bet · GR01NU11 · 2004-03-30 00:00:00 — var hela nätet, inklusiveöverföringsförbindelsentill , åter i gång. Sedan är det en fråga om att balansera, attta konsumtion i drift. Dettavar alltså förloppet . Det var förstagången som vi hade ett sådant här fel i det svenska elsystemet.Vad gör vi då med anledning av detta? var jag iutskottet och redovisade förloppet mera ingående. Då var vi i färd med attutarbeta en åtgärdsrapport, vilken vi publicerade . Jagtänker här redovisa åtgärderna i denna. Åtgärderna är åtta till antalet.En åtgärd är att vi har kommit överens med våra nordiska kolleger om attse över det som kallas för Nordels dimensioneringsregler, alltså hur vidimensionerar och hur vi operativt driver näten i de nordiska länderna.Det här måste ske samordnat därför att de nordiska näten hänger ihop såkraftigt att vi är så att säga tätt beroende av varandra, vilket är enfördel. Men det innebär också att vi måste ligga på sammadriftsäkerhetsnivåför att ha ett optimalt system. Det här arbetet kommer att resultera i enförsta rapport . Den kommer att finnas tillgänglig för dendiskussion som de nordiska energiministrarna har för avsikt att ha i börjanav hösten kring de här frågorna.I ställverket i utanför fick vi, som sagt, ett dubbelt fel- en händelse som man inte räknat med tidigare. är från mittenav . Det finns inte dokumenterat att detta dubbla fel skullekunna inträffa, vilket alltså skedde. Vi bygger om ställverket tillsommaren för att undvika att ett sådant här fel kan uppstå en gång till.Dessutom har vi påbörjat en mer omfattande genomgång, ombyggnad, av våraställverk för att kraftigt höja driftsäkerhetsnivån i dem,bland annat som en följd av det som hände den 23 september.Vi har också påbörjat arbetet med en ny 400-kilovoltsledning, i huvudsaki den ledningsgata som finns mellan och , och en220-kilovoltsledning vidare från ned till sydvästra . Detkommervi att lite mer detaljerat presentera i den treårsplan som vi nästa veckaöverlämnar till regeringen.Jag nämnde att det var en frånskiljare som var primärfelet i ställverketi . Vi hade faktiskt tidigare startat en översyn av äldrefrånskiljareoch har skyndat på det programmet - den fjärde åtgärden.Svenska kraftnät började . Då blev det beslutat att vår verksamhetskulle vara inriktad på planering och övergripande styrning av stamnätet,medan den mer operativa hanteringen av till exempel underhållet blevkvar i . Vi har sedan utvecklat den modellen så att vi harhandlat upp vårt underhåll på entreprenad ,vilket har fungerat väldigt väl. Men vi är nu mitt inne i en internutredning där vi kommer att titta på om vi behöver styra och kontrolleraentreprenadarbetena hårdare än vi kanske gjort i det förgångna. Det ärockså en fråga som "varit på lut" tidigare, vilket bland annat beror påatt anläggningarna i vårt anläggningsbestånd naturligtvis blir äldre förvarje år. blir våra entreprenörer så att säga mer kommersielltorienterade. Därför krävs det nog en lite hårdare styrning av kontrollenän vi haft i det förgångna.Vid avbrott på stamnätet, särskilt om de delar av landet berörs därkärnkraftverken finns, är det väldigt viktigt att kärnkraftverken inte gårned till noll och behöver återstartas med den långa procedur som krävsvid en kallstart. Därför finns det krav på kärnkraftverken att de skakunna klara husturbindrift. De ska, kan man säga, kunna gå ned på sparlågaför att sedan snabbare kunna gå upp i produktion igen. Det där är entekniskt komplicerad process. I klarade ett block att gå ned påhusturbindrift, inte det andra. Vi har ihop med branschen startat enöversyn av kraven på kärnkraftsblocken för att kunna gå ned tillhusturbindriftså att det går att snabbt komma tillbaka efter ett elavbrott.Så småningom kommer vi att fastlägga de här kraven i föreskrifter riktademot de stora produktionsanläggningarna.Ett elsystem som detta är oerhört beroende av telekommunikationer ochfjärrkontroll. Det visade sig att det var fråga om en driftscentral därkommunikationen med företaget inte fungerade under den aktuellaeftermiddagen.Det har lett till att vi tillsammans med branschen har startat enfunktionsutredning beträffande telekommunikationssystemet i hela elsektornför att se till att vi återigen har samma nivå på kommunikationssystemetdrifttekniskt och samma reservkapacitet och så vidare när det gällerbatterikapacitet och annat.Sist men inte minst har vi informationsfrågorna. De är oerhört viktiga ien sådan här situation. Detta ställer minst lika höga krav på oss som påde tekniska åtgärderna för att återställa systemet. Själva tyckte vi välatt vi klarade den viktigaste informationsdelen rätt så hyggligt -informationen till våra samarbetspartner när vi byggde upp nätet igen ochtill allmänheten via medierna den aktuella eftermiddagen. Därutöver finnsdet ett väldigt stort informationsbehov från länsstyrelser, kommuner,andra myndigheter och så vidare. Där brast det en del. Därför har vi ocksågjort en översyn av den hanteringen i allvarliga situationer i framtiden.Det här är de viktigaste åtgärderna. En del går väldigt fort. Ombyggnadenav gör vi . Andra åtgärder - såsom Nordelsdimensioneringskriterieroch de effekterna - är naturligtvis mycket mer långsiktiga. Vi menar attdet efter en sådan här händelse finns anledning att höja den allmännasäkerhetsnivån i stamnätet. Även om den, förstås, är hög också iutgångslägethar samhällets elberoende gjort att det är ytterst angeläget att vi vidtaralla rimliga åtgärder för att undvika att den här typen av fel uppstår iframtiden.Utlandsförbindelserna är ett annat ämne. Det nordiska kraftnätet byggdesupp framför allt och är i huvudsak uppbyggt medhänsyn till de nationella förutsättningarna - det svenska systemet föratt transportera vattenkraft från norr till konsumtionen i Syd- ochMellansverige, de röda linjerna på bilden, och det norska systemet är tillför att transportera norsk vattenkraft från Vestlandet till konsumtioneni sydost. Sedan har man slagit broar mellan de här nationella systemen.Det gör naturligtvis också att kapaciteten på de här broarna inte är likahög som kapaciteten i de nationella näten. Det har ändå varit en brasituation. I har vi haft ett nationellt elutbyte som har gagnat ossalla . Men kraven på transportkapacitet över gränserna ökar i taktmed att den här öppna elmarknaden breder ut sig och blir alltmer omfattande.Under den senaste tioårsperioden har vi gjort en del. då vistartade var kapaciteten mellan och andra länder ungefär 5 000 MW.Kapaciteten har ökat till ungefär 7 000 MW, alltså , . Men är det ofta flaskhalsar i det nordiskanätet.Vi har därför inom Nordel bedrivit ett arbete för att hitta flaskhalsar,missing links, i det nordiska systemet. De finns redovisade här. Vad vifrån svensk sida nu framför allt satsar på är tre förbindelser. Det gällerdå den mellan och södra , Nea-Järpströmmen, som vi kommeratt fatta investeringsbeslut om i vår för att öka den kapaciteten. Vidarehandlar det om en fördubbling av Fennoskan mellan i höjd medForsmark och sydvästra . Dessutom gäller det den ledning mitt iSverige som till viss del är markerad på bilden och som alltså motsvararledningen mellan , och sydvästra - som jag tidigaretalade om.Det här är de projekt som vi arbetar med. Naturligtvis är det väldigtstora investeringar. Hela programmet, alla de elva förbindelserna, skulledet kosta 40-45 miljarder att realisera. Våra tre projekt som vi idagslägettalar om ligger kanske på nivån 3 miljarder. Det är givetvis mycketomfattande investeringar. Men för att få en helt integrerad nordiskelmarknadoch för att vi ska kunna ha en betydande handel mellan länderna är detden här vägen som man måste gå.Kärnkraftverkens tillförlitlighetOrdföranden: för det! Nästa talare är från Statenskärnkraftinspektion som ska tala bland annat om kärnkraftverkenstillförlitlighet. Varsågod!Generaldirektör , : Eftersom detnu ska handla om kärnkraftens tillförlitlighet tänkte jag börja med attklargöra den ansvarsfördelning som finns och vår roll.Ansvaret för den kärntekniska säkerheten ligger hos tillståndshavarna.SKI:s ansvar är att lägga fast säkerhetskraven och att följa upp att deåtföljs av inspektion och tillsynsåtgärder. Vidare handlar det om attvidta de förelägganden som behövs för att kraven ska verkställas.Vi är alltså helt frikopplade från energiproduktionen. Säkerhetsfrågornahos oss är helt frikopplade från energiproduktionen. Vi tillhörMiljödepartementet såväl organisatoriskt som när det gäller vad som följeravvårt uppdrag från regering och riksdag. Vår uppgift är att tillse attsäkerhetssystemen slår till när det behövs, oavsett kapaciteten förenergiförsörjningen. Dock finns det, som vi tidigare hört, ett visstberoendemellan säkerheten och tillgången till elförsörjningen för att hanterasäkerhetssystemen i anläggningarna.Jag övergår nu till det som hände i anläggningenOskarshamn 3. Spädmatningen av vattnet till reaktortanken stängdes avmisstag av. Reaktorn snabbstoppades manuellt, vilket är helt i enlighetmed de riktlinjer och krav som finns fastställda. Sedan inträffade detstora spänningsbortfallet i , vilket också innebar attströmförsörjningen av yttre nät till 3 uteblev. Det finns ettreservsystem för elförsörjningen till Oskarshamnsanläggningen för attsäkerställa att både säkerhetsfunktionerna och kylningen fungerar. Tredieselgeneratorer startades, också detta helt i enlighet med de krav somvi ställer.Efter en och en halv timme återkom yttre nät och kylsystemet. Man börjadeiscensätta det normala kylsystemet. Efter ytterligare startadeomblandningen i reaktortanken, vilket då ledde till att man fick ett såkallat HTG-larm - man överskred en teknisk parameter, innebärande att manmåste utreda de mekaniska konstruktionerna och invänta SKI:s godkännandeför återstart.Oskarshamnsanläggningen utredde händelsen och inkom med enansökan till SKI om återstart. Återstart medgavs av oss efter granskningden 14 november 2003.Detta för mig över till frågor som är säkerhetsrelaterade och som är avbetydelse för tillgängligheten när det gäller att producera ström tillnät från anläggningarna.De årliga revisionerna är dels produktionsrelaterade, delssäkerhetsrelaterade.De årliga revisionerna inträffar . De varar i tvåveckor eller mer, beroende på vad man vill göra och vad man hittar. Deårliga revisionerna innebär till exempel att man genomför den kontroll avanläggningen som finns föreskriven - av säkerhetssystemen och av mekaniskakomponenter och material. Det underhåll som är planerat genomförs samtreparationer. Det kan då vara både produktionsrelaterat ochsäkerhetsrelaterat.Under den perioden byter man också bränsle.När man genomför den föreskrivna kontrollen av mekaniska komponenter ochmaterial är det inte sällan man fångar upp saker som kräver att återstartensenareläggs - saker som behöver utredas ytterligare eller saker som behöveråtgärdas. Det kan till exempel vara fråga om sprickor i svetsfogar ellerom att dieselgeneratorerna inte startar inom stipulerad tid eller ocksåom andra sådana saker som måste åtgärdas. En del måste åtgärdas, och endel måste beräknas för att se om man kan driva anläggningen med det manhittat ytterligare en period.Snabbstopp kan förekomma, som vi hörde redovisa. Snabbstoppi ett säkert system ska slå till vid en felande funktion. När vi fårbortfall av yttre nät finns visserligen husturbindriften som skulle kunnamildra effekterna av ett sådant snabbstopp. Det är viktigt attsäkerhetssystemenutnyttjas när de behövs.Spädmatning av vatten till reaktortanken, vilket inträffade i ,är också ett läge där snabbstopp föreskrivs. Snabbstoppen kan såledesvara både och automatiska. Det är inte helt ovanligt medsnabbstopp.Snabbstopp inträffar kanske en gång per reaktor och år. I regel kommerman i gång ganska snabbt efter ett snabbstopp.Det som kan ta är större händelser som kräver omfattandeutredningar. Exempel på sådana är den så kallade HTG-händelsen i ,det vill säga att en viss parameter överskreds. Vi hade också händelseni , och vi hade en händelse då vihittade felfunktioner i driftsklarhetsverifieringarna. Sedan hade vi, somen del minns, den så kallade silhändelsen . Sådant här kräver ettlångt utredningsarbete. I regel krävs det också tillstånd från SKI föråterstart.Vidare förekommer det bränsleskador i reaktorerna. Vid en viss storlek påbränsleskadorna stoppar man reaktorn utanför revisionsperioden och byterbränsle. Det händer dock inte så ofta, kanske för någonreaktor.Slutligen: Avgörande för reaktorns tillgänglighet från säkerhetssynpunktär att man har en god kvalitet i säkerhetsarbetet, att man har en godframförhållning - det vill säga att man har metoder så att man väldigttidigt upptäcker fel, till exempel sprickor. Man har då också möjlighetatt planera för reparationer och utbyte av komponenter så slipper avställa i onödan. Därmed kan processen snabbas på.Erfarenhetsåterföring är en annan sak. Ju mer man vet om inträffadehändelser och orsakerna till dessa både i den egna anläggningen nationelltoch internationellt, desto bättre framförhållning kan man ha.För en god behandling av frågorna är det dessutom oerhört centralt medkompetensen och kapaciteten både hos anläggningarna och hos den myndighetsom sedan ska hantera en återstart.Leveranssäkerheten på regional och lokal nivåOrdföranden: talare är överdirektör från . ska tala om hur det är med leveranssäkerheten pålokaloch regional nivå. Varsågod!Överdirektör , : Vi på följer leveranssäkerheten hos de lokala och regionala nätenpåtre vägar.För det första får vi in rapporter från nätföretagen om derasekonomiska status men också en teknisk rapport där företagen redovisarvilka avbrott de haft - aviserade och oaviserade avbrott - ochhur långa de varit.För det andra har vi regeringens uppdrag att följa uppnätföretagensåtgärder för att minska elnätens känslighet för snöoväder och liknandeförhållanden.För det tredje gäller det vår tillsyn av nättarifferna. I vår nyatillsynsmodell, som vi ska introducera , kommer vi att fästa väldigtstorvikt vid hur leveranssäkerheten är och vid hur stora avbrotten är.Jag tänker nu redovisa lite grann av den statistik vi har tagit fram frånde årsrapporter som företagen har lämnat in. Jag tänker börja med enövergripande bild på hur avbrottsfrekvensen har utvecklats över åren.Bilden, som visar lokalnätsstatistik, delar in avbrotten i tre delar.Först är det aviserade avbrott. Det är när man vidtar planerade åtgärderi näten. Till detta kommer oaviserade avbrott i lokalnäten, och överstligger avbrott som lokalnäten får från de regionala näten. De två övre äroaviserade avbrott, och det är de som slår hårdast mot kunden.Här ser man att det i genomsnitt över landet är ett till ett och ett halvtavbrott . Det mesta är oaviserat.Om vi tittar på avbrottens längd kan vi konstatera att den varierar mellanåren. Det är svårt att säga att det finns någon entydig trend. De förstanoteringarna gjordes 1996-1997. Men de åren var kvaliteten så dålig attvi inte brukar ha med dem i statistiken. Vi började egentligen 1998, ochutifrån de uppgifterna tycker vi inte att man kan utläsa någon trend. Menvi ser igen att det är de oaviserade avbrotten som utgör den stora delen.Det här varierar rätt rejält över landet. Vi som bor i tätorter vet juatt vi har ganska få avbrott. Vi får rapporter om att det är heltannorlundaute i landet. Vi har då försökt att dela in näten i tre delar: tätortsnät,glesbygdsnät och blandade nät. Kriteriet vi har haft för nätföretagen ärden renhet som de redovisar i meter ledning per kund. Glesbygdsnät har visagt är sådana nät där längden är per kund eller mer. Ni ser påbilden att det bor rätt många kunder i de här områdena, så det här ärnätföretag som också täcker in tätorter. Men genomsnittslängden är mer än125 meter. Det är inte bara glesbygdskunder vi möter, för dem har vi intestatistik över, utan det visar hur företag som har en stor del av sinaleveranser till glesbygd ser ut.När det gäller frekvensen ser vi på en annan bild att om det var ett tillett och ett halvt avbrott i snitt över landet är vi uppe i två ochett halvt till tre avbrott i glesbygdsföretagen. Vi kan också återigen seatt de flesta är oaviserade och från överliggande nät.Om vi jämför avbrottstiden, som var , med andra ser viatt vi är uppe i i glesbygdsföretagen. Återigen,de som bor i glesbygden tycker nog att de har längre avbrott, men detberor på att det i den här statistiken också finns samhällen. Urkundperspektivsäger den här bilden inte hela sanningen.Vi kan också titta lite grann på hur det ser ut i tätorter. Där har vi,ungefär som vi känner igen, ett halvt avbrott . Det är mångaoaviseradeavbrott, men där ligger tiden återigen på per år.Några slutsatser jag tycker att man kan dra av den här statistiken är attdet egentligen inte finns någonting som säger att det har blivit värreunder den här perioden. Vi kan se att det är påtagliga skillnader mellantätortsnät och glesbygdsnät. Vi kan också se att de vi hade iglesbygden är mer än i tätorten, men vi ser ingen ökning i vår statistik.Frågor från utskottets ledamöterOrdföranden: Det är dags för ledamöterna att ställa frågor.Maria (): Tack så mycket för all information! Jag har ett antalfrågor.200 störningar fick vi besked om att det var. Med tanke på attvårt samhälle blir alltmer tekniskt komplicerat, alltmer beroende av ensäker elförsörjning är min fråga till samtliga som har uppträtt på arenanhittills: Är det en rimlig nivå?Även om man säger att trenden inte har ökat har den inte heller minskat,trots att vårt samhälle egentligen kräver en bättre och säkrareelförsörjning.För min del tycker jag att det är alarmerande. Min fråga till er är: Ärdet en rimlig nivå? Vad ska vi i annat fall, om svaret är nej på den frågan,göra åt det?Min andra fråga handlar om omständigheterna kring det stora strömavbrottet.Det var fyra kärnkraftsreaktorer som var avstängda för underhåll. Jagtycker att det är ganska anmärkningsvärt att inte samplaneringen sker påett bättre sätt. Det kanske är Kärnkraftinspektionen ochEnergimyndigheten som bör svara på frågan: Är det rimligt? Kan intesamordningske på ett bättre sätt?Min övergripande fråga är: Finns det andra omständigheter som hade kunnatinnebära att man kunnat förebygga det som hände vid det storaströmavbrottet?Min tredje fråga går lite tillbaka och handlar egentligen om detstora strömavbrottet 1983. Det var ganska likartat till sin karaktär somdet som hände . I många av de strömavbrott som har ägt rumhar det varit brist i relä- och brytarskydden. har juhaft en planering för säker drift . Felet somuppträddeförra hösten har stora likheter med det som uppträdde 1983. Min fråga äregentligen: Har det skett en översyn av relä- och brytarskydden, eftersomman vet att det är en faktor som har spelat en väldigt stor roll vid destora strömavbrotten? Innebär avskiljarfelet i att man närombyggnadensker där också går in med andra effektiva medel i relä- och brytarskydden?Det framgår inte när man bara säger ombyggnation. Jag tycker att det ären ganska viktig faktor med tanke på att man här kan härleda en radtidigare strömavbrott.En annan sak som inte finns med i den åtgärdsplan som har tagits fram avSvenska kraftnät är också möjligheten till högspänd likströmstransmission,det som vi kallar HVDC-tillämpningar. Där vet man att ett utökat antalav den typen av lösningar också kan förebygga och förhindra strömavbrottav den omfattning som skedde. Varför finns inte det med i listan? Finnsdet planer på att man ska titta närmare på den typen av lösningarockså?Jan , : Jag börjar med frågan om att det varfyra kärnkraftsblock som var ur drift för underhåll och om det sker ensamplanering. Det sker i hög grad en samplanering. Det var därför som devar föremål för underhåll under den här låglastperioden. Kärnkraftverkenbehöver ju ses över ganska omfattande . Det sker på ettväldigt intrikat och samplanerat sätt.Samtidigt måste de tas ur drift för underhåll. Våra ledningar måste ocksåtas ur drift för underhåll. Det går inte att smeta ut detta under helaåret, för då skulle vi inte ha tillräcklig kapacitet under vintersäsongen.Det går heller inte att använda en del av våren för underhåll därför attdå är det så mycket vattenkraft som måste transporteras från nedtill för att man inte ska behöva spilla bort vatten. Det finnsen mycket ingående planering kring detta. Den gör man på ett sådant sättatt man alltid upprätthåller dimensioneringskriteriet att man ska klarastörsta fel men också så att man ska kunna få en jämn ytterligare marginaldärutöver i verken.Har vi sett över brytare och frånskiljare? Som jag nämnde hade vi sedantidigare ett översynsprogram för våra frånskiljare som vi nu snabbar påefter det som hände . Det som gör att vi inte kan genomföraallting på en gång är att vi för att kunna byta eller ta ned och renoverafrånskiljarna i våra ställverk måste ta ställverket ur drift. Det är alltsåockså en åtgärd som sänker överföringsförmågan på näten. Vi kannaturligtvisinte göra det under spänning.Det är de luckor som finns i systemet för att kunna ta de störreställverkenur drift som bestämmer när vi kan vidta den här typen av åtgärder.HVDC finns med. I det arbete som vi bedriver på den nya ledningenHallsberg-Värnamo-Sydvästskåne är ett tekniskt alternativ en HVDC-förbindelse.Om det blir så eller inte vet jag inte. ABB har ju en ny teknik som mankallar HVDC-light. Den har man använt på lägre spänningar tidigare. Vi ärjust nu inne i en fas då vi studerar om det går att tekniskt och ekonomisktutnyttja den tekniken också på 400-kilovoltsnivå. Det finns med som ettav våra alternativ i projekteringen.Så till den viktigaste frågan, om vi ligger på en rimlig nivå. Efter detstora strömavbrottet 1983 tillsatte man en offentlig utredning medlandshövding som ordförande. Den gick igenom just detta. utredningen konstaterade man att det ställs väldigt höga krav påelsystemet därför att det är så mycket i samhället som är beroende av el.Men det är klart att sårbarheten inte kan elimineras alldeles helt, stårdet i utredningen. Det kanske inte heller ska göras, samhällsekonomisktsett, därför att de anläggningar som är beroende av el är också beroendeav andra saker som kan skapa avbrott i dem.Men det är mycket hårda krav på elsystemet, slår man fast. Enavbrottsfrekvenspå stamnätet på var någonting som man 1983 bedömdevar rimligt. Man sade också då att dåvarande hardimensionerat och hanterat nätet enligt detta kriterium, vilket är rimligt.Som jag sade i mitt anförande är det min bedömning att samhälletselberoendesedan 1983 gör att kraven måste ställas högre än så framöver. Det är ocksådärför som vi har tagit fram den åtgärdslista som jag presenterade ochsom vi nu är i färd med att genomföra.Jag kan inte på något exakt sätt kvantifiera vad det innebär i form avhöjning av driftsäkerhetsnivån i procent eller något annat sådant. Menvår allmänna bedömning är att genomför vi de här åtgärderna höjer vi ossmed en faktor 2 åtminstone i säkerhetsnivå. Det ska enligt vår bedömningmotsvara den känslighet för avbrott och de ökade områdeskostnader somfinns i samhället nu jämfört med hur det var 1983.Judith , : Om jag börjar med att kommenterade fyra avställda reaktorerna kan jag säga att i allafall ett par av dem var avställda på grund av att man var tvungen attåtgärda säkerhetsrelaterade funktioner. Hur länge man ställer av ellerinte ställer av lägger sig inte SKI i, men att säkerhetsfunktionerna skafungera är ett kriterium för att man ska få starta reaktorerna.Tillgängligheten är inte heller någonting som SKI reglerar via vårtmyndighetsansvar. Vi är, som jag sade tidigare, helt frikopplade fråntillgängligheten.Håkan Heden, : Det talas om 200 incidenter istamkraftnätet. Det är ytterst få av dem som går ända ned till slutkund.Jag visade på mina bilder att de allra flesta avbrotten och de långatiderna ligger på fel och avbrott i lokalnäten. Vår uppfattning är attäven om det sker ett antal incidenter i det svenska stamkraftnätet märkerkunderna det väldigt sällan. Det var ett undantag.Det är också obetvingligt så att elberoendet har ökat hos oss alla, varesig vi bor i tätort eller i glesbygd.