bet · GR01MJU8 · 2004-02-12 00:00:00 — Utredningsansvaretligger hos användare/producent vad avser riskutvärdering av kemiska ämnen,vilket dessutom inte bara skall gälla nya kemiska ämnen. Dessutom betonasatt det är viktigt att regelverket utformas på ett så smidigt ochobyråkratiskt sätt som möjligt. Samordning av delar av regelverken med andraliknande arbeten som sker internationellt, t.ex. GHS (Globally HarmonizedSystem of Chemical Classification and Labelling) bör övervägas. Sverigebör också verka för en snabbare utfasning av miljöpåverkande bottenfärger.I motion 2003/04:K419 (fp) yrkande 13 (delvis) framhålls att EU måstevara drivande när det gäller regler och förbud i fråga om miljöfarligaämnen. I motion 2003/04:MJ365 (mp) yrkande 4 betonas vikten av att enskildaländer som förbjudit kemiska produkter inte tvingas återinföra dessa.Enligt motion 2003/04:MJ236 (v) yrkande 5 bör regeringen verka för attriskutvärderingar och information om varors kemikalieinnehåll görstillgängliga för andra företag och allmänheten. Vidare begärs att regeringenverkar för att kunskapskraven för ämnen som tillverkas och säljs skärpsytterligare (yrkande 6). Regeringen bör verka för att sanktionssystemupprättas för tillämpningen av EU:s system för kontroll av kemikalier(REACH) och att bilagorna grundas på utvärderingar av kunskapslägetinternationellt kring testmetoder samt att teststrategier införs för atteffektivisera testmetoderna och undvika djurtest (yrkandena 7 och 8).Substitutionsprincipen tas upp i motion 2003/04:MJ236 (v) yrkande 2.Motionärerna anser att regeringen bör verka för att principen skrivs in iREACH. Motsvarande krav framförs även i motionerna 2003/04:MJ11 (mp)yrkande 7 och 2003/04:MJ365 (mp) yrkande 6. Enligt motion 2003/04:MJ236(v) yrkande 3 bör regeringen verka för att de ämnen som är klassadesom särskilt farliga skall förbjudas utan föregående utvärderingsprocessenligt REACH. Vidare begär motionärerna att regeringen om särskilt farligaämnen inte förbjuds verkar för att införa tidsbegränsat godkännande avsådana ämnen (yrkande 4). Enligt yrkande 9 bör regeringen verka för attdet svenska förbudet mot kemiska produkter som helt eller delvis bestårav metylenklorid eller tetrakloretylen skall skyddas.Miljöpartiet framför i motion 2003/04:MJ11 (mp) krav på att inteskall kringgå EU-förbud mot kemiska produkter genom att tillåta andraprodukter med liknande egenskaper (yrkande 6). När exempelvis permetrin,som används för bekämpning av snytbagge i skogsbruket, förbjöds på EU-nivågodkände Kemikalieinspektionen medlet "Cyper Plus" med den aktiva substansencypermetrin.Enligt motion 2003/04:MJ10 (kd) bör verka för att EU-ländernasnarast ratificerar konventionen om kontroll av skadliga, påväxthindrandesystem. Konventionen innehåller bl.a. ett förbud mot att använda bottenfärgermed tennorganiska föreningar och innebär att alla fartygsom är målade med tennorganiska föreningar måste målas om före 2008.De gamla och nya EU-medlemmarna utgör tillsammans 25 stater med av världstonnaget, vilket är vad som krävs för att konventionen skallträda i kraft (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeI presenterade kommissionen en vitbok med förslag till enny kemikaliestrategi inom EU. I strategin ingår ett nytt system förkontroll av kemikalier, vilket benämns REACH (Registration Evaluation andAuthorisation of CHemicals). REACH innebär att kemiska ämnen måste testasoch registreras innan de får marknadsföras. finns sådana krav enbartför nya ämnen. Särskilt farliga ämnen måste godkännas innan de får användas.Med särskilt farliga ämnen avses cancerogena, mutagena och reproduktionsstörandeämnen (CMR-ämnen) samt stabila organiska ämnen (persistent organic pollutants,POP). Strategin bygger på försiktighetsprincipen och substitutionsprincipen.Den lägger ett tydligt ansvar på industrin för att testa kemiska ämnen,bedöma riskerna med dem och vidta riskbegränsande åtgärder. Utskottetanförde i samband med behandling av propositionen Kemikaliestrategiför giftfri miljö (bet. 2000/01:MJU15 s. 9) följande. De varor och kemikaliersom används i är till övervägande delen tillverkade eller framställdai något annat land. Därför är det viktigt för att på internationelloch europeisk nivå aktivt och kraftfullt verka för att farliga ämnen skallfasas ut för att därigenom göra det möjligt att nå målet Giftfri miljö.Det är också viktigt att EU:s regelsystem används på ett optimalt sätt.När det gäller gör utskottet samma bedömning somregeringen att det är synnerligen angeläget att verka för att den får ettinnehåll som kan bidra till att lösa många av de frågor som har betydelseför möjligheterna att nå en giftfri miljö. Det är också viktigt attförsiktighetsprincipen och produktvalsprincipen är vägledande för arbetetmed att begränsa risker från användningen av kemikalier som sådana och ivaror. I den föreslagna strategin framhålls som ett viktigt mål att främjaersättning av farliga ämnen med sådana som är mindre farliga om det finnslämpliga alternativ. Enligt kommissionen kommer det ökade ansvaret föranvändare i senare led av tillverkningskedjan och den förbättradeinformationen till allmänheten att skapa stor efterfrågan påersättningskemikaliersom testats i tillfredsställande omfattning och som är säkra för denavsedda användningen.Som regeringen påpekar i skrivelsen har kemikaliefrågorna hög prioritetför svensk del. på kemikalieområdet omfattar s.k. totalharmoniseradedirektiv där möjligheterna till avvikande nationella regler är små.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är av stor betydelse attSverige har en starkt pådrivande roll i det fortsatta lagstiftningsarbetetbåde vad gäller kemikalier och bekämpningsmedel. Att påverka EU-lagstiftningenpå området är av stor betydelse för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö. Viktiga hörnstenar i detta arbete bör vara försiktighets- ochsubstitutionsprinciperna. Att ny lagstiftning är under utarbetande och destora förändringarna i regelverket innebär att kanvara avgörande för vilken skyddsnivå kemikalie- och bekämpningsmedelskontrolleni EU kommer att hamna på . Det kan förekommaatt enskilda länder som har förbjudit kemiska produkter, t.ex. bekämpningsmedel,tvingas att åter tillåta dessa. bör verka för att länder somredan förbjudit en produkt inte skall tvingas att återinföra den. Det ärviktigt att enskilda länder är pådrivande och goda föredömen. Som utskottetframhållit ovan (se avsnittet om allmänna förutsättningar för miljöarbeteti EU) bör utnyttja den s.k. miljögarantin i artikel 95 i EG-fördragetnär förutsättningarna för att införa strängare nationella åtgärder ansesföreligga, i syfte att försöka flytta fram EU:s positioner när det gällermiljöanpassning av kemikalieanvändningen. Utskottet har bildat en särskildkemikaliegrupp för REACH. Syftet är att inhämta kunskaper om kommissionensförslag till kemikalielagstiftning för att i ett tidigt skede kunna deltai lagstiftningsprocessen. Med hänvisning till det anförda bör riksdageninte vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2003/04:MJ10 (kd)yrkande 3, 2003/04:MJ12 (fp) yrkande 6, 2003/04:MJ236 (v) yrkandena 3-9,2003/04:MJ365 (mp) yrkande 4, 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 14, 2003/04:MJ472(fp) yrkande 25 och 2003/04:K419 (fp) yrkande 13 (delvis).Det ovan anförda innebär att även motionerna 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 7,2003/04:MJ236 (v) yrkande 2 och 2003/04:MJ365 (mp) yrkande 6 kan lämnasutan vidare åtgärd.Med anledning av motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 6 vill utskottet anföraföljande. Permetrin togs bort från marknaden av det tillverkande företagetsom i stället ville satsa på andra ämnen i den grupp som permetrin ingåri (drygt 20 ämnen). KemI beslutade att, i avvaktan på alternativ (mekanisk)teknik, tillåta användning av cypermetrin i skogsbruk . Beslut om godkännande av cypermetrin har ännu inte fattatspå EU-nivå men förväntas . Utskottet avstyrker mot bakgrundav det anförda motionen i berörd del.EU ratificerade konventionen om kontroll av skadliga, påväxthindrandesystem . Motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 5 kan därmedlämnas utan vidare åtgärd.Säker strålmiljöUtskottets förslag i korthetMot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen avstyrker utskottet tvåmotionsyrkanden (fp, kd) om åtgärder för kärnsäkerhet. Ett motionsyrkande(s) om den kärntekniska anläggningen i avstyrks bl.a. motbakgrund av regeringens agerande i frågan.SkrivelsenEnligt regeringen uppnås miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö i förstahand genom åtgärder på nationell nivå. På strålskyddsområdet finns ocksåett omfattande internationellt samarbete. Inom ramen för EU-arbetet anserregeringen att följande frågor bör prioriteras; att få ett EG-direktivför klassificering av fast radioaktivt avfall och kontaminerade produktersom inte är relaterade till kärnkraft, att stödja säkerhets- ochstrålskyddsarbete i anslutningsländerna och i samt att öka kunskapernaom potentiella hälsorisker förknippade med elektromagnetisk strålning,särskilt i tillämpningsområden där många individer utsätts för strålning.MotionernaI motion 2003/04:K419 (fp) framhålls att kärnsäkerheten i och iöstra och centrala bör utgöra ett viktigt mål för EU:s biståndsinsatsermed målet att främja en säker energiproduktion (yrkande 13 delvis).Kristdemokraterna hävdar i motion 2003/04:K416 (kd) yrkande 39 (delvis) attdet för att eliminera risken för kärnkraftsolyckor krävs en EU-standardför verkens säkerhet. För att minimera riskerna behöver arbetet med attförbättra teknik- och rutinsäkerhet stödjas, inte minst i de nyamedlemsländerna. Motion 2003/04:MJ459 (s) tar upp frågan om utsläpp från denkärntekniska anläggningen i . Enligt motionären fortsätterutsläppen av teknetium (Tc-99), i strid med gällande internationella avtalpå miljöområdet. Det är viktigt att protesterna mot Storbritanniensagerande fortsätter.Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen anser utskottet att miljökvalitetsmålet Säkerstrålmiljö inte bara uppnås genom åtgärder på nationell nivå. Påstrålskyddsområdet finns ett omfattande internationellt samarbete där inteminst arbetet inom EU har stor betydelse. Som regeringen framhåller börinom EU-arbetet ett EG-direktiv för klassificering av fast radioaktivtavfall och kontaminerade produkter som inte är relaterade till kärnkraftprioriteras. Vidare krävs fortsatta ansträngningar när det gäller attstödja säkerhets- och strålskyddsarbete i anslutningsländerna och iRyssland samt att öka kunskaperna om potentiella hälsorisker förknippademed elektromagnetisk strålning, särskilt i tillämpningsområden där mångaindivider utsätts för strålning. Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att motionerna 2003/04:K419 (fp) yrkande 13 delvis och 2003/04:K416(kd) yrkande 39 (delvis) lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet konstaterade i samband med propositionen om förstärkt strålskyddatt bl.a. inom olika forum aktualiserat och ifrågasattde radioaktiva utsläppen från anläggningen i (bet. 1999/2000:MJU15s. Vidare konstaterades att den brittiska regeringen vid flera tillfällenuppmärksammats på nödvändigheten av att problemen kring denna anläggningfår en lösning. Ansträngningarna måste fortsätta med att ytterligare minskaeller eliminera utsläpp och läckage av radioaktiva ämnen till den marinamiljön. Utskottet förutsatte därvid att regeringen följer den fortsattautvecklingen när det gäller de påtalade bristerna i säkerheten vidanläggningen i och att tillstånd till ytterligare leveranser avanvänt kärnbränsle inte ges förrän dessa problem har åtgärdats på etttillfredsställande sätt. Vidare välkomnar utskottet miljöminister uttalande om att hon vid det senaste ministermötet inom OSPAR() åter framförde oro överteknetiumutsläppen från och det faktum att utsläppen inte harvarit i överensstämmelse med den strategi för radioaktiva ämnen som OSPARenats om. Vid mötet aviserade att ett långtuppehåll i utsläppen kommer att göras, under vilket utvecklings- ochforskningsinsatser kommer att ske för att utreda om en framtagen metod attrena utsläppen av teknetium-99 är praktiskt genomförbar. Om metoden visarsig lyckad förväntas slutprodukten kunna placeras i ett framtida slutförvarpå land (se frågesvar 2002/03:1282). Utskottet utgår från att regeringenäven fortsättningsvis kommer att i erforderlig utsträckning följa fråganom utsläppen av teknetium till havet. Utskottet anser därmed att motion2003/04:MJ459 (s) bör lämnas utan vidare åtgärd.Hav i balans samt levande kust och skärgårdUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (fp, kd, c) om internationelltsamarbete för att skydda den miljön, mot bakgrund av bl.a. de redanvidtagna åtgärder som redovisas i skrivelsen.SkrivelsenI skrivelsen framhålls att bör driva på arbetemed en strategi för att skydda och bevara den miljön samt för attskapa nätverk av skyddade områden. Arbetet med att minska andra ländersutsläpp av närsalter måste intensifieras. skall också aktivt verkaför en gemensam, uthållig och effektivt kontrollerad fiskepolitik, sombaseras på ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. bör vidaredriva frågan om att behöver strängare regler än andra havsområdennär det gäller åtgärder mot förorenande utsläpp från sjöfarten.MotionernaMotion 2003/04:MJ284 (kd) uppmärksammar behovet av internationelltmiljösamarbete. Av totala skräp tar emot trotsatt kusten utgör av den totala kustlinjen kring Nordsjön.Marint skräp är ett av många miljöproblem som drabbar . Problemetär internationellt och måste lösas med gemensamma insatser (yrkande 1).Mot bakgrund av att är så allvarligt hotad begär Centerpartieti motion 2003/04:MJ334 (c) att skall verka för att inrätta enÖstersjöregering med kraftfull beslutskompetens. Denna form av beslutsfattandeorgan skulle vara ett helt nytt verktyg för internationellt miljöarbete.Det kräver att nationerna samt EU ger upp en del av sitt beslutsfattandetill förmån för Östersjöregeringen. Den nya beslutsnivån får mandat attfatta beslut inom områden som berör aktiviteter som påverkar Östersjön,t.ex. transporter, sjöfart, gränsvärden för utsläpp av kemikalier ochfiske (yrkande 2). Vidare framhålls att värnandet av miljön i och kringÖstersjön är en gemensam europeisk angelägenhet. representeraren unik miljö i , bl.a. genom det bräckta vattnet. Den är hotad avövergödning, hårt fisketryck och utsläpp av olja och miljögifter. Samarbetetinom EU borde kunna utnyttjas i betydligt större utsträckning än i dagför att skydda miljön i (yrkande 5). betonar i motion2003/04:MJ472 (fp) vikten av internationell miljösamverkan för att lösaproblem runt och vad gäller bl.a. övergödning ochfiskdöd. Internationellt måste även hårt driva en översyn ochharmonisering av tillämpningen av de lagar och konventioner som fortfarandegör haven till "allas rätt men ingens ansvar" vad gäller utsläpp ochrovdrift på havets naturresurser (yrkande 2 delvis). tari motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 4 upp betydelsen av åtgärder inom EUmot oljeutsläpp till havs. Den största delen av oljeutsläppen sker intevid tankbåtsolyckor utan i samband med rengöringen ombord på olika typerav fartyg. måste fortsätta att vara pådrivande inom EU samt deinternationella organ som finns för havsmiljön. Vidare framhålls atttransport av olja i enkelskroviga fartyg bör förbjudas inom Sverigesekonomiska zon. EU bör ge teknikbistånd till de nya medlemsländerna såatt de kan uppgradera sina fartyg i sjösäkerhetshänseende. I motion2003/04:MJ12 (fp) framhålls att EU måste ställa högre krav på iarbetet med att få bort undermåliga oljetransporter till havs och att fåÖstersjön klassat som särskilt känsligt område. Genom den stora ryskaexporten av bl.a. olja till EU finns stora möjligheter att ställa miljökravsom exempelvis kan påskynda utfasningen av undermåligt tonnage. Vidarebetonas vikten av att regeringen ansöker hos IMO() om att svenskt vatten i Östersjönskall få status som särskilt känsligt havsområde (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeSom regeringen påpekar i skrivelsen är miljön i många av Sveriges kust-och havsområden starkt påverkad av övergödning, miljögifter, överutnyttjandeoch fysisk exploatering. Utskottet delar regeringens uppfattning attmöjligheterna att lösa problemen och därmed nå miljökvalitetsmålet Hav ibalans samt levande kust och skärgård är beroende av ett utvecklatEU-samarbete och utgår från att genom EU fortsatt driverhavsmiljöfrågornai internationella konventioner. Efter i maj 2004kommer att omgärdas av EU-stater. EU:s arbete bör prioriterashögt och särskild vikt bör fästas vid arbete med attutarbeta en strategi för att skydda och bevara den miljön. Vidarebör stor uppmärksamhet ägnas kommissionens kommande utvärdering av vilkaeffekter och rådets direktiv /59/EG av den 27november 2000 om mottagningsanläggningar för fartygsgenererat avfall harfått på miljön. Syftet är att undanröja bl.a. risken för avsiktligaoljeutsläpp från sjöfarten. bör vid behov driva på de regelförändringarsom behövs för att direktivet skall uppfylla detta syfte. Utskottet gjordei betänkande 2002/03:MJU6 ett tillkännagivande med innebörd att regeringenså snart som möjligt bör ansöka hos IMO ()om att svenskt vatten i skall få status som särskilt känsligthavsområde. Vidare anförde utskottet att regeringen bör påskynda arbetetinom Helcom för att även övriga länder i skall kunna fåsina vatten klassade som särskilt känsliga havsområden samt att arbetetmed att analysera behovet av och utarbeta förslag till de skyddsåtgärdersom klassningen medger bör prioriteras. Mot den bakgrunden välkomnarutskottet att en ansökan om att få , utanför ryska vatten, klassatsom särskilt känsligt område lämnades in till IMO . Bakomansökan stod , , , , , ,och . Vid miljörådsmötet i den 22 december 2003uppmanade övriga medlemsstater och anslutningsländerna att stödjaansökan när den behandlas i IMO . hänvisade bl.a.till den stora andel oljetankrar som trafikerar . Det anfördainnebär enligt utskottets mening att regeringen är uppmärksam på deangelägna frågor som tas upp i motionerna 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 4 samt2003/04:MJ12 (fp) yrkande 7, 2003/04:MJ284 (kd) yrkande 1, 2003/04:MJ334(c) yrkandena 2 och 5 samt 2003/04:MJ472 (fp) yrkande 2 (delvis). Utskottetföreslår därför att lämnar berörda motionsyrkanden utan åtgärd.Levande skogarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag (fp) om dådet anses tillgodosett med vad regeringen anför i skrivelsen.SkrivelsenMiljökvalitetsmålet Levande skogar kan enligt regeringen fortsatt genomföraseffektivt genom nationella beslut, insatser och åtgärder. Området ärprioriterat i den nationella naturvårdspolitiken. Måluppfyllelsen är ävenberoende av insatser inom andra målområden, främst Myllrande våtmarkeroch Bara naturlig försurning. Samarbete inom EU måste bedrivas med beaktandeav subsidiaritetsprincipen. Inom EU bör därför främst verka föratt dessa miljökvalitetsmål kan uppnås, t.ex. genom gemenskapsinsatsersom motverkar luftföroreningar. bör arbeta aktivt för att deåtgärder för miljöövervakning och de gemensamma aktiviteter som beslutasutformas så att de kan skapa synergieffekter med våra nationellaövervakningssystem.MotionenFolkpartiet framhåller i motion 2003/04:MJ12 (fp) yrkande 5 att Sverigefortsättningsvis skall ha en nationell bestämmanderätt över skogspolitikenoch att skall respektera och kompletteramedlemsländernas skogspolitik.Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen finns det inom ingen grund för engemensam skogspolitik. respekterar och kompletterarmedlemsländernas nationella skogspolitik. Utskottet delar regeringensståndpunkt att inom EU driva linjen om en fortsatt nationell bestämmanderättför skogspolitiken i enlighet med den s.k. subsidiaritetsprincipen. Dethindrar dock inte att EU-samarbetet på olika politikområden som t.ex. detmiljöpolitiska får direkta konsekvenser för det svenska skogsbruket. Motion2003/04:MJ12 (fp) yrkande 5 kan därmed anses tillgodosedd.Ett rikt odlingslandskapUtskottets förslag i korthetUtskottet är i avvaktan på resultatet av det fortsatta arbetet med översynenav den gemensamma jordbrukspolitiken inte berett att föreslå någon riksdagensåtgärd och avstyrker därmed ett motionsyrkande (kd) om bevarandet av ettrikt odlingslandskap. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (kd) om genmodifieradeorganismer mot bakgrund av vad utskottet tidigare anfört.SkrivelsenEnligt skrivelsen är miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap direktberoende av EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP). bör därförverka för att de generella produktions- och direktstöden avvecklasoch ersätts med riktade, väl motiverade och målrelaterade stöd som bidrartill att jordbrukets negativa miljöeffekter minskar medan de positivamiljöeffekterna, bl.a. hävden och bevarandet av odlingslandskapet meddess höga natur- och kulturmiljövärden, förstärks.MotionernaKristdemokraterna framhåller i motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 6 attEU:s finansieringsdel av miljö- och landsbygdsprogrammet bör öka. Vidarebör försiktighetsprincipen gälla för EU:s politik vad gäller genmodifieradeorganismer (GMO) (yrkande 1 delvis). Märkningssystem bör införas för attkonsumenterna skall kunna fatta beslut om konsumtion av livsmedel där GMOfunnits med i framställningsprocessen. Forskningen om genmodifieradelivsmedel bör stärkas. Utsättning av genetiskt modifierade organismer börför närvarande inte tillåtas i öppen odling utan endast i tillståndsprövadeförsöksodlingar. Växt- och djurförädling kan förstärka utarmningen av detgenetiska kapitalet genom att konkurrera ut befintliga sorter och raser.En så bred genetisk bas som möjligt är en form av försäkring inför enokänd framtid.Utskottets ställningstagandeRegeringen anför i skrivelsen att ett av de viktigaste styrmedlen för attuppnå flera av de fastställda delmålen för miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap är miljö- och landsbygdsprogrammet som delvis finansierasinom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. I likhet med regeringenanser utskottet att aktivt skall verka för att den gemensammajordbrukspolitiken reformeras så att de generella produktions- ochdirektstöden avvecklas. De bör ersättas med riktade, väl motiveradestöd inom miljö- och landsbygdsutveckling för att möjliggöra ett bevarandeav den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. Jordbrukspolitiken måsteutformas på ett sätt som möjliggör bevarande av odlingslandskapet, ochvid dess genomförande skall hänsyn tas till effekterna för den biologiskamångfalden och möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ett riktodlingslandskap. EU:s gemensamma jordbrukspolitik har en direkt inverkan påett flertal miljökvalitetsmål såsom Ett rikt odlingslandskap, Ingenövergödning, Giftfri miljö, Hav i balans samt levande kust och skärgård ochLevande sjöar och vattendrag, särskilt när det gäller de delmål som berörbiologisk mångfald. Inom EU behöver därför fortsätta att verkainom bl.a. den gemensamma jordbrukspolitiken så att ytterligare miljöhänsyntas som stärker möjligheterna att nå mål och delmål. Detsamma gäller förde nationella möjligheter som ges inom ramen för den beslutadehalvtidsreformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Ett av de viktigastestyrmedlen för att uppnå flera av de fastställda delmålen förmiljökvalitetsmåletEtt rikt odlingslandskap är miljö- och landsbygdsprogrammet som delvisfinansieras inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Utskottetinstämmer i att aktivt skall verka för att jordbrukspolitikenreformeras så att de generella produktions- och direktstöden på siktavvecklas och ersätts med riktade, väl motiverade stöd inom miljö- ochlandsbygdsutveckling för att möjliggöra att den biologiska mångfalden iodlingslandskapet skall kunna bevaras. I detta sammanhang bör ävenuppmärksammas att utredningen om halvtidsutvärderingen av miljö- ochlandsbygdsprogrammet presenterade sitt betänkande Levande kulturlandskap- en halvtidsutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105).Utskottet är i avvaktan på resultatet av det fortsatta arbetet inte berettatt föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2003/04:MJ10(kd) yrkande 6.