bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — Utskottet förutsätter att regeringenbeaktar dessa förslag och finner det i dagslägetinte nödvändigt med ett särskilt tillkännagivandedärom.Betydelsen för allt företagande av att det finnstillgång till kapital har redan framhållits iavsnittet Kapitalförsörjning. Utskottet ser positivtpå att bl.a. kvinnor tillhör en av de grupper somskall prioriteras vid fördelning av s.k.företagslån. Utskottet anser att denna prioriteringär tillräcklig och att de särskilda krav på att enviss andel av lånen skall fördelas till kvinnor, sombegärs i motion 2003/04:N329 (c), därför inte fyllernågon relevant funktion.När det gäller frågan om ökade möjligheter förkvinnors företagande inom den offentliga sektorn,som bl.a. tas upp i motion 2003/04:A307 (fp),hänvisar utskottet till sitt ställningstagande närett liknande yrkande behandlades våren 2003.Utskottet redovisade då sin positiva inställningtill ett ökat företagande inom områden där kvinnordominerar. framhöll utskottet att det intevar berett att verka för sådana lösningar sominnebär att ett offentligt monopol inom dessasektorer riskerar att ersättas av stora privataföretag som exempelvis köper upp små lönsammavårdföretag. Utskottet vill dock erinra om att detpågår ett arbete med att tillskapa en särskildbolagsform utan särskilt vinstsyfte som kan kommaatt kunna användas för kvinnors företagande inomområden som domineras av offentlig sektor. Utskottetåterkommer till detta under rubriken ekonomilängre fram i detta betänkande.Avslutningsvis konstaterar utskottet attregeringen har aviserat en ambitionsökning när detgäller att ta de nya tillväxtmöjligheterna iÖstersjöområdet till vara. Det aviseradeÖstersjöcentrumet är en del i detta arbete.Utskottet förutsätter att insatserna på detta områdeäven kommer att kunna inkludera åtgärder som främjarframväxten av sådana kvinnliga företagarnätverk somefterfrågas i motion 2003/04:A371 (kd).Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Invandrares företagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ominvandrares företagande. Utskottet hänvisartill vidtagna åtgärder och en aviseradutvärdering. Jämför reservation 6 (m, fp, kd,c).MotionernaI motion 2003/04:N274 (s) begärs etttillkännagivande om att reglerna för småföretagaremed invandrarbakgrund bör ses över. Motionärernaframhåller att språksvårigheter, svårigheter att fåkredit samt ett sämre kontaktnät gör förhållandenaannorlunda för denna grupp. Arbetet med att förändraattityder gentemot de grupper som har problem medatt få krediter måste, enligt motionärerna,fördjupas och regeringen bör arbeta mer med attfrämja framväxten av regionalakreditgarantiföreningar.Förutsättningarna för invandrares företagandebehandlas även i motion 2003/04:N280 (v).Motionärerna erinrar om att av denybildade företagen drivs av personer med utländskbakgrund. Många invandrade startar företag itjänstesektorn men även inom handel. Vidarekonstateras att de flesta företag som startas avinvandrade personer tillkommer istorstadsregionerna. Bilden ser olika ut om mantittar på olika ursprungsländer. Motionärerna anseratt detta bör beaktas i det fortsatta arbetet medatt förbättra förutsättningarna för invandradesföretagande. Invandrade företagare kan hasvårigheter med att få tillgång till kunskap områdande regelsystem, och de möter ofta större hinderför tillväxt än andra företag. Invandrade företagareupplever även att det är svårare att finnafinansiering till sin affärsverksamhet, att fåkontrakt på affärslokaler och att tecknaförsäkringar. iSverige är en viktig länk för informationsutbytetillsammans med övrig företagarrådgivning. För attkomma till rätta med eventuella problem krävs enöversyn och för att lyfta fram och underlätta förinvandrade personer som vill starta företag krävsmer forskning.Ett tillkännagivande om att invandraresföretagande bör prioriteras och beaktas vidnäringspolitikens utformning i högre utsträckning änvad som görs begärs i motion 2003/04:Sf396(c). Motionärerna anser att det är dags attuppmärksamma och uppmuntra invandrarnas potentialoch företagaranda. Bankers och myndigheters servicetill människor med invandrarbakgrund måste blibättre bl.a. genom ökad information på olika språk,anförs det.I den centerpartistiska partimotionen 2003/04:N329begärs ett tillkännagivande om att invandrare somdriver företag skall ges samma förutsättningar atttjäna pengar på sin verksamhet som inföddaföretagare. Motionärerna framhåller att invandraresföretag är ett viktigt tillskott till den svenskaekonomin men att tillväxten i denna grupps företagär lägre än hos svenska egenföretagare. Att startaföretag har i vissa invandrargrupper blivit det endasättet att ta sig ur arbetslöshet, vilketmotionärerna anser bidrar till att mångautlandsfödda egenföretagare känner låg självkänsla isitt yrkesliv. Detta kan i sin tur ha negativaeffekter för integrationen, hävdas det.Vissa kompletterande uppgifterI dag startas vart femte företag i av enperson med invandrarbakgrund. Uppskattningsvis finnsdet ca 70 000 företag som drivs av personer medinvandrarbakgrund, vilket motsvarar ungefär vartåttonde företag. Enligt möter företagare medinvandrarbakgrund dock inte sällan en mängdsvårigheter. De har svårare att erhålla finansieringtill sin affärsidé och sitt företag, att få kontraktför affärslokaler, teckna försäkringar m.m.Våren 2003 betonade utskottet att det voreönskvärt att den privatakapitalförsörjningsmarknadens kunskaper om ochinställning till vissa gruppers efterfrågan påkrediter förändrades i en mer positiv riktning (bet.2002/03: NU7). Invandrares, kvinnors och ungassvårigheter på den privata kreditmarknaden måsteundanröjas. Utskottet konstaterade också att Nutekoch svarar för ett omfattande ochmångfasetterat arbete för att främja såväl kvinnorsoch ungas som invandrares företagande. I enreservation (m, fp, kd, c) betonades vikten av attdet allmänna företagsklimatet förbättras för attdärigenom även underlätta för bl.a. invandraresföretagande. Ett mer begripligt regelsystem skulleenligt reservanterna särskilt gagna grupper som intebehärskar språket fullt ut.Nutek verkar för att skapa lika förutsättningarför alla att starta och driva företag oavsett könoch etnisk bakgrund. Detta sker bl.a. genom att manarbetar för att synliggöra företagare medinvandrarbakgrund som en viktig del i svensktnäringsliv. För avsatte regeringen5,för att främja invandraresföretagande. Medlen har använts för att stödja denrådgivningsverksamhet som bedrivs av i (IFS). Den särskildasatsningen på bl.a. invandrares företagande ökar med10 . Satsningen avslutasunder varefter den skall utvärderas.Av budgetpropositionen för framgår attsvårigheten att få tillgång till lån verkar varasärskilt problematiskt för företagare som är föddautomlands. Det är också den del avrådgivningsverksamheten som kunderna är särskiltnöjda med. Totalt startades 543 nya företag under år2002 med medverkan från IFS. har fördelatårligt driftstöd (4,) till IFS föratt bedriva rådgivning till personer med utländskbakgrund som vill starta företag eller driverföretag i . IFS finns på 15 platser ilandet och har totalt 32 anställda. Rådgivning gespå 28 olika språk.Under år 2003 har tillsammans medIntegrationsverket verkat för att regionerna istörre utsträckning än beaktarmångfaldsaspekten inom ramen för de regionalatillväxtprogrammen. har också i samverkan medIFS initierat ett samarbete med om förutsättningarna för företagaremed utländsk bakgrund. Man har även för avsikt attstarta ett pilotprojekt med inriktning på att skapaett mentorskapsprogram för företagare medinvandrarbakgrund.Vidare har genomfört en enkätundersökning omföretagare med invandrarbakgrund, om deras villkor,förutsättningar och om eventuellt upplevddiskriminering. presenteradesundersökningen i en översiktlig rapport -Invandrarföretagares villkor och verklighet. Enslutrapport på detta tema kommer . Imaj 2003 genomfördes en konferens om invandraresföretagande - Mångfald för ökad tillväxt - på Nutek.Konferensen vände sig bl.a. till personer somtillhandahåller rådgivning och kunskap till personermed utländsk bakgrund som startar eller driver egetföretag. Syftet med konferensen var att samordna ochsprida goda exempel samt öka kontakterna mellanolika aktörer.Filmen eget i premiärvisades underår 2003. Filmen har producerats med stöd av bl.a.Nutek och riktar sig till målgruppeninvandrarföretagare i startfas. har isamarbete med IFS även översatt broschyren "Startaföretag - så här gör du!" till engelska, arabiska,turkiska, persiska och bosniska/kroatiska/serbiska.När det gäller begäran i motion 2003/04:N274 (s)om att regeringen bör arbeta mer med att främjaframväxten av regionala kreditgarantiföreningarhänvisas till den beskrivning av pågående verksamhetpå detta område som har redovisats underrubriken ställningstagandeMånga invandrare har värdefulla teoretiska kunskaper ochpraktiska färdigheter som inte alltid ges möjlighetatt komma till sin rätt i det svenska samhället.Åtgärder för att stimulera och underlättainvandrares företagande är ett viktigt sätt församhället att ta till vara den kompetens sompersoner med utländskt ursprung besitter. Somframgår av redovisningen i det föregående pågårolika insatser för att främja invandraresföretagande. Med hänvisning till dessa insatseravstyrker utskottet förslaget i motion 2003/04:Sf396(c) om ett tillkännagivande om att invandraresföretagande bör prioriteras och beaktas vidnäringspolitikens utformning i högre utsträckning änvad som sker i dag.Utskottet ser positivt på det arbete som bl.a.Nutek bedriver på detta område. Det gäller inteminst den samverkan som finns mellan ochInternationella i . Densatsning som görs på att förändra synsättet påinvandrade företagare hos bl.a. olika kreditgivarevill utskottet lyfta fram som en särskilt angelägenåtgärd. Utskottet ställer sig också bakomregeringens grundläggande strävan att invandradeföretagare skall ha samma förutsättningar sominfödda svenskar att tjäna pengar på sittföretagande. Utskottet finner det därför intenödvändigt med ett tillkännagivande som understrykerdetta faktum, så som begärs i motion 2003/04:N274(s). Beträffande den begäran om en översyn som tasupp i motion 2003/04:N280 (v) hänvisar utskottettill den utvärdering av statens insatser på detaktuella området som skall genomföras när pågåendesatsningar har avslutats år 2005.Med det anförda avstyrks samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.Forskning och utvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder och pågående arbete avslåmotionsyrkanden om forskning ochkompetensutveckling. Jämför reservationerna 7(m, fp, kd, c) och 8 (mp).MotionernaFör att tillväxten skall öka behöver bl.a. denindustrinäring som utgör basen för svensk exportförstärkas och utvecklas, anförs det i motion2003/04:N252 (s). Motionärerna betonar att enförutsättning för att kunna stärka industrinsutvecklingskraft är att samspelet mellangrundforskning, tillämpad forskning och företagensutvecklingsarbete ökas. planer på FoU kring industriellproduktframtagning och hur marknads- ochaffärsprocesser kan utvecklas. Att stödja dettainitiativ i riktning mot en mera FoU- ochkunskapsinriktad industri skulle, enligtmotionärerna, stärka regionens industrinäring ochbidra till industriell förnyelse.I motion 2003/04:N323 (kd, m, v, c) begärs tvåtillkännagivanden. Det ena gäller skapandet av ettnytt forskning. Detandra innehåller en begäran om att detta institutskall lokaliseras till . Motionärernaunderstryker att svensk verkstadsindustri behöver enstark samarbetspartner i form av ett brettforskningsinstitut. De anser vidare att det ärviktigt att ett ochverkstadsteknik får en strategiskt geografiskplacering och förordar en lokalisering av institutettill Jönköping.Riksdagen bör ge regeringen till känna att detskall tillämpas en samhällsekonomisk definiering avåterbetalningen av medlen hos teknikbrostiftelserna,anförs det i motion 2003/04:N325 (kd). Detta skullevara i linje med förslag från teknikbrostiftelsernaoch . Motionären anser att den regionalanäringspolitiken behöver kopplingen tilluniversitet, högskolor och forskning. Vidareframhålls det att erfarenheterna frånTeknikbrostiftelsen i och från kanpåvisa ett praktiskt tillväxtsystem som bordeutvecklas till en nationell politik.I partimotion 2003/04:N412begärs ett tillkännagivande om forskning, utvecklingoch innovationer. Motionärerna framhåller att det äravgörande för svenskt näringslivs konkurrenskraftatt tillräckliga resurser satsas på forskning ochutveckling. Grundförutsättningen är ett bra allmäntföretagsklimat med lönsamma företag. Det mestnaturliga är att skatteregler och lagstiftningutformas så att de mindre företagens forsknings- ochproduktionsutveckling underlättas i kombination medatt de får möjligheter att söka särskildaforskningsbidrag. Vidare konstaterar motionärernaatt innovationer inte tas tillräckligt väl om hand iSverige. Möjligheter för anställda att utveckla egnaidéer på arbetsplatsen med rätt till eget patent börutredas.I motion 2003/04:N294 (v) begärs etttillkännagivande om att regeringen i samband medomstruktureringen av forskningsinstituten kommer medförslag om hur universitet och högskolor kan gå insom delägare i forskningsinstituten. Motionärernaanser att universiteten och högskolorna skulle kunnautgöra starka och självständiga delägare tillindustriforskningsinstituten motsvarande minst 20 %av det totala ägarkapitalet. är det,enligt motionärerna, en fördel om även näringslivetoch staten har ett aktivt ägarintresse i instituten.Genom att ge universiteten och högskolorna möjlighetatt använda kapital och driftsresurser även tillindustriforskningsinstituten kan en starkare, merstabil och långsiktig ekonomisk grund skapas, anförsdet. Forskningsinstituten skulle också utgöraviktiga förstärkningar när det gäller att genomförahögskolans tredje uppgift. Motionärerna understrykerdet självklara i att staten skall stå förforskningsinstitutens basfinansiering och en stordel av projektfinansieringen.I partimotion 2003/04:N328 (c) begärs etttillkännagivande om förbättrade möjligheter tillkommersialisering av forskningsresultat. Det behövs,enligt motionärerna, ökade möjligheter tilldelägarskap för dem som är inblandade ikommersialiseringen av forskningsresultat. Detbetonas att forskare inom universitet och högskolormåste vara beredda att avstå delar av rättigheternatill sina forskningsresultat till de institutionerdär forskningen har bedrivits. Vidare ansermotionärerna att fler högskolor borde tilldelasholdingbolag för att enklare kunna kommersialiseraforskningsbolag. En ökad tillgång till såddkapitalframhålls som ytterligare ett betydelsefullt steg idenna utveckling.Även i motion 2003/04:N414 (mp) tas FoU-frågorupp. Ett tillkännagivande om att öka småföretagensmöjligheter att ta del av olika FoU-satsningarbegärs. Att göra högskolornas forskning ochutbildning mer tillgänglig för de mindre företagenskulle, enligt motionärerna, bättre ta till vara denkunskap och initiativkraft som finns på lokal ochregional nivå. Det är dags att utöka samarbetetmellan företagen och högskolorna/universiteten,anförs det. Även i denna motion behandlas denpågående omstruktureringen avindustriforskningsinstituten. Motionärerna begärtillkännagivanden dels omindustriforskningsinstitutens forskningsinriktning,dels om institutens lokalisering. I det förstafallet är motiveringen att de små företagens behovbör beaktas samt att instituten bör rikta en störredel av forskningsinsatserna mot områden som baseraspå svenska råvaror, i syfte att stödja användningenav ny teknik och nya tillämpningar. När det gällerinstitutens lokalisering framhålls att dessa medfördel kan lokaliseras i anslutning till kluster medspjutspetsteknik. Motionärerna ser en risk i attinstitutens verksamhet förläggs tillstorstadsområdena.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2003 behandlade utskottet frågor om forskningoch utveckling med näringspolitisk anknytning (bet.2002/03:NU7). Utskottet underströk betydelsen församhällsekonomin av att forskningsresultat kommersmå och medelstora företag till del och att dessakategorier företag spelar en avgörande roll för enframgångsrik kommersialisering av helt eller delvisoffentligt finansierade satsningar inominnovationssystemet. Utskottet framhöll vidare attindustriforskningsinstituten, universiteten ochhögskolorna har en viktig uppgift i att bidra tillatt kunskapsöverföringen fungerar på ett effektivtsätt, inte minst till utvecklingsorienterade små ochmedelstora företag. Utskottet menade att ettsärskilt uttalande om att öka småföretagensmöjligheter att ta del av FoU-satsningar inte varpåkallat. I en reservation (m, fp, kd) framhöllsbl.a. att de goda erfarenheterna frånteknikbrostiftelsernas arbete borde utvecklas tillnationell polititik. Vidare framfördes krav på ensamhällsekonomisk definiering avteknikbrostiftelsernas tilldelade medel.När det gäller industriforskningsinstitutensinriktning kan det nämnas att regeringen ipropositionen om FoU och samverkan iinnovationssystemet (prop. 2001/02:2) ansåg attVinnova bör bidra till att små och medelstoraföretag lättare kan börja använda nya material ochny kunskap i sin verksamhet. Regeringen menadevidare att FoU-insatser också bör inriktas mot dentillverkande industrin samt verksamheter som baseraspå svenska råvaror i syfte att stödja användningarav ny teknik och nya tillämpningar inom denna.Holdingbolaget Ireco AB (), som förvaltar statens aktier iindustriforskningsinstituten, har regeringensuppdrag att genomföra omstruktureringen av destatligt delägda industriforskningsinstituten. Måletär att skapa färre och större institut medinternationell konkurrenskraft och en starkförankring hos näringslivet. har tillförts70 för attlångsiktigt stärka kompetensen hosindustriforskningsinstituten. Sammantaget satsarVinnova och Ireco under perioden2003-2005 på 17 industriforskningsinstitut. Cirka275 miljoner skall stärka institutens långsiktigakompetensutveckling och ca 75 miljoner skallunderlätta den pågående omstruktureringen avinstituten. Omstruktureringsmedlen satsas i förstahand på att bilda fyra sammanhållnainstitutsgrupper. Huvuddelen av resurserna (ca 45miljoner kronor) går till att bilda ett för de flesta instituten är att de äraktiebolag där en industrigruppering ärmajoritetsägare och Ireco statlig minoritetsägare.Beträffande frågan om att utöka universitets ochhögskolors ägarinflytande överindustriforskningsinstituten, som tas upp i motion2003/04:N294 (v), kan nämnas att den s.k. , som hade iuppdrag att utreda en förnyelse avindustriforskningssystemet, övervägde möjlighetenatt låta högskolor och universitet utöva ägandetöver industriforskningsinstituten. Kommittén (SOU1997:16) fann det emellertid mer lämpligt att lösafrågan om inflytande genom att låta högskolorna vararepresenterade i styrelserna.Ireco tar upp frågan omindustriforskningsinstitutens framtida ägande i sinforskningsstrategi. Enligt Ireco bör statens ägandeav instituten vara samlat och frikopplat frånuniversiteten. Ireco anser att samordning med ochinflytande från högskolan bäst kan uppnås på andrasätt än genom aktieägande, t.ex. genomstyrelserepresentation. Vidare framhåller Ireco attjust det faktum att instituten är autonoma gör detmöjligt för instituten att helhjärtat engagera sig inäringslivets problem, utan att drivas av akademiskaframgångsmeriter. Frågan om ägandet avindustriforskningsinstituten kan, enligt uppgiftfrån , bli föremål för närmareövervägande i den kommande forskningspolitiskapropositionen.Våren 2003 behandlade utskottet (bet. 2002/03:NU7)även yrkanden om industriforskningsinstitutenslokalisering som överensstämmer med dem som harväckts av företrädare för detta år.Utskottets bedömning var att den pågåendeomstruktureringen av instituten inte kommer attresultera i en ökad geografisk koncentration. Detuppdrag som innebär att industriforskningsinstitutenskall samverka med företag över hela landet ochinrikta sina insatser mot tillämpad forskningborgar, enligt utskottet, för en fortsatt geografiskspridning. I en reservation (mp) underströks bl.a.vikten av att den pågående omstruktureringen avindustriforskningsinstituten inte får resultera iatt verksamheten koncentreras till storstäderna.Vidare ansåg reservanten att en större del avindustriforskningsinstitutens insatser bör inriktasmot svenska råvaror.Vidare tog utskottet ställning till yrkanden omåterbetalningen av medlen frånteknikbrostiftelserna, vilkas förmögenhet enligtstiftelseförordnandet skall återgå till staten dåderas verksamhet upphör den 31 december 2007.Utskottet konstaterade att regeringen hade aviseratatt den innan teknikbrostiftelsernas medelskall återgå till staten skall ha utvärderatstiftelsernas verksamhet och tagit ställning tillhur verksamheten därefter skall utformas.Under hösten 2003 genomförde sedermera företagetÖhrlings påNäringsdepartementets uppdrag en utvärdering av desju teknikbrostiftelsernas verksamhet. Avutvärderingen framgår bl.a. att samarbetet mellanteknikbrostiftelserna är begränsat och attstiftelsernas samverkan med universiteten och denationella aktörerna kan bli bättre. Däremot harsamverkan med de lokala aktörerna fungerat bra.Vidare framkommer att teknikbrostiftelsernasinsatser inom kommersialisering är de som tydligastpåvisar positiva effekter och har för ett flertalföretag haft en avgörande betydelse. Deinnovationssystem som har skapats kan bli beståendemen kräver kontinuerliga kapitaltillskott.Beträffande stiftelsernas finansiella ställning ärslutsatsen i utvärderingen att det är osäkert omstiftelserna kan återlämna kapitalet värdesäkrat ilikvida medel eller värdepapper när verksamhetenenligt stiftelseförordnandet skall upphöra år 2007.Vidare fastslår utvärderarna att deinnovationssystem som har skapats kräverkontinuerliga kapitaltillskott för att blibestående. Det är, enligt vad som anförs iutvärderingsrapporten, önskvärt att enfinansieringsform identifieras som kan gestiftelserna ett långsiktigt stabilt finansielltkapitaltillskott. Utvärderarna understryker ävenvikten av ett klargörande angående förutsättningarnaför teknikbrostiftelsernas fortsatta verksamhetefter år 2007.I budgetpropositionen för framhållerregeringen att ett väl fungerande samarbete mellanföretag, forskningsinstitut, universitet ochhögskolor är viktigt för en gynnsam utveckling.Vidare sägs att det är angeläget attforskningsresultaten i så stor utsträckning sommöjligt omsätts i verksamheter som leder tilltillväxt. hade regeringensuppdrag att studera incitamentsstrukturer förkommersialisering av forskningsresultat. Resultatenredovisades (Policy VP 2003:1).Enligt uppgift från , som har remissbehandlats, ett underlagdels för arbetet med att ta fram eninnovationsstrategi, dels för den kommandeforskningspolitiska propositionen. Ävenutvärderingen av teknikbrostiftelsernas verksamhetkommer att ligga till grund för utformningen av denfortsatta innovationspolitiken.Vinnova och forskninghar avsatt vardera för att underen treårsperiod i samverkan stödja forskning somutförs i samarbete mellan forskare vidhögskola/institut och personer verksamma i mindrehögteknikföretag. Tre utlysningsomgångar haranordnats 2003, och en fjärde ochsista utlysning öppnades i december 2003.Beträffande det s.k. lärarundantaget som berörs imotion 2003/04:N328 (c) kan nämnas att regeringen ipropositionen (prop. 2001/02:2) om FoU och samverkani innovationssystemet betonade attforskningsresultat i högre utsträckning bör ledatill kommersialisering men att en förändring avlagen (1949:345) om rätten till arbetstagaresuppfinningar måste beredas ytterligare med berördamyndigheter och organisationer innan ett slutligtställningstagande görs. I ovan nämndarapport om förbättrad kommersialisering och ökadavkastning i tillväxt på forskningsinvesteringar vidhögskolor berörs bl.a. lärarundantaget.