bet · GR01FÖU5 · 2004-03-09 00:00:00 — Det avregeringen beslutadeberedskapssystemet och dess effekter påtillståndet i organisationen bör ingå.2.· bör föreläggas en samlad plan förFörsvarsmaktens förbandsutveckling samt en bedömning avtillståndet i insatsorganisationen Förbandsutvecklingen bör redovisas även i ettlängre tidsperspektiv t.ex. ,detta för att det inte tidigt underförsvarsbeslutsperioden skapas osäkerheter omhuvuddragen av förbandsutvecklingen efter år2007.·- Den samlade planen för Försvarsmaktensförbandsutveckling bör - förutom en redovisningav antalet viktigare förband - även redovisaförbandens bedömda operativa förmåga och vilkaoperativa syften de skall tillgodose, samt hurförbandens insatsberedskap är differentierad.Därvid skall den faktiska operativa förmåganredovisas.-· Regeringen bör i sammanhanget även redovisastörre projekt för organisations- ocheffektbestämmande materiel som behöveranskaffas eller utvecklas, och som harbetydelse för förbandens organisering.·· Regeringen bör i sammanhanget lämna en samladredovisning av Försvarsmaktens utbildnings-,förbandsomsättnings- och beredskapssystem.·Regeringen bör i sitt underlag även lämna förslagtill om vilka förband som regeringenanser skall organiseras och utrustas m.m. för attkunna ställas till förfogande för olikainternationella operationer samt de eventuellasärskilda kostnader m.m. som är förenade med attsätta upp dem och hålla dem i beredskap.Försvarsmakten skall kunna stödja svensktsäkerhetspolitiskt agerande och bidra till politiskhandlingsfrihet.Insatsorganisationens förband är Försvarsmaktensinstrument för att uppfylla de olika krav på operativförmåga och beredskap som och regeringenställer. förband är slutprodukterav de ansträngningar som Försvarsmakten årligengenomför. Försörjningen med utbildad och övad personal,materiel och anläggningar m.m. är alla medel för attkunna organisera de förband som behövs för att kunnalösa Försvarsmaktens olika uppgifter.Utskottet anser att bör ägna störreuppmärksamhet än åt resultatet av produktioneninom Försvarsmakten, dvs. åt krigsförbanden, och vilkeneffekt, säkerhetspolitiskt och militärt, som uppnås avdessa för olika nationella och internationella behov påkort och lång sikt.Riksdagen bör tydligare än tidigare formulera vilketresultat - nationell och internationell försvarseffektsamt förmåga till anpassning till förändrade krav ochförutsättningar - av försvarssatsningarna somsammantaget sett skall uppnås under en viss period.Riksdagen bör ges bättre möjlighet att successivt följaupp hur de förverkligas. Därmed ökar möjligheten förriksdagen att efterhand ompröva olika mål och medelinom försvarspolitiken, om det skulle bli nödvändigt.För att detta skall vara möjligt behöver riksdagensbeslutsunderlag vid nästa försvarsbeslut sålundautvecklas jämfört med underlagen för de senasteförsvarsbesluten.I underlaget bör framgå efter vilka principer(strategier) Försvarsmakten skall kunna användas delsför nationella uppgifter, dels i ett internationelltperspektiv och dels i fråga om hur Försvarsmakten skallkunna anpassas till förändrade krav. Dessutom bör avunderlaget framgå hur dessa principer (strategier) ärberoende av varandra på kort och på lång sikt, samt enkostnadsbedömning. Det är viktigt att mål formulerastydligt, så att de ger önskad styrning och så att dekan följas upp.Uppgifterna för Försvarsmakten, principerna förFörsvarsmaktens användning, operativa krav och andraförmågor, förbandsutveckling, personalförsörjning,materielanskaffning och anläggningsförsörjning måsteförenas i ett sammanhängande system. Särskild vikt böri sammanhanget ägnas åt personalförsörjningen där såvälinsatsorganisationens olika delar, inklusive hemvärnet,samt förband för internationella operationer och andraåtaganden måste kunna personalförsörjas på ett sätt somär effektivt och långsiktigt hållbart.När det gäller beslutsunderlaget avseendeFörsvarsmaktens förbandsutveckling m.m. bör enligtutskottets mening regeringen lämna följande underlagtill riksdagen.- En beskrivning av tillståndet iinsatsorganisationen och dess beredskap vidförsvarsbeslutsperiodens början. Det av regeringennyligen beslutade beredskapssystemet och desseffekter på tillståndet i organisationen bör ingå.-- bör föreläggas en samlad plan förFörsvarsmaktens förbandsutveckling under perioden2005-2007 samt en bedömning av tillståndet iinsatsorganisationen vid försvarsbeslutsperiodensutgång.-- Förbandsutvecklingen bör redovisas även iett längre tidsperspektiv t.ex. , dettaför att det inte tidigt under försvarsbeslutsperiodenskapas osäkerheter om huvuddragen avförbandsutvecklingen .-- Den samlade planen för Försvarsmaktensförbandsutveckling bör - förutom en redovisning avantalet viktigare förband - även redovisa förbandensbedömda operativa förmåga och vilka operativa syftende skall tillgodose samt hur förbandensinsatsberedskap är differentierad. Därvid skall denfaktiska operativa förmågan redovisas.-- Regeringen bör i sammanhanget även redovisastörre projekt för organisations- ocheffektbestämmande materiel som behöver anskaffaseller utvecklas, och som har betydelse för förbandensorganisering.-- Regeringen bör i sammanhanget lämna ensamlad redovisning av Försvarsmaktens utbildnings-,förbandsomsättnings- och beredskapssystem.-- Regeringen bör i sitt underlag även lämnaförslag till om vilka förband somregeringen anser skall organiseras och utrustas m.m.för att kunna ställas till förfogande för olikainternationella operationer samt de eventuellasärskilda kostnader m.m. som är förenade med attsätta upp dem och hålla dem i beredskap.-Erfarenheterna pekar på vikten av att gesförutsättningar att fatta entydiga och klartformulerade beslut om Försvarsmaktens successivautveckling. Besluten behöver formuleras på ett sådantsätt att kontinuerligt kan följa upp dem.Vad utskottet ovan har anfört om beslutsunderlagavseende Försvarsmaktens förbandsutveckling m.m. införnästa försvarsbeslut bör som sin mening geregeringen till känna.Lagen om totalförsvarspliktUtskottets förslag i korthetRiksdagen beslutar att bestämmelsen om attkrigsplacering skall upphöra efter detsenaste tjänstgöringstillfället skall träda ikraft i stället för den 1 juli2004.I lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt har införtsen bestämmelse i 3 kap. 12 § med innebörden att enkrigsplacering skall upphöra efter det senastetjänstgöringstillfället, om det inte finns särskildaskäl för en förlängning. Ingen skall behöva varakrigsplacerad längre än vad behoven ikrigsorganisationen föranleder. Ingen skall hellerbehöva riskera att bli uttagen till tjänstgöring somvederbörande inte har kompetens att utföra.Lagändringen avsågs inledningsvis träda i kraft den 1juli 2002. Utskottet erfor vid sin beredning avlagförslaget i betänkande 2001/02:FöU3Totalförsvarsplikten att det till dess inte är möjligtatt på individnivå hinna klarlägga vilka av alla de nukrigsplacerade inom Försvarsmakten, inledningsvis ca55 000 personer, som inte har tjänstgjort under entioårsperiod men där det kan finnas skäl för fortsattkrigsplacering. Det bedömdes av utskottet att det iövergången fanns en uppenbar risk för attFörsvarsmakten och tapparbort ett stort antal individer som behövs för attbemanna de s.k. nationella skyddsstyrkorna, inklusivehemvärnet, eller eljest fortsättningsvis skulle kunnaoch också skulle vilja göra insatser i försvaret, t.ex.i olika former av frivillig tjänstgöring.Försvarsmakten och andra bemanningsansvariga inomtotalförsvaret bör därför under en tillräckligt långövergångsperiod ges möjlighet att för berörda individerpröva om det finns särskilda skäl för att behållakrigsplaceringen trots att de inte tjänstgjort under entioårsperiod.Rikdagen beslutade därför att 3 kap. 12 § lagen omtotalförsvarsplikt skulle träda i kraft först den 1juli 2004.I sin rapport till försvarsutskottet redovisadeutredaren att Försvarsmakten ännu inte har någotunderlag för att bedöma vilka undantag som bör och kangöras från tioårsregeln, dvs. vilka individer som skallkunna vara krigsplacerade även om det gått mer än tioår sedan det senaste tjänstgöringstillfället.Företrädare för uppskattar att 216 000värnpliktiga och civilpliktiga kommeratt försvinna ur personalregistren och därmed intekunna stå till förfogande för tjänstgöring i försvaret,om inga undantag görs. En svårighet i sammanhanget äratt inte registrerar genomfördinternationell tjänstgöring. Eftersom utlandstjänst -enligt utredaren - måste betraktas som en av de bästaformerna för fortsättningsutbildning borde Pliktverketäven ha detta underlag för att få en total överblicköver vilka som kan krigsplaceras.Utredarens bedömning är att huvuddelen avinsatsorganisationens förband, i synnerhet prioriteradeförband med höga beredskapskrav, i betydande omfattningkommer att kunna vara bemannade med krigsplaceradpersonal vid utgången av 2004. Utredaren bedömeremellertid att mycket arbete återstår för att klara utvilka individer som skall undantas från tioårsregeln.Försvarsmakten har ännu inte gett någotuppdrag om att redovisa hur tioårsregeln påverkar denbeslutade insatsorganisationen och personalreserven.I sin föredragning i försvarsutskottet framhöllöverbefälhavaren att Försvarsmakten inte har behov avatt behålla personal som saknar kompetens för denbefattning i vilken krigsplacering skett krigsplacerad.Med tanke på de krav som ställs i insatsorganisationenär det därför rimligt att krigsplaceringen intekvarstår för den som inte tjänstgjort under en så långtid som 10 år.Däremot framhöll överbefälhavaren att det är ytterstangeläget att den personal som är aktiv i verksamhetsom inte omfattas av plikt - t.ex. i olikafrivilligorganisationer eller som deltar iFörsvarsmaktens internationella uppdrag - inte kommeratt omfattas av den s.k. 10-årsregeln. Lagen bör enligtFörsvarsmakten ses över så att den även ifortsättningen kan tillgodogöra sig denna personalskompetens. Lagen bör därför enligt Försvarsmaktensmening inte träda i kraft utan ses överpå denna punkt.Utskottet konstaterar att de förberedelser som bordeha skett före lagens ikraftträdande i detta avseendeinte hinner komma till stånd. Utskottet anser i likhetmed tidigare att det är angeläget att personer sombibehåller sin kompetens t.ex. genom internationelltjänst, eller genom frivillig utbildning, kantillgodogöras. Ett administrativt system behöver därförutvecklas som gör detta möjligt. Frågan omFörsvarsmaktens och övriga myndigheters behov avpersonal kommer att aktualiseras i nästaförsvarsbeslut. Det vore därför olyckligt om över 200000 personer avfördes frånpersonalregistren och därmed inte kan komma att ståtill förfogande. Av dessa skäl anser utskottet attbestämmelsen om att krigsplacering skall upphöra 10 årefter det senaste tjänstgöringstillfället skall träda ikraft i stället för den 1 juli 2004.Därmed kan beslut ompersonalförsörjningssystem och därav följandepersonalbehov avvaktas.Bilaga 1ProtokollsutdragProtokoll från utskottssammanträdeFÖRSVARSUTSKOTTETUtdrag ur-------------------------------------------------------PROTOKOLL UTSKOTTSSAMMANTRÄDE2002/03:23-------------------------------------------------------DATUM -------------------------------------------------------TID 11.00-12.45-------------------------------------------------------§ Uppföljning och utvärdering7.Enligt 4 kap. 6 § riksdagsordningen skallförsvarsutskottet bereda ärenden om den militäraoch - i den mån sådana ärenden inte tillhör någotannat utskotts beredning - den civila delen avtotalförsvaret samt ärenden om samordningen inomtotalförsvaret. Det skall även bereda ärenden omfredsräddningstjänst och . Ärendenom anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samtberedskap mot sårbarhet tillhörförsvarsutskottets beredning.Enligt 4 kap. 10 § riksdagsordningen skallstatlig myndighet lämna upplysningar och avgivayttrande, då utskott begär det, om ej annatföljer av 12 § andra stycket. Sådan skyldighetåligger dock regeringen endast i fråga om arbetetinom Europeiska unionen på utskottetsämnesområde. Myndighet som ej lyder underriksdagen kan hänskjuta begäran från utskott tillregeringens avgörande.Enligt 4 kap. 16 § skall i utskottens beredningav ärendena ingå uppgiften att följa upp ochutvärdera riksdagsbeslut inom de ämnesområden somför varje utskott anges i 4-6 §§ med tillhörandetilläggsbestämmelser.Mot bakgrund av ovanstående beslutarförsvarsutskottet att följa upp och utvärderaFörsvarsmaktens utbildnings-, förbandsomsätt-nings- och beredskapssystem. Den närmareinriktningen av projektet framgår av en bilagatill detta protokoll._ _ _ _ _ _ _ _Upplystes om att anställs förden uppgiften, som särskild utredare._ _ _ _ _ _ _ _-------------------------------------------------------VID PROTOKOLLET -------------------------------------------------------JUSTERAT --------------------------------------------------------------------------------------------------------------Bilaga till protokollFörsvarsmaktens utbildnings-,förbandsomsättnings- ochberedskapssystem - dags föromprövning?Tidigare riksdagsbehandling· i betänkande1999/2000:FöU2 Det nya försvaret(s. 35-84)·· i betänkande2001/02:FöU2 Försvarsbeslut för2002-2004(s. 83-109)·Utskottets senasteställningstagandeOm beslutskompetensI betänkande 1997/98:FöU10 s. 9och 11 anförs:"Utskottet har sammauppfattning nu som (bet. 1996/97:FöU4) ombehovet av en sådan redovisningoch förutsätter att kommandebudgetpropositionerkompletteras med den redovisningsom har begärt. Det ärnödvändigt föratt skall kunnata ställning tillFörsvarsmaktens uppgift,krigsorganisationens utformningoch beredskap. "- - - - -"Utskottet anser sålunda, i likhetmed regeringen, att det ytterstskall ankommapå att besluta om vilkauppgifter och vilkenambitionsnivå i olikaavseenden som det militäraförsvaret skall ha. Genom att pådet sätt somregeringen aviserar, tydligtbeskriva vilken förmågaFörsvarsmakten skall ha föratt kunna lösa de olikauppgifterna, skall riksdagenårligen i samband medbudgetprövningen ta ställningtill vilken ambitionsnivå som börgälla. Därförmåste regeringen i budgetförslagetinhämta godkännandebeträffandevilken förmåga somFörsvarsmakten skall ha för attkunna lösa de olikauppgifterna.- - - - -På förslag av försvarsutskottet(bet. 1994/95:FöU4 s. 37) beslutaderiksdagenvåren att regeringenfortsättningsvis skall inhämtariksdagens godkännandebeträffande inriktningen avverksamheten inom Försvarsmaktensolika program.Detta innebär att det sålunda ärriksdagen som - efter förslag avregeringen -fattar beslut omkrigsorganisationens utveckling,vad avser såväl dessomfattning som kvalitet.Riksdagen avgör således självpå vilkendetaljeringsnivå den villreglera respektiveöverlämna till regeringen attnärmare besluta om.Utskottet anser att regeringenäven framgent skall lämnaförslag till detmilitära försvaretskrigsorganisatoriska utveckling ibudgetpropositionen. "Om förbandsomsättningssystemetI betänkande 2001/02:FöU2 s. 94och 96-97 anförs:"Utskottet anser i likhet medregeringen att beslut imars 2000 omutvecklingen av Försvarsmaktenskrigsförband fram börligga fast.Det är angeläget attriksdagens beslut om bl.a.krigsförbandsutvecklingenpräglas av långsiktighet ochstabilitet.Försvarsmakten har i enföredragning för försvarsutskottetredovisat hurarbetet fortskrider med attförverkliga den organisation somriksdagenbeslutat. Utskottet konstateraratt flertalet förband bör kunnavaraorganiserade . Utskottetdelar regeringens bedömning attförbandensförmåga att uppfylla de operativakraven däremot kommer attvariera.För vissa förband kommer detenligt utskottets bedömning attfinnasbegränsningar i förbandensoperativa förmåga även efter år2004.Såvitt utskottet erfarit kommeremellertid samtliga beslutadeförband inteatt vara färdigorganiserade år2004, utan först ett antal årsenare. "- - - - -"Det s.k.förbandsomsättningssystemetbehandlade iförsvarsutskottetsbetänkande /2000:FöU2 s. 78och 79, varvid följande framhöllsav utskottet:Regeringen anser attmarkstridskrafterna skall ha högförmåga till väpnad strid.Vapenverkan, rörlighet ochskydd bör vidareutvecklas liksomförmågan tillunderrättelseinhämtning ochledningskrigföring. Deoperativt rörligamarkstridsförbanden bör enligtregeringen inriktas mot enstruktur som omfattar enarmédivisionsstab med tillhörandeförband, bland dem bl.a.jägar-, fallskärmsjägar- ochluftvärnsbataljoner. Vidarebör sex armébrigadledningar,sexton mekaniseradebataljoner, sexstadsskyttebataljoner samtunderstödsförband m.m. skapas. Meddenna organisatoriskainriktning jämte en omläggning avutbildningssystemet förmarkstridsförbanden kommer fyraarmébrigader att kunnaorganiseras efter enmobilisering.- - - - -Under förutsättning att det nyautbildningssystemetförverkligas och utbildningen geserforderliga resurser,bedömer utskottet attmarkstridskrafternas beredskap ochförmåga till väpnad strid kommeratt förbättras jämförtmed rådande läge.Utskottet erinrar om att det nyautbildningssystemet, och därmedsammanhängandeförbandsomsättningssystem, varen förutsättning för attmarkstridskrafternasberedskap och förmåga till väpnadstrid skulle förbättras. "- - - - -"Utskottet bedömer - - - att denav regeringen angivnagrundutbildningsvolymenär otillräcklig för att fulltut förverkliga detutbildningssystem sombeslutats. Antalet som fullgörvärnplikt skulle behöva varabetydligt högre ändet som planeras. De operativtrörliga förbanden kommer med avregeringenangiven målsättning därmed att fåen något lägre beredskap ochoperativ förmågatill väpnad strid än vad somtidigare var avsikten. Dettainnebär såvittutskottet kan bedöma attomläggningen avutbildningssystemet förmarkstridsförbanden inte kanrealiseras under perioden2002-2004. "- - - - -"Utskottet anser att delångsiktiga konsekvenserna måsteövervägas djupare änvad som är möjligt. Utskottetär därför inte berett att nuuttala enuppfattning i ärendet.Utskottet återkommer till fråganinom ramen för sittuppföljnings- ochutvärderingsarbete. "Om operativ förmåga och beredskapI betänkande 1999/2000:FöU2 s.51-53 anförs:"Utskottet delar regeringensuppfattning att förmågan att kunnamöta omfattandemilitära angrepp bör säkerställasgenom anpassningsförmåga, i dettafall enförmåga att rusta upp. De närtidakraven på att kunna möta ettmilitärt angreppskall kunna tillgodoses med förtillfället disponibla resurseroch aktuellberedskap. "- - - - -"Utskottet har ingen erinran motav regeringen föreslagna operativaförmågor förden grundläggandeförsvarsförmågan ochgrundberedskapen. måstekunnamöta väpnade hot som direkt kanberöra landet vid en kris som kanutvecklas ävenur det nu aktuella omvärldsläget. "- - - - -"Utskottet delar också regeringensbedömning om behovet av engrundläggandeförsvarsförmåga i ett ettårigtperspektiv. skall kunnautveckla en sådanmilitär förmåga att en angriparemåste vidta omfattandeförberedelser för attkunna hota oss militärt. Viskall kunna bekämpa angrepp motoss medfjärrstridsmedel och begränsadeluftrörliga styrkor.Samhällsfunktioner ochinfrastruktur måste kunna bevakasoch skyddas.Långsiktiga förändringar av densäkerhetspolitiska miljön kan kommaattkräva betydande förändringar avvår försvarsförmåga. Utskottetanser ilikhet med regeringen attFörsvarsmakten därför inom fem årefter beslut omanpassningsåtgärder skall kunnautveckla förmåga att möta ochhejda meromfattande militära operationer. "- - - - -"Befälets kompetens behöversålunda utvecklas i enkontinuerligövningsverksamhet. "- - - - -"måste alla förbandkunna strida i en urbaniseradmiljö. "I betänkande 2001/02:FöU2 s.108-109 anförs:"har beslutat atttotalförsvarets förmåga tillanpassning skall varaen av grundstenarna i den svenskaförsvarspolitiken. "- - - - -Utskottet betonade, liksomregeringen, betydelsen avgenomtänkta förberedelser ochtidiga beslut. ... Förmåganatt kunna uppfatta och rätt tolkade ofta svaga signalernaom säkerhetspolitiska förändringarblir betydelsefull. ...Det är då nödvändigt att upprättaplaner som på medellångsikt klargör skildautvecklingsmöjligheter förtotalförsvarets utveckling. Dennaplanering måste präglasav ett dynamiskt synsätt. "- - - - -"Utskottet förutsätter attregeringen - vilket den ocksåsäger sig komma attgöra - fortsätter att utvecklarapporteringen omanpassningsplaneringen och attden till lämnar enmer utförlig redovisning avförmågan tillanpassning inför varje nyförsvarsbeslutsperiod eller näromvärldsförändringarkräver detta. "Förslag till inriktning avuppföljning och utvärderingFörsvarsmaktens förbandsutvecklingoch beredskap var några avhörnstenarna iförsvarsbesluten och 2001.Utbildningssystemet, och desstillämpning ipraktiken, har stor inverkan påmöjligheterna att förverkligavad riksdagenbeslutade eller uttalade omförbandsutvecklingen ochberedskapen.- Försvarsmaktensförbandsutveckling,förbandsomsättning och beredskapbör granskas med utgångspunktfrån beslut i mars2000 och inovember 2001. Följande frågorbör därvid ställas och besvaras.Avvikelserfrån beslut ochuttalanden bör anges ochkommenteras:-- Kommer de förband somriksdagen beslutat, såväl inomden s.k.insatsorganisationen som inomde s.k. nationellaskyddsstyrkorna, att varaorganiserade till 2004?-- Har utbildningssystemoch genomförd grundutbildningsvarat upp motden av förutsattaförbandsomsättningen? Förarméstridskrafternainnebar detta att förbanden brigad i princip skulleförbandsomsättasefter varje årligutbildningsomgång, s.k.fyraårig FOMS. En sådanförbandsomsättningsrytm ansågsknuten till synen attrepetitionsövningar kundeutgå.-- Harutbildningsresultaten svarat uppmot målen? Har förbanden fåttden krigsduglighet som svarar motde operativa kraven? Har förmågantill stridi urban miljö utvecklats i linjemed vad uttalat?-- Har den grundläggandeförsvarsförmågan och beredskapenutvecklats ilinje med vad bestämt:· I det nära perspektivet (ettår)?· På medellång sikt ()?Bilaga 2Utskottets lagförslagFörslag till lag om ändring ilagen (2002:276) om ändring ilagen(1994:1809) om totalförsvarspliktHärigenom föreskrivs attikraftträdandet av 3 kap. 12 §lagen (2002:276) omändring i lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt skall vara den 1juli 2005.