bet · GR01UBU17 · 2004-09-09 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar 48 motionsyrkanden som gällerolika frågor om forskning och forskarutbildning. Ettav yrkandena väcktes under allmänna motionstiden2002 och de övriga under allmänna motionstiden 2003.Utskottet avstyrker samtliga yrkanden, de flestamed hänvisning till regeringens kommandeforskningsproposition och en del med hänvisning tilltidigare beslut av i samma fråga.Yrkandena handlar om övergripandeforskningspolitiska frågor, forskningsresursernaslokalisering, etikfrågor, forskarutbildning,forskarkarriär, nyttiggörande av forskning,forskningsinformation och vetenskapliginformationsförsörjning.Fem partier har reserverat sig gemensamt när detgäller nyttiggörande av forskning (m, fp, kd, c ochmp). Reservationer på andra punkter finns frånModerata samlingspartiet, liberalerna,, och Centerpartiet.Folkpartiet har lämnat ett särskilt yttrande ominsatser för postdoktorala akademiker ochVänsterpartiet ett om nyttiggörande av forskning.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Statens roll i samband medforskningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub290 yrkande 13.Reservation 1 (m)2. Sammansättningen avforskningsfinansierande organRiksdagen avslår motion2003/04:Ub414 yrkandena 14 och 16.Reservation 2 (fp)3. Principer för statensresurstilldelning tilluniversitetsforskningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub509 yrkandena 7 och 9-12.Reservation 3 (kd)4. ForskningsinstitutRiksdagen avslår motion2003/04:Ub509 yrkande 13.Reservation 4 (kd)5. Arbetsmiljöns påverkan påforskningens kvalitetRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 34.Reservation 5 (c)6. InternationelltforskningssamarbeteRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub238 yrkandena 1-3,2003/04:Ub262 och2003/04:Ub290 yrkande 24.Reservation 6 (m)Reservation 7 (fp)7. Principer för fördelning avforskningsresurser mellan lärosätenaRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 19,2003/04:Ub311 yrkande 2,2003/04:Ub356 yrkande 2,2003/04:Ub390 yrkande 28,2003/04:Ub397 yrkande 3 och2003/04:Ub422 yrkande 2.Reservation 8 (m, fp)Reservation 9 (c)8. Principer för tilldelning avvetenskapsområdeRiksdagen avslår motion2003/04:Ub499 yrkande 18.Reservation 10 (m, fp, kd)9. Utgångspunkter förforskningsetikenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub509 yrkande 1 och2003/04:K416 yrkande 36.Reservation 11 (kd)10. Ojävig granskning avforskningsresultatRiksdagen avslår motion2003/04:Ub218.11. Upphävande av 1998 årsforskarutbildningsreformRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 21,2003/04:Ub414 yrkande 19 och2003/04:Ub509 yrkande 6.Reservation 12 (m, fp, kd)12. Utvärdering avforskarutbildningenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 29.Reservation 13 (c)13. ForskarskolorRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 20 och2003/04:Ub494 yrkande 2.Reservation 14 (m, fp)14. Antagning till studier förlicentiatexamenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub290 yrkande 22.Reservation 15 (m, fp)15. Forskarutbildning på heltid förstuderande som deltidsarbetarRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub499 yrkande 12 och2003/04:Ub509 yrkande 3.Reservation 16 (kd)16. DoktorandtjänsterRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 31.Reservation 17 (c)17. Studiesocial utredning förforskarstuderandeRiksdagen avslår motion2003/04:Ub499 yrkande 13.18. Sociala förmåner för doktorandermed utbildningsbidragRiksdagen avslår motion2003/04:Ub242.Reservation 18 (kd)19. Forskarstuderandes inflytandeRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkandena 11 och 33.Reservation 19 (c)20. Doktorsprogram för icke disputeradelärareRiksdagen avslår motion2003/04:Ub390 yrkande 32.Reservation 20 (c)21. Insatser för postdoktoralaakademikerRiksdagen avslår motion2003/04:Ub290 yrkande 23.Reservation 21 (m, kd)22. Sakkunnigas ställning vidlärartillsättningarRiksdagen avslår motion2003/04:Ub414 yrkande 17.Reservation 22 (fp)23. Nyttiggörande av forskningRiksdagen avslår motionerna2002/03:Fi257 yrkande 12003/04:Ub491 och2003/04:N414 yrkande 14.Reservation 23 (m, fp, kd, c, mp)24. Lättillgänglig information omforskningsresultatRiksdagen avslår motion2003/04:Ub509 yrkande 8.Reservation 24 (kd)25. Register över pågående medicinskforskningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub227.26. VetenskapliginformationsförsörjningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub326.Reservation 25 (v)den 9 september 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), IngerDavidson (kd), (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (), MikaelaValtersson (mp), (), (s), Per () och ChristerErlandsson (s).2003/04UbU17Redogörelse för ärendetÄrendetUnder allmänna motionstiden väcktes ettstort antal motioner om olika forskningsfrågor. av yrkandena behandlades i utskottetsbudgetbetänkande för utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning (bet. 2003/04:UbU1).Återstående yrkanden behandlas här. Dessutombehandlas ett yrkande från allmänna motionstidenhösten , som finansutskottet överlämnat tillutbildningsutskottet i oktober 2003.Yrkandena i detta betänkande handlar om övergripandeforskningspolitiska frågor, forskningsresursernaslokalisering, etikfrågor, forskarutbildning,forskarkarriär, nyttiggörande av forskning,forskningsinformation och vetenskapliginformationsförsörjning. De tas upp i samma ordningi betänkandet.BakgrundSedan ett par decennier avlämnar regeringen varjevalperiod en forskningspolitisk proposition, därfrågor om forskning och forskarutbildning ges enövergripande och samlad behandling.Inför nästkommande forskningspolitiska propositionhar ett antal utredningar genomförts. Några av demhandlar om frågor som också tagits upp i de motionersom behandlas här.Forskarutbildningsutredningen har lämnat förslagom forskarutbildningen och karriären efterdoktorsexamen i betänkandet En Ny Doktorsutbildning(SOU 2004:27).Verket för innovationssystem () har haft iuppdrag av regeringen (Närings- ochUtbildningsdepartementen) att analysera och föreslååtgärder för att underlätta kommersialisering avforskningsresultat, särskilt vid universitet ochhögskolor. redovisade uppdraget i april 2003i rapporten - VINNOVAs förslag tillförbättrad kommersialisering och ökad avkastning itillväxt på forskningsinvesteringar vid högskolor.En särskild utredare redovisade i december 2003betänkandet KB - ett nav i kunskapssamhället. Kungl.biblioteket - (SOU2003:129).Utskottets övervägandenÖvergripande forskningspolitiskafrågorUtskottets förslag i korthetYrkandena om statens roll i samband medforskning, om principer för statensresurstilldelning till universitetsforskning,om samordning mellan forskningsinstituten, omarbetsmiljöns påverkan på forskningenskvalitet och om det internationellaforskningssamarbetet bör avslås medhänvisning till att en forskningspolitiskproposition är aviserad. bör ävenavslå yrkandena om att inga ledamöter iVetenskapsrådet eller forskningsstiftelsernasstyrelser skall utses av regeringen.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd),4 (kd), 5 (c), 6 (m) och 7 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet tar i motion 2003/04:Ub290yrkande 13 upp statens roll i samband med forskning.Enligt motionen skall denna roll vara attkomplettera andra forskningsfinansiärer.Tyngdpunkten skall ligga på grundforskningen samtforskarutbildningen. Staten bör regelbundet göracentrala avvägningar: mellan fasta och rörligamedel, mellan olika forskningsområden och mellankoncentration, profilering och decentralisering avforskningsresurserna. och regeringen börenligt motionärerna avhålla sig från detaljstyrningav forskningsanslagen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Riksdagen behandlade ett identiskt yrkande vidförra (bet. 2002/03:UbU14 s. 10).Utskottet konstaterade då att de forskningspolitiskapropositioner som regeringen lägger fram en gångvarje valperiod brukar innehålla just sådanaavvägningar som nämner i yrkandet.Regeringen har aviserat en forskningspolitiskproposition till nästa riksmöte.Folkpartiet framför i motion 2003/04:Ub414 sinuppfattning om sammansättningen avforskningsfinansierande organ, nämligen att ingenav ledamöter skall tillsättaspolitiskt (yrkande 14) och att den politiskastyrningen av forskningsstiftelserna skall avskaffas(yrkande 16). och dess ämnesrådskall enligt styras av forskare, utseddaav vetenskapssamhället. Forskningsstiftelsernasstyrelser skall utses inom och av forskarvärlden ochinte som av regeringen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen behandlade motsvarande yrkanden vidförra (bet. 2002/03:UbU14 s. 12 f.).Den ordningen att forskningsråden underUtbildningsdepartementet består av dels ledamöterutsedda av regeringen, dels ledamöter utsedda genomelektorsval inom forskarsamhället har gällt underlång tid. Den senare gruppen har alltid varit imajoritet i råden. Denna ordning behölls när deäldre forskningsråden avvecklades ochVetenskapsrådet inrättades. är enmyndighet som har att agera självständigt inom deramar som ges av och regeringen. Utskottetanser inte att det finns någon anledning att ändraVetenskapsrådets eller dess ämnesråds sammansättningpå det sätt som föreslås i motionen.Inte heller när det gäller forskningsstiftelsernabehövs enligt utskottets uppfattning den förändringsom föreslår. Som utskottet framhöllförra året bereds regeringens beslut om ledamöter istiftelsernas styrelser på tjänstemannanivå medutnyttjande av omfattandekontaktnät på lärosäten, myndigheter m.m. Dekriterier man utgår från är framför allt kompetensmen också geografisk spridning och rimlig fördelningmellan kvinnor och män.Kristdemokraterna beskriver i motion 2003/04:Ub509ett antal principer som partiet anser bör gälla förstatens resurstilldelning tilluniversitetsforskning. För att den friagrundforskningen skall garanteras måstebasfinansieringen till lärosätena som andel avresurserna öka. Med en någorlunda trygg bas kan demedel som forskningsråd och stiftelser förvaltaranvändas för den högkvalitativa grundforskning inomskilda områden som de är till för att stödja, heterdet i motionen (yrkande 7). Det är positivt attuniversitet och högskolor utvecklar hög vetenskapligkompetens inom valda profilområden. Man bör enligtmotionärerna överväga möjligheten att i vissa fallge statliga forskningsmedel för profilering inomsärskilda ämnen, snarare än hela vetenskapsområden.Genom smalare satsningar kan en högskola nå kritiskforskningsmassa inom sitt specialområde (yrkande 9).Forskningsfinansieringen bör utgå från attlärosätenas egna anslag till forskning ochforskarutbildning ("fakultetsanslagen") skall klarakärnkompetensen inom varje vetenskapsområde, vilketär avsett att minska risken för att stora delar avden fristående finansieringen går tilladministration och andra overheadkostnader (yrkande10). Konsekvenserna av obalansen i medelstilldelningmellan olika vetenskapsområden bör utredas (yrkande11). För att möjliggöra forskning kring samspeletmellan människan och tekniken krävs en ökad grad avsamverkan, framhåller motionärerna. Samarbeten överämnesgränser måste därför premieras och dentvärvetenskapliga forskningen få en mer framträdanderoll. I särskild ordning bör man se över hurhumaniora och utbildningsvetenskap har utvecklats.Dessa forskningsområden har svårt att söka och fåexterna medel och behöver en större statligfinansiering (yrkande 12).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden. böravvakta regeringens aviserade forskningspropositioninnan man tar ställning i de frågor som motionärernatagit upp.I samma motion, 2003/04:Ub509, begärKristdemokraterna en översyn av möjligheterna atteffektivisera samordningen mellanforskningsinstituten och statens låga ekonomiskadeltagande i institutsforskningen (yrkande 13). Enindustri kan få erbjudande om att medverka i vissforskning från olika institut, vilket enligtmotionärerna visar på möjligheterna tilleffektivisering.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.En omstrukturering av industriforskningsinstitutenpågår. Målet är att skapa färre och större institutmed internationell konkurrenskraft och en starkförankring hos näringslivet. För att finansieraomstruktureringen har staten och Stiftelsen förKunskaps- och Kompetensutveckling ()tillfört respektive lovat verksamheten betydandeextra medel . dettaår har regeringen beslutat att tillskjutaytterligare ,och har ställt tillförfogande. meddelar i sittbetänkande 2003/04: NU10 (s. 31) att frågan omägandet av industriforskningsinstituten, enligtuppgift från , kan bli föremål förnärmare övervägande i den kommandeforskningspolitiska propositionen.Centerpartiet begär i motion 2003/04:Ub390 yrkande34 en utredning om arbetsmiljöns påverkan påforskningens kvalitet. Att många forskare måste sökamedel till sin forskning och även till sin egen lönför längre eller medför enotrygghet som kan skrämma många doktorander från enframtid inom den akademiska forskningen, ansermotionärerna. I vilken omfattning detta sker och vaddet får för konsekvenser bl.a. för forskningenskvalitet bör utredas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Samma yrkande har behandlats av vid detvå senaste riksmötena (bet. 2001/02:UbU11 och2002/03:UbU14). Utskottet vidhåller att det är tillgagn för forskningens kvalitet att forskare frånolika lärosäten och fakulteter konkurrerar om anslagfrån , andra forskningsråd ochstiftelser och får sina ansökningar prövade avsakkunniga bedömare. Utskottet utgår från attbalansen mellan basfinansiering direkt tilllärosätena och forskningsfinansiering via decentrala organen kommer att behandlas i denaviserade forskningspropositionen.Den mycket begränsade tillgången på tjänster inomuniversitet och högskolor för nyexaminerade doktorerhar påtalats bl.a. av Forskarutbildningsutredningen.I sitt betänkande En Ny Doktorsutbildning (SOU2004:27) har utredningen föreslagit inrättande av enny anställningsform. Betänkandet ingår i underlagetför den kommande forskningspropositionen.Det internationella forskningssamarbetet tas upp itre motioner.Moderata samlingspartiet skriver i motion2003/04:Ub290 yrkande 24 att internationelltforskningsutbyte och samverkan inom högre utbildningoch forskning bör stå i fokus för de svenskasatsningarna. Det är nödvändigt att somkunskapsnation utgör en attraktiv partner medforskning av yppersta kvalitet som konkurrensmedel,heter det i motionen.Enligt motion 2003/04:Ub262 (m) bör verkaför att EU:s ramprogram för forskning läggs ned ochatt det i stället inrättas ett europeisktforskningsråd. Motionären anser att det är enoproportionerligt stor administrativ apparat attsöka pengar ur EU:s ramprogram, att insynen är dåligoch att forskningsinriktningen är alltför styrd avpolitiker. Ett europeiskt forskningsråd för attstödja grundforskning skall ge mycket störreinflytande åt forskarna själva. Rådet skall fördelaforskningsmedel med ett "peer review-system".I motion 2003/04:Ub238 (fp) föreslås förändringari EU:s forskningspolitik (yrkande 1). EU bör istörre utsträckning satsa på forskningsprojekt somär för stora för enskilda medlemsländer attgenomföra på egen hand (yrkande 2). Som exempelnämns rymdforskning, forskning med behov avsatellitdata och forskning som kräver storaanläggningar, t.ex. cyklotroner. sker mångasådana satsningar genom bilaterala samarbeten,skriver motionärerna. De anser vidare att EU bordeinföra någon typ av EU-professurer, som skulleutlysas inom specifika områden och sökas ikonkurrens mellan forskare. Den som får ensådan tjänst skulle få förlägga den till vilketuniversitet inom EU som han eller hon själv vill(yrkande 3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Enligt utskottets uppfattning finns ingenmotsättning mellan det som förordas i motion2003/04:Ub290 yrkande 24 och den forskningspolitiksom regeringen bedriver.Förslag om inrättande av ett europeisktforskningsråd har utarbetats inom den s.k.Mayorgruppen, som tillsattes medan varordförande i . Enligt gruppensrapport, som avlämnades , skallforskningsrådet inrättas av EU och få medel ur nästaramprogram. Det förutsätts att betydande nya medelavsätts i EU:s budget för nästa ramprogram. Frågankommer enligt uppgift att behandlas i ministerrådeti detta år.Utskottet utgår från att regeringen i den kommandeforskningspropositionen kommer att redogöra för sinaplaner inför utformandet av nästa ramprogram förforskning inom EU. bör inte i förväg bindasig för de ställningstaganden som föreslås i motion2003/04:Ub238.Forskningsresursernas lokaliseringUtskottets förslag i korthetYrkandena om principer för fördelning avforskningsresurser mellan lärosätena böravslås med hänvisning till den aviseradeforskningspropositionen. bör inteuttala som princip att regeringen skalltilldela en högskola vetenskapsområde, omHögskoleverket har tillstyrkt dess ansökan.Jämför reservationerna 8 (m, fp), 9 (c) och10 (m, fp, kd).Motioner och utskottets ställningstagandenPrincipen för fördelning av forskningsresursermellan lärosätena skall enligt Moderatasamlingspartiet i motion 2003/04:Ub290 vara attresurserna koncentreras för att man skall kunnaskapa forskningsmiljöer i världsklass (yrkande 19).Kunskapskluster i världsklass finns i närdet gäller IT och bioteknik, såväl i som i , och vårt land har ocksåett antal andra kunskapskluster som håller myckethög internationell klass inom skilda områden,skriver motionärerna.Centerpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub390yrkande 28 att egen forskning är nödvändig för attsäkra grundutbildningens kvalitet vid allalärosäten. En plan bör därför fastställas för attbygga ut och stärka forskningsmiljöerna vid landetsalla högskolor.Motionerna 2003/04:Ub311 (m) yrkande 2,2003/04:Ub356 (mp, c) yrkande 2 och 2003/04:Ub422(fp) yrkande 2 framhåller vikten av att ge detregionala perspektivet stor tyngd iforskningspolitiken. Forskningen är avgörande om denhögre utbildningen skall kunna fungera somtillväxtmotor i en region, heter det i densistnämnda motionen. Motionerna pläderar alla föratt skall få utvecklas tilluniversitet.I motion 2003/04:Ub397 (fp) yrkande 3 föreslårmotionärerna att man skall rikta vissaforskningsresurser till doktorander som bedriverforskning med direkt koppling till utlokaliseradgrundutbildning. Universitet och högskolor ärbetydelsefulla motorer i sina län, och genom attsatsa på spetskompetens, riktade forskningsanslagoch större samarbeten mellan kommunen, näringslivetoch utbildningsplatsen gynnar man tillväxten, heterdet i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen bör enligt utskottets mening inväntaregeringens forskningsproposition innan man tarställning till avvägningen mellan koncentration ochspridning av forskningsresurser.Hur doktorander som bedriver forskning ianslutning till utlokaliserad grundutbildning skallfå resurser till denna forskning bör enligtutskottets mening inte avgöras av statsmakterna utanav respektive lärosäte.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub499yrkande 18 att principen för tilldelning avvetenskapsområde skall vara att regeringen tilldelaren högskola vetenskapsområde, om hartillstyrkt högskolans ansökan, innan andra högskolorges vetenskapsområde. Det finns en risk attregeringen tar alltför stor hänsyn till andra skälän kvaliteten, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Sedan den 1 januari 1999 gäller att en högskolasom inte är universitet kan tilldelasvetenskapsområde, om grundutbildning och forskningvid högskolan har en sådan kvalitet och omfattninginom vetenskapsområdet att forskarutbildning kanbedrivas på en hög vetenskaplig nivå (2 kap. 5 §högskolelagen, 1992:1434, ändr. 1997:797 och1998:1832). En högskola som har tilldelatsvetenskapsområde har rätt att bedrivaforskarutbildning och utfärda doktorsexamen inomhela vetenskapsområdet.Beslut om att tilldela vetenskapsområde fattadestill att börja med av . Detta ändradesdock , sedan Högskoleverkethade påtalat problemet med att verket fattade beslutom vetenskapsområden men inte om resurserna förforskarutbildning vid en högskola. Riksdagenbeslutade därför, efter förslag ibudgetpropositionen , att beslut omvetenskapsområde skall fattas av regeringen och inteav (prop. 1998/99:1 utg.omr. 16, bet.UbU1, rskr. Till de högskolor som därefter harblivit tilldelade vetenskapsområde har regeringenockså fördelat forskningsresurser i en helt annanomfattning än till övriga högskolor.Högskoleverkets kvalitetsbedömning av ansökan frånen högskola om att få vetenskapsområde är ettviktigt underlag för regeringens ställningstagande.Enligt utskottets uppfattning är det nödvändigt attde högskolor som tilldelas vetenskapsområde ocksåfår resurser för att kunna bedrivaforskarutbildning. Det är regeringen som har ansvarför de statsfinansiella bedömningarna.Högskoleverkets kvalitetsbedömning kan inte ersättadetta.EtikfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena omutgångspunkter för forskningsetiken medhänvisning till lagen om etikprövning avforskning och till kommandebehandling av propositionen omstamcellsforskning. bör avslåyrkandet om ojävig granskning avforskningsresultat med hänvisning tillgällande regler om offentlighet ochsekretess.Jämför reservation 11 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenKristdemokraterna anser det viktigt att lyfta framden människosyn som skall vara utgångspunkt förforskningsetiken. Det är inte rätt att forska på vadsom helst, hur som helst och när som helst.Vetenskap och forskning får inte undermineramänniskovärdet, inte vara diskriminerande och intebegränsa människors frihet eller kränka människorsintegritet, heter det i motion 2003/04:Ub509 yrkande1.I motion 2003/04:K416 yrkande 36 pläderarKristdemokraterna för en restriktiv linje inomområden som rör all form av förändring av dengenetiska arvsmassan. Det är nödvändigt att dennarestriktiva linje gäller även på europeisk nivå,framhåller motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.En lag (2003:460) om etikprövning av forskning somavser människor antogs av (prop. 2002/03:50, bet. UbU18, rskr. 213).Utgångspunkter för den etikprövning som ärobligatorisk innan forskning som avser människor fårpåbörjas är just att forskningen måste kunna utförasmed respekt för människovärdet (7 §), att mänskligarättigheter och grundläggande friheter alltid skallbeaktas vid etikprövningen och att människorsvälfärd skall ges företräde framför samhällets ochvetenskapens behov (8 §). Yrkande 1 i motion2003/04:Ub509 är enligt utskottets meningtillgodosett.Regeringen lade detta år fram enproposition om stamcellsforskning (prop.2003/04:148). Propositionen kommer att behandlasunder det följande . Utskottet anser attriksdagen inte bör föregripa den behandlingen ochatt därför bör avslå yrkande 36 i motion2003/04: K416.Enligt motion 2003/04:Ub218 (m) bör det skapasmöjlighet till ojävig granskning avforskningsresultat. Om ett forskningsresultatavviker kraftigt från andra tidigare studier och nyastudier inte heller kan bekräfta den ifrågasattaforskningens resultat, bör det finnas en sådanmöjlighet även om det ligger integritetskänsligtmaterial som grund, skriver motionären. Han vill attregeringen skall låta utreda hur sådan ojäviggranskning skall kunna ske.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.En grundläggande förutsättning för attforskningsresultat skall vinna tilltro är attunderlag, metoder och slutsatser kan granskas avandra forskare. För forskningen vid offentligainstitutioner såsom universitet och högskolor gälleri offentlighetsprincipen. Till skydd bl.a.för enskilda personers integritet finns isekretesslagen (1980:100) regler som begränsarutlämnandet av uppgifter i allmänna handlingar. Avförarbeten till sekretesslagen framgår attutlämnande för forskning ofta bör kunna ske utanbeaktansvärd risk för skada (prop. 1979/80:2 s.347).ForskarutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena om attgarantera doktoranderna inflytande ihögskolans organ, ochforskningsstiftelsernas styrelser.