bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — Regeringen anser därför attföreträdare för myndigheter och det politiskasystemet, såväl förtroendevalda som tjänstemän, isina kontakter med medborgarna bör ta hänsyn tillmänniskors olika språkmiljöer och därigenomvarierande förutsättningar i detta , mänskligarättigheter, folkrörelsefrågor och idrott vidJustitiedepartementet publicerade under hösten 2003en broschyr om medborgerligt politiskt deltagande,Mellan valen. Begrepp, frågpor och idéer ommedborgerligt deltagande i kommuner och landsting.Syftet med broschyren är dels att uppmuntra till ettökat erfarenhetsutbyte mellan dem som arbetarmed att utveckla demokratin, dels att tillhandahållaviss grundläggande information när det gällermedborgerligt deltagande som den som känner ettbehov av sådan kan ta del av. Broschyren vänder siginte i första hand till tjänstemän som arbetar meddemokratifrågor utan till tjänstemän som arbetar ikommuner och landsting med miljö, barnomsorg, hälso-och sjukvård eller andra sakområden och som har fåtti uppdrag att försöka involvera medborgaren mer iden politiska processen.I demokratiskrivelsen (s. 128) uppger regeringenatt en ny version av regeringens webbplats,, kommer att lanseras under våren2004. Den nya webbplatsen, som lanserades den 29april, innehåller bl.a. grundläggande information omdet demokratiska systemet i . Enligtdemokratiskrivelsen är de främsta målgruppernamassmedierna, myndigheter, andra offentligainstitutioner samt den intresserade allmänheten ochskolan.Kunskap om nya rörelserI demokratiskrivelsen (s. 130) anför regeringen attinsatser för att främja ett samhällsengagemang börutformas med medvetenhet om att människors sätt attorganisera och kanalisera sitt engagemang förändrasi takt med att samhället förändras. Exempelvispåverkar sannolikt människors ökade geografiskarörlighet förutsättningarna för ett engagemang.Enligt regeringens bedömning saknas samladkunskap om de nya rörelser och handlingsformer sommedborgarnas samhällsengagemang tar sig uttryck i.Sådan kunskap bör inhämtas bl.a. för att möjliggöraen bedömning av om nuvarande villkor ochstödinsatser är anpassade till dessa nya rörelsersverksamhetsformer.Enligt demokratiskrivelsen avser därför regeringenatt uppdra åt ett universitet eller en högskola attgenomföra en kartläggning av nya sociala rörelseroch andra alternativa handlingsformer inom denideella sektorn. Därtill avser Justitiedepartementetatt låta undersöka frivilliga insatser i och utanförföreningslivet. Huvudsyftet är att utredaförändringarna i de frivilliga insatserna över tidoch analysera de förändringsmönster som kan finnas.Deltagandet mellan valen i den fortsattainriktningen av demokratipolitikenRegeringen anför i demokratiskrivelsen (s. 123 f.)att det sammanhållna arbete för att öka medborgarnasdeltagande mellan valen som inleddes under den förramandatperioden bör ges ökad prioritet. Formerna förinflytande och påverkan måste bli fler och bättre.Det är viktigt att människor upplever att det finnskanaler som möjliggör inflytande och ser dessa sommedel som det är meningsfullt att utnyttja. Vidareanför regeringen att regering och riksdag genomlagändringar och stimulansåtgärder kan påverkautvecklingen, men att ett stort ansvar vilar ocksåpå kommuner och landsting samt på de politiskapartierna.Utskottets ställningstagandeDen svenska demokratin är i grunden representativ.Detta stipuleras i regeringsformen, enligt vilkenden svenska folkstyrelsen förverkligas genom bl.a.ett representativt och parlamentariskt statsskick.Representanterna utses av medborgarna i allmänna valoch får därefter svara politiskt för följderna av debeslut de fattar. Inom ramen för den representativademokratin finns möjlighet för medborgarna att påolika sätt delta i och påverka den politiskaprocessen. Utskottet har tidigare uttalat sig föratt värna den representativa demokratinstraditionella kanaler för inflytande och därutöverta sikte på ett medborgardeltagande också mellanvalen. har också som långsiktigt målbeslutat att medborgarna skall ha bättre möjligheterän att delta i och påverka den politiskaprocessen samt att andelen medborgare som deltarskall öka. I demokratiskrivelsen uppmärksammarregeringen betydelsen av god dialog mellan deförtroendevalda och väljarna. Med hänvisning tillovan anförda avstyrker utskottet motionerna2003/04:K400 (kd) yrkande 5 och 2002/03:K383 (mp)yrkande 15.I demokratiskrivelsen lyfter regeringen framinformation och kunskap om det politiska systemetsom en viktig politisk resurs samt redogör för olikainformationsåtgärder och olika aktörers betydelse isammanhanget. Vidare anför regeringen i skrivelsenatt arbetet för att öka medborgarnas deltagandemellan valen bör ges ökad prioritet. Mot dennabakgrund anser utskottet att det inte är nödvändigtmed ett sådant tillkännagivande som begärs i motion2003/04:K400 (kd) yrkande 1. Motionsyrkandetavstyrks.Medborgarförslag och folkinitiativUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande ett motionsyrkandeom obligatoriskt införande avmedborgarförslag i alla kommuner. Vidareavstyrker utskottet med hänvisning tillpågående arbete ett motionsyrkande avseendestärkt folkinitiativ. Jämför reservation 11(mp) om medborgarförslag.MotionerI motion 2003/04:K27 av m.fl. (mp)anförs att den genomförda möjligheten att lämnamedborgarförslag till fullmäktige utfallit mycketpositivt samt att det finns få indikatorer på attden medfört problem i relation till denrepresentativa demokratin utan tvärtom synes havitaliserat fullmäktiges arbete. Enligt motionärernabör medborgarförslagsrätten göras obligatorisk ialla kommuner och landsting. Vidare börförslagsrätten även innefatta direktförslag tillnämnder. Detta bör enligt motionärerna gesregeringen till känna (yrkande 2).I motion 2003/04:K25 av m.fl. (c)yrkande 3 föreslås att tillkännager förregeringen vad i motionen anförs om folkinitiativ. Imotionen anförs att vid ett flertaltillfällen tydligt har klargjort sin uppfattning ifrågan och krävt att regeringen skall återkomma medinitiativ i enlighet med riksdagenstillkännagivande, men demokratiskrivelsen ger intebilden av att regeringen har för avsikt attåterkomma till med ett lagförslag såsomriksdagen begärt. Enligt motionärerna bör riksdagendärför ånyo tydliggöra för regeringen som sin meningatt om av medborgarna så kräver skallfullmäktige besluta om att anordna en rådgivandefolkomröstning.BakgrundGällande ordningÄrenden i fullmäktige får enligt 5 kap. 23 §kommunallagen väckas av bl.a. en nämnd eller enledamot genom motion.Efter förslag i demokratipropositionen gällersedan halvårsskiftet 2002 också att fullmäktige fårbesluta att den som är folkbokförd i kommunenrespektive i en kommun inom skall fåväcka ärenden i fullmäktige (medborgarförslag).Genom att rätten att väcka medborgarförslag ärknuten till folkbokföring inom kommunen ellerlandstinget omfattas även barn och ungdomar samtmedborgare i andra länder som ännu inte har hunnitfå rösträtt.Ett medborgarförslag bör beredas så attfullmäktige kan fatta beslut från detatt medborgarförslaget väcks. Om fullmäktigebeslutar att införa medborgarförslag skallarbetsordningen innehålla föreskrifter om hur sådanaförslag skall handläggas.Ett ärende om att hålla folkomröstning i en vissfråga får väckas också (genom s.k. folkinitiativ) avminst av de kommun- eller landstingsmedlemmarsom är röstberättigade enligt lagen (1994:692) omkommunala folkomröstningar.Departementsförslag om samråd efterfolkinitiativMot bakgrund av tillkännagivande (senedan) har utarbetat ettförslag till nya bestämmelser om folkinitiativ.Förslaget redovisas i departementspromemorian Samrådefter folkinitiativ (Ds 2004:4). Promemorianskickades ut på remiss den 10 februari 2004.Remissvaren skall vara inkomna senast den 14 maj2004.I promemorian föreslås att nuvarande bestämmelseri kommunallagen om att ett ärende om att hållafolkomröstning i en viss fråga får väckas ifullmäktige av av de röstberättigadekommun- eller landstingsmedlemmarna avskaffas. Istället bör det införas bestämmelser i kommunallagenom att fullmäktige skall besluta att samråd skallske om av de röstberättigade kommun-eller landstingsmedlemmarna väckt ett ärende om attdet skall hållas samråd i en viss fråga ochförslaget biträds av minst en tredjedel av denärvarande ledamöterna och ärendet skall handläggasav fullmäktige.Med samråd avses enligt förslaget exempelvisfolkomröstning, hearing eller annat offentligt möte,elektroniskt rådslag eller utställning med möjlighetatt lämna synpunkter. Fullmäktige avgör i vilkenform och samråd skall ske. Vissaminimikrav föreslås för samrådets genomförande,däribland att samrådet skall kungöras, att det skallpågå , om det innebär annatsamråd än folkomröstning, samt att det skallsammanställas i en samrådsredogörelse. Därutöverföreslås att det införs ett krav på att ett ärendesom innefattar samråd bereds så att fullmäktige kanfatta beslut i ärendet från det attärendet väckts.I demokratiskrivelsen (s. 142) uppger regeringenatt den bereder frågan omfolkinitiativ och att den avser att återkomma tillriksdagen med sitt slutliga ställningstagande ifrågan.Tidigare riksdagsbehandlingMedborgarförslagKonstitutionsutskottet behandlade , isamband med beredningen av demokratipropositionen,ett motionsyrkande om obligatoriskt införande avmedborgarförslag i alla kommuner (bet.2001/02:KU14). Utskottet ansåg, liksom regeringen idemokratipropositionen, att utvecklingen av denlokala demokratin i första hand är en fråga förkommunerna och landstingen och att den lokalademokratin därför måste utvecklas utifrån lokalaförhållanden och medborgarnas önskemål. Någotförslag om obligatoriskt införande avmedborgarförslag i alla kommuner fanns därför enligtutskottets uppfattning inte anledning till.Motionsyrkandet (mp) avstyrktes.I oktober 2003 avstyrkte utskottet med hänvisningtill tidigare ställningstagande ett motionsyrkande(mp) om obligatorisk rätt att lämna medborgarförslagi kommuner och landsting (bet. 2003/04:KU3).FolkinitiativKonstitutionsutskottet har behandlatmotioner om stärkt folkinitiativ. isamband med behandlingen av demokratipropositionenoch motioner (bet. 2001/02:KU14) noterade utskottetatt regeringen avsåg att återkomma i frågan vidberedningen av betänkandeAtt tänka efter före - samråd i kommuner ochlandsting (SOU 2001:89). Utskottet uttalade därvidatt beredningen bör syfta till att lägga framförslag för med innebörd attfolkomröstning skall hållas om av deröstberättigade i kommunen respektive landstingetbegär det. Utskottet föreslog att som sinmening skulle ge regeringen det anförda till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:190).Frågan berördes igen av vid behandlingenav utskottets betänkande 2002/03:KU29 om regeringensredogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen (skr. 2002/03:75).Riksdagen biföll en reservation (m, fp,kd, c, mp) vari beklagades att regeringen ännu inteefterkommit tillkännagivande om lokalafolkomröstningar samt uttalades att det varangeläget att belysa denna viktigaförfattningsfråga och att regeringen presenterarförslag i enlighet med beslut (rskr.2002/03:208).I oktober under innevarande behandladekonstitutionsutskottet i betänkande 2003/04:KU3motioner (kd, mp) om stärkt folkinitiativ. Utskottetavstyrkte motionerna med hänvisning till denpågående beredningen av ärendet. följdeutskottets förslag till beslut med godkännande avmotiveringen i en reservation (m, fp, kd, c, mp), ivilken anfördes att det är ytterst angeläget attregeringen presenterar förslag i enlighetmed beslut (rskr. 2003/04:33-34).Betydelsen av tillkännagivanden tillregeringenKonstitutionsutskottet har vid flera tillfällengranskat frågor kring efterkommandet av riksdagenstillkännagivanden till regeringen. I betänkande1994/95:KU30 underströk utskottet att utgångspunktenmåste vara att det önskemål som tillkännagivandetavser bör tillgodoses. Om det visar sig föreliggaomständigheter som hindrar ett genomförande eller omregeringen gör en annan bedömning än måsteregeringen dock kunna underlåta att vidta deåtgärder tillkännagivandet avser. En förutsättningborde då enligt utskottet vara att regeringensbedömningar i detta avseende redovisas förriksdagen.Våren 2003 granskade utskottet finansministernshantering av frågan om de s.k. 3:12-reglerna (bet.2002/03:KU30). Utskottet uttalade:Som tidigare anförtförutsätter utskottet att regeringen hörsammarriksdagens tillkännagivanden och att regeringenredovisar för sina bedömningar om debegärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringeninte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighetmed riksdagsbeslutet måste detta enligtutskottets mening redovisas för inomtidsramen, om en sådan uppställts av riksdagen.Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följsbör tas upp i sammanhanget. Om en redovisninginte kan ges i skrivelse eller proposition tillriksdagen bör den enligt utskottets mening lämnastill i annan form som gör dentillgänglig för samtliga ledamöter.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeavseende medborgarförslag och avstyrker motion2003/04:K27 (mp) yrkande 2.Vad gäller folkinitiativ konstaterar utskottet attriksdagen har riktat tillkännagivanden tillregeringen om att regeringen skall lägga framförslag för om att folkomröstning skallhållas om av de röstberättigade i kommunenrespektive begär det och att det ärytterst angeläget att ett sådant förslag presenterassnarast. har utarbetat ettförslag till nya bestämmelser om folkinitiativ ochregeringen bereder frågan . Enligtdemokratiskrivelsen avser regeringen att återkommatill med sitt slutliga ställningstagande.Utskottet utgår från att så sker i enlighet med vadutskottet tidigare uttalat avseende betydelsen avriksdagens tillkännagivande till regeringen (seovan). I avvaktan på regeringens förslag avstyrkerutskottet motion 2003/04:K25 (c) yrkande 3.Valbarhet och arbetsvillkor förförtroendevaldaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande motionsyrkandenavseende möjlighet att behållaförtroendeuppdrag vid flyttning samt om sänktvalbarhetsålder. Utskottet avstyrker vidareen motion om möjlighet till ledighet frånförtroendeuppdrag och ett motionsyrkande omförtroendeuppdragets utformning. Jämförreservationerna 12 (mp) om valbarhetsålder,13 (mp) om möjlighet att behålla uppdrag vidflyttning och 14 (kd) om förtroendeuppdragetsutformning.MotionerI motion 2003/04:K27 av m.fl. (mp)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag som innebär förbättrade möjligheter förförtroendevalda att behålla förtroendeuppdrag vidavflyttning (yrkande 3). I motionen anförs attfolkbokföringens betydelse för möjligheten attbehålla ett förtroendeuppdrag under pågåendemandatperiod kan föranleda problem för vissagrupper, bl.a. unga, studenter och hemlösa.Bostadssituationen i storstadsregionerna är sådanatt många återkommande måste flytta överkommungränser. I motionen föreslås även attvalbarhetsåldern, i enlighet med de kriterier somföreslås i motionen avseende rösträttsålder, sänksoch kopplas till födelseåret i stället för, som , födelsedatumet (yrkande 4 i denna del).I motion 2003/04:K259 av ()anförs att en vald ledamot eller ersättare avkommunfullmäktige inte tillfälligt kan begära ledigtfrån sitt uppdrag. Det kan innebära problem för småpartier att bemanna alla ordinarie platser om någonblir långvarigt sjuk eller föräldraledig. Motionärenanser att kommunallagen bör ses över för attundersöka möjligheten att införa möjligheten tilltillfällig ledighet från uppdrag ikommunfullmäktige. Detta bör enligt motionären gesregeringen till känna.I motion 2003/04:K400 av Skånberg m.fl. (kd)yrkande 6 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omåtgärder för att förändra förtroendeuppdragetsutformning så att fler människor attraheras av det.Motionärerna tror att de långa sammanträdestidernamed ineffektiv tidsplanering kväver mångas politiskaengagemang och är en av orsakerna till de mångaavhoppen från politiska uppdrag i kommunernasfullmäktige och nämnder. Vidare omtalas i motionenatt sammanträden inte sällan läggs på tider somförsvårar för vissa grupper att delta samt att det iallmänhet är ekonomiskt betungande att delta ipolitiskt arbete på nivå. Motionärernaanser att det är angeläget att få till stånd ettsamtal om åtgärder för att förändraförtroendeuppdragets utformning så att flermänniskor kan attraheras.BakgrundGällande ordningBestämmelser om förtroendevalda i kommunerna finns i4 kap. kommunallagen. Med förtroendevalda avsesledamöter och ersättare i fullmäktige, nämnder ochfullmäktigeberedningar samt revisorer ochrevisorsersättare. Vidare avses med förtroendevaldaledamöter och ersättare i den beslutandeförsamlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd,de beslutande församlingarnas beredningar samtrevisorer och revisorsersättare i ettkommunalförbund.Till följd av förslagen i demokratipropositioneninfördes regler som förbättrademöjligheten för förtroendevalda att behålla ettuppdrag vid flyttning samt deras rätt till ledighetoch ekonomiska förmåner. För att ha rösträtt vid valav ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige skallman enligt kommunallagen vara folkbokförd ikommunen, senast på valdagen fylla samt varamedborgare i , någon annan av Europeiskaunionens medlemsstater, , eller, om manär annan utlänning, ha varit folkbokförd i följd före valdagen. Den som har rösträttär också valbar till fullmäktige. Vid valen avledamöter och ersättare i nämnderna samt valen avrevisorer och revisorsersättare är den valbar somvid tidpunkten för sådant val uppfyllervalbarhetsvillkoren. Om en förtroendevald upphör attvara valbar, upphör också uppdraget genast.Fullmäktige får dock - efter de ändringar somgjordes i kommunallagen till följd avdemokratipropositionen - besluta att enförtroendevald som valts av fullmäktige får ha kvarsina uppdrag under återstoden av mandattiden.Regeringen framhöll i propositionen att dennamöjlighet endast kunde ges förtroendevalda i nämnderoch fullmäktigeberedningar samt revisorer ochrevisorsersättare, medan ledamöterna i fullmäktige,som är utsedda direkt av väljarna i de kommunalavalen, inte omfattades. Att ge fullmäktige möjlighetatt besluta om dispens från valbarhetskravet förfullmäktigeledamöter skulle strida mot väljarnasexklusiva rätt att utse fullmäktigeledamöter.Förtroendevalda har rätt till den ledighet frånsina anställningar som behövs för att de skall kunnafullgöra sina uppdrag. Ledigheten skall omfatta tidför möten i kommunala organ, för andra möten som ärnödvändiga för uppdragen, för resor till och frånmötena och för behövlig dygnsvila föreeller efter mötena.Förtroendevalda, med undantag för dem som fullgörsina uppdrag på heltid eller en betydande del avheltid, har också rätt till skälig ersättning för dearbetsinkomster och ekonomiska förmåner som deförlorar på grund av uppdraget. Förtroendevalda medfunktionshinder har rätt till skälig ersättning förresekostnader som uppkommer när de fullgör sinauppdrag, och förtroendevalda som har barn med behovav tillsyn har rätt till skälig ersättning förkostnader för barntillsyn som uppkommer när defullgör sina uppdrag. Fullmäktige skall bestämmaenligt vilka grunder ersättningen skall betalas.Fullmäktige får besluta att förtroendevalda i skäligomfattning skall få dels ersättning förresekostnader och andra utgifter som föranleds avuppdraget utöver vad som följer av de nämndabestämmelserna om kostnader för funktionshinder ochbarntillsynsbehov, dels arvode, pension och andraekonomiska förmåner.Om en förtroendevald vill avgå skall fullmäktigebefria den förtroendevalde från uppdraget om detinte finns särskilda skäl mot det.Fullmäktige får återkalla uppdraget för enförtroendevald som valts av fullmäktige, om denförtroendevalde har vägrats ansvarsfrihet ellergenom en dom som har vunnit laga kraft har dömts förett brott för vilket det är föreskrivet fängelse eller däröver. Fullmäktige får även återkallauppdragen för samtliga förtroendevalda i en nämndnär den politiska majoriteten i nämnden inte längreär densamma som i fullmäktige eller vid förändringari nämndorganisationen.Enligt bestämmelser i 5 kap. kommunallagen skalldet för ledamöter i fullmäktige finnas ersättare. kommun bestämmer kommunfullmäktige det antalersättare som skall ligga till grund förtillämpningen av bestämmelserna i vallagen(1997:157). Antalet skall utgöra en viss andel, dockhögst hälften av det antal platser som varje partifår i kommunen. Fullmäktige skall i en arbetsordningmeddela de ytterligare föreskrifter som behövs förfullmäktiges sammanträden och handläggningen avärendena. Arbetsordningen skall alltid innehållaföreskrifter om bl.a. inkallande av ersättare ochderas tjänstgöring. Vad gäller nämnderna väljs,enligt bestämmelser i 5 kap. kommunallagen,ledamöter och ersättare av fullmäktige till detantal som fullmäktige bestämmer. I styrelsen fårantalet ledamöter inte vara mindre än fem ochantalet ersättare bör vara lika stort som antaletledamöter. Om ersättarna inte väljs proportionellt,skall fullmäktige bestämma i vilken ordning som deskall tjänstgöra. Fullmäktige skall besluta omersättarnas tjänstgöring i nämnderna. I förarbetenatill kommunallag uttalades att mycket i ochför sig talar för att reglerna om ersättarnastjänstgöring är lika för fullmäktige och nämnder,men för vissa nämnder kan det finnas behov avavvikelser (prop. 1990/91:117 s. 197).Bestämmelser om sammanträdestider m.m. finns förfullmäktige i 5 kap. och för styrelsen och övriganämnder i 6 kap. Fullmäktige bestämmer närfullmäktiges ordinarie sammanträden skall hållas.Fullmäktigsammanträde skall hållas också omstyrelsen eller minst en tredjedel av fullmäktigesledamöter begär det eller om ordföranden anser attdet behövs. Vidare skall fullmäktige i enarbetsordning meddela föreskrifter om bl.a. närfullmäktigsammanträden skall hållas, rätten attdelta i fullmäktiges överläggningar, förfarandet vidomröstningar och handläggningen av motioner,interpellationer och frågor i fullmäktige. Vadgäller nämndsammanträden bestämmer nämnderna självatid och plats för dessa. Sammanträden skall hållasockså om minst en tredjedel av nämndens ledamöterbegär det eller ordföranden anser att det behövs.Reglementen med närmare föreskrifter om nämndernasverksamhet och arbetsformer utfärdas av fullmäktige.Utvärdering av tillämpningen av de nyabestämmelserna om ersättning i kommunallagenEn forskare har på uppdragutvärderat tillämpningen av de nya bestämmelserna omersättning i kommunallagen. Uppdragetavrapporterades och redovisas avregeringen i demokratiskrivelsen (s. 40 f.).Utvärderaren finner att regelverket avseendeekonomiska ersättningar har implementerats och attkommunallagens bestämmelser har fått genomslag.Majoriteten av de studerade kommunerna ochlandstingen betalar ersättning inte bara förförlorad arbetsinkomst utan även för förlust aversättning från arbetslöshetsersättning ochföräldrapenning. De flesta kommuner har ocksåsärskilda regler för ersättning förbarntillsynskostnader och för funktionshindrade.Utvärderaren finner därmed att villkoren för deförtroendevalda har förbättrats och bedömer att depraktiska och ekonomiska möjligheterna för enskildaindivider att acceptera ett förtroendeuppdrag harökat. De problem som påträffats gäller enbart ettfåtal kommuner. För att åtgärda problemet med lågaersättningsnivåer för förlorad arbetsinkomst liksommed ersättning för barntillsyn föreslår utvärderarenskärpta skrivningar i kommunallagen. Oklarheter medlokala reglementen föreslås lösas medinformationsåtgärder.Regeringen uttalar i demokratiskrivelsen att denavser att fortsatt följa kommuners och landstingstillämpning av de nuvarandeersättningsbestämmelserna.