bet · GS01BOU1 · 2004-11-25 00:00:00 — I nyproducerade lägenheter medges en friarehyressättning som bruksvärdessystemets ursprungliga principeråterupprättas.Planprocessen förenklas genom att antalet överklagandeinstanser minskasoch digitaliseringen ökar.Strandskyddet görs mer flexibelt.Konkurrensverket får bättre medel att bekämpa oetiskt agerande ibyggsektorn och kartellsamverkan kriminaliseras.Kommunernas självbestämmande över bostadspolitiken stärks.Möjligheten till ägarlägenheter införs.Barnfamiljernas bostadsbidrag förstärks.Förutsättningarna för hushåll med låga inkomster att äga sin bostadstärks.Ett forum för äldres boende inrättas för att möta bostadsbehoven hosden allt äldre befolkningen.Genom de insatser som jag nu föreslår skapas förutsättningar för enbostadsproduktion som bättre svarar mot de verkliga behov som finns. Ienlighet med förslagen i motionerna 2004/05:Bo249 (kd) yrkande 9 samt2004/05:Bo306 (kd) yrkande 1 bör detta ges regeringen till känna. I denutsträckning den nu förordade inriktningen av bostadspolitiken intelåter sig förenas med förslagen i övriga nu behandlade motioner avstyrksdessa.11. Bostadspolitikens utformning, punkt 6 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N403yrkande 3, 2004/05:Bo235 yrkandena 1, 2, 5, 12 och 22 samt 2004/05:Bo248yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:N239 yrkande 8, 2004/05:N401yrkande 9, 2004/05:N409 yrkande 23, 2004/05:Bo249 yrkande 9, 2004/05:Bo301yrkandena 4 och 24, 2004/05:Bo306 yrkande 1, 2004/05:Bo309 yrkande 1och 2004/05:Bo310 yrkandena 1 och 26.StällningstagandeDen egna bostaden är central för människors välbefinnande. Få andranyttigheter torde spela en så stor roll när det gäller att skapa entrygghet för enskilda individer eller familjer som just det egna hemmet.Det är bara de närmast berörda som vet vad som är bäst för dem själva.Samtidigt ser villkoren olika ut beroende på var i landet man befinnersig. Dagens bostadspolitik tar inte hänsyn till dessa i grunden enklaförhållanden. Den svenska bostadspolitiken måste därför drastisktomformas genom att statliga direktiv och pekpinnar ersätts medunderifrånperspektiv och medborgar-inflytande. Bostadspolitiken, såväl somövrig politik, måste utformas efter federalismens principer, där maktenbyggs underifrån och där den delegeras uppåt endast om det är nödvändigtoch då med den undre maktens godkännande.Sverige av är en stark centralmakt där toppstyrda direktiv förväntasge goda resultat oavsett lokala förutsättningar. Det är förmodligen ettav skälen till att är ett splittrat land, där en tredjedel avlandets kommuner har bostadsöverskott medan en annan tredjedel lider avbostadsbrist. Jag och vill därför omforma efterfederalismens principer med en klar och tydlig konstitution där olikabeslutnivåers kompetenser klarläggs. Huvudprincipen skall vara attbeslutsnivån skall ligga på lägsta möjliga nivå, såvida inte underliggandenivåer på egen hand väljer att flytta upp beslutsnivån till en högrenivå. Detta system kommer att leda till att vi får ett kommunalt självstyresom är reellt och inte bara en chimär. Med det kommunala självstyretkommer de kommunala beslutsnivåerna att vara potenta, och vi får ökademöjligheter till medborgarinflytande eftersom det kommer att bli fruktsamtatt vända sig till lokala beslutsfattare när dessa faktiskt har makt.Inte minst inom bostadspolitiken är detta en helt nödvändig väg att gå.De tre har sett kraftiga svängningar inom svenskbostadsproduktion. Under miljonprogrammets dagar färdigställdes årligenöver 100 000 lägenheter, vilket kan jämföras med bottennoteringen 1998då enbart 11 000 lägenheter byggdes. Även om det nu har skett en vissuppgång i byggandet är det långt kvar till dess att bostadsproduktionenligger på en rimlig nivå. Den nuvarande situationen är inte långsiktigthållbar. återkommande bostadsmarknadsenkäter visar att andelenkommuner med bostadsbrist fortsätter att öka. finns det storaöverskott i många kommuner, även om detta antal har minskat under detsenaste året. Det står dock helt klart bostadsmarknaden uppvisar tydligatecken på obalans.Samtidigt med att vi har en alltför låg nyproduktion av bostäder harockså underhållet av våra bostäder åsidosatts. Följden av detta harblivit ett underhållsberg som utgör en tickande bomb på bostadsmarknaden.En av de viktigaste orsakerna till den uppkomna situationen är dennuvarande uttolkningen av bruksvärdesprincipen, som medför att hyresvärdari stort sett saknar incitament för underhåll och ombyggnad. På långsikt kan detta endast lösas genom en reformering av bruksvärdessystemet.Dagens akuta behov måste dessutom åtgärdas genom att det införs envidgad avdragsrätt i samband med ombyggnad och underhållsåtgärder ibyggnader.All planering av bostäder skall utgå från målet att erbjuda alla människormöjlighet till ett självständigt liv i ett eget boende. Den ökning ibyggandet vi nu kan se kommer sannolikt inte att ha en direkt avgörandebetydelse för att underlätta för den som är bostadslös eller hemlös.Dagens bostadsmarknad fungerar så dåligt att den som står utanför harmycket svårt att komma in på den. I avvaktan på att de åtgärder genomförssom jag föreslagit och till dess att bostadsmarknaden därigenom haråterfått balansen bör en strategi utarbetas för att minska antaletbostads- och hemlösa. Även om en ökad nyproduktion har en central rolli en sådan strategi måste även andra okonventionella metoder prövas.Utöver de åtgärder jag nu förordat som ett led i införandet av en heltny, på federalismens principer grundad, bostadspolitik bör även en radandra insatser sättas in. Det gäller bl.a. åtgärder för attsäkerställa de ekonomiska villkoren kring underhållsbehovet,säkerställa långsiktiga spelregler och ett enkelt regelverk,ge rättvisa boendeskatter,ge neutralitet mellan olika upplåtelseformer,åstadkomma mångfald och motverka segregation,minska alla politiskt orsakade etableringskostnader och andra fördyrandefaktorer för byggsektorn,minska den sociala och regionala klyvningen,öka rörligheten på bostadsmarknaden och därigenom skapa flyttkedjorsamtminska bostadsbidragens negativa marginaleffekter.Vad jag nu med anslutning till motionerna 2004/05:Bo235 (c) yrkandena1, 2, 5, 12 och 22, 2004/05:Bo248 (c) yrkande 1 samt 2004/05:N403 (m,fp, kd, c) yrkande 3 anfört om bostadspolitikens utformning bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Bostadspolitik för integration, punkt 7 (m, fp, kd, c)av (), de (), (), (), (), () ochCarl-Erik Skårman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf288yrkandena 9 och 22, 2004/05:Sf360 yrkande 15, 2004/05:Sf365 yrkande 27,2004/05:Bo235 yrkande 8 och 2004/05:Bo303 yrkande 1 och avslår motion2004/05:Bo315 yrkandena 1 och 4.StällningstagandeSom så många andra problem på den svenska bostadsmarknaden är densegregation vi ser i många bostadsområden en direkt följd av denförda socialdemokratiska politiken. Det är en politik som inte tagittillräcklig hänsyn till de enskilda människornas behov och därför lettfram till dagens svårigheter. Den har också bidragit till den omfattandesociala och etniska segregation som präglar många av våra bostadsområden.Trots att det från regeringens sida i många sammanhang talas om ochdiskuteras hur segregationen skall brytas och integrationen skall ökaleder de konkreta åtgärder som vidtas i motsatt riktning.Även om segregation och bristande integration inte enbart är en följdav den förda bostadspolitiken är denna politik en mycket starkt bidragandeorsak till dagens situation. Det innebär inte att bostadspolitiken ensamkan åstadkomma den integration som eftersträvas, utan de bostadspolitiskaåtgärderna måste naturligtvis följas upp med insatser också på en radandra områden. Vi har också i andra sammanhang fört fram förslag meddenna inriktning. Det gäller allt från generella åtgärder som ledertill ökad valfrihet och mångfald till riktade insatser mot dem varsutanförskap måste brytas. Vad som krävs är sålunda ett brett spektrumav åtgärder som syftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt,kulturellt och socialt växande Sverige.Det är mot den nu beskrivna bakgrunden dags att med kraft motarbeta denegativa följderna av de senaste årtiondenas socialdemokratiskabostadspolitik. En total omläggning av bostadspolitiken måste därför tillså att den blir en central del i skapandet av ett integrerat samhälle.För detta krävs en kombination av flera olika slags åtgärder. Grundläggandei detta sammanhang är att ge utrymme för en stärkt egenmakt också ibostadssektorn. Det förutsätter i sin tur att bostäder av olika storlekoch utformning och i olika upplåtelseformer finns tillgängliga. För attåstadkomma detta måste det skapas neutralitet mellan olika upplåtelseformer.I detta sammanhang har också bostadsrätten en viktig funktion att fylla.Bildandet av bostadsrätt också i s.k. problemområden måste därförunderlättas. För att ytterligare stärka inflytandet över det egna boendetmåste dessutom ägarlägenheter införas.Samhällsplaneringen måste utformas så att mångfald och variation stimuleras.Mötesplatser måste erbjudas för människor från olika kulturer och medolika erfarenheter. Det är också nödvändigt att människor i utsattabostadsområden uppmuntras att ta ett större ansvar för sin egen situationoch ges möjlighet till ökat boendeinflytande. Beskattningen av byggandeoch boende måste minska.Förutsättningar måste skapas för företag, institutioner och myndigheteratt etablera sig i socialt utsatta områden. Detta måste kombineras medåtgärder för att utveckla en positiv skol- och fritidsmiljö. Allaskunskaper och erfarenheter måste tas till vara. Kommunerna måste prioriterasammanhållna satsningar i miljonprogramsområdena och andra utsattaområden. Dessa satsningar skall dock inte styras av staten utan måsteväxa fram tillsammans med de boende och den ansvariga kommunen. Denenskildes önskemål och behov skall alltid vara utgångspunkten. Segregationenkan aldrig brytas genom att man försöker tvinga folk att bo kvar i ellerflytta till ett visst område.Vad vi nu med anslutning till partimotionerna 2004/05:Bo235 (c) yrkande8 och 2004/05:Sf288 (fp) yrkandena 9 och 22 samt motionerna 2004/05:Bo303(kd) yrkande 1, 2004/05:Sf360 (c) yrkande 15 och 2004/05:Sf365 (kd)yrkande 27 anfört om åtgärder för en ökad boendeintegration bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.13. Konkurrensen på byggmarknaden, punkt 9 (m, fp, kd, c)av (), de (), (), (), (), () ochCarl-Erik Skårman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2004/05:Bo235 yrkande 11,2004/05:Bo275 yrkande 4, 2004/05:Bo301 yrkande 12, 2004/05:Bo304 yrkande7, 2004/05:Bo306 yrkande 15 och 2004/05:Bo310 yrkandena 2-4, 6 och 13-15.StällningstagandeDet är snart bara den socialdemokratiska regeringen som inte har förståttatt dagens bostadspolitik leder oss allt längre bort från en fungerandebostadssektor. En bidragande orsak till dagens situation är regeringensoförmåga att hantera den bristande konkurrensen inom byggsektorn. Defåtaliga försök som har gjorts att stimulera konkurrensen inom sektornhar varit valhänta och otillräckliga. Till detta kommer den hämmandeeffekten av den omfattande regleringen av byggandet. Dagens situationger därför inte förutsättningar för den fria konkurrens som bör präglabyggmarknaden liksom andra marknader.Utmärkande för dagens byggmarknad är att den domineras av ett fåtalstora aktörer. Det är en situation där risken för bristande konkurrensär uppenbar. Redan pekade i sitt betänkande Skärpninggubbar (SOU 2002:115) på det svaga konkurrenstrycket i byggsektorn -detta som en följd av en branschstruktur med hög koncentration, vertikalintegration och starka inslag av korsvist ägande i kombination medproblem som svag importkonkurrens och inträdesbarriärer till marknaden.Obalanser av det slag vi nu beskrivit måste naturligtvis rättas till.Det primära är då att skapa förutsättningar för en ökad konkurrens påen fri och öppen marknad. Vad som då erfordras är inte ytterligareregleringar utan såväl åtgärder som bidrar till att öppna marknaden förfler aktörer som insatser för att stärka konkurrensen mellan de somredan i dag finns på marknaden. Här kan inte minst en strikt tillämpningav om fri rörlighet för varor och tjänster bidra till attgöra det lättare för t.ex. utländska aktörer att komma in på den svenskabyggmarknaden. Det förutsätter att även indirekta hinder, bl.a. i formav komplicerade skatteregler, byråkratiskt krångel och en stelbentarbetsmarknad, undanröjs. En ytterligare förutsättning är att byggherraroch beställare aktivt söker efter alternativ också utanför den i dagtraditionella kretsen av leverantörer och byggare. Inslaget av nya,utländska byggare och svenska småföretag måste helt enkelt bli större.Vi vill dessutom ta krafttag för att motverka svartarbete inombyggbranschen.Ett viktigt inslag i strävandena att förbättra konkurrensen i byggsektornär att förbättra övervakningen och analysen av marknaden. Insatser meddenna inriktning måste därför förstärkas. Det bör dock inte ske på detsätt som skett, genom att uppgiften sprids på flera olikainstanser, som dessutom i många fall har dåliga förutsättningar att svaraför den. I stället bör resurserna koncentreras till den myndighet somär bäst lämpad att genomföra den, dvs. Verkets uppdragnär det gäller konkurrensövervakningen i byggsektorn bör därför görastydligare. bör de resurser som tillförs bl.a. Boverketför denna uppgift föras över till Konkurrensverket.Vad vi nu med anslutning till motionsförslagen (m), (fp), (kd) och (c)anfört om åtgärder för att förbättra konkurrensen i byggandet börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening. Motionen (s) avstyrks.14. Bemyndigande för verksamheten vid Byggkostnadsforum, punkt 10 (m,fp, kd, c)av (), de (), (), (), (), () ochCarl-Erik Skårman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår utskottets förslag.StällningstagandeInrättandet av Byggkostnadsforum utgör bara ett i raden av exempel påhur regeringen i stället för att ta itu med de verkliga problemen sätterin åtgärder som närmast är kosmetiska. Det är naturligtvis inte ytterligaremyndigheter eller samordnare eller tillfälliga bidrag som behövs föratt komma till rätta med dagens problem, utan en ny bostadspolitik. Detär också av detta skäl som vi motsatt oss inrättandet av Byggkostnadsforum.Den hittillsvarande utvecklingen har inte heller givit oss anledningatt ändra ståndpunkt. Byggkostnadsforum bör därför avvecklas.Frågan om att ge ett bemyndigande som möjliggör för Byggkostnadsforumatt fatta vissa beslut saknar därmed helt aktualitet. bördärför inte heller fatta något beslut om ett sådant bemyndigande.Utskottets förslag avstyrks redan på denna grund.Även mer formella skäl talar för att inte bör ge regeringennågot bemyndigande som avser Byggkostnadsforum. Den ordning för beredningenav statens budget som tillämpas innebär i princip att efterförslag i budgetpropositionen eller på tilläggsbudget tar ställningtill de ekonomiska åtaganden som staten gör. Avsikten med denna ordningär naturligtvis att skall ha en samlad bild av de olikaekonomiska åtaganden som den ingår. Det förslag som det nu är fråga omhar inte förelagts på detta sätt. Det har inte heller förtsfram genom en motion, som även det kunnat vara en möjlighet. Förslagethar i stället med extremt kort varsel lagts fram av utskottets majoritet.Vi anser att förslag som innebär så omfattande ekonomiska åtagandenför staten självklart borde ha lagts fram och på ett sätt sommöjliggjort en normal beredningsprocess inom . Med det förfarandesom nu tillämpas har inte någon som helst beredning av förslaget kunnatgöras. Det har därför inte heller varit möjligt för utskottets ledamöteratt överblicka förslagets konsekvenser varken på lång eller kort sikt.Förslaget avstyrks också av detta skäl.15. Byggande på statlig mark, punkt 11 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo310yrkandena 8 och 9 samt avslår motion 2004/05:Bo315 yrkande 5.StällningstagandeTillgången till byggbar mark är en central faktor för bostadsbyggandet.Det är mot den bakgrunden bekymmersamt att det i många kommuner, inteminst i storstadsregionerna, är svårt att hitta mark som är lämplig förbostadsproduktion. Skälen till detta är flera. Det kan vara fråga omaktörer som av ekonomiska skäl inte vill släppa fram nybyggnationeftersom detta skulle kunna leda till konkurrens med egna projekt. Ettannat hinder är den komplicerade planeringsprocessen, som leder till enosäkerhet om marken i slutändan verkligen kan bebyggas.En möjlighet att ställa mark till förfogande för bostadsbyggande är attutnyttja statens markinnehav. Det statliga markinnehavet är betydande,och det återfinns även i storstadsregionerna. Denna mark förvaltasnästan uteslutande genom statliga fastighetsbolag där målet är högstamöjliga avkastning. Ägardirektiven till bolagen bör därför kompletterasmed ett uppdrag som innebär att mark skall kunna ställas till förfogandeför visst bostadsbyggande, t.ex. studentbostäder, utan att högsta möjligaavkastning skall vara riktmärket. En utgångspunkt för försäljningen avstatlig mark bör dock vara att konkurrensförhållandena skall beaktasoch att försäljningen inte får snedvrida konkurrensen.Mot den nu beskrivna bakgrunden bör en översyn göras för att säkerställaatt statens användning, tillhandahållande samt innehav av mark sker påett effektivt sätt. bör en utvärdering göras av hur förvaltningoch försäljning av det statliga markinnehavet påverkat prisutvecklingenpå mark i bristorter. bör dessutom få i uppdrag attfölja upp i vilken mån s.k. utvecklingsbolag där staten och storabyggbolag är hälftenägare kan ha bidragit till att skapa svårigheter förandra aktörer att få tillgång till byggbar mark.Vad vi nu med anslutning till förslagen i vår partimotion 2004/05:Bo310(fp) yrkandena 8 och 9 anfört om statlig mark för bostadsbyggande börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.16. Infrastruktur som förutsättning för bostadsbyggande, punkt 12 (m,fp, kd, c)av (), de (), (), (), (), () ochCarl-Erik Skårman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo301yrkande 8 och 2004/05:Bo310 yrkande 23.StällningstagandeEtt av de främsta hindren för ett nödvändigt bostadsbyggande i våratillväxtregioner är bristerna i infrastrukturen. Många av landetstillväxtområden har helt enkelt drabbats av trafikinfarkt. Det leder tilllånga arbetsresor, vilket i sin tur leder till svårigheter att hitta nymark för bostadsbebyggelse inom rimligt pendlingsavstånd. Den bostadsbristsom detta ger upphov till hämmar sedan tillväxten, eftersom det blirsvårt att finna arbetskraft som kan flytta till de expansiva regionerna.Slutresultatet blir en ond cirkel som det blir allt svårare att ta sigur. Det kanske tydligaste exemplet på detta är den stagnation som nuhar drabbat . Från att tidigare ha varit landetstillväxtcentrum ligger regionen nu långt ned på listan över regioner ochkommuner med tillväxt.Vad som erfordras är insatser som bidrar till att få en väl fungerandeinfrastruktur i våra storstäder och i övriga tillväxtområden. Det innebäratt satsningar måste göras på såväl vägnätet som övriga trafikslag ochdå även kollektivtrafiken. Genom sådana framåtsyftande satsningar skullefler attraktiva bostadsområden kunna skapas utanför stadskärnorna. Ettutökat trafiknät och investeringar i infrastrukturen skulle leda tillatt fler byggare vågar satsa på nya byggprojekt.Vad vi nu med anslutning till partimotion 2004/05:Bo310 (fp) yrkande 23samt motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande 8 anfört om behovet avinfrastrukturinvesteringar för att möjliggöra bostadsbyggande bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.17. Kvinnor i byggbranschen, punkt 13 - motiveringen (m)av de (), () och Carl-ErikSkårman (m).StällningstagandeVi stöder naturligtvis de strävanden som ligger till grund för motionen- att kvinnor skall ges bästa möjliga förutsättningar att verka ocksåi byggbranschen. Som framhålls i motionen är detta en fråga som branschensjälv i första hand har ett ansvar för. Det finns mot den bakgrundeninte anledning att sätta in åtgärder av det slag som motionärernaföreslår. Motionen avstyrks sålunda.18. Kvinnor i byggbranschen, punkt 13 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo310yrkande 5.StällningstagandeDen svenska byggindustrin är en mycket mansdominerad bransch, därkvinnorna endast utgör någon eller några procent av arbetskraften inomdet fåtal yrkesgrupper där de finns representerade. Vi anser att det ärmöjligt för kvinnor att verka inom byggbranschen, om bara förutsättningarskapas. Det handlar om att få bort psykosociala och organisatoriskafaktorer som särskilt begränsar kvinnors möjligheter i byggyrken. Dethandlar också om löneformer, oklara karriärmöjligheter, brist pådelaktighet liksom om byggjargong och könsdiskriminerande attityder.Uppgifter från Byggchefsbarometern ger också en tydlig illustration tilldetta. Av cheferna inom byggbranschen är det så mycket som en fjärdedelsom inte vill öka andelen kvinnor i branschen.Byggbranschens alla aktörer har naturligtvis sitt ansvar för att ökakvinnors möjligheter inom byggbranschen. har regering ochriksdag goda möjligheter till påverkan genom att belysa, stimulera ochbevaka utvecklingen. Vi har därför föreslagit att de 1,5 miljoner kronorsom regeringen avsatt för en "ungdomsbostadssamordnare" i stället skallanvändas för att bl.a. utveckla nyckeltal, uppföljning och kunskapsspridningom jämställdhetsutvecklingen i byggbranschen. Vi menar att regeringendels i budgeten för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjningoch byggande bör beskriva vilka aktiviteter som regeringenvidtagit, dels bör redovisa vilka nyckeltal som utvecklats. I övrigthandlar det om kunskapsöverföring och kunskapsspridning för att fråganom kvinnor inom byggbranschen skall få den belysning som krävs. Härmåste också en utvärdering av eventuella brister i lagstiftningen kommatill stånd. bör därför få i uppdrag att specifikt uppmärksammakvinnor inom byggbranschen genom att kontinuerligt följa utvecklingenoch genom att bidra till informationsspridning.Vad vi nu med anslutning till partimotion 2004/05:Bo310yrkande 5 anfört om åtgärder för att få fler kvinnor i byggbranschenbör som sin mening tillkännage för regeringen.19. Åtgärder för att vitalisera byggsektorn, punkt 14 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo206yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEffektiviteten inom byggandet måste öka som kvaliteten höjs.Det kräver nytänkande på ett otal områden så att gamla invanda mönsterkan brytas.