bet · GS01MJU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Enligt motion 2004/05:MJ369(fp) yrkande 41 delvis bör delar av regeringens ökning av anslagetanvändas dels till en förstärkning av kalkningsanslagen med ytterligare10 , dels till att säkra skyddet av rödlistade arter pågrund av de förändringar som den nya jordbrukspolitiken kan orsaka.Vidare anförs att för lite resurser läggs på inventeringar av havsmiljönoch bildande av reservat. En omprioritering behövs.Motion 2004/05:MJ411 (c) yrkande 1 tar upp behovet och värdet av enintegrerad mark- och vattenkalkning. Kalkning högt upp i vattensystemetavgiftar stora delar av ekosystemet såsom marken, markvattnet och allade mindre vattendrag och sjöar som inte kan kalkas med dagens metoder.Det innebär också att dagens kalkningsinsatser direkt i större sjöaroch vattendrag kan reduceras och avslutas tidigare. ,, länsstyrelser och kommuner bör därför utforma integreradmark- och ytvattenkalkning av kroniskt försurade nederbördsområden. Iyrkande 2 framhålls att det tar innan effekterna börjar märkasi de större sjöar och vattendrag som ingår i dagens kalkningsprogram.Dessutom är många sjöar och vattendrag fortfarande okalkade. Anslagettill ytvattenkalkning bör därför ökas från dagens 228 miljoner kronortill . Enligt motion 2004/05:MJ386(mp) yrkande 1 behövs en ny fördelningsprioritering av kalkningsanslagetsom på bästa sätt bidrar till att uppnå miljömålen. Fördelningen avkalkningsanslaget sker fortfarande till viss del efter historiska nivåersnarare än aktuellt nedfall och försurningsläge. För att nå miljömåletBara naturlig försurning krävs en förändrad prioritering. Större regionalvariation och möjlighet till skogsmarkskalkning borde göra kalkningeneffektivare. Fördelningen bör ge länsstyrelserna incitament att varaeffektiva och återhållsamma snarare än att försöka maximera utdelningen.Naturvårdsverket bör därför fortsatt utreda hur fördelningen kan blimer kostnadseffektiv.Enligt motion 2004/05:MJ288 (c) bör en större andel av anslaget användastill tecknande av långsiktiga skötselavtal, enligt modellen naturvårdsavtal,med markägarna. Skötselavtal innebär att man inte kommer i konfliktmed äganderätten, och markägaren får betalt för att producera naturvärdeni stället för virkesvärde. I motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 35framhålls att frivillig avsättning av skogsmark är viktig för attupprätthålla levande skogar. De statliga ersättningsmedlen bör i högre gradprioriteras till naturvårdsavtal. Om stora områden skall undantas fråntraditionellt skogsbruk bör detta i första hand ske på statens mark såatt den privata äganderätten bevaras och skogsägarens utkomstmöjligheterinte försämras. Vidare måste myndigheterna använda sig av statens markför markbyten. I motion 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 2 framhålls viktenav att miljömål för skogen regionaliseras och genomförs i hela Sverige.Enligt motionären bör ett sådant synsätt också avspeglas i medelstilldelningoch styrning från och . Ett län sombehöver mycket pengar , för skydd av ett stort område eller ettovanligt dyrt objekt, skall kunna få extra medel utan att det omöjliggörannat skyddsarbete. Motionären framhåller även behovet av medel tillskötsel av naturreservat. Reservatsinstrumentet innebär ett starkt skyddoch har många fördelar, framför allt långsiktigheten. I takt med attarealerna skyddad natur ökar, ökar också behovet av skötsel och tillsyn.Naturreservatsbildning och skötsel är en viktig del av skogsskyddetsom bör prioriteras även i fortsättningen (yrkande 27). I yrkande 28begärs att regeringen utvärderar och följer de olika skogsskyddsinstrumentenvad gäller kostnadseffektivitet och kvalitet samt möjlighet tillomfördelning mellan olika skyddsformer. Vidare begärs att regeringen låterutreda vilka medel som skall användas för skötsel av biotopskyddsområden.Motionären anser att biotopskydd är bra för att bevara mindre skogsområdenmed höga naturvärden. I de fall skötsel behövs för att skydda naturvärdeni ett biotopskyddsområde är det oklart vilka medel som skall användas.Det bör därför klargöras (yrkande 31).I motion 2004/05:MJ273 (kd) framhålls behovet av att påskynda inventeringoch administration vid reservatsbildningen hos länsstyrelserna. Betydandemedel avsätts till markinköp men alldeles för lite till att inventeraoch analysera om de områden som föreslagits för reservatsbildning harså stora värden att de bör köpas in. Detta innebär att markägare fårvänta på besked om marken är aktuell för reservatsbildning ellerom den kan användas för produktionsskog. Enligt motionären bör denenskilda markägaren och den viktiga skogsnäringen inte i onödan drabbasav samhällets miljömålsarbete. Motsvarande ståndpunkter förs fram imotion 2004/05:MJ511 (s) yrkande 1. För att att skynda på handläggningenvid reservatsbildning av skyddsvärd skogsmark föreslår motionärerna atten väsentligt utökad andel av anslaget för inköp av skogsmark användsför detta ändamål (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSkyddet av biologisk mångfald är en av hörnstenarna i svensk miljöpolitik.Den biologiska mångfalden är en förutsättning för ekosystemens fortlevnadoch varaktigt liv på jorden. Strävan efter att säkerställa ett gott livockså för kommande generationer kräver att samhället förvaltar naturenså att den biologiska mångfalden bevaras.Enligt regeringens proposition får högst av anslagetanvändas för markkalkning i enlighet med program. Detinnebär att arbete med att motverka de negativakonsekvenserna av försurning kan återupptas. Utskottet har inhämtat attSkogsvårdsorganisationens arbete med kalkning har varit nedlagt underdet . har ett försöksprogram pågått under 13års tid. Inom programmet har tillsammans medskogsvårdsstyrelserna i västra och , länsstyrelser, kommuner ochskogsägare utvecklat metoder för att lösa problemen med försurad skogsmarkoch försurade sjöar och vattendrag. Enligt är enförutsättning för att miljömålen skall kunna nås att betydande delar avavrinningsområdena behandlas. Om bara större sjöar och våtmarker kalkaskan försurningen bara dämpas tillfälligt och inga långsiktiga effekteruppnås.Som framgår av propositionen har satsningen på att skydda skogsmarkgenom naturreservat, biotopskydd och frivilliga insatser de senasteåren varit stor men inte tillräcklig. De medel för skydd och skötselför att bevara biologisk mångfald som har funnits till Naturvårdsverketsdisposition har ökat kraftigt. Det innebär attockså arbetet med att långsiktigt skydda mark såsom naturreservat harökat starkt i omfattning . Länsstyrelsernas administrativakapacitet har förstärkts från ca 25 årsarbetskrafter till ca 75årsarbetskrafter . Även skogsvårdsorganisationen har genombiotopskyddsanslaget möjlighet att skydda mindre mark- och vattenområdensom biotopskyddsområden. Dessa medel används också för att finansieranaturvårdsavtal. Utskottet konstaterar också att regeringen underutgiftsområde 23 föreslår att anslaget 41:2 tillförs 60,5 miljoner kronorper år för skogsvårdsorganisationens kostnader för biotopskydd ochnaturvårdsavtal. När det gäller målet om en ökad areal biotopskyddsområdenoch naturvårdsavtal har utskottet anfört att former och metoderför skyddsarbetet, liksom den naturvårdande skötseln och tillsynen avbiotoperna, måste utvecklas ytterligare för att kvaliteten hos dessaskyddsformer skall kunna säkras långsiktigt. har gjortett uttalande om att en större andel av avsättningarna bör ske genomfrivilliga åtaganden och att skyddsformen naturvårdsavtal bör utnyttjasi betydligt större utsträckning än (bet. 2004/05:MJU3 s. 89, rskr. 2004/05:41). Som framgår av propositionen äromfattningen av de frivilliga avsättningarna avsevärd. Redan år 2002var en areal på ca skogsmark frivilligt undantagen frånskogsbruket i s.k. hänsynsområden. Det är samma storleksordning somarealen för den skog som har ett formellt skydd inom nationalparker,naturreservat och biotopskyddsområden. Utskottet gör samma bedömningsom regeringen när det gäller att skogsägarnas egna insatser blir alltviktigare för att de miljö- och skogspolitiska målen skall kunna uppnås.Informationen om bl.a. det biologiska innehållet och värdet förnaturvården i dessa frivilligt avsatta områden behöver förbättras. Fråganom kvaliteten på frivilligt avsatta områden ingår i det uppdrag som harlämnats till utredningen om en utvärdering och översyn av skogspolitiken(dir. 2004:70). Utredaren skall även redovisa dels en bedömning avkostnaderna för att sköta såväl natur- som kulturbetingade värden, delsförslag till former för sådan skötsel. Vidare skall utredaren belysavilka eventuella ytterligare åtgärder som krävs inom den svenskaskogssektorn för att 2010-målet om att hejda utarmningen av biologiskmångfald skall kunna uppfyllas. Uppdraget skall redovisas senast den 31december 2005.Som framgår av myndigheternas regleringsbrev för skallNaturvårdsverket tillsammans med ta fram en gemensamfördjupad strategi för arbetet med områdesskydd (naturreservat ochbiotopskyddsområden) och naturvårdsavtal för särskilt värdefullanaturområden på skogsmark. En kostnadseffektiv måluppfyllelse avmiljökvalitetsmålet Levande skogar, delmål 1 Långsiktigt skydd av skogsmark,skall utgöra utgångspunkt för uppdraget. Strategin skall bl.a. belysafrågor som geografisk fördelning inom landet (län/regioner) och fördelningpå olika skogsnaturtyper. Naturtypsindelningen bör i huvuddrag varadensamma som avses användas i basinventeringen över skyddade områden.Vidare gäller att områdesskydd och naturvårdsavtal på skogsmark skallses i ett landskapssammanhang. Det innebär att beröringspunkter medkompletterande bevarandeinsatser i skogslandskapet, t.ex. frivilligaavsättningar inom ramen för ekologisk landskapsplanering, grönaskogsbruksplaner och kommunala naturvårdsinsatser bör uppmärksammas. Arbetetskall utföras efter samråd med och underlag från länsstyrelser ochskogsvårdsstyrelser. Uppdraget skall redovisas till regeringen senastden 1 juni 2005.Som regeringen har aviserat kommer frågorna att behandlas vidare isamband med regeringens redovisning till av denfördjupade utvärderingen av miljömålen. Vid samma tillfälle avserregeringen att behandla förslaget om ett sextonde miljökvalitetsmål förbiologisk mångfald.Utskottet finner regeringens bedömning av medelsbehovet under anslagetväl avvägd och tillstyrker förslaget. Med det anförda och i avvaktan påden kommande propositionen om miljökvalitetsmålen föreslår utskottetatt motionerna 2004/05:MJ273 (kd), 2004/05:MJ288 (c), 2004/05:MJ386(mp) yrkande 1, 2004/05:MJ411 (c) yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ434 (mp)yrkandena 2, 27, 28 och 31, 2004/05:MJ474 (m) yrkande 2 delvis,2004/05:MJ498 (kd) yrkandena 35 och 48 delvis, 2004/05:MJ511 (s) yrkandena1 och 2 samt 2004/05:MJ526 (c) yrkande 2 delvis avstyrks. Utskottettillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande.34:4 Sanering och återställning av förorenade områdenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning underanslaget och avstyrker ett antal motionsyrkanden (m, kd, c) ommedelstilldelningen samt ett yrkande (kd) om att inrätta ettsaneringsteknologisktinstitut. Vidare avstyrks tre motionsyrkanden (c) om statligtfinansieringsansvar. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag ombemyndigande.PropositionenAnslaget disponeras för inventeringar, undersökningar och åtgärder föratt sanera och efterbehandla förorenade områden samt för framtagande avunderlag för prioriteringar av framtida sanerings- och återställningsinsatseri landet. Anslaget får användas till att åtgärda från risksynpunktsärskilt angelägna saneringsobjekt samt till akuta saneringsinsatser.För att bidra till ett lägre utgiftstryck på statsbudgeten fanns år2003 en utgiftsbegränsning på anslaget. Därmed fanns vid utgången avåret ett stort anslagssparande.För att skapa goda förutsättningar för planering, upphandling ochgenomförande av efterbehandlingsprojekt föreslår regeringen att denbemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i samband medgenomförande av saneringsinsatser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst , högst 250miljoner kronor och högst under år2008.För att bidra till finansieringen av arbetet med en ny kemikalielagstiftning(REACH) överförs till anslaget 34:6 Kemikalieinspektionenför . För att förstärka det internationella miljösamarbetet inomUNEP och överförs till anslaget34:7 Internationellt miljösamarbete.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:4Sanering och återställning av förorenade områden för år 2005.MotionernaModeraterna framhåller i motion 2004/05:MJ474 (m) att behovet av attåterställa förorenad mark är stort men i huvudsak inte akut. Saneringär en långsiktig åtgärd som måste vägas mot andra angelägna uppgifter.Prioriteringarna bör grundas på vetenskapliga riskbedömningar avsaneringsobjekten. Anslaget bör därför minskas med iförhållande till regeringens förslag (yrkande 2 delvis). EnligtKristdemokraternas motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 48 delvis bör saneringav förorenade områden prioriteras och anslaget tillföras ytterligare 50miljoner kronor. Anslaget bör i förekommande fall även användas tillsanering av radioaktivt kontaminerade områden. I yrkande 18 framhållsatt ett saneringsteknologiskt institut bör inrättas med finansieringunder anslaget. För att minska kostnaderna för sanering av förorenadeområden behöver saneringsteknologin utvecklas. Forskning bör bedrivasbl.a. kring giftnedbrytande bakterier och andra nya saneringsmetoder.I motion 2003/04:MJ60 (c) yrkande 1 anförs att nivån på anslagetlångsiktigt måste vara så hög att miljökvalitetsmålet är möjligt att nå.Motionärerna hänvisar till regeringens bedömning att samtliga förorenadeområden kommer att vara identifierade . Målet om åtgärder,dvs. att 100 saneringsprojekt skall ha påbörjats och 50 avslutats,kommer dock med stor sannolikhet inte att nås. Detta beror enligtmotionärerna framför allt på att resurserna till marksanering har minskatavsevärt . Att anslaget har varierat kraftigt från årtill år har vidare medfört att många länsstyrelser uppfattar bidragensom kortsiktiga och opålitliga.I motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 17 begär att statengår före och sanerar de förorenade markområden som statliga verksamheterhar orsakat. Enligt är det i första hand förorenaren, dvs.verksamhetsutövaren, som skall ansvara för saneringen av förorenadmark. Länsstyrelserna har rapporterat om ca 400 förorenade områden medstatlig verksamhet involverad. Det gäller bl.a. försvarets anläggningar,gruvområden och deponier. Staten har således genom sin verksamhetsutövningett mycket stort ansvar för att intentioner skall infrias.Liknande synpunkter anförs i motion 2004/05:MJ212 (c). Motionären anseratt staten bör ta sitt fulla ansvar för återställning och skydd avKvarntorpsområdet i Kumla. Området är ett av landets mest miljöbelastadeindustriområden. Då statliga bolag bedrivit verksamheten i området börfullt ekonomiskt ansvar utkrävas av staten för erforderligt arbete medåterställning och skydd. Motion 2004/05:MJ357 (c) tar upp frågan omstatligt finansieringsansvar för efterbehandlingen av gruvavfall frånFalu gruva m.m. Enligt motionären är det angeläget att statliga medelställs till förfogande för att lösa problem som har orsakats av gångnatiders verksamhet. Den statliga finansieringen bör kunna uppgå till 100%.Utskottets ställningstagandeSom anförs i propositionen är de medel som regeringen avsätter för arbetemed sanering och efterbehandling av förorenade områden viktiga för attmålet skall nås. Utskottet konstaterar att arbetet fortskrider i positivriktning. har ett systematiskt inventeringsarbetebedrivits. Samtliga län genomför nu i större omfattning inventeringaroch undersökningar av förorenade områden. Utskottet anser i likhet medregeringen att det är viktigt att det långsiktiga arbetet med att åtgärdaförorenade områden fortsätter med oförminskad styrka. Med en insats påen miljard kronor , varav drygt hälften utgörs av statliga medel,kommer huvuddelen av miljöbelastningen från förorenade områden attkunna åtgärdas till omkring genom att samtliga 1 500 objekt iden högsta riskklassen åtgärdas. Som aviseras i propositionen avserregeringen att återkomma med förslag till nya delmål för efterbehandlingav förorenade områden i samband med regeringensredovisning till av den fördjupade utvärderingenav miljömålen.När det gäller urvalet av vilka objekt som skall åtgärdas, framgår detav regeringens resultatskrivelse (skr. 2003/04:141) att en bedömninggörs av de risker som de förorenade områdena innebär för människa ochmiljö. Enligt den s.k. MIFO-metoden delas objekten in i fyra riskklasserdär klass 1 innebär den högsta risken. redovisar isamband med sitt årliga regionala program de 30 mest angelägna objekteni respektive län. Riskklassningen av objekt ligger sedan till grund förlänsstyrelsernas och val och prioritering av objektför åtgärder.Utskottet finner regeringens förslag om medelstilldelning under anslagetväl avvägt. Motionerna 2003/04:MJ60 (c) yrkande 1, 2003/04:MJ474 (c)yrkande 17, 2004/05:MJ212 (c), 2004/05:MJ357 (c), 2004/05:MJ474 (m)yrkande 2 delvis och 2004/05:MJ498 (kd) yrkandena 18 och 48 delvisavstyrks därmed. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag tillbemyndigande.34:5 MiljöforskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning ochavstyrker motionsyrkanden om att ytterligare förstärka anslaget (kd, c).Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget skall främst finansiera forskning till stöd för Naturvårdsverketsarbete, t.ex. forsknings- och utvecklingsverksamhet som utgör underlagför att nå miljökvalitetsmålen, forskning med anknytning till miljöbalkensamt underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget skallockså finansiera statens andel av den med näringslivet samfinansieradeforskningen vid IVL AB.För att skapa goda förutsättningar för planering, upphandling ochgenomförande av forskningsprojekt föreslår regeringen att den bemyndigasatt ingå ekonomiska förpliktelser i samband med planering,upphandling och genomförande av forskningsprojekt som inklusive tidigareåtagande innebär utgifter på högst ,högst och högst 30 miljoner kronorunder år 2008.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:5Miljöforskning för år 2005.MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 48 delvisatt anslaget förstärks med ytterligare . Enligtmotionärerna får universiteten för låga basanslag. Anslagen bör vara storanog att finansiera den långsiktiga forskningen, dit uppföljningen avmiljömålen hör. Vidare anförs att ytterligare medel behövs till forskningkring trafikens utsläpp och alternativa drivmedel för att utveckla renaredrivmedel och därigenom bidra till renare luft i städerna. Naturvårdsverketbör få ansvaret för att i samarbete med andra myndigheter och aktörerinleda ett forskningsprogram som syftar till att göra till enförebild för ett hållbart samhälle där huvuddelen av fordonen drivs medalternativa bränslen. Ett sådant forskningsprogram lyfts även fram imotion 2004/05:T461 (kd) yrkande 6. Motionärerna föreslår en årligsatsning på för ändamålet. Enligt motion2004/05:MJ526 (c) bör forskningsanslaget tillföras ytterligare 10miljoner kronor. Anslaget bör bl.a. användas för att ta fram en heltäckandeforsknings- och åtgärdsplan för miljö (yrkande 2 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion 2004/05:MJ498(kd) om betydelsen av miljöforskning och att även långsiktig forskningkan få stabil finansiering. Utskottet finner regeringens förslag tillmedelstilldelning under anslaget väl avvägt. Den av fastställdaramen för utgiftsområdet medger i övrigt inte någon ytterligareförstärkning av anslaget. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2004/05:MJ498(kd) yrkande 48 delvis, 2004/05:MJ526 (c) yrkande 2 delvis och 2004/05:T461(kd) yrkande 6. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag tillbemyndigande.34:6 KemikalieinspektionenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning.PropositionenKemikalieinspektionen är central förvaltningsmyndighet för ärenden omhälso- och miljörisker med kemiska produkter och biotekniska organismer.Anslaget disponeras för myndighetens verksamhet när det gäller tillsynoch vägledning, riskbedömning, riskbegränsning för allmänkemikaliersamt riskbegränsning för bekämpningsmedel.Kemikalieinspektionens verksamhet utgår från de mål och riktlinjer förkemikaliepolitiken som anges i propositionen Svenska miljömål -miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6,rskr. 1998/99:183) och i propositionen Kemikaliestrategi för Giftfrimiljö (prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). Sedannovember 2001 är Kemikalieinspektionen ansvarig myndighet förmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Verksamheten styrs också av bestämmelsernai och dess följdlagstiftning.Under hösten 2003 lämnade ett förslag till nykemikalielagstiftning (REACH). Förslaget behandlas i rådet.För att svensk kemikaliepolitik skall få genomslag i EU-arbetet behöverKemikalieinspektionen göra betydande insatser i arbetet med interimsstrateginoch i tekniska arbetsgrupper. lämnade Statskontoretsin rapport om en översyn av Kemikalieinspektionen till regeringen.Regeringen bedömer mot bakgrund av Statskontorets rapport att en tillfälligsatsning på förhandlingsarbetet kring REACH är motiverad under år 2005.Regeringen föreslår därför att överförs för år 2005från anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden förfinansiering av detta arbete.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:6Kemikalieinspektionen för år 2005.Utskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen arbetar Kemikalieinspektionen för att minskariskerna för skador på människa och miljö från kemiska ämnen i kemiskaprodukter och andra varor samt biotekniska organismer. Arbetet bedrivsi hög grad internationellt och framför allt inom EU. Utskottet gör sammabedömning som regeringen i fråga om att myndigheten uppfyller de målsom regeringen har fastställt och att verksamheten fungerar väl. Utskottettillstyrker därmed regeringens förslag till medelstilldelning.34:7 Internationellt miljösamarbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning ochavstyrker ett motionsyrkande (fp) om att ytterligare förstärka anslaget.PropositionenAnslaget disponeras för medlemsavgifter och stöd till internationellaorganisationer samt för internationellt samarbete. Samarbetet avsersåväl internationella miljökonventioner och avtal som miljöfrågor iFN-systemet och EU-samarbetet samt i organisationer som , Baltic 21,, och . Vidare disponerasanslaget för bilateralt miljösamarbete, årliga bidrag tillFN:s miljöfond, vilken utgör kärnan i finansiering, samt förolika aktiviteter inom FN:s miljöprogram (). Dessutom disponerasanslaget för kostnader för deltagande i internationellt samarbete påkärnenergiområdet, dvs. reguljära medlemsavgift i InternationellaAtomenenergiorganet (), bidraget till samt kostnader i samband med övrigt internationelltkärnsäkerhetssamarbete.För att finansiera ökade kostnader för deltagande i FN:smiljöprogram , inklusive ökade kostnader för olika aktiviteter inomUNEP, samt ökade kostnader för medlemsavgiften till InternationellaAtomenergiorganet, , överförs från anslaget 34:4Sanering och återställning av förorenade områden fr.o.m. år 2005.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:7Internationellt miljösamarbete för år 2005.MotionenFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:MJ369 (fp) att anslaget förstärksmed ytterligare .