bet · GR01LU12 · 2004-01-22 00:00:00 — Associationsrättsliga frågor, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet sex motionsyrkanden från den allmännamotionstiden på det associationsrättsliga området. Motionsyrkandenagäller nya associationsformer, aktiekapitalets storlek och olikaredovisningsfrågor. Därutöver behandlas ett motionsyrkande om näringsförbud.Utskottetföreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, i huvudsak medhänvisning till tidigare ställningstaganden från sida samtpågående utrednings- och beredningsarbete.I betänkandet finns tre reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ny associationsform för mindreföretagRiksdagen avslår motion 2003/04:N329 yrkande 2.Reservation 1 (c)2. Aktiebolag utan vinstintresseRiksdagen avslår motion 2003/04:L336.Reservation 2 (m, fp, kd, c) - motiv3. Regler för socialt företagandeRiksdagen avslår motion 2003/04:L315.4. Aktiekapitalets storlekRiksdagen avslår motion 2003/04:N414 yrkande 9.5. Redovisning av koldioxidutsläpp, m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:MJ401 yrkande 12.Reservation 3 (v)6. Redovisning av styrelsearvodenRiksdagen avslår motion 2003/04:L310.7. NäringsförbudRiksdagen avslår motion 2003/04:L332.Stockholm den 22 januari 2004På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerRené (m) ,() , () , () , ChristinaNenes (s) , () , () , () , () , () , Rezene Tesfazion (s) ,() , () , (s), () , () och () .Utskottets övervägandenNy associationsform för mindre företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om en ny associationsform för mindreföretag. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagandenoch pågående arbete inom . Jämför reservation 1 (c).MotionenI motion N329 anför m.fl. (c) att aktiebolagsformen harbetydande fördelar i enkelhet vad gäller regelsystem och uppbörd av skatterkopplat till löpande konsumtion och uttag. Den möjligheten faller dockbort för många småföretagare på grund av höga krav på kapitalinsatser ochadministration i form av reglerad offentlig rapportering och lagstadgadrevision. En förenklad företagsmodell baserad på aktiebolagens principerkan i förlängningen, enligt motionärernas mening, ersätta de i många fallkomplicerade och svårhanterliga företagsformerna enskild näringsverksamhetoch handelsbolag. Vad som sålunda anförts om att pröva nya förenkladeföretagsformer i enlighet med aktiebolagens redovisningsprinciper bör gesregeringen till känna (yrkande 2).Tidigare behandlingUtskottet har vid åtskilliga tidigare tillfällen avstyrkt motionsyrkandenmed krav på nya associationsformer för mindre företag (se bl.a. bet.2000/01:LU9, 2001/02:LU11 och 2002/03:LU8). Utskottet har då konstateratatt frågan om införande av en särskild bolagsform för mindre företag kommiti ett delvis nytt läge - detta till följd av de ändringarsom genomförts i aktiebolagslagen (1975:1385) med anledning av att EG:sbolagsrättsliga direktiv har införlivats i svensk rätt, främst uppdelningeni publika respektive privata aktiebolag (prop. 1993/94:196, bet.LU32).Pågående arbeteRegeringen har överlämnat skrivelse 2003/04:8Regeringens redogörelse för regelförenklingsarbetet med särskild inriktningpå små företag. Där lämnas bl.a. en redogörelse för regeringens handlingsplanför att minska den administrativa bördan för företag. Enligt regeringsbeslutden skall samtliga departement och 45 myndigheter gå igenomregler som berör företagande och utifrån detta presentera en plan pååtgärder för att minska den administrativa bördan för företag. Enligtregeringens skrivelse kommer åtgärdsplanerna att sammanställas och redovisastill under hösten 2004.Därutöver kan nämnas att överlämnadesitt slutbetänkande (SOU 2001:1) med förslag till en helt ny aktiebolagslag.En viktig del av kommitténs arbete har gått ut på att göra lagen begripligoch så långt det är möjligt lättläst. Kommittén har använt sig av enkonsekvent genomförd systematik, strävat efter att begränsa paragrafernasomfång och arbetat mycket med mellanrubriker och paragrafrubriker för attgöra det lätt att hitta bland bestämmelserna. Kommittén har också försöktatt använda ett så enkelt språk som ämnet tillåter. Aktiebolagskommitténsslutbetänkande har remissbehandlats, och förslaget bereds nu inomJustitiedepartementet.Utskottets ställningstagandeSom tidigare redovisats har vid flera tillfällentagit ställning till utformningen av lagstiftningen på aktiebolagsrättensområde. Det arbetet kommer att fortsätta med anledning av beredningen avAktiebolagsutredningens förslag. Vidare har arbetet med regelförenklingför mindre företag intensifierats och regeringen har för avsikt att lämnaen förnyad redovisning till under hösten 2004.Mot bakgrund av detta anser utskottet att motion N329 yrkande 2 inte börföranleda någon vidare åtgärd från . Motionen bör därför avslås.Aktiebolag utan vinstintresseUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om en ny företagsform, aktiebolagutan vinstintresse. Utskottet hänvisar till pågående arbete inomRegeringskansliet. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).MotionenLeif () anför i motion L336 att det är nödvändigt att lagstiftningeni öppnar och underlättar för den sociala ekonomins tillväxt, dvs.för verksamheter som inte i första hand handlar om ekonomisk avkastningutan samhällsnytta. I motionen anges att möjligheten att bedrivanäringsverksamhet i är begränsad till associationsformer somalla har det gemensamt att regelverken syftar till maximal nytta ellerekonomisk avkastning för ägarna. Motionären anser att det behövs enföretagsform som passar för aktörer som vill förnya och utveckla till detallmännas bästa och där själva verksamheten är målet för engagemanget,inte den eventuella vinsten. I motionen begärs ett tillkännagivande ombehovet av en ny företagsform, aktiebolag utan vinstintresse.Pågående arbeteI fick en särskild utredare i uppdrag att biträdaJustitiedepartementetmed att undersöka vad som kan vara en lämplig organisationsform för ickevinstdrivande näringsliknande verksamhet av inte obetydlig omfattning,exempelvis inom sjukvårds- eller utbildningssektorn. Uppdraget redovisadesi i promemorian Frågor kring icke vinstutdelande företag.Utredaren gjorde bedömningen att en icke vinstsyftande verksamhetsformav medlemskaraktär kan etableras enkelt och effektivt genom attaktiebolagsinstitutet kompletteras med vissa bestämmelser för icke vinstsyftandeverksamhet. Det saknas således, enligt utredaren, anledning att införa enhelt ny företagsform. I stället är det tillräckligt att införa en nyaktiebolagsform - aktiebolag utan vinstsyfte.Regeringen tillkallade därefter en särskild utredare med uppdrag att utredafrågor om ett nytt slag av aktiebolag för icke vinstutdelande verksamhet(dir. 2002:30). Uppdraget redovisades i betänkandet (SOU2003:98) Aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Utredningen har ienlighet med vad som angetts i direktiven utarbetat förslag till två modellerav aktiebolag med vinstutdelningsbegränsning. Utredningen föreslår attdet i aktiebolagslagen införs ett nytt kapitel med bestämmelser om dennya aktiebolagsformen. De två modellerna av den nya aktiebolagsformenbenämns icke-vinstutdelande aktiebolag respektive aktiebolag med begränsadvinstutdelning. I icke-vinstutdelande aktiebolag skall inte någon del avbolagets överskott kunna delas ut som vinst till aktieägarna. För aktiebolagmed begränsad vinstutdelning skall viss del av bolagets överskott kunnadelas ut till aktieägarna. Det utdelningsbara beloppet skall beräknasutifrån det av aktieägarna tillskjutna aktiekapitalet. Utredningen har,mot bakgrund av gällande EG-rättslig lagstiftning, kommit fram till attden nya formen av aktiebolag skall vara ett privat aktiebolag. Betänkandetär nu föremål för remissbehandling. Remisstiden utgår den 1 april2004.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av vad som ovan redovisats konstaterar utskottet att det nuföreligger ett lagförslag helt i linje med motionsönskemålet. mening finns det inte skäl för att föregripa denförestående beredningen av förslaget, och utskottet föreslår att riksdagenavslår motion L336.Regler för socialt företagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om regler för socialt företagande. Utskottethänvisar till tidigare ställningstaganden.MotionenI motion L315 anför m.fl. (s) att det inom många för samhälletviktiga områden växer fram ett företagande där vinsten inte är det primäramålet. Det är i stället medlemsnyttan och/eller samhällsnyttan som är denbakomliggande drivkraften. Sådana företag finns inom områden som vård,skola, omsorg och kultur. Det kan också gälla sociala arbetskooperativeller verksamheter som på annat sätt inriktar sig på att skapa arbetenför vissa grupper. Företagande av det här slaget, som ibland benämnssocialt företagande eller gemenskapsföretagande, kommer enligt motionärernaatt få en allt viktigare roll och denna potential bör utnyttjas.Att stödja utvecklingen av det sociala företagandet handlar bl.a. om attöka medborgarinflytandet i ekonomin. Inom områden där samhällsintressetväger tungt kan, enligt motionärerna, inte vinstintresset styra eftersomdet finns uppenbara risker att den allmänna välfärdspolitiken blirunderminerad. I motionen begärs ett tillkännagivande om behovet av ettregelverk för socialt företagande och gemenskapsföretagande.Pågående arbeteÅr 2002 presenterades en rapport från en studie angående socialaarbetskooperativ. Studien var finansierad av ,, och . Rapportens syfte var attbeskriva och avgränsa de sociala arbetskooperativen i i förhållandetill liknande verksamheter inom den sociala ekonomin. I rapporten lämnasett antal förslag för en utveckling av socialt entreprenörskap i socialaarbetskooperativ. Enligt uppgift pågår nu med stöd från ett fortsattprojektarbete kring socialt företagande för särskilda grupper, särskiltför dem som har svårigheter på arbetsmarknaden.En närmare redovisning av arbete på området finns iskriften Social ekonomi som publicerades . I budgetpropositionenför 2004 redovisar regeringen folkrörelsepolitikens inriktning (prop.2003/04:1, utg.omr. Regeringen anför att folkrörelsepolitiken bl.a.syftar till att stödja och stärka den sociala ekonomin i samhället ochatt sådan verksamhet bedrivs i första hand i föreningar, stiftelser ochkooperativ. Verksamheterna har allmännytta eller medlemsnytta, intevinstintresse, som främsta drivkraft. I propositionen anför regeringen vidareatt det grundläggande för större delen av verksamheterna inom den socialaekonomin är människors vilja till ideella insatser. Regeringen menar attfolkrörelsepolitiken därmed har en stor betydelse för hur förutsättningarnaför aktörerna inom den sociala ekonomin formas. I syfte att samordnaregeringens folkrörelsepolitik tillsattes en arbetsgruppinom med representanter från samtliga departement.Gruppens uppgifter har två huvudsakliga inriktningar; dels att utgöra forumför samråd i frågor som rör föreningslivet och den sociala ekonomin ochpå så sätt förbättra den gemensamma kunskapsbasen om dessa frågor istatsförvaltningen, dels att följa upp vissa gemensamma insatser på området.Arbetsgruppen har, enligt vad som anges i budgetpropositionen, kunnatkonstatera att det föreligger behov av att se över folkrörelsepolitikenoch de olika insatser som görs riktade mot föreningslivet och den socialaekonomin. Regeringen har därför för avsikt att låta se överden statliga folkrörelsepolitiken.Tidigare ställningstagandenVåren 1998 avstyrkte utskottet i sitt av godkända betänkande1997/98:LU19 en motion i vilken det begärdes att det skulle införassärskild lagstiftning om en kooperativ företagsform anpassad för socialakooperativ. Utskottet kunde inte finna att den associationsrättsligalagstiftningen utgjorde hinder mot en sådan verksamhet och pekade särskiltpå att den kooperativa företagsformen stärkts och fått likvärdigaarbetsvillkor jämfört med andra företag genom vissa ändringar i bl.a. lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar som beslutat om hösten 1997.Det slags effekter som efterlystes av motionärerna kunde, menade utskottet,knappast uppnås genom ytterligare lagstiftningsåtgärder på det civilrättsligaområdet. Detta innebar emellertid inte att utskottet därmed avvisade detankegångar som fördes fram i den då aktuella motionen. I stället fannsdet skäl för att frågorna fick en närmare genomlysning i lämpligt sammanhang.Något särskilt initiativ från sida var dock, enligt utskottetsmening, inte nödvändigt.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser alltjämt att det saknas skäl för att nu tainitiativ till några ytterligare lagstiftningsåtgärder på området. Med detanförda föreslår utskottet att avslår motion L315.Aktiekapitalets storlekUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om sänkning av den lägsta gränsenför aktiekapitalet. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden.BakgrundEnligt 1 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385) gäller att aktiekapitaleti ett publikt aktiebolag skall uppgå till och i ett privataktiebolag till . gällande beloppsgränser infördes,med ikraftträdande , i samband med att aktiebolagendelades upp i två olika typer av bolag, publika respektive privata aktiebolag.Dessförinnan gällde en lägsta gräns för aktiekapitalet på50 (prop. 1993/94:196, bet. LU32).MotionenIngegerd Saarinen m.fl. (mp) anför i motion N414 att det har blivit svårareatt bilda aktiebolag sedan gränsen för det lägsta aktiekapitalet höjts.För många företag är inte pengar det viktigaste kapitalet utan t.ex.kunskap. Gränsen för det lägsta aktiekapitalet bör enligt motionärernasänkas till . Det begärs ett tillkännagivande om att det skallutredas vad sänkt aktiekapital kan få för konsekvenser (yrkande 9).Tidigare ställningstagandenFrågan om lägsta gräns för aktiekapitalet var, med anledning av fleramotionsyrkanden, föremål för ingående överväganden i samband med att nugällande beloppsgränser beslutades av . Utskotteterinrade därvid, i sitt av godkända betänkande 1993/94:LU32, omatt aktiekapitalets syfte är att skydda borgenärerna och att utgöra ettslags garanti för bolagets fordringsägare. En avsevärd höjning av gränsenför lägsta tillåtna aktiekapital skulle därför, ansåg utskottet, innebäraen förstärkning av borgenärernas ställning, vilket i sin tur skulle kommabolagen själva till del på så sätt att det skulle bli lättare att erhållakredit. En väsentlig höjning skulle även motverka förekommande missbrukav aktiebolagsformen. Å andra sidan konstaterade utskottet att aktiekapitaletsstorlek inte var helt avgörande för borgenärernas skydd. En kraftig höjningav aktiekapitalet torde inte heller innebära någon garanti för attaktiebolagsformen inte skulle missbrukas. En alltför kraftig höjning skullevidare, anförde utskottet, kunna innebära svårigheter för ägare av mindreaktiebolag att införskaffa ytterligare kapital och driva verksamhetenvidare i bolagsform och även försvåra nyetablering. Vid en samlad bedömningkom utskottet fram till att den i den då aktuella propositionen föreslagnalägsta beloppsgränsen, , var väl avvägd och borde godtas.Utskottet tillstyrkte därför propositionen i denna del.Även härefter har utskottet avstyrkt motionsyrkanden med krav på ensänkning av den lägsta gränsen för aktiekapitalet, ibetänkande 2002/03:LU8, och har följt utskottet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets bedömning har det inte framkommit någon omständighetsom utgör skäl att nu ompröva tidigare ställningstaganden ifråga om lägsta beloppsgräns för aktiekapitalet i privata aktiebolag.Motion N414 yrkande 9 bör därför avslås.Redovisning av koldioxidutsläpp, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande med krav på redovisning avkoldioxidutsläpp och annan information i klimatfrågor. Utskottet hänvisar ihuvudsak till pågående beredningsarbete inom . Jämförreservation 3 (v).BakgrundEnligt 6 kap. 1 § tredje stycket årsredovisningslagen (1995:1554) skallett företag som bedriver verksamhet som är tillstånds- eller anmälningspliktigtenligt lämna särskilda upplysningar om verksamhetens påverkanpå den yttre miljön. Bestämmelsen, som infördes , utgörett tillägg till den allmänna upplysningsskyldighet i fråga om förhållandensom är av betydelse för bedömningen av ett företags verksamhet, ställning,resultat och utvecklingsmöjligheter - förhållanden som ibland kan vararelaterade till miljön - som följer av nämnda paragrafs första och andrastycke. Kopplingen till tillståndsregler innebär attuppgiftsskyldigheten bara omfattar anläggningar som är belägna i har i uttalandet (BFN U 98:2) Miljöinformation iförvaltningsberättelsen uttalat sig om den närmare innebörden avinformationsskyldigheten enligt årsredovisningslagen. Enligt Bokföringsnämndenkrävs i första hand att bolaget skall ange att det bedriver tillstånds-eller anmälningspliktig verksamhet och vad denna avser. För tillståndspliktigverksamhet skall också anges om miljöpåverkan i huvudsak sker genom utsläpptill luft, vatten eller mark eller genom avfall eller buller. Vidare skallanges bl.a. om väsentliga tillstånd behöver förnyas och om föreläggandenenligt föreligger. Enligt Bokföringsnämndens uttalande är detmånga gånger lämpligt att information också lämnas om verksamhet sombedrivs utomlands.Det förekommer även olika former av frivillig miljöredovisning. Ett exempelär EMAS (Eco-Management and Audit Scheme), dvs. EU:s miljölednings- ochrevisionssystem. Verksamheten regleras i en förordning som innehållerbestämmelser om bl.a. formerna för frivillig miljörevision, krav påmiljörevisorer och innehåll i miljöredovisning.MotionenMaria Wetterstrand m.fl. (mp) anser i motion MJ401 att det behövs bättreinformation om företag i andra avseenden än rent finansiella och att detinte räcker med frivilliga åtgärder. Företag verksamma i bör därförbli skyldiga att i sin årsredovisning ange koldioxidutsläppen från sinaanläggningar, både i och utanför , i absoluta tal och i relationtill företagets omsättning. bör enligt motionärerna ta uppmotsvarande krav i lämpliga internationella sammanhang. Motionärerna pekarockså på andra åtgärder som bör vidtas för att förbättra den klimatrelateradeinformationen. I motionen begärs ett tillkännagivande om bättre information(yrkande 12).Tidigare ställningstagandenUtskottet behandlade ett liknande motionsyrkande i betänkande2001/02:LU11. Utskottet hänvisade då till vad regeringen i november 2001anförde i proposition 2001/02:55 klimatstrategi. I propositionenanges såvitt gäller miljöredovisning att området utvecklas fortlöpandeoch att miljöindikatorer tas fram, bl.a. inom EMAS, vilket enligt regeringensbedömning innebär att möjligheterna att på ett övergripande sätt jämföramiljöinformation ökar. Redovisning av utsläpp har, anförs det vidare,fått en ökad betydelse vid bedömningen av företag generellt men också iförhållande till en eventuell handel med utsläppsrättigheter. Regeringenavser, enligt vad som redovisas i propositionen, att göra en uppföljningav vilka effekter som bestämmelsen om miljöredovisning i årsredovisningslagenoch riktlinjer har fått. Därefter kommer regeringenatt överväga när det är lämpligt att se över de nuvarande bestämmelserna.Enligt utskottets mening borde resultatet av den aviserade uppföljningenoch översynen av gällande lagstiftning på området avvaktas innan riksdagenöverväger mer långtgående krav på miljörelaterad information i denassociationsrättsliga lagstiftningen. följde utskottets förslagoch avslog motionsyrkandet.Utskottets ställningstagandeSåvitt utskottet har erfarit bereds frågan om en uppföljning av bestämmelsernai årsredovisningslagen alltjämt inom . Som utskottettidigare har uttalat bör resultatet av den aviserade uppföljningen ochöversynen av gällande lagstiftning på området avvaktas innan riksdagenöverväger mer långtgående krav på miljörelaterad information i denassociationsrättsliga lagstiftningen. Vad som i övrigt tas upp i motionen ombättre information bör, enligt utskottets mening, inte heller föranledanågon åtgärd från sida. Utskottet föreslår att avslårmotion MJ401 yrkande 12.Redovisning av styrelsearvodenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med krav på ändringar i årsredovisningslagensåvitt gäller redovisning av styrelsearvoden och andra ersättningar tillstyrelseledamöter. Utskottet hänvisar till pågående arbete på såvälnationell som internationell nivå. Jämför särskilt yttrande (c).BakgrundI 5 kap. 19-25 §§ årsredovisningslagen (1995:1554) finns bestämmelser omredovisning av löner och andra ersättningar och förmåner för bl.a.styrelseledamöter, verkställande direktör och andra befattningshavare i ettföretags ledning. Enligt 5 kap. 20 § skall det av årsredovisningen framgåhur stor del av räkenskapsårets löner och andra ersättningar som avsergruppen styrelseledamöter, verkställande direktör och motsvarandebefattningshavare och hur stor del som avser övriga anställda. Det sammanlagdabeloppet för respektive grupp skall anges. Tantiem och därmed jämställdersättning till styrelseledamöter, verkställande direktören och motsvarandebefattningshavare skall anges särskilt. I 5 kap. 22 § föreskrivs attuppgifter skall lämnas om det sammanlagda beloppet av kostnader ochförpliktelser som avser pensioner eller liknande förmåner tillstyrelseledamöter,verkställande direktör eller motsvarande befattningshavare.Vad som gäller för styrelseledamöter och verkställande direktör gällerenligt 5 kap. 23 § även tidigare styrelseledamöter och tidigare verkställandedirektör. Enligt 5 kap. 25 § skall vidare, om företaget har träffat avtalom avgångsvederlag eller liknande förmåner till styrelseledamöter,verkställande direktören eller andra personer i bolagets ledning, uppgiftlämnas om avtalen och de väsentligaste villkoren i avtalen. Denna regleringär bl.a. avsedd att tillmötesgå de krav som ställts i olika sammanhang påatt företagen skall lämna en mer detaljerad information om ledandebefattningshavares anställningsförmåner och förekommande avtal omavgångsvederlagoch motsvarande.När utskottet behandlade förslaget till årsredovisningslaguttalade utskottet, i det av godkända betänkandet 1995/96:LU4,bl.a. att regeringens förslag tillfredsställde de krav som bör ställaspå en öppen redovisning av förmåner mot bakgrund av de integritets-,sekretess- och konkurrenshänsyn som gör sig gällande i sammanhanget,.Näringslivets Börskommitté antog ett nytt regelverk angåendeinformation om ledande befattningshavares förmåner. Det är regler somskall tillämpas av börsnoterade bolag och som, när det gäller redovisningav förmåner till personer i bolagets högsta ledning, bl.a. ställer vissakrav på information beträffande var och en av styrelsens ledamöter.MotionenLars och (båda s) pekar i motion L310 på att det undersenare tid har riktats stor uppmärksamhet mot oskäliga ersättningar tillledamöter i bolagsstyrelser. Motionärerna anser att årsredovisningslagenbör ändras så att det av ett bolags årsredovisning framgår hur stortstyrelsearvodet är och hur det är fördelat på var och en av ordföranden,vice ordföranden och övriga styrelseledamöter. Detsamma skall gälla andraförmåner som har betalats ut till styrelseledamöterna. Ett tillkännagivandebegärs i enlighet med detta.Pågående arbeteDen tillkallade regeringen en kommission för analys avbehovet av åtgärder som säkerställer förtroendet för det svenska näringslivet(dir. 2002:115). Kommissionen, som antagit namnet ,har till uppgift att bl.a. granska om det förekommer förtroendeskadligaföreteelser inom det svenska näringslivet och, i så fall, kartlägga dessa.Vidare skall kommissionen belysa näringslivets egna insatser iförtroendeskapande syfte och analysera behovet av åtgärder som kan stärka ochsäkerställa förtroendet för det svenska näringslivet. Kommissionen skallbedöma om lagstiftning, offentlig reglering och näringslivets eget regelverkbehöver förändras och föreslå de åtgärder som bedöms nödvändiga. Bakgrundentill uppdraget är bl.a. den debatt som förts kring företags redovisningoch förmåner för ledande näringslivsföreträdare. Kommissionen skallredovisa sitt uppdrag (dir. 2003:115).Även inom EU pågår arbete på ifrågavarande område.