bet · GR01SKU21 · 2004-03-09 00:00:00 — Utredningen föreslog ett yrkesfiskaravdrag som ersätternuvarande avdrag och ett särpräglat system efter dansk modell förresultatutjämning vid fartygsbyte (att tillåta negativa saldon förinventarietillgångar).Regeringen anmälde ett yrkesfiskaravdrag till EG-kommissionenför prövning enligt statsstödsreglerna (Jo 2001/2645). Enligt anmälanskall yrkesfiskaravdraget utbetalas till fiskare med yrkesfiskarlicensoch uppgå till , dock högst av inkomsten. Den planeradestödåtgärden motiveras bl.a. med att de danska yrkesfiskarna har ettmotsvarande stöd som godkänts av kommissionen. Regeringen har fått besvarakompletterande frågor från kommissionen, DG Fiske, om det nyayrkesfiskaravdraget.I en skrivelse har regeringen redovisat de nyabeloppen för beräkning av det avdrag för ökade levnadskostnader som kangöras för fiskeresor som är förenade med övernattning fr.o.m. beskattningsåret2001. I skrivelsen har regeringen även uppgett att det nya yrkesfiskaravdragetom kommer att utgå även vid fisketurer som inte är förenade medövernattning och där alltså de nya schablonbeloppen inte kanutnyttjas.Kompletterande frågor från kommissionen har föranlett ytterligare skrivelserden , och . Fråganbereds fortfarande av kommissionen.Utskottets ställningstagandeKommissionens prövning av regeringens förslag till ett nytt yrkesfiskaravdragär inte klar. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionsyrkandenasåvitt gäller yrkesfiskaravdraget. Utskottet avvisar förslagen om attinföra ett särskilt utjämningssystem eller speciella redovisningsregleri syfte att medge ytterligare skattelättnader till den berörda näringen.Följaktligen avstyrker utskottet även de yrkanden som gäller detta.Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om utvidgad avdragsrätt för bidrag tillidrott, kultur och annan ideell verksamhet med hänvisning till den pågåendeberedningen i av tidigare tillkännagivandeom avdrag för sponsring.Jämför reservation 14 (m, kd, c) och särskilt yttrande 4 (fp).MotionernaI motion Sk273 vill och () skynda påutredningen om sponsring av kultur så att mycket snart skall kunnabesluta om skatteavdrag för sponsring av högklassig kultur. Enligt motionSk290 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m) bör all sponsring avkonst och kultur betraktas som avdragsgill marknadsföring och IL ändrasför att uppnå detta. m.fl. (m) förordar i motion Kr232 yrkande10 en utvidgning av avdragsrätten inte bara för sponsring av kultur utanäven för olika sociala ungdomsprojekt. I motion Kr282 yrkande 12 hävdarKent m.fl. (m) att osäkerhet om avdragsrättens omfattning vidföretagens sponsring av idrottsklubbar är ett särskilt problem. I motionKr326 yrkande 4 av m.fl. (c) efterlyses en översyn avreglerna för företags möjlighet att sponsra kulturverksamhet. LennartKollmats m.fl. (fp) vill i motion Kr327 yrkande 8 få till stånd en ändringav skattereglerna för att underlätta sponsring av kultur. Enligt motionKr391 yrkande 5 av m.fl. (kd) bör regeringens översyn avsponsringen medverka till att det tas fram etiska riktlinjer förkultursponsring.Gällande rättSponsring används i dagligt tal för att beteckna bidrag från företag tillidrott, kultur eller annan allmännyttig verksamhet. När ett företag harhaft utgifter för sponsring måste avdragsrätten bedömas utifrån debestämmelser som gäller för driftskostnader i allmänhet. Huvudregeln, somfinns i 16 kap. 1 § IL, säger att utgifter för att förvärva och bibehållainkomster skall dras av som kostnad. Samma kapitel innehåller ett antalbestämmelser som preciserar omfattningen av avdragsrätten för vissa typerav utgifter. Som exempel kan nämnas utgifter för representation, utgifterför forskning och utveckling, bidrag eller avgifter till vissa stiftelseroch organisationer, utgifter för resor med egen bil och ökade levnadskostnaderi samband med tjänsteresor. För sponsorbidrag finns inga regler utöverhuvudregeln.En principiellt viktig inskränkning i avdragsrätten för utgifter ärförbudet i 9 kap. 2 § IL att dra av sina levnadskostnader och liknande.Denna regel gäller generellt och inte bara för näringsverksamhet. Avlagtexten framgår uttryckligen att gåvor räknas som sådana utgifter sominte får dras av vid inkomsttaxeringen.Regeringsrätten har i domar bedömt avdragsyrkanden försponsorbidrag (mål nr 2677-2684-1998 och 2982-1996). Rättsfallen illustrerarhur regelsystemet tillämpas för att avgränsa den del av ett sponsorbidragsom inte kan dras av vid taxeringen som omkostnader i sponsorns verksamhet.Det ena fallet gällde sponsring av (Operan).Regeringsrätten ansåg att de yrkade avdragen inte kunde underkännas på dengrunden att sponsorersättningen inte utgjorde en omkostnad för intäkternasförvärvande och bibehållande. Förbudet mot avdrag för gåva ansågs inteuppställa något hinder mot avdragsrätt då den som erhållit sponsorersättningutfört motprestationer och värdet av dessa svarade mot ersättningen. Enmotprestation kan bestå inte bara av direkta tjänster utan också avtjänster som mer indirekt kommer sponsorn till godo. Sponsorbidraget träffadesdärför inte av förbudet mot avdrag för gåvor till den del det kundehänföras till lokal- representations-, personal- eller reklamkostnader. IRegeringsrättens domar slås vidare fast att det t.ex. kan finnas så starkanknytning mellan sponsorns och mottagarens verksamheter att en avsponsringen möjliggjord ökning av den av mottagaren bedrivna verksamhetenbör utesluta en tillämpning av avdragsförbudet för gåvor. Enbart denomständigheten att sponsringen är ägnad att förbättra sponsorns goodwilloch därigenom kan vara kommersiellt motiverad innebär enligt Regeringsrätteninte i sig att sponsringen förlorar sin karaktär av gåva.Utskottets ställningstagandeMed hänsyn till den kritik av skatteregler och praxis som förts fram iflera motioner har skatteutskottet tidigare uttalat att det finns anledningför regeringen att pröva om inkomstskattelagens regler har en alltigenomändamålsenlig utformning när det gäller avdrag för utgifter i samband medsponsring. Det har bl.a. framhållits att sponsring som är ägnad attförbättra ett företags image i en kundgrupp inte beaktas tillräckligt igällande rätt. Regeringen bör även pröva om reglerna behöver göras tydligareför att det skall vara lättare att i förväg bedöma den skattemässigabehandlingen av en sponsring. En utgångspunkt för prövningen bör vara attreglerna skall vara neutrala med avseende på vilket ändamål som sponsringenavser, och undersökningen bör belysa om även en indirekt koppling mellansponsorns och sponsormottagarens verksamheter skulle kunna godkännas. Detbör också vara en utgångspunkt att principen om avdragsförbud för gåvorskall ligga fast. Regeringen bör så snart det kan ske återkomma tillriksdagen och redovisa resultatet av sitt arbete samt lämna eventuelltförslag till lagändringar. beslutade att som sin mening tillkännageför regeringen vad utskottet hade anfört (bet. 2001/02:SkU21, rskr.2001/02:202).Regeringen är inte klar med den beredning som har föranletts av riksdagenstidigare tillkännagivande. Resultatet av beredningen bör enligt utskottetsmening avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena.KonstinköpUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgad avdragsrätt för inköp av konst.Gällande rättEnligt 18 kap. 3 § andra stycket IL skall värdeminskningsavdrag inte görasför sådana konstverk och andra tillgångar som kan antas ha ett beståendevärde.MotionernaI motion Sk290 yrkande 5 föreslår m.fl. (m) skatteregler somger företagen större avdragsmöjligheter för inköp av konst. I motion Sk316förordar () en uppföljning av tillämpningen avavskrivningsreglerna för förstagångsupplåten konst. Enligt motion Kr390 yrkande19 av m.fl. (kd) bör det ske en översyn som syftar tillatt göra det möjligt för företag att skriva av inköp av samtidskonst.Utskottets ställningstagandeLiknande yrkanden har avslagits av vid upprepade tillfällen.Yrkandena syftar till ingrepp i skattesystemet för att stödja konstnärligverksamhet genom att företag som köper konst får dra av eller göraavskrivningar för konstverken. Utskottet har vid tidigare behandling avliknande förslag framhållit att utgångspunkten för överväganden om deavdragsregler som skall gälla vid beskattningen i stället måste vara attåstadkomma ett så riktigt beskattningsresultat som möjligt genom attföretaget vid beskattningen får beakta de kostnader som uppkommer inäringsverksamheten och som är hänförliga till denna. Utskottet får därförånyo avstyrka dessa förslag om indirekt stöd till konstnärlig verksamhet.Arbetslokal i bostadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att förändra skattereglerna om avdrag förarbetslokal i bostaden.Jämför reservation 15 (c).Gällande rättOm en enskild näringsidkare använder en särskilt inrättad del av sin bostadi näringsverksamheten, skall en skälig del av utgifterna för hyra, värmem.m. Även andra utgifter för denna del av bostaden skall dras av,om de direkt orsakas av näringsverksamheten. Arbetar näringsidkaren isin bostad minst under beskattningsåret, får han dra av utgifterför bostaden, även om något särskilt utrymme inte har inrättats. Avdragfår göras med om arbetet utförs i en bostad på denskattskyldiges eller hans makes fastighet och med i annatfall. Reglerna finns i 16 kap. 34 och 35 §§ IL.MotionenI motion Sk447 föreslår m.fl. (c, m, fp, kd) en utvidgadavdragsrätt för enskilda näringsidkare för arbete i bostaden.Utskottets ställningstagandeStoppregelutredningen har i betänkandet Stoppreglerna (SOU 1998:116) gjorten översyn av reglerna. Enligt utredningen har inget framkommit som geranledning att ompröva de valda schablonerna. Regeringen har redovisatutredningens slutsatser för (prop. 1999/2000:15, s. 78) och harinstämt i utredningens bedömning.Liknande motionsyrkanden har avslagits av vid upprepade tillfällen,senast (bet. 2002/03:SkU8). Utskottet avstyrker även den nuaktuella motionen.RepresentationUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om utvidgad avdragsrätt för representation.Gällande rättUtgifter för representation och liknande ändamål skall enligt 16 kap. 2§ IL dras av bara om de har samband med näringsverksamheten,såsom då det uteslutande är fråga om att inleda eller upprätthållaaffärsförbindelser eller liknande eller då utgifterna avser jubileum ellerpersonalvård. Avdraget får inte överstiga vad som kan anses skäligt. Avdragför måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé får inte göras medstörre belopp per person än (exklusive mervärdesskatt). För andramåltidsutgifter är avdragsramen . Vin och sprit ingår i avdragsramen.Avdragsrätten för representationsgåva förutsätter att gåvan är avsedduteslutande för att inleda eller bibehålla affärsförbindelser och liknande,t.ex. då leverantör uppvaktar kundföretag med blommor då kundföretagetfirar jubileum o.d. Avdrag för representationsgåva kan enligt Skatteverketsrekommendationer (RSV S 1997:2) medges med högst per person.MotionernaI motion Sk269 föreslår () att storleken pårepresentationsavdraget skall följa kostnadsutvecklingen i samhället. I motionSk278 av och () föreslås att avdragetför representationsmåltid höjs till 300 kr.Utskottets ställningstagandeAvdragsramen för måltider i samband med representation har ändrats vidflera tillfällen . beslutade attavdragsramen skulle vara exklusive moms fr.o.m. ,vilket innebar ungefär en halvering av avdragsramen. minskadesavdragsramen ytterligare till . ändrades reglerna så attvin och sprit av förenklingsskäl skulle få räknas med inom avdragsramen.Senast våren 2003 avslog yrkanden om utvidgad avdragsrätt (bet.2002/03:SkU8). Utskottet får med hänvisning härtill avstyrka även nuförevarande motionsyrkanden.Kommunala bolagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om särregler för kommunala och landstingskommunalabolag.Jämför reservation 16 (fp).MotionernaI motion K415 yrkande 2 av m.fl. (fp) förordas en lagändringsom sätter stopp för skatteplanering genom koncernbildning. Imotion Sk351 vill () införa skattefrihet för överskott ihelägda dotterbolag till kommuner och landsting (yrkande 1) och ett systemsom ger helägda dotterbolag till kommuner eller landsting en avdragsrättmotsvarande koncernbidrag vid överföring till kommuner och landsting(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeAnvändning av bolagsformen för verksamhet har tidigare behandlatsi från olika utgångspunkter.Konstitutionsutskottet (bet. 2001/02:KU14) har tidigare avstyrkt ettförslag om att införa regler som förbjuder eller begränsar kommunala företag.Konstitutionsutskottet uttalade därvid att den kommunala verksamheten istörsta möjliga utsträckning bör bedrivas i nämndform, men att det ävenfinns skäl som talar för bolagsformen. ansåg vidareatt det är verksamhetens speciella förutsättningar och den samlade kommunalanyttan som bör vara utgångspunkten för organisatoriska överväganden. Detfanns heller inte skäl att ändra kommunallagen om inskränkningar i rättenatt bilda bolag eller om avveckling av kommunala bolag. Det behövdes helleringa preciseringar av kommunallagens regler om den kommunala kompetensenbeträffande näringsverksamhet, skrev utskottet.I ett betänkande om utvecklingen inom den kommunala sektorn uttaladefinansutskottet (bet. 2003/04:FiU19) att kommuner och landsting inom ramenför nuvarande regelsystem skall ha frihet att organisera sin verksamhetpå det sätt som bedöms lämpligt med utgångspunkt från respektive verksamhetsförutsättningar. Beträffande de kommunala bolagens förhållande tillskattelagstiftningen anförde finansutskottet att kommunala bolag givetvisskall behandlas på samma sätt som privata bolag. Med denna motiveringavstyrkte finansutskottet ett yrkande motsvarande det nu aktuella yrkandet2 i motion instämmer i vad finansutskottet tidigare anfört om förslagetatt begränsa bolagsbildning inom kommunala och landstingskommunalaverksamheter och att skattereglerna måste vara desamma som för privatägdabolag. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna K415 yrkande 2 ochSk351.Kommunal företagsbeskattning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om beskattning av juridiska personersinkomster från skogs- och jordbruksfastigheter.MotionenI motion Sk282 yrkar () att inkomster från skogs- ochjordbruksfastigheter beskattas i den kommun där fastigheten är belägen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare avstyrkt förslag om att på nytt införa en sådankommunal beskattning av juridiska personer som upphörde fr.o.m. inkomståret1985 eller att införa regler som innebär att fysiska personers näringsverksamhetskall beskattas i annan kommun än hemortskommunen, (bet.2002/04:SkU8). En återgång till de gamla reglerna skulle komplicerataxeringsarbetet, inte minst för de skattskyldiga. Utskottet avstyrkeräven den nu aktuella motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt, punkt 1 (m, kd, c)av (), Per (), (), RogerTiefensee (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inriktningen av företags- och kapitalbeskattningen.Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi306 yrkande 13 idenna del, 2003/04:Fi308 yrkande 1, 2003/04:Sk449 i denna del, 2003/04:Sf402yrkande 16, 2003/04:MJ476 yrkande 8 i denna del, 2003/04:N291 yrkande 2och 2003/04:N347 yrkande 9.StällningstagandeDen viktigaste politiska åtgärden för att klara välfärdsåtaganden är attge näringslivet så goda förutsättningar som möjligt. Detta innebär färreregleringar och en skattenivå som är bättre anpassad till omvärlden. Viden internationell jämförelse är den svenska beskattningen av företagare/ägareför hög. I reservationer till finansutskottets betänkande 2003/04:FiU1redovisas våra partiers förslag till en ekonomisk politik och skattepolitiksom lägger grunden för en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling ochskapar förutsättningar för livskraftiga och internationellt konkurrenskraftigaföretag.Våra skatteförslag innebär en minskad skattebelastning på företagare/ägareoch syftar till att stimulera till nyföretagande och ökad investeringsvilja.För att uppnå detta är det viktigt att skattereglerna inte hindrar utani stället uppmuntrar till att nya idéer utvecklas och ger upphov till nyalönsamma verksamheter och arbetstillfällen. Att få bort dubbelbeskattningenav juridiska personer för att öka tillgången på riskvilligt kapital iföretagssektorn anser vi vara viktigt. Förmögenhetsskatten bidrar tillden för höga samlade beskattningen av företag, företagare och dess ägareoch riskkapital i , och även den bör enligt vår mening fasas ut.Att avlägsna regler som diskriminerar de för landets framtida tillväxt såbetydelsefulla fåmansföretagen är grundläggande i våra förslag.Vi vill genomföra ett brett avreglerings- och förenklingsprogram. Vi villändra det synsätt som gör att verksamma ägare i fåmansföretag blir hårdarebeskattade än passiva kapitalägare. Därför vill vi öka utrymmet förkapitalbeskattning av den avkastning som en aktiv delägares insatser genererari företaget.För beskattningen av löner och inkomster från fysiska personersnäringsverksamhet har skatteskalans utformning en avgörande betydelse förskattebelastningen. Våra skatteförslag innebär sänkta marginaleffekter ochäven lättnader genom höjda grundavdrag och/eller skattereduktioner. Sådanalättnader betyder mest för dem med lägre inkomster. I en fortsatt processav sänkta skatter ned mot de nivåer som präglar jämförbara OECD-ländermåste inriktningen vara både att förbättra förutsättningarna att försörjasig på sitt arbete eller sitt företagande och att värna Sverigeskonkurrenskraft vad gäller företagande och kunskap.En skattepolitik som stimulerar och underlättar arbete och företagande pådet sätt vi redovisat har stora fördelar även från regional synpunkt ochkommer att få betydelse inte minst för att verksamheter skall kunna startasoch fortleva även i glesbygden.Ett allvarligt problem för seriöst företagande är den svarta ekonominsutbredning och omfattning. Vart femte företag drabbas av konkurrens frånden svarta sektorn, i en del branscher betydligt fler. Det leder till attseriösa företagare har svårt att konkurrera. Den svarta ekonomin medförett stort årligt skattebortfall. Ett fungerande rättssamhälle bygger påatt lagstiftningen är förankrad i människors rättsuppfattning så att manav egen kraft och vilja lyder lagarna. Med dagens höga skatter finns deten särskilt stor risk att skattemoralen urholkas mer och mer. Våra förslagbör kunna bidra till att drastiskt minska omfattningen av den svartaekonomin.Människor, kapital och företag rör sig snabbt över nationsgränseroch söker sig dit där förutsättningarna framstår som mest gynnsamma. Meden tilltagande internationell konkurrens är det mer än någonsintidigare angeläget att vi i intensifierar våra ansträngningar attgöra attraktivt för investeringar och företagande. Ett led i detpolitiska arbetet för att möta globaliseringen är även arbetet för attgöra till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi. Under de senasteåren har det europeiska samarbetet inte varit tillräckligt framgångsriktpå detta område. skall verka för att den inre marknaden präglasav dynamik och öppenhet genom att nya områden öppnas för konkurrens ochföretagande. Vi bör också som land gå i täten för att själva genomföra deåtgärder inom bl.a. skatte- och arbetsmarknadsområdena som gemensamtföreslagits som steg på vägen mot ökad europeisk konkurrenskraft.Vi föreslår att beslutar om ett tillkännagivande till regeringenom att skattepolitiken bör ges den inriktning som utvecklats här ovan ochi våra motioner.2. Periodiseringsfonder i mindre företag m.m., punkt 3 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åtgärder på skatteområdet för att underlättakapitalbildningen i småföretag. Därmed bifaller delvis motionerna2003/04:Sk289, 2003/04:Ju218 yrkande 3 och 2003/04:N288 yrkande 7.StällningstagandeDe första åren efter nystart av ett företag är ofta mycket kritiska förföretagets fortlevnad. I motionerna förordas bl.a. en ökad rätt förnystartade och små företag att sätta av mer till periodiseringsfonder änandra företag. Vi anser att en sådan åtgärd tillsammans med någon form avskatteuppskov och förbättrade avskrivningsregler för att stödja nystartadeföretag måste övervägas i en utredning liksom vilka åtgärder på skatteområdetsom kan vara lämpliga för att generellt underlätta kapitalbildningen ismåföretag. Vi förutsätter att en sådan utredning skall arbeta snabbt.3. Underhållsfonder, punkt 5 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skattefria underhållsfonder för flerfamiljshus.Därmed bifaller motion 2003/04:Bo235 yrkande 8.StällningstagandeDet är svårt att få lönsamhet i hyresrättsproduktionen med dagens villkorför fastighetsskatten och stödet för produktionen. Därför bör även andraåtgärder övervägas som att fastighetsägare i flerfamiljshus får inrättaskattefria underhållsfonder för kommande renoveringar. Detta för att lindrakraven på hyres-ökningar, men också för möjligheten att skaffa nödvändigtkapital till en lägre kostnad. Givetvis bör användningen av de fonderademedlen användas i sam-råd och förhandlingar med berörda hyresgäster ochhyresgästföreningen. bör tillkännage för regeringen att regeringenlåter utreda denna fråga och återkommer till med förslag ienlighet med vad som förutsätts i motion Bo235 yrkande 8.4. Etableringskonto, punkt 6 (kd, c, mp)av Per (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att utreda hur ett etableringskonto kan utformas.Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:N346 yrkande 12,2003/04:N348 yrkande 3, 2003/04:N412 yrkande 13 och 2003/04:N414 yrkande8.StällningstagandeDet är svårt att spara ihop till det kapital som behövs för att startaett eget företag. Många har också svårt att få banklån för detta ändamål.En åtgärd som skulle leda till att fler företag startas och även underlättaför befintliga företag att erhålla kapital vore att lagstifta om rättenatt spara ihop kapital till ett eget företagande. Regeringen bör få uppdrag att utreda vadett sådant kontosparande skulle kosta att genomföra, och vilka resultatden danska politiken uppvisat i form av nyföretagande.5. Fåmansföretag, punkt 8 (m, fp, kd, c)av (), (), Per (), UlfSjösten (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om nya regler för fåmansföretag. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2003/04:Sk444, 2003/04:Sk445, 2003/04:N329yrkandena 22 och 23, 2003/04:N348 yrkande 4, 2003/04:N412 yrkande 17 och2003/04:N414 yrkande 5.StällningstagandeVi föreslår att tillkännager för regeringen att det pågåendearbetet snabbt måste utmynna i reformerade skatteregler som skall innebäraatt ägare i fåmansföretag inte diskrimineras i förhållande till ägare iicke fåmansägda företag. Den risk som företagaren tar på sig bör i betydligtstörre utsträckning än beaktas vid utformningen av skattereglerna.De förslag som finns om någon form av en s.k. BEK-modell och en ytterligarehöjning av den s.k. klyvningsräntan bör kunna utgöra en viktig del i denreformering som det nu brådskar att få genomförd.