bet · GS01NU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Arbetet har återupptagits under första delenav . Olyckan leder till ökadeentreprenadkostnader och förskjutning av dessakostnader. Anslaget kommer dock successivt att kunnaminskas i takt med att miljösäkringsarbetetavslutas.Regeringen beräknar anslaget för till 22miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Patent- och registreringsverketPropositionenPatent- och registreringsverket är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om patent,varumärken, mönster, efternamn och förnamn. Verketär internationell myndighet enligt konventionen ompatentsamarbete samt handlägger ärenden omregistrering av kommunala vapen och om utgivning avperiodisk skrift. Verksamheten finansieras genomavgifter. Verksamheten med patent, varumärken ochmönster skall ge intäkter som motsvarar kostnadernaför Patentbesvärsrättens verksamhet.Inga motioner har väckts på detta område.Patentbesvärsrätten (38:8)PropositionenEnligt lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten skallrätten i egenskap av förvaltningsdomstol prövaöverklaganden av beslut meddelade av Patent- ochregistreringsverket. Anslaget används förförvaltningskostnader för Patentbesvärsrätten ochmotsvaras av inbetalningar från Patent- ochregistreringsverket till inkomsttitel påstatsbudgeten. Anslaget föreslås öka med 1 miljonkronor för att domstolen skall kunna klarasina uppgifter. Ökningen finansieras genom attförvaltningsanslaget till ITPS minskas medmotsvarande belopp.Regeringen beräknar anslaget för till 16,5miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.BolagsverketPropositionenBolagsverket, som inrättades (prop.2003/04:34, bet. 2003/04: NU7), är centralförvaltningsmyndighet för registreringsärenden somgäller aktiebolag, filialer, europeiska ekonomiskaintressegrupperingar och europabolag, för handels-och föreningsregisterärenden och för bank- ochförsäkringsregisterärenden. är vidareinskrivningsmyndighet enligt 2 kap. 2 § lagen(2003:528) om företagsinteckning. förockså register över näringsförbud och tillfälliganäringsförbud, över fysiska personers och dödsbonskonkurser och över förbud att lämna juridiskt ellerekonomiskt biträde. verksamhetfinansieras genom avgifter.Inga motioner har väckts på detta område.Bolagsverket: Finansiering av likvidatorer(38:9)PropositionenAnslaget finansierar verksamhet vid Bolagsverketavseende kostnader i samband med likvidation avföretag.Regeringen beräknar anslaget för till 8miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Upprätthållande av nationell metrologi m.m.(38:10)PropositionenAnslaget används för bidrag till riksmätplatsernavid () och (). Riksmät-platsbidraget används för drift ochunderhåll av riksmätplatser, upprätthållande avinternationell spårbarhet för mätstorheter,investeringar i mätteknisk utrustning samt tillmätteknisk FoU. Området kemisk metrologi är underutveckling inom det europeiska samarbetet och enlångsiktig gemensam satsning är nödvändig. En kemiskmetrologisk infrastruktur innebär dels att SP kanupprätthålla spårbarhet för ett antal kemiskaenheter, dels att SP kan fungera som knutpunktmellan referenslaboratorer i och utanför medkunskap inom andra kemiska enheter. För att Sverigeskall utveckla en metrologisk infrastruktur inomkemiområdet föreslås därför att anslaget tillförs800 . Finansiering sker genomatt anslaget Bidrag till standardisering och FoUinom experimentell teknik m.m. minskas medmotsvarande belopp.Regeringen beräknar anslaget för till 27,6miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Elsäkerhetsverket (38:11)är förvaltningsmyndighet förtekniska säkerhetsfrågor på elområdet. Deövergripande målen för verksamheten är att förebyggaav elektricitet orsakad skada på person och egendomsamt störningar på radiokommunikation ochnäringsverksamhet inom området elektromagnetiskkompatibilitet. skall därvid svaraför statliga insatser för att bygga upp,upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå förelektriska anläggningar och elektrisk materiel samtmedverka till en tillfredsställande elektromagnetiskkompatibilitet.Regeringen beräknar anslaget för till 41,4miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Bidrag till standardisering och FoU inomexperimentell teknik m.m. (38:12)PropositionenFrån anslaget betalas bidrag till den svenskastandardiseringsorganisationen för att verka försvensk standardisering, nationellt, europeiskt ochglobalt. Det övergripande målet förstandardiseringen är att öppna marknader, höjaproduktiviteten och konkurrenskraften hos svensktnäringsliv samt bidra till att statens specifikaansvar för medborgarnas skydd för liv, hälsa, miljöoch egendom tillgodoses. Från anslaget lämnas ocksåbidrag till forskning och utveckling inomexperimentell teknik. För tekniskinformationsförsörjning lämnas bidrag till ABTerminologicentrum och förinformationsspecialister. Den svenskastandardiseringsorganisationen har med framgångdrivit svenska intressen i det europeiska ochinternationella standardiseringsarbetet. Den nyaorganisationen har medfört en ökad effektivitet ochinternationell slagkraft. För att bidra tillfinansieringen av en ökad satsning på området kemiskmetrologi föreslås, som nämnts, en överföringom till anslaget Upprätthållande avnationell metrologi m.m.Regeringen beräknar anslaget för till 71,4miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader (38:13)PropositionenUnder anslaget anvisas medel tillförvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen.Rymdstyrelsen utgör en liten expertmyndighet medansvar för svensk rymdverksamhet och rymdforskning.Verksamheten bedrivs till stor del inom ramen fördet europeiska rymdsamarbetet inom det europeiskarymdorganet (; ).Rymdstyrelsen fördelar också medel till verksamhetsom bedrivs nationellt eller i bilaterala samarbetenmed framför allt . Myndigheten berederockså ärenden om tillstånd att bedrivarymdverksamhet från svenskt territorium och utövarkontroll av sådan verksamhet.Regeringen beräknar anslaget för till 22,6miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Rymdverksamhet (38:14)PropositionenUnder anslaget anvisas medel förindustriutvecklingsprojekt, fjärranalys ochforskning, som bedrivs inom ramen för deltagande iinternationellt samarbete, framför allt inom deteuropeiska rymdsamarbetet inom . Verksamheten kanockså bedrivas i nationella eller bilateralaprogram. Vidare bekostas vissa informationsinsatserfrån anslaget. Huvuddelen av anslaget, ,utgörs av betalningar till för Sverigesdeltagande i långsiktiga samarbetsprojekt. Anslagetdisponeras av Rymdstyrelsen. Regeringen föreslår ettbemyndigande om ekonomiska åtaganden även för år2005. Detta möjliggör att det för delar avverksamheten kan göras ekonomiska åtaganden somexempelvis omfattar långsiktiga program under enflerårig planeringsperiod.Rymdstyrelsen har framgångsrikt verkat för attstärka svensk forskning och industri inom framförallt det europeiska rymdsamarbetet. Rymdverksamhetenbidrar till att stärka den svenska industrinskonkurrenskraft. Regeringen bedömer attrymdverksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt sättoch att uppnådda resultat svarar mot de fastställdamålen. ökar anslaget med 10miljoner kronor då en tidigare beslutad tillfälligneddragning upphör. För attsäkerställa ett fortsatt svenskt deltagande i deteuropeiska bärraketprogrammet föreslåsanslaget tillföras för år 2005och för år 2006.Regeringen beräknar anslaget för till791,. Regeringen begär vidare, somnämnts, bemyndigande att under år 2005för ramanslaget Rymdverksamhet ingå ekonomiskaförpliktelser som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, medför utgifter på högst 607 miljonerkronor och efterår 2006.MotionernaI motion 2004/05:N393 (kd) föreslås en besparing med35 . Anslaget täcker bl.a. inhemskrymdforskning men huvuddelen av anslaget avserdeltagandet i det europeiska rymdsamarbetet ochstora delar av anslaget hanteras via ettbemyndigande, konstaterar motionärerna. De anser attdet är viktigt att fortsätter att delta iESA:s olika program. Eftersom anslaget dock får hela791,i anslag, varav användstill det europeiska rymdsamarbetet, gör motionärernabedömningen att en besparing på 35 miljoner kronorär rimlig, genom en effektivisering av verksamheten.Riksdagen bör anmoda regeringen att geRymdstyrelsen sådana direktiv att det är möjligt attinrikta rymdverksamheten även mot icke-europeiskaländer, främst , inom områden därsvensk industri är internationelltkonkurrenskraftig, anförs det i motion 2004/05:N387(kd). har varit en aktiv parti ESA-samarbetet och svenska företag, främst och , harframgångsrikt kunnat hävda sig med leveranser inomolika utvecklingsprojekt, säger motionären. Hanerinrar om att den europeiska rymdverksamheten harsom ett huvudmål att skapa och bibehålla en egensjälvständig programverksamhet oberoende av Förentastaterna. Dock gagnar det inte konkurrenskraften hosberörda industrier att begränsa möjligheten att ävensamarbeta med andra industrier utanför , ansermotionären och exemplifierar med samarbetsprojektmed industrier i som skulleinnebära att den svenska konkurrenskraften ökar ochdärmed också möjligheterna för Arianeprogrammet attutvecklas positivt.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande det nyssnämnda förslaget om attRymdstyrelsen skall ges sådana direktiv sommöjliggör inriktning av rymdverksamheten även moticke-europeiska länder, främst , kannoteras att det, enligt , intefinns något som hindrar att Rymdstyrelsen riktarverksamhet även mot icke-europeiska länder.Rymdstyrelsens instruktion specificerar inte - vadgäller internationellt samarbete - vilka länderRymdstyrelsen skall samarbeta med. Enligt förordning(1996:80) med instruktion för Rymdstyrelsen skallRymdstyrelsen (2 §) särskilt verka internationelltgenom att a) bereda ärenden om internationellt rymd-och fjärranalyssamarbete, b) vara kontaktorgan församarbete med internationella organisationer ochutländska institutioner på rymd- ochfjärranalysområdet samt c) sluta för verksamhetennödvändiga överenskommelser med motsvarandeutländska organ och internationella organisationerunder förutsättning att överenskommelserna intekräver eller medverkan.Det finns således ingenting som hindrar attRymdstyrelsen deltar i bilaterala samarbeten utanförEuropa och sådant samarbete förekommer, enligtNäringsdepartementet. Rymdstyrelsen beslutar omdeltagande i ESA-projekt, andra internationellaprojekt och nationella projekt utifrån kriterier somtillgängliga medel, projektens kvalitet, uppfyllelseav Rymdstyrelsens mål m.m. Ett exempel på samarbetesom sträcker sig utanför är den svenskaforskningssatelliten som utveckladestillsammans med , och Finland.Rymdstyrelsen har även samarbetsavtal eller liknandemed olika rymdorganisationer i flera länder,däribland och Förenta staterna.Den svenska rymdverksamheten bedrivs dockhuvudsakligen inom ramen för , som i sin tursamarbetar med olika i mångaprojekt; det mest kända är den internationellarymdstationen (ISS) som är ett globalt samarbete.Förenta staterna är ett viktigt samarbetsland förESA. Rymdforskning och jordobservation är exempel påområden inom vilka samarbeten med Förenta staternaförekommer. Inom vissa områden har uttalatatt det är viktigt att ha egen kapacitet, det gällerbärraketen för satellituppsändningar ochsatellitnavigeringssystemet som är underutveckling. Ett annat exempel på ett globaltsamarbetsinitiativ inom rymdområdet är (Group onEarth Observation), som tillkommit på amerikansktinitiativ och där är fullvärdig medlem. IGEO diskuteras hur ett sammanhållet system förjordobservation kan åstadkommas för att tillgodosevetenskapliga, ekonomiska och sociala behov av dataom hela jordens miljö. I svararMiljödepartementet för den svenska representationen,med bistånd från bl.a. Rymdstyrelsen.Bidrag till (38:15)PropositionenIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) är ensammanslutning av invalda ledamöter som är verksammainom teknik, industriell produktion och ekonomi.IVA:s huvuduppgift är att följa, analysera ochinformera om den tekniska och industriell-ekonomiskautvecklingen samt att skapa och initiera samverkanmellan olika teknikområden. Från anslaget lämnasstatens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet,t.ex. ledningsfunktion, utrednings-, informations-och ekonomiverksamheterna. IVA:s verksamhet inriktaspå att följa, analysera och sprida information omaktuella utvecklingstendenser samt på att skapa ochinitiera samverkan mellan olika aktörer i samhället.Regeringen beräknar anslaget för till 5,4miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Konkurrensverket (38:16)är central förvaltningsmyndighetför konkurrensfrågor. Under anslaget anvisas medeltill förvaltningskostnader för Konkurrens-verket.Regeringen beräknar anslaget för till 83,7miljoner kronor.MotionernaI motion 2004/05:N373 (m) föreslås en ökning avanslaget med . För ekonominsfunktionssätt är en väl fungerande och starkkonkurrensövervakning viktig, säger motionärerna. Demenar att bör stärkas och ges ettvidare mandat - verket bör bl.a. ge en ökadprioritet åt att belysa de konkurrenssnedvridningarsom kan följa av den offentliga sektorns monopolsamt kommunalt och statligt ägande av bolag somkonkurrerar med privata företag.Konkurrensverket och bör slåssamman till en ny myndighet med namnet ,anförs det i motion 2004/05:N202 (m). som har tilluppgift att tillvarata intressen hos de människoroch företag som uppträder som kunder på en marknadoch båda har också som huvudmål att ta till vara demöjligheter som en fri och väl fungerande marknadger, säger motionären. Han hänvisar till att de tvåmyndigheternas egna beskrivningar av sinaverksamheter på respektive hemsidor visar hur näradessa ligger varandra. En myndighet som ägnar sig åtatt bekämpa kartellbildningar ochkonkurrensbegränsningar borde med fördel kunnakombineras med en som slår vakt om behovet avinformation till konsumenterna kring sammaproblemområden, menar motionären. Han hävdar attförekomsten av två myndigheter innebär ett onödigtdubbelarbete och att en samordning skulle medföravinster.I motion 2004/05:N413 (fp) föreslås en ökning avKonkurrensverkets anslag med 24 miljoner kronor.Även i motion 2004/05:N393 (kd) föreslås en ökningav anslag - med totalt 9 miljonerkronor. Motionärerna vill öka Konkurrensverketsmöjligheter att driva viktiga konkurrensmål ochföreslår därför ytterligare fördetta ändamål. De föreslår vidare att Nämnden föroffentlig upphandling (NOU) skall göras till ensjälvständig del av och att 4miljoner kronor skall föras över från utgiftsområde2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, varifrånNOU finansieras för närvarande.I motion 2004/05:N383 (c) föreslås en ökning avanslaget till med 7 miljoner kronorför att verket på ett bättre sätt skall kunnakartlägga konkurrenssituationen i och t.ex.kunna öka antalet gryningsräder.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog (bet. 2002/03:NU1) ettmotionsyrkande om sammanslagning av Konkurrensverketoch , liknande det här aktuella imotion 2004/05:N202 (m). Utskottet redovisade attfrågan om en sammanslagning av de båda myndigheternahade tagits upp 2001. Ibudgetpropositionen för (prop. 2002/03:1)sades dock att frågan hade analyserats inomRegeringskansliet och att slutsatsen var attsynergierna inte var så stora att de motiverade ensammanslagning. Däremot bör det samarbete som redanexisterar mellan myndigheterna i frågor där dettagynnar konsumentintresset förtydligas, ansågregeringen. Utskottet delade denna ståndpunkt.Konkurrensforskning (38:17)disponerar medel under anslaget föratt främja konkurrensrelaterad forskning inom iförsta hand disciplinerna ekonomi och juridik.Regeringen beräknar anslaget för till 6,6miljoner kronor.MotionernaI motion 2004/05:N373 (m) föreslås en ökning avanslaget till konkurrensforskning med 1 miljonkronor. Inte minst i ett EU-perspektiv är detviktigt att ligger väl till inomkonkurrensforskningens område, säger motionärerna.Även i motion 2004/05:N413 (fp) föreslås en ökningav anslaget - med 6 miljoner kronor.Medel till AB kanalbolag för upprustningoch drift av kanalen (38:18)PropositionenAnslaget disponeras för kostnader i samband medupprustning och drift av kanalen. beslötvåren 1992 (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92: NU33)bl.a. att finansieringen av kanalens upprustningskall tillförsäkras genom statsmakternas försorg.Varje budgetår sedan anslaget inrättades budgetåret1992/93 har anvisat förupprustning och drift av kanalen. De statligainsatserna har bidragit till att kanalens värde somkulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivtturistmål ökat. Även för bedöms 15 miljonerkronor vara tillräckligt för att klara av nödvändigupprustning och drift av kanalen. Regeringen bedömeratt denna nivå även är tillräcklig för åren 2006 och2007.Regeringen beräknar anslaget för till 15miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Kostnader för omstrukturering och genomlysningav statligt ägda företag m.m. (38:19)PropositionenAnslaget finansierar kostnader för omstruktureringoch genomlysning av företag med statligt ägande.Genom förvaltas 59 företag medstatligt ägande, varav 47 är helägda av staten.Värdet av de förvaltade bolagen ligger på 360-380miljarder kronor. lämnades ca 12miljarder kronor i utdelningar. Svenska staten ärden största ägaren på Stockholmsbörsen. Detta medförett stort ansvar och ställer krav på att regeringensägarförvaltning är långsiktig och professionell. Detövergripande målet är att skapa värde för ägarna,det svenska folket. I regeringens arbete medbolagsförvaltningen ingår att arbeta med olika typerav ägarfrågor. Regeringen arbetar också med att bådeförbereda och genomföra de beslut fattatavseende det statliga ägandet och ett antalspecifika bolag.Regeringen lämnar en skrivelse tillriksdagen med en redogörelse för företag medstatligt ägande. Genomlysning är ett viktigt verktygi utvärderingen av förvaltningen av den del avstatens tillgångar som finns i företag med statligtägande. Regeringen framställer därför enverksamhetsberättelse och fyra kvartalsrapporter förden statliga bolagssfären. Statensförvaltningskostnad för företag med statligt ägandeuppgick till ,varav avsåg interna kostnader,såsom löner, resor och kontorsmaterial, och ca 21,2miljoner kronor avsåg externt köpta tjänster. Externrådgivning är ett komplement till Regeringskanslietslöpande ägarförvaltning.Regeringen beräknar anslaget för till 25miljoner kronor.MotionernaAnslaget bör avvecklas, anförs det i motion2004/05:N373 (m). En central ståndpunkt för Moderatasamlingspartiet är att staten som huvudregel inteskall äga företag, säger motionärerna. De anser attom staten skall äga företag krävs det mycket godaskäl för detta. Det är oklart vilka försäljningar avstatligt aktieinnehav regeringen planerar, varfördet inte kan uteslutas att de aktuella medlen ipraktiken är tänkta att användas till förvaltning avstatligt ägda bolag, vilket motionärerna finneranmärkningsvärt. Bolagen skall, enligt motionärerna,själva stå för förvaltningen och de kostnader somuppstår i samband med de försäljningar som kan kommaatt ske skall täckas avförsäljningsintäkten.Även i motion 2004/05:N413 (fp) föreslås attanslaget skall tas bort.I motion 2004/05:N393 (kd) föreslås också attanslaget skall tas bort Företag som är verksamma påen konkurrensutsatt marknad skall inte ägas avstaten, anför motionärerna. De anser därför attstatliga företag bör avyttras i den takt sommarknaden kan absorbera dem och att försäljningenbör finansieras inom bolagen.Slutligen föreslås också i motion 2004/05:N383 (c)att anslaget skall tas bort. Anslaget är omotiverat,då de berörda kostnaderna skall bäras av företagensjälva, såsom privata företag gör, anförmotionärerna.Kapitalinsatser i statliga bolag (38:20)PropositionenRegeringen begär godkännande av att underår 2005 få vidta åtgärder för en förbättradkapitalstruktur i statligt ägda företag enligt devillkor som redovisas i propositionen.Anslaget finansierar kapitalinsatser i statligabolag. I finns ett konto dit extrautdelningar om högst kan förasfrån statliga bolag i syfte att användas förkapitalinsatser i statliga bolag. beslutarom kapitaltillskott i varje enskilt fall (prop.2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21 och prop.2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21). Sammanlagt har förts till och tagits i anspråkfrån det särskilda kontot under åren 2003 och 2004.Efter den höjning av totalramen som beslötom skulle därmed återstå ett utrymme på för ytterligare kapitaltillskottunder under förutsättning attextra utdelningar på motsvarande belopp tillförskontot. fanns på kontot 10 421 435kr som utgör ränta på den behållning som under åren2003 och 2004 funnits på kontot.Enligt regeringens uppfattning har den ordning somunder formats för attkapitalstrukturen i statliga bolag skall kunnaförbättras förutsättningar att svara mot behoven.Regeringen anser därför att ordningen med ett kontoi och ett anslag som fåröverskridas bör tillämpas även under år2005. Sammanfattningsvis bör följande villkor gällaför kapitaltillskott till statliga bolag ochfinansiering av tillskotten. Regeringen bör ävenunder få föra extra utdelningar frånstatliga bolag till kontot i ochefter beslut i varje särskilt fallanvända medlen för kapitaltillskott i statligabolag. Den sammantagna ramen, dvs. inklusive deåtgärder som vidtagits , böräven vara 5 miljarder kronor.Motsvarande villkor för anslagets utnyttjande somriksdagen beslöt 2004 bör gälla även förår 2005. Det betyder att anslaget endast skallbelastas om det vid tillfället för en kapitalinsatsinte finns medel på kontot i Riksgäldskontoret.Anslaget bör under loppet av få överskridasmed högst . Endast omöverskridande av anslaget skett skall medel frånkontot i föras till anslaget. Omanslaget belastas skall hela underskottet inklusiveränta återbetalas före utgången av genom attmedel från kontot, dvs. medel från extrautdelningar, tillförs anslaget. Anslaget skallsåledes inte vara belastat vid utgången av år 2005.Medel som finns på kontot vid utgången av år 2004bör få användas för avsett ändamål även under år2005. har regeringen ett bemyndigandeatt göra ägarförändringar, tillskjuta kapital ellervidta de åtgärder som i övrigt behövs för attgenomföra en omstrukturering av (prop. 2003/04:127, bet. 2003/04:NU15). Dessaåtgärder kräver olika former av beslutsunderlag.Rådgivare inom ekonomi, finans och juridik kommereventuellt att behöva anlitas. Kostnaderna för dennarådgivning bör kunna räknas in i den totalakostnaden för finansieringen av åtgärderna i GreenCargo. Därmed finns skäl att kostnader förrådgivning i detta fall skall rymmas inom ramen förde medel som kan disponeras från det särskildakontot i . I förhållande tillaktuella tillskott eller transaktionsbelopp ärkostnaderna för rådgivning regelmässigt små.Regeringen kommer senast i samband medbudgetpropositionen för att redovisabeloppen och vad som gjorts i fråga om rådgivning isamband med redogörelsen för hur kontot iRiksgäldskontoret utnyttjats.Regeringen beräknar anslaget för till 1miljon kronor.MotionernaI motion 2004/05:N373 (m) avvisas regeringensbegäran om godkännande av att få vidtaåtgärder för en förbättrad kapitalstruktur istatligt ägda bolag. Regeringen begär att riksdageni princip skall ge carte för regeringen attgöra kapitalinsatser i statliga bolag, anförmotionärerna. De betecknar detta som ett orimligtåsidosättande av folkets valda ombud och de anseratt det innebär att inte ges möjlighet attbedöma om statliga medel satsas på ett ansvarsfulltsätt. I det fall kapitalinsatser behövs i statligaföretag måste regeringen förse med ettfullödigt beslutsunderlag och låta taställning i varje enskilt fall, säger motionärerna.Med motsvarande argument som redovisades avseendedet förra anslaget - Kostnader för omstruktureringoch genomlysning av statligt ägda företag m.m. -vill motionärerna avveckla det här aktuella anslagetKapitalinsatser i statliga bolag.Det särskilda kontot i förinsatser i av staten hel- och delägda aktiebolag böravskaffas, anförs det också i motion 2004/05:Fi232(fp). Konkurrensen snedvrids på de marknader därprivata företag konkurrerar med statliga, framhållermotionärerna. Dessutom har flera av de statligaföretagen en monopolställning.