bet · GR01MJU16 · 2004-04-27 00:00:00 — när större avverkningar skall ske i välbesökta tätortsnära skogar.Lagändringar rörande tätortsnära skogar bör ske så att natur- ochrekreationsvärden kan bevaras och utvecklas. Detta bör ge regeringentill känna.13. Utbildningsinsatser kring skogsfrågor, punkt 9 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rådgivning. Därmed bifaller motion2003/04:MJ431 yrkande 14 och avslår motionerna 2003/04:MJ26 yrkande 1 och2003/04:MJ392.StällningstagandeDet råder ett akut röjningsbehov i plant- och ungskog. Det finns i dagett röjningsberg på 1 000 000 ha skog som behöver röjas för att intekvaliteten på timmerdimensionerna skall försämras. Det behövs enligt våruppfattning medel till produktionsrådgivning med syfte på röjning.Folkpartiet anser att det är av största vikt att information ochutbildningsinsatserinom skogssektorn prioriteras. En översyn och omfördelning av miljöresursertill förmån för dessa insatser är av största vikt. Detta bör ges regeringentill känna.14. Utbildningsinsatser kring skogsfrågor, punkt 9 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rådgivning. Därmed bifaller motion2003/04:MJ26 yrkande 1 och avslår motionerna 2003/04:MJ392 och 2003/04:MJ431yrkande 14.StällningstagandeI skrivelsen resoneras mycket kring vikten av rådgivning. Vi är överensom att ett uthålligt skogsbruk kräver kunskaper och informationsutbyte,där rådgivning från är en mycket viktig del. Regeringengör emellertid tvärtemot vad som förespråkas, eftersom budgetpropositionenför innehöll stora neddragningar som drabbat skogsvårdsstyrelsensfältorganisation. För den långsiktiga virkesförsörjningen är rådgivningenviktig. I skogsbruket tar det tid att lära av de egna misstagen. En dåligföryngring och röjning märks ekonomiskt förmodligen först vid den förstagallringen . Det är därför lätt att inse hur viktigrådgivningen är just för skogsbruket. Detta bör ges regeringen till känna.15. Skogsvårdande åtgärder, punkt 11 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skogsvårdande åtgärder. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ24 yrkande 4 och avslår motionerna 2002/03:MJ332,2002/03:MJ453, 2003/04:MJ22 yrkande 2, 2003/04:MJ259 och 2003/04:MJ262.StällningstagandeFolkpartiet anser i likhet med regeringen att skogspolitiskabeslut med två jämställda mål, produktionsmål och miljömål, bör liggafast. När det gäller uppfyllandet av skogspolitikens mål måste återbeskogningske på sätt som lagen föreskriver. Vi anser att större krav bör kunnaställas på skogs-ägarna att så sker. Ansvaret för att det följs bör åliggaSkogsstyrelsen. När det gäller röjning finns ett stort behov att den ökar.Detta bör ej ske genom tvångslagstiftning utan genom fortsatt informationoch rådgivning. vill också i detta sammanhang lyfta fram viktenav marknadsekonomiska incitament för långsiktig skogsskötsel. Regeringenbör återkomma med konkreta förslag till åtgärder vad gälleråterbeskogning och röjning. Detta bör ges regeringen till känna.16. Skogsvårdande åtgärder, punkt 11 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skogsvårdande åtgärder. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:MJ332 och 2003/04:MJ22 yrkande 2 och avslår motionerna2002/03:MJ453, 2003/04:MJ24 yrkande 4, 2003/04:MJ259 och 2003/04:MJ262.StällningstagandeEnligt Riksskogstaxeringen () är det svårt att få fart på röjningarna.Det är visserligen något olika resultat över landet - men generellt röjsknappt av det röjningsbehov som finns. Det fordras således åtgärderför att få till stånd en godtagbar skötsel av de svenska skogarna. IFinland, där skogen spelar en minst lika viktig roll för sysselsättningoch ekonomi som i , har man genom riktade bidrag tillskogsskötselåtgärderfått till stånd en mycket hög verksamhet i sina skogar.Vänsterpartiet anser att det är viktigt att skogsvårdsstyrelserna ökarkontakterna med skogsägarna för att komma till rätta med de brister somredovisats ovan. Vi anser också att näringen själv i princip skall ståför kostnaden eftersom man får igen det i form av högre avkastning. Detfinns olika metoder att åstadkomma detta på, t.ex. genom en skogsvårdsavgiftpå skogsbruksvärdet. Vidare kan en ökning av skogsbrukets andel avlandsbygdsutvecklingsmedlen övervägas, t.ex. kan övervägas att lägga en avgiftpå avverkningsanmälan/tillstånd. Ytterligare en variant är att användamedel till ett statligt stödsystem till skogsägaren. Skogsägaren skulledå få direkta stöd till återplanteringen, röjningen och de förstagallringsåtgärderna. Man kan naturligtvis kombinera metoderna. Ökad rådgivningkan också kombineras med någon form av återinförande av gallrings- ochröjningsplikt. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma medförslag till ett effektivt system så att återplantering, gallring ochröjning sker på ett tillfredsställande sätt. bör systemetträda i funktion. Detta bör ge regeringen till känna.17. Bioenergi, punkt 12 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om bioenergi. Därmed bifaller motion2003/04:MJ24 yrkande 2 och avslår motion 2003/04:MJ26 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att det i regeringens skrivelse saknas en redogörelse för denpotential som bioenergi kan vara. Enligt vår bedömning har skogen på fleraområden en stor potential som energiförsörjare. används av skogens rest- och biprodukter till energiproduktion. Denna andelborde kunna öka. Vi anser att skogens potential inom bioenergiområdetbör belysas i den framtida uppföljningen av skogspolitiken. EG-direktivetom utökad användning av bioenergi i medlemsländerna kommer förmodligenatt bana väg för ökad bioenergiförbrukning. Långsiktiga regler som kanunderlätta biobränslens konkurrenskraft gentemot fossila bränslen ärviktiga för att möjliggöra en sådan utveckling. Detta bör ges regeringentill känna.18. Bioenergi, punkt 12 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om bioenergi. Därmed bifaller motion2003/04:MJ26 yrkande 2 och avslår motion 2003/04:MJ24 yrkande 2.StällningstagandeUnder en följd av år har röjning och skogsskötsel i yngre bestånd variteftersatt. Detta har medfört olyckliga produktionsbortfall och attarbetstillfällen i skogsbruket har gått förlorade, som naturvårdenförsämras. Vi bör inte ge efter för industrins påtryckning att försämrabioenergins betalningsförmåga. Det skulle nämligen medföra att möjlighetenför skogsägaren att göra klengallring eller röjning med ekonomiskt rimligavillkor försvinner. De brister vi ser avseende röjning och skogsvård ärtill stor del hänförbara till kostnaden för dessa åtgärder.En förbättrad ekonomi i röjningar och tidiga gallringar kommer med säkerhetatt öka aktiviteten i denna typ av bestånd. Detta är det bästa sättet attöka virkesproduktionen utan att åsidosätta naturvärdena i skogen. Dettabör ges regeringen till känna.19. Samverkan mellan rennäring och skogsbruk, punkt 13 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rennäring och skogsbruk. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ23 yrkande 6.StällningstagandeKonflikter mellan rennäringen och skogsbruket kan synas oundvikliga. Vianser därför att det är bra att regeringen trycker på vad gäller viktenav samverkan på grundval av utbildning, rådgivning och bra planeringsunderlag.Det är bra om en ökad samverkan kommer till stånd. Vi anser vidare attsamverkan bör bygga på frivillighet och inte på tvång. Mot den bakgrundenanser vi inte att samrådsplikten enligt 20 § skogsvårdslagen (1979:429)behöver omfatta hela renskötselområdet. Detta bör ges regeringen tillkänna.20. Ekonomisk säkerhet för återväxtåtgärder m.m., punkt 14 (fp, kd,c)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ekonomisk säkerhet för återväxtåtgärder. Därmedbifaller motionerna 2003/04:MJ409 yrkande 9 och 2003/04:MJ412yrkande 8 och avslår motionerna 2003/04:MJ24 yrkande 7, 2003/04:MJ25yrkande 3, 2003/04:MJ220, 2003/04:MJ233, 2003/04:MJ409 yrkande 10,2003/04:MJ412 yrkande 9, 2003/04:MJ431 yrkande 15 och 2003/04:MJ444.StällningstagandeMot bakgrund av ett antal uppmärksammade fall av klipperi, dvs. snabbaförvärv av skogsmark som därefter slutavverkas, beslutade år1998 att som sin mening ge regeringen till känna att en utvärdering avbestämmelserna i jordförvärvslagen och fastighetsbildningslagen bordegenomföras. Genom beslut tillsattes Jordförvärvsutredningenmed uppgift att utvärdera effekten av vissa jordpolitiska bestämmelser.I april 2001 lämnade utredningen sitt betänkande (SOU 2001:38) Ägande ochstruktur inom jord och skog. En av utredningens slutsatser är att denegativa konsekvenserna av dessa s.k. exploaterande förvärv i första handbör motverkas genom en striktare tillämpning av skogsvårdslagen. Trotsatt regeländringar i skogsvårdslagen har gjorts , anser viatt problemet med oansvarigt skogsbruk inte förhindras på ett tillfredsställandesätt. Regeringen bör återkomma med förslag till ändring av skogsvårdslageni syfte att förhindra oansvarigt skogsbruk i form av s.k. klipperi.I dag gäller att köp av jord och skog i glesbygd skall stimulera sysselsättningoch boende och utgöra ett skydd för en levande landsbygd. För att undvikatillståndsprövning kan man göra ett särskilt åtagande att bosätta sig påfastigheten eller inom orten och sedan bo kvar där i fem år.Problemet är att åtagandet är svårt att kontrollera, och det finns ingarestriktioner vad gäller avverkning annat än de skogsvårdslagen ställer.Det har inträffat fall där man avstått från att flytta till fastighetenoch i stället sålt den när man avverkat så mycket skog som varit möjligt.I avvaktan på att ett förvärvstillstånd prövas bör det införas reglersom förhindrar avverkning innan beslutet vunnit laga kraft. Detta bör gesregeringen till känna.21. Balans mellan olika ägarkategorier, punkt 15 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om balans mellan ägarkategorier. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ409 yrkande 8.StällningstagandeKristdemokraterna har framhållit vikten av att bevaraprincipen om upprätthållande av den nuvarande balansen mellan olikaägarkategorier i fråga om innehav av lantbruksfastigheter. Ett utredningsförslagmed denna innebörd överlämnades till regeringen (SOU 2001:38),men regeringen har fortfarande inte lämnat något sådant förslag tillriksdagen. anser att regeringen skyndsamt bör återkommatill med ett förslag i linje med det utredningen föreslår. Dettabör ges regeringen till känna.22. för naturvårdsändamål, punkt 16 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om mark för naturvårdsändamål. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ23 yrkande 4 och avslår motionerna 2002/03:MJ425yrkande 6 och 2003/04:MJ25 yrkande 4.StällningstagandeUtgångspunkten för skogspolitiken bör, oavsett vilka mål som finns, varaden enskilda skogsägaren och dennes möjligheter att verka i sin skog.Skogsbruket och skogsindustrin är svenska basnäringar vilka har storbetydelse för svensk ekonomi och sysselsättning. Det är viktigt att de gesså bra förutsättningar som möjligt. Även den framtida tillgången avskogsråvara måste finnas med i bedömningen av behovet av avsättning av skogför naturvårdsändamål. Därför synes avsättningar i storleksordningen 10 %av den produktiva skogsmarksarealen vara väl mycket. Till detta skallläggas den mark där restriktioner i brukandet finns.Det är viktigt att avsättningar som görs verkligen fångar unika miljöeroch att dessa är av riksintresse. Den nedbrytning i regionala mål somgörs bör inte utformas så att regionala mål sätts utan hänsyn tillövergripande nationella mål. Det är också viktigt att ny kunskap om t.ex.arters förekomst tillåts påverka också redan bildade områden. Så finnsdet t.ex. indikationer på att några rödlistade arter förekommer i störremängd än vad som varit känt. Om detta stämmer skulle tidigareavsättningar som gjorts för att skydda dessa arter kunna återgå tillproduktiv skogsmark. Detta bör ges regeringen till känna.23. för naturvårdsändamål, punkt 16 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om mark för naturvårdsändamål. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ425 yrkande 6 och 2003/04:MJ25 yrkande 4och avslår motion 2003/04:MJ23 yrkande 4.StällningstagandeUtredningar och nyckelbiotopsinventering har visat att det finns behov avatt skydda mer värdefull skogsmark, särskilt i . Utifrånresultaten av bl.a. den omfattande nyckelbiotopsinventeringen och nyakunskaper bör en värdering göras av gamla reservatsavsättningar ochtidigare skyddad mark för att klarlägga att de statliga medlen används tillavsättning av det mest skyddsvärda. En sådan utredning bör omgåendetillsättas.Kristdemokraterna anser att innan nya reservat inrättas bör en bristanalysoch en nationell strategi formuleras. Vi föreslår att inventeringsarbetetskall koncentreras på de skogar där avverkningstillstånd sökts. I områdendär tillstånd för avverkning sökts, skall en översiktlig inventering förstgöras innan tillstånd att avverka beviljas. I fråga om de ökande kravenpå utnyttjande av den svenska skogen är det nödvändigt att avsättningarav skyddsvärd mark görs så "smart" som möjligt. Bedömningen av vilkaområden som är skyddsvärda måste utvärderas kontinuerligt mot bakgrund avhur förekomsten av olika arter och habitat utvecklas. Detta bör gesregeringen till känna.24. Strategi för områdesskydd, punkt 17 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om strategi för områdesskydd. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ415 yrkande 2 och avslår motion 2003/04:MJ415yrkande 1.StällningstagandeFör att klara nationella miljömål och ge vår viktigasteexportindustri fortsatt växtkraft krävs att presenteraren samlad strategi för bildandet av nya naturreservat. är bristernastora i skötseln av de reservat som redan finns och de stora arealer somavsattes är ännu inte inventerade. Konsekvenserna för skogsbruketär inte utredda, men sannolikt hotas tusentals arbetstillfällen i glesbygd.Om vi i skall fortsätta att göra kostsamma investeringar inaturvård, bör det självfallet finnas en väl känd målbild och en strategiför arbetet.Från har vi även tidigare efterfrågat en samhällsekonomiskkalkyl för de skogliga reservatsbildningarna. Dessa frågor är fortfarandeobesvarade. Det är en sak att köpa äldre skog, men samhällets kostnad ärmycket större än så, med lägre sysselsättning och minskade exportinkomster.Detta bör ges regeringen till känna.25. Ökat inslag av lövträd i skog m.m., punkt 18 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lövskog. Därmed bifaller motion2003/04:MJ22 yrkande 7 och avslår motion 2003/04:MJ423 yrkande 2.StällningstagandeI en fråga sammanfaller produktions- och miljömålet, nämligen beträffandebehovet av att öka lövträdsinslaget i de svenska skogarna. Mer lövträdoch mer varierad skog betyder ökad biologisk mångfald och bättreförutsättningar att bibehålla den. Innan industriskogsbruket slog igenominnehöll skogarna mer lövträd. Till detta kommer att lövträd hämmas kraftigtav betande växtätare såsom älg, rådjur och hare. Individantalet hos dessaarter hölls tidigare nere på lägre nivåer av rovdjuren som nuförtidenendast är en bråkdel av vad som fanns . Det går följaktligen utmärktatt i många områden kombinera ett ökat lövträdsinslag med en restaureringav våra rovdjursstammar.Från produktionssynpunkt är det värdefullt om lövträdens andel ökareftersom vissa lövträdsvirkessorter är mer värdefulla än barrträdsvirke.Det är också så på många marker att den totala virkesproduktionen ärhögre i ett blandat bestånd än i ett bestånd som enbart består av en ellertvå trädarter. Den ökande efterfrågan på specialvirke, olika typer avbiobränslen, inredningsvirke etc. bäddar för en fortsatt ökad efterfråganpå lövträd. och bör få i uppdrag attåterkomma med förslag om hur inslaget av lövträd skall öka - där så ärmöjligt i kombination med ökande rovdjursstammar. Detta bör geregeringen till känna.26. Inventeringskostnader m.m., punkt 19 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inventeringskostnad m.m. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:MJ219 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeEtt stort inslag av konsultarbete har gett olika inventeringsresultat påolika arealer. Den enskilde inventerarens inställning har fått storbetydelse. Om markägaren vill ha ytterligare prövning måste han själv tainitiativ till detta samt stå för kostnaden. Det finns exempel där markägarefått beskedet att av den avverkningsbara skogen blivit klassad somskyddsvärd. I andra fall slås fastigheter sönder och brukandet försvårasmarkant. anser att markägaren bör beredas möjlighettill "second opinion" på myndighetens bekostnad.Det samrådsförfarande som sedan vidtar skall resultera i att avtal sluts.Samrådsförfarandet är att likna vid förhandling. Att förhandla som enskildmarkägare gentemot myndighet är ingen enkel uppgift. Risken är uppenbaratt markägaren på grund av ringa förhandlingserfarenhet och otillräckligkunskap blir förlorare. Under samrådsförfarandet bör ägaren ha rätt tilljuridisk hjälp. När avtalet är slutet är det omöjligt för markägaren attlängre bruka arealen. Detta bör ges regeringen till känna.27. Naturvårdsavtal m.m., punkt 20 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om naturvårdsavtal. Därmed bifaller motion2003/04:MJ24 yrkande 6 och avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande 27,2003/04:MJ26 yrkandena 4-7 och 2003/04:MJ412 yrkandena 4, 6 och 7.StällningstagandeNaturvårdsavtal är ett frivilligt instrument där staten genomskogsvårdsstyrelseningår ett civilrättsligt avtal med skogsägaren. Skogsvårdsstyrelserna hari dag en stor efterfrågan på pengar för ersättning till markägare ochtvingas säga nej medan länsstyrelserna har svårigheter att använda sinaanslag. Det saknas dessutom ett stort antal skötselplaner vid inrättandetav naturreservat. Medel skulle i större omfattning kunna omfördelas frånreservat till biotopskydd och avtal. anser att reservatsbildningarbehövs men att frivilliga överenskommelser i många fall kan vara ensnabbare och likvärdig väg för att skydda vissa områden. Detta bör gesregeringen till känna.28. Naturvårdsavtal m.m., punkt 20 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om naturvårdsavtal. Därmed bifaller motion2002/03:MJ424 yrkande 27 och avslår motionerna 2003/04:MJ24 yrkande 6,2003/04:MJ26 yrkandena 4-7 och 2003/04:MJ412 yrkandena 4, 6 och 7.StällningstagandeRegeringen vill att ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmark skallundantas från skogsproduktion . Statens ansvar för skydduppskattas till 400 000 ha, resten utgörs av frivilliga avsättningar. Denhöjda politiska ambitionen sätter sin tilltro till frivilliga avsättningar,vilket är förståeligt mot bakgrund av det intresse skogsägare visat föratt skydda värdefull skog. Det är ändå viktigt att slå fast att det ärskogsägaren som definierar frivilliga avsättningar av mark. När regeringennu höjer målsättningen måste den praktiska politiska konsekvensen bli attstaten är beredd att genom utbildning och rådgivning underlätta förmarkägaren att fatta beslut om hur marken skall nyttjas. Detta bör gesregeringen till känna.29. Naturvårdsavtal m.m., punkt 20 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om naturvårdsavtal. Därmed bifaller motion2003/04:MJ26 yrkandena 6 och 7 och avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande27, 2003/04:MJ24 yrkande 6, 2003/04:MJ26 yrkandena 4 och 5 och 2003/04:MJ412yrkandena 4, 6 och 7.StällningstagandeNaturvårdsavtal är ett etablerat instrument i skogspolitiken men tillämpasav olika skäl i liten utsträckning. Det är olyckligt attstaten i miljömålet Levande skogar binder upp sig för hur stora arealersom skall avsättas som reservat respektive med stöd av naturvårdsavtal.Dynamiken i naturen och det reella skötselbehovet i objekt som avsättstalar för en övergång till naturvårdsavtal. Medvetenheten om att miljövärdenai det brukade landskapet egentligen är kulturvärden som kräver aktivainsatser av förvaltaren börjar nu tränga igenom. Både riktlinjer ochtillämpningsområde för naturvårdsavtalet bör därför ses över.För att förtydliga i vilken ordning vi helst ser att olika förvaltningsformerav natur- och kulturvärden inom skogsbruket används har vi valt attillustrera detta i en s.k. centertrappa som bygger på en trappstegsmodelldär man börjar på det första steget och sedan går vidare om det av olikaanledningar inte går eller är lämpligt att landa på det första steget.Centertrappa för skogens bevarande innebär först kontakt och samråd medmarkägaren samt frivilliga skötselavtal eller förvaltningsavtal. Däreftererbjuds markägaren bytesmark och slutligen inlösen av mark med valmöjlighetför markägaren hur ersättningen bör utgå. Detta bör ges regeringen tillkänna.30. Biotopskydd, punkt 21 (fp, v)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skydd av skogsmark. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:MJ22 yrkande 3 och 2003/04:MJ24 yrkande 9 och avslårmotionerna 2002/03:MJ210 och 2002/03:MJ219 yrkande 4.StällningstagandeEn verksamhet som fungerar och utvidgas är biotopskydd och naturvårdsavtalmed skogs- och markägare som vill göra en aktiv insats för att bevaralandets mångfald. Biotopskydd rör små arealer på upp till 5 hektar.Naturvårdsavtal är oberoende av storlek och kan handla om arealer på tiotalshektar.