bet · GR01KU9 · 2004-02-19 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas under skilda rubriker motioner från allmännamotionstiden och 2003 som rör rikets styrelse. Motionerna rör bl.a.frågor om innehållet i en kommande författningsutredning, om statschefen,om grundlagsändring och folkomröstning i samband härmed, domstolarnaskonstitutionella ställning, ställning och formellaställning i EU-arbetet.Utskottet anser att , med anledning av flera motionsyrkanden,som sin mening bör ge regeringen till känna vad utskottet anför om störreöppenhet och insyn i fråga om anslaget till Kungliga hovstaten.Övriga motioner avstyrks av utskottet.Utskottets ställningstaganden har föranlett 13 reservationer och 14särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. FörfattningsutredningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K296, 2002/03:K362, 2002/03:K379yrkandena 1 och 2, 2003/04:K222, 2003/04:K271 yrkandena 1 och 2, 2003/04:K290yrkandena 2 och 3 och 2003/04:K413.2. Flernivådemokrati och självstyrelseRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K241 yrkandena 11, 22, 23 och 38,2002/03:K281 yrkandena 1 och 2, 2002/03:K282 yrkande 6, 2002/03:K304yrkande 3, 2002/03:K360, 2002/03:K372, 2002/03:K379 yrkande 5, 2003/04:K223yrkandena 4 och 7, 2003/04:K224 yrkandena 1 och 2, 2003/04:K271 yrkande5 och 2003/04:K290 yrkandena 8-10.3. Antalet riksdagsledamöterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K203, 2002/03:K379 yrkande 22,2003/04:K213 och 2003/04:K271 yrkande 24.Reservation 1 (m)4. Förtroendevalda som lämnar sitt partiRiksdagen avslår motion 2003/04:K441.5. Monarkins avskaffandeRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K286 yrkandena 1 och 2, 2002/03:K315yrkandena 1 och 2, 2002/03:K397, 2002/03:K425, 2003/04:K317, 2003/04:K437yrkande 1 och 2003/04:K438 yrkande 1.Reservation 2 (v, mp)6. Bekännelsekravet i successionsordningenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K282 yrkande 8, 2003/04:K240,2003/04:K290 yrkande 12, 2003/04:K330 yrkande 2 i denna del och 2003/04:K363yrkande 8.Reservation 3 (fp, v, mp)7. Successionsordningens giftermålsbestämmelserRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K301, 2003/04:K326 och 2003/04:K330yrkande 2 i denna del.Reservation 4 (mp)8. Kravet på samtycke vid tronföljarens utlandsresorRiksdagen avslår motion 2003/04:K330 yrkande 2 i denna del.Reservation 5 (mp)9. Statschefens immunitetRiksdagen avslår motion 2003/04:K330 yrkande 1.Reservation 6 (v, mp)10. Statschefens uppgifterRiksdagen avslår motion 2003/04:K437 yrkandena 2-5.Reservation 7 (v, mp)11. Redovisning av anslaget till hovstatenRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anförom redovisning av anslaget till Kungliga hovstaten. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2003/04:K347, 2003/04:K401 och 2003/04:K438yrkande 2.Reservation 8 (m, c)Reservation 9 (kd)12. Behörighetskrav för statsrådRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K246, 2002/03:Sf289 yrkande 15 och2003/04:K232.Reservation 10 (fp, v, mp)13. Regeringens verkställande av beslutRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K289 yrkande 6 och 2003/04:K303.14. Förbud mot att "döpa" statliga medelRiksdagen avslår motion 2003/04:K206.15. FolkomröstningsinstitutetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K321 yrkande 4, 2003/04:K214 yrkande3 och 2003/04:K364.16. Folkomröstning om vilande grundlagsförslagRiksdagen avslår motion 2002/03:K267 yrkandena 1 och 2.17. Betänketid vid grundlagsändringRiksdagen avslår motion 2003/04:K340.18. Skärpta regler om prövning i LagrådetRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkande 24.19. Lagprövning och författningsdomstolRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K282 yrkande 4, 2002/03:K379 yrkande14, 2002/03:K398, 2002/03:Ju364 yrkandena 21 och 22, 2003/04:K271 yrkande15 och 2003/04:K289 yrkande 1.20. Domstolarnas konstitutionella ställningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K379 yrkande 15, 2003/04:K271 yrkande16 och 2003/04:Ju477 yrkande 3.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp)21. ställningRiksdagen avslår motion 2003/04:K381 yrkande 3.Reservation 13 (v)22. formella ställning i EU-arbetetRiksdagen avslår motion 2003/04:K389 yrkande 2.Stockholm den 19 februari 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), KenthHögström (s), (), (), (),(m), (), (), KerstinLundgren (c), (), (), BillyGustafsson (s), () och ().Utskottets övervägandenFörfattningsutredningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om att en bred författningsöversyn bör inledas,om inriktningen av en sådan översyn och om att ett särskilt författningskonventskall tillkallas. Utskottet hänvisar till att regeringen nu påbörjat ettförberedelsearbete i syfte att en samlad översyn av regeringsformen skallinledas och vill inte föregripa detta arbete.Jämför särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (c), 5 (v) och 6(mp).MotionernaI motion 2002/03:K296 av m.fl. (v) yrkas att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovetav att tillsätta en utredning som kritiskt granskar och analyserarförfattningen ur ett könsperspektiv. Motionärerna anför bl.a. att grundlagarnaframstår som strikt könsneutrala. De förefaller behandla könen lika.Emellertid kan författningen inte ses isolerat från samhället där jämlikhetinte råder. Enligt motionärerna handlar ojämlikheten mellan könen omdefinition av makt och orättvis fördelning av makt. Motionärerna anser attden omständigheten att kvinnor är underordnade bl.a. ställer krav på enny syn på konstitutionen.I motion 2002/03:K362 av m.fl. (kd) yrkas att riksdagenbegär av regeringen en parlamentarisk utvärdering av regeringsformenligt vad som anförs i motionen. Motionärerna framhåller att 1974 årsregeringsform har varit i kraft . Det är enligtmotionärerna dags att ta ett mer långsiktigt och översiktligt grepp överregeringsformen och dess konsekvenser för det svenska rättssamhället.I motion 2002/03:K379 av m.fl. (m) yrkas att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enutredning av de författningsfrågor som aktualiseras i motionen (yrkande 1).Motionärerna anser att det är nödvändigt med flera författningsändringarför att ge större utrymme för enskildas frihetssträvanden mot bakgrund avden utveckling av samhället som skett under de som gått sedanförfattningen trädde i kraft. Förändringarna är även nödvändiga för attSverige skall kunna leva upp till gjorda internationella åtaganden. Encentral utgångspunkt för författningsförnyelsen bör enligt motionärernavara respekten för den enskildes rätt. En annan utgångspunkt är attförfattningen måste kunna säkerställa att de beslut som måste fattas gemensamtomfattas av en tillräcklig legitimitet. Motionärerna anser att bristernahär är betydande i dag.Vidare yrkas i motionen att regeringen ges till känna vad i motionen anförsom maktdelning (yrkande 2). Enligt motionärerna är poängen med maktdelningatt den underlättar möjligheterna till ansvarsutkrävande och insyn genomatt man har olika institutioner som självständigt granskar varandra.Motionärerna anser att maktdelning som princip har stora fördelar. Statensoch kommunernas, liksom EU:s, uppgifter synliggörs. Den motverkar osundmaktkoncentration och möjliggör ett större mått av kontroll. Vidare anförmotionärerna bl.a. att en annan fördel är att en sådan förändring skullestärka demokratins konstitutionella legitimitet och minska de rättsstatligabristerna.Likalydande yrkanden framställs i motion 2003/04:K271 yrkandena 1 och 2av m.fl. (m) från innevarande allmänna motionstid.I motion 2003/04:K222 av m.fl. (c ) yrkas att regeringenges till känna vad i motionen anförs om att en ny samhällsordning,federalismens principer, en öppnare samhällsorganisation och ett stärktcivilsamhälle skall utgöra grunden för en översyn av regeringsformen. Vadgäller en ny samhällsordning framhåller motionärerna bl.a. att regeringsformensportalstadgande i praktiken har kommit att betyda att "all offentlig maktutgår från ". Ett samhälle byggt underifrån innebär enligtmotionärerna ett annat perspektiv där makten börjar hos de enskilda människornaoch de lokala gemenskaperna. En ny samhällsordning och grundlag bör enligtmotionärerna med federalismens principer bygga på en mångfald nivåer därmakt i princip delegeras underifrån - från enskilda till frivilliga ochlokala gemenskaper, vidare till kommuner och därefter till regioner, statenoch EU. Enligt motionärerna är det vidare nödvändigt med en ny strukturför att öka samverkan mellan offentliga och privata aktörer samt det civilasamhället. skall arbeta för att öka medborgarnas valfriheti den offentliga servicen och uppmuntra mångfald och alternativ samtkonsekvent verka för ökade inslag av deltagardemokrati.I motion 2003/04:K290 av m.fl. (fp) yrkas att regeringenges till känna vad i motionen anförs om en ny svensk författning (yrkande2). Enligt motionärerna behövs en genomgripande diskussion om en nyförfattning. Demokratins spelregler måste på nytt sättas under principielldebatt.Vidare yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförs om attett svenskt författningskonvent bör sammankallas med brett deltagandefrån hela samhället (yrkande 3). Motionärerna anser att en ny svenskförfattning måste bygga på ett brett deltagande i hela det svenska samhället.Ett författningskonvent bör inkallas, som bör bestå av representanterfrån olika delar av landet och inte enbart från etablerade politiskapartier.I motion 2003/04:K413 av () yrkas att regeringen gestill känna vad i motionen anförs om ett svenskt demokratikonvent som ettled i översynen av regeringsformen. Hon anför bl.a. att ett särskilt värdemed en bredare process fram till en ny grundlag är den djupare förankringsom därmed kan uppnås och det mer allsidiga underlag för slutligtställningstagande som kan tas fram. Ett särskilt demokratikonvent måste enligtmotionären vara öppet för såväl det civila samhället och marknaden somden offentliga sektorn.BakgrundTidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade senast under /02 motionersom rörde frågor om en översyn av den svenska författningen (bet.2001/02:KU13 s. 14-16).I betänkandet hänvisade utskottet till sitt tidigare betänkande 2000/01:KU11där innehållet i gällande regeringsform och bakgrunden till denna redovisats.Utskottet framhöll inledningsvis i sitt ställningstagande att utskottetsenare samma vår skulle ta ställning till en proposition från regeringenmed förslag på ändringar i regeringsformen som byggde påFörfattningsutredningensförslag. I propositionen föreslogs ett grundlagsskydd för miljön samt attgrundlagsskyddet för utsatta grupper kompletterades och förstärktes.Propositionen innehöll också förslag på grundlagsändringar som rördesamarbetet med EU, m.m. Utskottet hänvisade vidare till attFörfattningsutredningenunder innevarande vår skulle avsluta sitt arbete när det gällde frågornaom skilda valdagar och vårval samt i fråga om partibegreppet i regeringsformen.Därutöver anförde utskottet att det i samma betänkande behandlade motionersom rörde frågor om flernivådemokrati och självstyrelse. I dettasammanhang hänvisade utskottet till den översyn av uppgifts- ochansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna och landstingen som regeringenaviserat i proposition 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning.Utskottet ansåg att det inte var påkallat att nu göra ett tillkännagivandetill regeringen om en bred författningsutredning. Mot denna bakgrundavstyrkte utskottet de aktuella motionerna.Regeringsförklaringen vid öppnandet av 2003/riksmöteI regeringsförklaringen vid öppnandet av 2003/den 16september 2003 anförde statsministern bl.a. att reglerna för den svenskademokratin - vår författning - snart fyller . Han framhöll attunder den perioden har samhället kraftigt förändrats och demokratin ställtsinför nya utmaningar. Det är enligt statsministern tid för översyn avdemokratins spelregler. partier bjuds därför in till överläggningarom en samlad översyn av regeringsformen.Regeringen har inlett samtal med de politiska partierna iriksdagen rörande en översyn av regeringsformen.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan har regeringen nu inlett samtal med de politiskapartierna i syfte att en samlad översyn av regeringsformen skall inledas.Vad som efterfrågas i motionerna 2002/03:K362 och 2003/04:K290 yrkande2 synes därmed vara tillgodosett, varför de avstyrks.Utskottet vill erinra om att samtalen kring innehållet i den kommandeförfattningsöversynen har inletts. Det finns därför skäl attinte nu föregripa resultatet av detta förberedelsearbete. Enligt utskottetsmening kan man dock utgå från att den kommande översynen, med sitt samladeperspektiv, kommer att rymma flera av de frågor som efterfrågas i motionerna2002/03:K296, 2002/03:K379 yrkandena 1 och 2, 2003/04:K222 och 2003/04:K271yrkandena 1 och 2. Sålunda kan förutsättas att frågor som rör båderelationerna mellan de organ som uppbär den offentliga makten och derasuppgifter kommer att beröras. Utskottet utgår också från att en analys avden framtida maktfördelningen bl.a. sker utifrån ett könsperspektiv. Ienlighet med det anförda anser utskottet att nämnda motioner bör avslåsi berörda delar.Enligt utskottets mening torde vidare en samlad översyn av regeringsformen,där syftet är att finna regler för den svenska demokratin som svarar motbehoven i dagens samhälle, gagnas av att arbetet sker under stor öppenhetoch med biträde av en författningspolitisk diskussion i hela det svenskasamhället. Den nya tekniken erbjuder härvid stora möjligheter. Utskottetär dock inte berett att förorda att ett särskilt konvent skall sammankallassåsom anförs i motionerna 2003/04:K290 yrkande 3 och 2003/04:K413. Motionernaavstyrks därför.Flernivådemokrati och självstyrelseUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner som rör frågor om flernivådemokrati ochkommunal självstyrelse med hänvisning till att regeringen i sina övervägandenbeträffande innehållet i kommande utredningar förutsätts beakta att deöverväganden av grundlagskaraktär som i motionerna aktuella frågor kanföranleda får sin plats i dessa utredningar.Jämför särskilda yttrandena 7 (m), 8 (fp), 9 (kd) och 10 (c).MotionernaI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c) yrkas att begäratt regeringen lägger fram förslag till grundlagsändringar som möjliggörett stärkt kommunalt självstyre (yrkande 11). Enligt motionärerna bör detkommunala självstyret inte kunna inskränkas annat än genom kommunernassamtycke eller med hänvisning till regeringsformens fri- och rättigheter.Vidare yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförs om viktenav att den vertikala maktdelningen stärks i (yrkande 22).Utgångspunkten bör enligt motionärerna vara att öka människors självbestämmande.En naturlig uppgift blir därför att åstadkomma en förnuftig vertikalmaktdelning där högre administrativa nivåer förhindras att detaljstyraoch göra ingrepp i det lokala självstyret. Motionärerna vill formulera enprincip om delegation av makt underifrån. Regionerna och staten skallendast fatta sådana beslut som inte kan hanteras på nivå. Ytterstbör man enligt motionärerna tänka sig att all makt som utövargår att härleda ur de frivilliga gemenskapernas vilja att avstå makt till,i tur och ordning, kommuner, regioner och riksdag. Motionärerna anseratt en fördjupning av den folkstyrda demokratin är nödvändig för att ökalegitimiteten i det demokratiska styrelseskicket. Därför krävs en omfattandedecentraliseringspolitik och förstärkning av den vertikala maktdelningeni . Detta bör ges regeringen till känna.Därutöver yrkas i motionen att begär att regeringen tillsätteren konstitutionell utredning med uppgift att se över hur en grundlag somutgår från att makten kommer underifrån skulle utformas (yrkande 23).I motionen yrkas också att regeringen ges till känna vad i motionen anförsom en lagstiftning med utkrävbara individuella rättigheter och förstärktkommunalt självstyre (yrkande 38). Motionärerna anser att regeringen börtillsätta en utredning med bred representation från landstings- ochkommunalförbunden samt de berörda för att se över möjligheten att ersättareglerande lagstiftning riktad mot kommunerna med en lagstiftning medutkrävbara individuella rättigheter och förstärkt kommunalt självstyrerörande hur rättigheterna skall tillgodoses.I motion 2002/03:K281 av (m) yrkas att regeringen gestill känna vad i motionen anförs om inomkommunal skatteutjämning (yrkande1). Vidare yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförs omen ändring av 1 kap. 7 § andra stycket regeringsformen (yrkande 2).Motionären anser att en utjämning av skatteintäkter mellan kommuner ochlandsting bör finansieras över statsbudgeten. Den möjlighet till inomkommunalskatteutjämning som finns i nuvarande grundlag bör därför tas bort.Vid den allmänna motionstiden under innevarande avlämnades motion2003/04:K224 av samma motionär med i stort likalydande yrkanden som iden ovan redovisade motionen.I motion 2002/03:K282 av m.fl. (fp) yrkas att regeringenges till känna vad i motionen anförs om en kompetenskatalog förmaktfördelningen mellan nationell, regional och lokal nivå (yrkande 6). Enligtmotionärerna bör staten respektive kommunerna kunna ges exklusivbeslutskompetens på vissa sakområden. Inom andra sektorer kan delad kompetensvara att föredra. Motionärerna framhåller att det finns olika metoder förhur kompetenskatalogen skall regleras i lag.I motion 2002/03:K304 av de () yrkas att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag till sådana ändringar iregeringsformen och kommunallagen att det kommunala självstyret förstärks ienlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 3). Enligt motionärenurholkas det kommunala självstyret mer och mer. Hon anser att det kraftigtoch entydigt behöver förstärkas och skyddas i grundlagen.I motion 2002/03:K360 av m.fl. (kd) yrkas att regeringenges till känna vad som i motionen anförs om en utredning omsubsidiaritetsprincipeni syfte att göra den till en vägledande norm för den demokratiskauppbyggnaden. Motionärerna anser att mycket talar för attsubsidiaritetsprincipenbör vara ett styrande arbetsverktyg även för den nationella nivån i Sverige.En sådan styrande effekt kan åstadkommas genom att principen ges ennormerande roll. Enligt motionärerna bör inte en sådan fastställd normgöras utan en grundlig genomgång av principen. Regeringen bör tillkallaen utredning som får till uppgift att genomföra nödvändigt analysarbetei syfte att göra den till en vägledande norm för den demokratiskauppbyggnaden.I motion 2002/03:K372 av m.fl. (kd) yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning med syfte att fastställa entydlig kompetens i grundlagen, t.ex. genom en hänvisning till ensärskild kommunalordning likartad riksdagsordningen, enligt vad i motionenanförs. Enligt motionärerna är de nuvarande förhållandena inte acceptabla.Om man vill ha en reell självstyrelse måste det till en kraftfullrättslig kompetens för kommunerna. Då krävs dessutom en reell lagprövningsrättsom kommunerna kan använda. Motionärerna anser att en kompetensfastställd i grundlagen kanske inte får tillräcklig spännvidd. I ställetkan man skapa en särskild lagstiftning lik riksdagsordningen.I motion 2002/03:K379 av m.fl. (m) yrkas att begäratt regeringen lägger fram förslag till ändring av grundlagsregleringenav den lokala självstyrelsen i enlighet med vad som anförs i motionen(yrkande 5). En del av en ökad maktdelning bör enligt motionärerna varavertikal, dvs. det skall finnas en tydligare uppdelning mellan statensoch kommunernas befogenheter. En stark självstyrelse är ett sättatt lägga makten närmare människorna. Motionärerna ifrågasätter vidareändamålsenligheten med att ha två kommunala nivåer.Ett likalydande yrkande som det ovan redovisade framställs i motion2003/04:K271 yrkande 5 av m.fl. (m) som avlämnades vid denallmänna motionstiden under innevarande riksmöte.I motion 2003/04:K223 av m.fl. (c) yrkas att regeringen gestill känna vad i motionen anförs om frågan att tolkningsföreträde när detgäller finansieringsprincipen måste klargöras (yrkande 4). Enligtmotionärerna måste kommunerna, i stället för att ha en servicefunktion, varaen plats för medborgarna att resonera om vilken politik man vill bedrivai sin närmiljö. För att inte underminera detta bör finansieringsprincipenutvecklas och gälla strikt vid statliga beslut som berör den kommunalaekonomin. Frågan om tolkningsföreträde måste också klargöras, eftersomdet skall vara tydligt vem som bär ansvar och vem som skall stå föreventuella kostnader.Vidare yrkas i motionen att regeringen ges till känna vad som anförs omvikten av att den vertikala maktdelningen stärks i (yrkande 7).Yrkandet är likalydande med det ovan redovisade i motion 2002/03:K241yrkande 23.I motion 2003/04:K290 av m.fl. (fp) yrkas att regeringenges till känna vad som anförs om att värna det lokala självstyret (yrkande8). Motionärerna framhåller att det lokala självstyret har minskat iomfattning . Denna utveckling måste enligt motionärernabrytas.Vidare yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförs om attutreda en modell för hur nya statliga åligganden på kommuner och landstingenligt lag skall följas av statlig finansiering (yrkande 9). Motionärernaanser att självstyret på lokal och regional nivå måste ges ett tydligarereglerat lagskydd.Därutöver yrkas att regeringen ges till känna vad i motionen anförs omatt införa en kompetenskatalog som reglerar maktförhållandena mellannationell, regional och lokal nivå (yrkande 10). Yrkandet är likalydandesom det som framställs i den ovan redovisade motionen 2002/03:K282 yrkande6.BakgrundTidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade senast under /02 motionersom behandlade frågor om flernivådemokrati och förstärkning i grundlag avden kommunala självstyrelsen (bet. 2001/02:KU13 s. 16-22).I betänkandet lämnade utskottet en utförlig redogörelse för gällandeordning.Utskottet hänvisade i sitt ställningstagande till att regeringen aviseraten översyn av uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan staten, kommunernaoch landstingen. Härvid instämde utskottet i regeringens bedömning attdebatten i regionfrågan visade att det fanns ett behov av att mer samlatoch långsiktigt se över uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan de olikanivåerna i samhällsorganisationen. Enligt utskottets mening skulle ensådan översyn som den aviserade, där inriktningen var att samlat ochlångsiktigt överväga uppgifts- och ansvarsfördelningen mellansamhällsorganisationens olika nivåer, komma att behöva ske i perspektivet avgrundläggande och principiella ställningstaganden kring fördelning avuppgifter och ansvar. Det borde enligt utskottet också framhållas attregeringen hade anfört att utgångspunkten för den aviserade översynen varupprätthållandet av en långtgående självstyrelse. Mot dennabakgrund ansåg utskottet att det kunde antas att det i den aviseradeöversynen, med sitt grundläggande perspektiv, skulle komma att finnas utrymmeför sådana frågor som berördes i de aktuella motionerna. I enlighet meddet anförda anser utskottet att motionerna borde avslås i berörda delar.UtredningRegeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskkommitté med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganisationen (dir. 2003:10). Arbetet skall bedrivas i två etapper.I den första etappen skall kommittén identifiera, belysa och övergripandeanalysera de samhällsförändringar som inverkar på och skulle kunna föranledaförändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen i relationen mellanstaten, landstingen och kommunerna. Kommittén skall även göra motsvarandeöversyn rörande relationen mellan regeringen och de statligaförvaltningsmyndigheterna. I sitt arbete skall kommittén utgå från enövergripandebeskrivning av rådande struktur och ansvarsfördelning, där såväl bristersom förtjänster med nuvarande ordning identifieras. För den första etappenskulle kommittén redovisa ett delbetänkande senast den 15 december 2003.Enligt direktiven skall kommittén göra en fördjupad analys och bedömningav strukturen och uppgiftsfördelningen. Kommittén skall också i de delardär den finner det motiverat föreslå förändringar.