilaga som regeringen redovisade i budgetpropositionenför 2004 (bilaga 4) visar att fördelningen av ekonomiska resurser mellanmän och kvinnor är mycket ojämn. Kvinnornas löner ochinkomster från företagande uppgår enligt bilagan till av männens. Omman beaktar att männen har större kapitalinkomster än kvinnorna minskarinkomstandelen till . Kvinnornas inkomstandel stiger till avmännens när hänsyn tas till den omfördelning som sker i samhället viaskatter, transfereringar och olika typer av familjestöd. I bilaganframgår också att kvinnor står för merparten av det obetalda arbete somt.ex. sker i hemmet, vilket får negativa effekter för utvecklingen avdet betalda arbetet.För att bryta detta mönster måste den övergripande ekonomiska politikenfå ett ännu tydligare genusperspektiv. Vid sidan om åtgärder inomfamilje- och arbetsmarknadspolitiken handlar det t.ex. om åtgärder föratt bryta yrkes- och befattningssegregeringen. Insatser måste ocksåvidtas för bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, där män tillövervägande delen arbetar inom den privata sektorn, medan kvinnor till arbetar i den offentliga sektorn och till i den privata sektorn.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att regeringen tillsatt enutredning om rätt till heltidsanställning.Trots att lönediskriminering är förbjuden i lag är den könsrelateradelönediskrimineringen - löneskillnaderna mellan män och kvinnor sedanhänsyn tagits till skillnader i yrkesval och sektors- och branschtillhörighet- fortfarande stor. Detta är enligt utskottets mening en oacceptabelsituation. Den könsrelaterade lönediskrimineringen måste bort fråndagordningen.Via och följer regeringenlöpande arbetsmarknadens arbete med att få bort den könsrelateradelönediskrimineringen. I budgetpropositionen anger regeringen att ennationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader tas fram.I det arbetet är arbetsmarknadens parter viktiga aktörer.Utskottet avslutar med att konstatera att budgetpropositionen bygger påen överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, Vänsterpartietoch Miljöpartiet.Med hänvisning till vad som anförts ovan tillstyrker utskottet propositionenyrkande 1 och avstyrker motionerna Fi231 (m) yrkandena 1 och 10, Fi232(fp) yrkande 1, Fi233 (kd) yrkandena 1, 3 och 8 samt Fi234 (c) yrkandena1 och 2.2.4 Gröna nyckeltalUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om gröna nyckeltal med hänvisningtill det arbete med att vidareutveckla nyckeltalen som pågår.MotionenI motion MJ498 föreslår m.fl. (kd) att icke-certifierademiljöledningssystem bör inkluderas i regeringens gröna nyckeltal.Motionärerna framhåller att i nyckeltalen ingår antalet ISO- ochEMAS-registrerade företag, men även företag som arbetar enligt enklare ochbilligare miljöledningssystem som inte certifieras bör tas med då degröna nyckeltalen beräknas (yrkande 45).Finansutskottets ställningstagandeSedan år 1999 redovisas gröna nyckeltal i budget- och vårpropositionerna.Nyckeltalen är ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen och, somfinansutskottet uttalat, ett viktigt instrument för att nå det övergripandemiljömålet att till nästa generation lämna över ett samhälle där destora miljöproblemen är lösta (prop. 2001/02:100 s. 36, bet. 2001/02:FiU1s. Av budgetpropositionen för , utgiftsområde 20, framgåratt det totala antalet registreringar enligt förordningen om frivilligtdeltagande för organisationer i EG:s miljölednings- ochmiljörevisionsförordning,EMAS-förordningen (761/2001/EG) har minskat . I augusti 2004var 115 organisationer och 122 anläggningar registrerade, mot 201respektive 255 i juni året före. Däremot har antalet certifieringar enligtInternationella standardiseringsorganets miljöstandard ISO 14 001 ökatfrån 2 675 till 3 280 . Antalet registreradecertifierade miljövarudeklarationer (EPD) har ökat från 78 till 99 mellanjuni 2003 och . Av budgetpropositionen framgår även att har tillförts 3 miljonerkronor för att förvalta och vidareutveckla ett verktyg för ekologiskthållbar offentlig upphandling, EKU-verktyget, som utvecklats avDelegationen för ekologiskt hållbar upphandling.Utskottet delar uppfattningen i motion MJ498 (kd) om betydelsen av attde små företagen arbetar med miljöledningssystem och att detta skallkunna ske på frivillig väg. I skrivelse 2000/01:38 Hållbara -uppföljning av åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling uttaladeregeringen sin avsikt att fortsätta den dialog med näringslivet ochövriga aktörer som påbörjats för att det breda ansvarstagande som behövsska komma till stånd. Som exempel nämns i skrivelsen bl.a. Närings- ochteknikutvecklingsverkets, numera Verket för näringslivsutveckling, ,arbete för att främja näringslivets eget miljöarbete, exempelvis genominförande av miljöledningssystem. Enligt vad utskottet inhämtat deltarNutek under ledning av för standarder i en internationellrevidering av ISO 14 001 så att systemet blir enklare, billigare ochmer lämpat för mindre och medelstora företag. I sammanhanget kan nämnasatt det finns en brittisk standard för stegviscertifiering mot ISO 14 001. Företagen, i synnerhet de små och medelstora,kan således välja att certifiera sig i fem olika nivåer på väg mot ens.k. Metoden har utvärderatsi och visat sig vara både kostnadseffektiv och leda tillett bra miljöarbete i små och medelstora företag. I har ettpilotprojekt inletts där modellen (standarden) ska testaspå cirka tio företag i och med svenska konsulter/certifieringsorgan.Som miljö- och jordbruksutskottet tidigare uttalat får det dock i förstahand ankomma på regeringen att även i fortsättningen främja arbetet medatt vidareutveckla nyckeltalen (bet. 2000/01:MJU15). Miljö- ochjordbruksutskottet förutsätter emellertid därvid att regeringen i sinberäkning av de gröna nyckeltalen och i sin fortsatta redovisning avmiljöledningen inkluderar även företag med miljöledningssystem som inteär registrerade enligt EMAS-förordningen eller ISO 14 001. Finansutskottethar ingen annan uppfattning. Med det anförda finner utskottet syftetmed motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 23 i allt väsentligt tillgodosett.Motionen bör därmed lämnas utan vidare åtgärd från sida,vilket innebär att yrkandet bör avslås av riksdagen.3 Mål för de offentliga finanserna3.1 Utvecklingen av de offentliga finansernaUnder 2004 har svensk ekonomi utvecklats starkt. Produktivitetsutvecklingenhar varit mycket god och den stigande exporten har bidragit väsentligttill att BNP nu beräknas stiga , vilket är en helprocentenhet mer än vad som beräknades i den ekonomiska vårpropositionen.Även har prognoserna för BNP reviderats upp, och tillväxtenberäknas nu till , vilket är mer än beräkningen i vårpropositionen.De offentliga finanserna följer dock inte fullt ut den goda tillväxten,vilket hänger samman med tillväxtens sammansättning. Det är i förstahand exporten som bidrar till tillväxten medansysselsättningsutvecklingen inte är lika gynnsam. Det är emellertidsysselsättningsutvecklingen som är avgörande för skattebasernas, och därmedde offentliga inkomsternas, utveckling.För 2003 blev utfallet för de offentliga finanserna ett överskott på av BNP. Detta var visserligen mindre än de målsatta av BNP,men avvikelsen förklaras till stor del av att BNP-utvecklingen det åretblev svagare än beräknat. I budgetpropositionen beräknades BNPför 2003 växa men utfallet blev lägre, dvs.1,. Dessutom utvecklades skatteintäkterna svagare än beräknat, ävenmed hänsyn tagen till den ekonomiska utvecklingen.För innevarande år beräknas det finansiella sparandet uppgå till 0,7 %av BNP, vilket är högre än det mål på av BNP som riksdagenfastställde . I budgetpropositionen skrev regeringenatt man avsåg att eventuellt ompröva målet finansiellasparande mot bakgrund av den framtida konjunkturutvecklingen. Trots dengoda tillväxten har utvecklingen på arbetsmarknaden dockvarit svag och det finns fortfarande outnyttjade resurser i ekonomin.Med tanke på detta anser regeringen att det inte finns anledning attompröva målet finansiella sparande.För beräknas överskottet i de offentliga finansernauppgå till av BNP. För att inte riskera att hämma den ekonomiskauppgången bör finanspolitiken inte ges en alltför straminriktning. I stället måste tillfället utnyttjas till att varaktigt höjasysselsättningen. Skulle den ekonomiska återhämtningen gå snabbare änvad som beräknas avser regeringen att föreslå ett högre sparande för2005.Åren 2006 och 2007 beräknas det finansiella sparandet uppgå till 0,4respektive av BNP. Det genomsnittliga överskottet sedan 2000beräknas därmed uppgå till av BNP. Målet om ett överskott på 2 %av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln ligger fast.Den beräknade utvecklingen inom de tre delsektorer som omfattas avöverskottsmålet framgår av följande sammanställning.Tabell 3.1 Offentliga sektorns finansiella sparande 2003-2007Miljarder kronorSom framgår av sammanställningen återfinns överskottet i de offentligafinanserna främst i ålderspensionssystemet. Statens finansiella sparandeuppvisar ett underskott , vilket motverkas av attsparandet i ålderspensionssystemet beräknas uppgå till av BNPunder prognosperioden. Kommunsektorn beräknas uppvisa ett relativt litetmen positivt finansiellt sparande från 2004 och framåt.Skattekvoten, dvs. den offentliga sektorns skatter och avgifter i procentav BNP, uppgick till och väntas minska till 2007.Utgiftskvoten som 2003 motsvarade av BNP beräknas mot periodensslut ha sjunkit till 53,2 %.Under perioden 1998-2002 uppvisade statsbudgeten överskott som sammantagetuppgick till . Statsskulden minskade undermotsvarande period med ca , i huvudsak till följd avbudgetöverskotten och valutakursvinster.