bet · GR01TU10 · 2004-05-27 00:00:00 — inflytande säkerställs dågenom att den beslutar om planeringsramar, inriktning och mål på sammasätt som . Det andra alternativet är att låta årligenta ställning till politikens inriktning och att regeringen sedan revideraråtgärdsplanerna utifrån beslut. Regeringen har för avsikt attta initiativ till att årliga, tekniska revideringar genomförs av de nufastställda planerna. Regeringen har vidare för avsikt att fortsätta attöverväga och utveckla frågan om hur och när underlag för beslut om politikensinriktning på infrastrukturområdet skall utformas och återkomma tillriksdagen med ett förslag.Vidare redogör regeringen för pågående arbete med utveckling av den fysiskaplaneringsprocessen. Regeringen har, bl.a. i syfte att förkorta ocheffektivisera denna, tillsatt två utredningar som parallellt ser över ochlämnar förslag till åtgärder som berör den fysiska planeringsprocessen.Den ena är (M 1999:03, dir. 1999:109, 2001:25, 2002:37,2003:61) och den andra är av plan- och bygglagstiftningen,(M 2002:05, dir. 2002:97, 2003:172). Miljöbalkskommitténhar fått tilläggsdirektiv som innebär att kommittén skall se övermöjligheterna att effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att hälso-och miljöskyddskraven åsidosätts. En utgångspunkt skall vara intresset avatt handläggningstiderna hålls så korta som möjligt utan att möjlighetenatt uppnå miljömålen försvåras eller allmänhetens rätt till insyn ochdeltagande åsidosätts. Kommittén har i sitt delbetänkande En effektivaremiljöprövning (SOU 2003:124) presenterat förslag som bl.a. rör förfarandeoch formella krav på miljökonsekvensbeskrivningar och anmälningsplikt förmindre vattenverksamheter. Kommittén skall redovisa ett delbetänkande omprövningsorganisation . Slutbetänkande skall redovisassenast . skall stärka plan- ochbygglagstiftningensroll som instrument för hållbar utveckling och ge den en utformning somskapar bättre förutsättningar för en god miljö, byggande av bostäder,etablering av handel och övrigt näringsliv liksom för övrigt samhällsbyggande.Lagstiftningen skall också utvecklas så att den bättre tillgodoser kravenpå en effektiv beslutsprocess, som kraven på rättssäkerhet ochmedborgerligt inflytande kan säkerställas och utvecklas. Båda utredningarnas betänkandenkommer att bli föremål för ett brett remissförfarande. Regeringen kommerdärefter att ta ställning till utredningarnas förslag. Regeringensställningstagande kan komma att medföra vissa nya förutsättningar för denfysiska planeringsprocessen när det blir dags att fatta beslut om nästalångtidsplaneperiod.MotionsförslagParti- och kommittémotionerModerata samlingspartietElizabeth m.fl. (m) uppmärksammar i motion 2003/04:T8 att detfinns stora skillnader mellan olika projekt vad gäller lokal medfinansiering,vilket enligt motionärerna riskerar att leda till konflikter på längresikt. I ljuset av detta föreslås att principerna för lokal och regionalmedfinansiering i olika infrastrukturprojekt tydliggörs i syfte att skapagemensamma spelregler över hela landet, inte minst för att undvika misstankarom att medfinansieringsgraden är en fråga som avgörs på regionalpolitiskagrunder (yrkande 4). Vidare anförs att regeringen bör vidta åtgärder föratt revidera i de delar där den kan förorsaka infrastrukturprojektenkostnader som är onödiga i förhållande till miljönyttan (yrkande 10).KristdemokraternaI motion 2003/04:T2 kommer m.fl. (kd) med förslag föranleddaav styrelses framställning angående länensinfrastrukturplanering.Motionärerna kräver att regeringen redovisar vilka åtgärder som vidtagitsmed anledning av granskningen. Enligt motionärerna är detta angelägeteftersom många av de bristfälligheter som konstaterat ilänens arbete med länsplanerna har sin grund i regeringens agerande elleruteblivna agerande samt oklara direktiv (yrkande 1). En av de allvarligastebristerna är att de transportpolitiska delmålen, i synnerhet det om positivregional utveckling, inte konkretiserats i tillräcklig grad. Delmålenmåste därför utformas på ett sätt som gör det möjligt att mäta, jämföraoch följa upp infrastrukturåtgärder i förhållande till dessa mål (yrkande2). Vidare hänvisas till den strategistudie som föregick Riksrevisionensgranskning. Det konstaterades i denna att en granskning avinfrastrukturplaneringenkan motiveras dels av det kraftiga tillskott av resurser främst tillinvesteringar på järnvägssidan som föreslogs i 2001 årsinfrastrukturproposition,dels av den kritik som riktats mot en del av de projekt som pekades uti infrastrukturpropositionen. Motionärerna anser att en sådan oberoendegranskning är motiverad (yrkande 3).Johnny m.fl. (kd) föreslår i motion 2003/04:T560 att en planeringsramavsätts för investeringar i sjöfartens infrastruktur eftersom sjöfartenär av såväl nationellt som regionalt intresse och kan utgöra ett viktigtkomplement till vägtrafiken (yrkande 12). Förslaget överensstämmer ihuvudsak med yrkande 19 i motion 2002/03:T462 av m.fl. (kd).CenterpartietMaud m.fl. (c) efterlyser i motion 2003/04:T564 ett framtidenstransportsystem där olika transportslag utnyttjas och kompletterar varandrapå korta och långa distanser samt där målet är att helheten optimeras.Detta synsätt måste enligt motionärerna tillämpas inte minst imiljöprövningsprocessen, vilket innebär att man i denna process inte skall låsaplaneringen till ett transportslag i ett tidigt skede (yrkande 2).Motionärerna anför vidare att en övervägande del av transporterna är avsådan karaktär att de inte i första hand är av nationellt intresse menmycket viktiga ur lokal och regional synvinkel och föreslår mot dennabakgrund att beslut som rör kommunikationer i större utsträckning skallfattas på regional nivå samt att de regionala nivåerna blir bättrerepresenterade i planeringprocessen, vilket kan vara ett sätt att få välavvägda och riktiga satsningar utifrån lokala och regionala behov (yrkande5).Vad gäller det nationella och regionala ansvaret för infrastrukturfrågormenar motionärerna att den nationella politiken bör utforma övergripandemål och avsätta resurser. Den nationella nivån har också ett ansvar fören väl fungerande infrastruktur från ett nationellt och internationelltperspektiv. Med en regional planering utifrån de nationella målen kan enstörre folklig förankring uppnås, vilket är angeläget bl.a. för attprioriteringar mellan olika satsningar ofta görs bäst på regional nivå(yrkande 6).För att åstadkomma ett hållbart transportsystem som är tillgängligt föralla förutsätts enligt motionärerna en samhällsplanering som utgår frånen demokratisk process där alla samhällsgrupper ges möjligheter att deltapå lika villkor. Motionärerna är av meningen att kommunala och regionalaplaner samt samråd måste vara tillgängliga för alla samhällsmedborgareoch finnas utställda i en lokal som är tillgänglig även för rörelsehindradesamt finnas på medier som även synskadade kan ta del av (yrkande 7).Sven m.fl. (c) argumenterar i motion 2002/03:T466 för att detbehövs mer, inte mindre, lokalt och regionalt inflytande över infrastrukturen.Beslut inom området föreslås flyttas till de regionala nivåerna eftersomen övervägande del av infrastrukturen är av sådan karaktär att den inteär av nationellt intresse, men mycket viktig ur lokal och regional synvinkel(yrkande 46). Att flytta ut besluten till den regionala nivån är dessutomen garanti för att få väl avvägda och riktiga satsningar utifrån lokalaoch regionala behov anförs det vidare. Satsningen på bärighet, tjälsäkringoch rekonstruktion bör därför ingå i de regionala planerna (yrkande 45).Vad gäller den digitala IT-infrastrukturen anser motionärerna att detbehövs en digital allemansrätt som garanterar alla tillgång till den nyatekniken, eftersom denna är en viktig förutsättning för att skapa livskraftoch tillväxt i hela landet. Staten bör därför behandla denna infrastrukturoch den traditionella fysiska infrastrukturen samlat (yrkande 47).Maud m.fl. (c) argumenterar i motion 2003/04:N328 att en välutvecklad och underhållen infrastruktur är en av grundförutsättningarnaför att kunna få livskraft i hela landet samt att utjämning av kostnaderför person- och varutransporter till följd av långa avstånd är ett viktigtinslag i den regionala resursfördelningen. Motionärerna anser attkommunikationer måste fungera bra med hänsyn till de lokala och regionalaförutsättningarna för att människor ska kunna bo och verka i alla delarav landet och att planeringen av infrastrukturen måste få en fördjupaddemokratisk förankring. Mot denna bakgrund föreslås att besluten rörandelänsvägar flyttas till den regionala nivån för att få väl avvägda ochriktiga infrastruktursatsningar utifrån lokala och regionala behov (yrkande14).Övriga motionerI motion 2002/03:T259 av () talas om som särskiltlämpat för cykelsemestrar. Motionären föreslår två åtgärder för attcykelledsfrågan inte skall tappas bort i infrastrukturplaneringen. För detförsta bör det beslutas om ett särskilt anslag till cykelrekreationsleder.För det andra bör och länsstyrelserna i den nationella ochregionala planeringsprocessen väga cykelledsprojekt mot andra nationellaeller regionala vägprojekt. På grundval av den samhällsekonomiska analysenkan man ta ansvar för de cykelledsprojekt som har tillräcklig lönsamhet.Lennart m.fl. (s) anför i motion 2002/03:T408 att statliga verksmöjligheter att medverka som medfinansiärer i EU-projekt bör förbättras.Dagens situation, där bristen på nationell medfinansiering är en följdav osäkra budgetförutsättningar, är inte acceptabel (yrkande 1).I motion 2002/03:N340 av och (båda c)framhålls de goda förutsättningarna för livsmedelsproduktion i . Ettgynnsamt klimat och en av hög kvalitet ger tillsammans med etteffektivt jordbruk goda skördar. Då globalt sett är en bristvaraanser motionärerna att man vid planering och utbyggnad av infrastrukturbör ta så lite som möjligt i anspråk (yrkande 4).Sven () anför i motion 2002/03:N347 att lagen om byggandeav järnväg, med dess koppling till , stadgar en mycket omfattandeoch tidsödande planerings- och prövningsprocess i flera led. Åtta årsprocesstid, från regerings- och riksdagsbeslut, är inte osannolik innanspaden kan sättas i marken för byggande av t.ex. pendeltågstunneln iStockholm och Ostlänken från via till . Enligtmotionärerna är detta otillfredsställande. Möjligheten att korta processtidenbör utredas omgående (yrkande 3).I motion 2002/03:N399 av m.fl. (s) uppmärksammas lagenom byggande av järnväg och . Enligt motionärerna stadgar dessaen mycket omfattande och tidsödande planerings- och prövningsprocess iflera led. processtid - från regerings-/riksdagsbeslut - är inteosannolik innan spaden kan sättas i marken för byggande av t.ex.pendeltågstunneln i och Ostlänken från via tillLinköping. Enligt motionärerna är det otillfredsställande att angelägnainfrastruktursatsningar försenas på detta sätt. Mot denna bakgrund föreslåsen snabbutredning utifrån de erfarenheter som finns i ochlänsstyrelser vid tillämpning av PBL och (yrkande 2).I motion 2003/04:T7 av m.fl. (m, fp, kd) förordasen ombyggnad av de mest trafikerade delarna av det svenska järnvägsnätet,i syfte att införliva detta i ett europeiskt höghastighetsnät. Motionärernaföreslår mot denna bakgrund att , inom ramen för sitt sektorsansvar,ges i uppdrag att följa utvecklingen med utbyggnad av banor för högahastigheter i och andra delar av världen (yrkande 3) samt attinriktningsplaneringen i det framtida långsiktiga planeringssystemet förtransportinfrastruktur inleds med en inriktningsplanering innehållandeanalys av det svenska järnvägs- och transportsystemet i ett Europaperspektiv(yrkande 4). Ett identiskt förslag framförs i motion 2003/04:T11 av ClaesVästerteg och (båda c), yrkande 3.I motion 2003/04:T453 pekar m.fl. (m) på att en mycketstor del av transporterna genom är gränsöverskridande och att valetav transportsätt och transportvägar därmed inte är begränsat enbart tillett land. För att transportsystemet skall fungera väl krävs utifrån Skånesperspektiv, yrkar motionärerna, ett gott samarbete med flera andra länderkring södra . Motionärerna hänvisar till några goda exempel menmenar att samarbetet bör intensifieras (yrkande 7).Michael () efterlyser i motion 2003/04:T538 en bättre dialog medlänen och regionerna i infrastrukturplaneringen. Som exempel på att dettainte fungerat i den senaste planeringsomgången lyfter motionären framÖstra förbifarten vid som i förslag till plansenarelagts trots att regionen uppvisat ett massivt stöd för projektet.Utskottets ställningstagandeUppföljning av planeringsprocessenEn omfattande diskussion har förts i olika forum omplaneringssystemets effektivitet, legitimitet och relevans. understrukit vikten av att planeringen av investeringar förtransporternas infrastruktur samordnas. har också begärt attregeringenskall vidta åtgärder så att inflytande över investeringsplaneringenkan stärkas. Mot bakgrund av bl.a. ställningstaganden harplaneringssystemet successivt reformerats i syfte att få bl.a. en ökadhelhetssyn.Inom ramen för arbete med uppföljning och utvärdering hartrafikutskottet genomfört ett granskningsprojekt om riksdagensroll i den långsiktiga infrastrukturplaneringen. Som framgår av denredovisning som utskottet tidigare lämnat av granskningen har analyser ochförslag förts fram av olika forskare inom området i syfte att utveckladagens planeringsprocess. En översiktlig beskrivning av hurinfrastrukturplaneringen sker i vissa andra länder har också lämnats. Enligtutskottetsbedömning har flera viktiga frågor uppmärksammats inom ramen för granskningen.Det gäller bl.a. den statsvetenskapliga analysen där skillnaden mellanden formaliserade planeringsprocessen och den faktiska planeringenuppmärksammats. Vidare kan nämnas de frågor som behandlas i dennationalekonomiskastudien om en utveckling av inriktningsplaneringen i syfte att lyfta uppviktiga frågor kring avvägning mellan olika transportpolitiska mål ochmedel. Utskottet bedömer vidare de frågor som uppmärksammats inom ramenför den samhällsekonomiska studien vad gäller bl.a. beslutsunderlagetskvalitet, behandling av planeringsosäkerhet och målkonflikter sombetydelsefulla för den fortsatta utvecklingen av planeringsprocessen.Enligt utskottets mening utgör granskningen ett i flera avseenden intressantunderlag som kan ligga till grund för vidare överväganden i syfte attutveckla dagens planeringsprocess. Utskottet återkommer till detta underavsnittet Utveckling av planeringsprocessen.Riksrevisionens styrelses framställningUtskottet välkomnar att uppmärksammat och granskat länensarbete med länsplanerna, då dessa dokument är av stor vikt för utvecklingeni regionerna och för uppfyllandet av de transportpolitiska målen. Utskottetnoterar liksom att det transportpolitiska delmålet ompositiv regional uppföljning är svårt att mäta eftersom det är oklart vilkaregionala utvecklingseffekter som avses, som det är osäkert ivilken mån dessa effekter redan fångats in i de samhällsekonomiska kalkylerna.I detta sammanhang vill utskottet påminna om sitt tidigare ställningstagande(bet. 2003/04:TU1) om att arbetet med att utveckla de transportpolitiskamålen och resultatindikatorer måste bedrivas vidare. Enligt utskottetsmening kan observation - att det finns en diskrepans mellanregeringens direktiv och länens planering - förklaras av denna osäkerhetkring innebörden av delmålet om positiv regional utveckling. Att regeringeni propositionen redovisar de beräknade effekterna för delmålet tillgänglighetoch delmålet positiv regional utveckling samlat visar tydligt att innebördenav de transportpolitiska målen ibland är oklara och ofta överlappande,vilket kan leda till oklarheter i infrastrukturplaneringen.Enligt styrelses förslag föreslås ett tillkännagivande omatt regeringen bör återkomma till med en redovisning av deåtgärder som vidtagits med anledning av granskningen. Som utskottet återkommertill i det senare har regeringen för avsikt att ytterligare utvecklaplaneringssystemet. Utskottet förutsätter att resultatet av Riksrevisionensstyrelses granskning kan beaktas inom ramen för det aviserade fortsattautvecklingsarbetet och ser det som naturligt att regeringen redovisarresultatet av sina överväganden för . Något tillkännagivandefrån sida är därför inte erforderligt. Utskottet återkommertill detta under avsnittet Utveckling av planeringsprocessen.Transportforskningen och infrastrukturplaneringenEnligt utskottets mening intar transportforskningen en strategisk betydelsei arbetet med att utforma en infrastruktur anpassad för ett långsiktigthållbart transportsystem. Transportsystemet och samhället utvecklas i enväxelverkan. En tydlig bild av de viktigaste trenderna i samhälletsomvandling och vilka krav de innebär på transportsystemet är därför enligtutskottets bedömning en nödvändig grund för att göra avvägningar omtransportsystemets fortsatta utveckling. Investeringar i trafikens infrastrukturhar också i många fall en lång livslängd. Det betyder att särskilda kravställs på framförhållning i planeringen. Vidare kan nämnas att med hjälpav ny teknik kan kraven på resande och transporter mötas i nya former.Tillgång till information i digital form och tillämpning av informationsteknikgör det exempelvis möjligt att använda betydligt mer flexibla systemlösningarför att tillgodose transportbehoven och möta högt ställda krav påeffektivitet, trafiksäkerhet och miljöhänsyn. Behovet av forskningsinsatserpå transportområdet är därmed både omfattande och mångfasetterat.Utskottet har tidigare mot denna bakgrund i olika sammanhang framhållitatt de övergripande transportpolitiska målen och principerna bör återspeglasi inriktningen på transportforskningen. Det innebär att transportforskningendels skall ta fram underlag för åtgärder som krävs för att uppnå de avriksdagen fastställda målen på transportområdet, dels skall skapahandlingsberedskap inför problem som inte kan förutses och bygga upp enkompetens och kunskapsbas . Enligt utskottets mening ärdet därför angeläget att behovet av transportforskning uppmärksammas inomramen för den fortsatta utvecklingen av trafikens infrastruktur.Utveckling av planeringsprocessenI infrastrukturplaneringen avgörs vilka åtgärder som skall genomföras itransportinfrastrukturen. Denna process är därmed av central betydelseför transportsystemets utveckling och för möjligheterna att uppnå detransportpolitiska målen. Enligt utskottets mening är det därför av störstavikt att infrastrukturplaneringen kontinuerligt utvärderas och utvecklas.I detta utvecklingsarbetet måste de viktiga frågorna kring processenslegimitet och inflytande beaktas. Hänsyn måste också tas tillomvärldsförändringar, som den ökande andelen nationsgränsöverskridandetransporter och utvecklingen inom den europeiska gemenskapen, som i vissmån kan påverka förutsättningarna för infrastrukturplaneringen.Vidare måste slutsatser dras utifrån erfarenheterna från den nu avslutadeplaneringsomgången. Då planeringsprocessen av vissa upplevts som tung ochineffektiv instämmer utskottet i regeringens bedömning att den lägesanalyssom inleder planeringsarbetet med fördel kan läggas samman med att göra kontinuerliga uppföljningar av de transportpolitiskamålen.Med anledning av regeringens avsikt att göra årliga uppdateringar avlångsiktsplanerna vill utskottet inledningsvis understryka vikten av attinfrastrukturplaneringen tar sin utgångspunkt i en bedömning av hursamhällets behov av transporter kommer att utvecklas på lång sikt, samt iden långsiktiga visionen om en omställning till ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Även vad gäller den fysiska planeringen finns ett alltmeruttalat behov av lång framförhållning, vilket användes som motivering vidden förlängning av planeringsperioden från 10 till som gjordes underhösten 2002 (2001/02:TU2). Det långsiktiga perspektivet måste såledesvara ledstjärnan i planeringsprocessen.Det är dock viktigt att den långsiktiga planeringen inte blir så oflexibelatt den omöjliggör förändringar som motiveras utifrån snabbaomvärldsförändringar.Det är också viktigt att planerna inte blir inaktuella eller ogenomförbarapå grund av ett förändrat statsfinansiellt läge. Årliga uppdateringar avplanerna kan därför motiveras, under förutsättning att den långsiktigaframförhållningen som ovan beskrivits beaktas och att uppdateringarna tarsin utgångspunkt i den av beslutade politiska inriktningen,liksom långsiktsplanerna har sin utgångspunkt i det riksdagsbeslut somavslutar inriktningsplaneringen.Enligt utskottets mening är det därför angeläget att ett fortsattutvecklingsarbete sker inom området. Av propositionen framgår också attregeringen har för avsikt att fortsätta överväga och utveckla om hur ochnär underlag för beslut om politisk inriktning på infrastrukturområdetskall utformas och återkomma till med ett förslag. Utskottetvälkomnar detta utvecklingsarbete och förutsätter att de frågor somuppmärksammats inom ramarna för trafikutskottets granskning om riksdagensroll i planeringsprocessen och styrelses framställningkan ges en fortsatt behandling. Vidare förutsätter utskottet att forskningensroll för att skapa förutsättningar för ett framtidsinriktat transportsystemägnas berättigad uppmärksamhet.Regional hänsyn och demokratisk förankringUtskottet delar den grundsyn som kommer till uttryck i motionerna om attåtgärder i infrastrukturen har en stor betydelse för den regionalautvecklingen. Denna grundsyn kommer även till uttryck i det transportpolitiskadelmålet om en positiv regional utveckling och har varit en av utgångspunkternaför infrastrukturplaneringen.Det är därför viktigt att planeringsprocessens utformning möjliggör attregionala behov beaktas. Mot denna bakgrund betonade utskottet inför dennaplaneringsomgång vikten av att länen har ett stort inflytande i planeringensamt att detta även bör gälla sådana vägar som är stamvägar, i de fallåtgärderna föranleds av ett lokalt eller regionalt behov. Utskottetförutsatte även att såväl som fördjupar sitt samrådsarbeteoch ökar insynen i sin interna beslutsprocess i syfte att på bästa sättta hänsyn till lokala och regionala strategier och program. Detta ökaräven den demokratiska förankringen av processen. I den planeringsperiodsom nu avslutats har länen vidare spelat en viktig roll när det gällerframtagande av underlag i planeringsprocessen. Såvitt gäller beslut ominfrastrukturåtgärder som avser åtgärder på de regionala vägar villutskottet påminna om att dessa fattas inom ramen för länsplanen, dvs. Utskottet anser mot denna bakgrund att syftet med demotioner som begär ett starkt regionalt inflytande delvis tillgodoses.Utskottet är därför inte berett att föreslå att vidtar någonåtgärd med anledning av motionsförslagen om ett ökat regionalt inflytandei planeringsprocessen.Infrastrukturplanering även för sjöfart och IT-infrastruktur m.m.Motionsförslag har väckts om att planeringsramen bör vidgas och ävenomfatta sjöfartens infrastruktur. Med anledning av dessa motionsförslagvill utskottet framhålla att det är angeläget med en helhetssyn påtransportsystemet. En grundläggande princip i transportpolitiken är att fåtill stånd en ökad samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag.Infrastrukturen skall därför så långt som möjligt främja en effektivsamverkan mellan transportslagen. Utskottet vill dock understryka att detredan i dag förekommer ett omfattande samarbete mellan trafikverken iinfrastrukturplaneringen. För att främja en helhetssyn på transportsystemetangav regeringen i planeringsdirektiven för attSjöfartsverket och skulle redovisa planerade investeringarsamt sin bedömning av utvecklingen inom sjöfarten och luftfarten somunderlag för den infrastrukturplanering som bedrivs av ochBanverket. Med hänvisning till det anförda bedömer utskottet att sjöfartensbehov av investeringar i vägar och järnvägar kan beaktas iinfrastrukturplaneringenså som den är utformad . När det gäller hamnar och flygplatserfinansieras dessa i huvudsak genom avgiftsintäkter inom respektive trafikgren.Utskottet är inte berett att överväga förändringar i dettaavseende.