bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — Dessa är attpartibeteckningen består av eller innehåller ord,att partiet inte är en underavdelning av en politisksammanslutning, att partibeteckningen inte kanförväxlas med en redan registrerad beteckning elleren som kommer att bli registrerad på grund av entidigare inlämnad ansökan, att partibeteckningeninte kan förväxlas med en beteckning som haravregistrerats efter namnbyte för högst sedansamt att ansökan stöds av ett visst antalröstberättigade, varvid antalet varierar beroende påvilket val som registreringen avser.I och rådets förordning (EG) nr2004/2003 av den4 om regler för och finansiering avpolitiska partier på europeisk nivå (EGT nr L 297,15/11/2003) definieras partibegreppet inomförordningens tillämpningsområde. Denna förordninginnehåller bestämmelser om finansiering av politiskapartier på europeisk nivå. Med politiskt parti avsesenligt förordningen en sammanslutning av medborgarea) vilken eftersträvar politiska mål ochb)c) vilken antingen erkänts av eller etablerats ienlighet med rättsordningen i åtminstone enmedlemsstat.d)Med sammanslutning av politiska partier avses vidarei förordningen ett strukturerat samarbete mellanåtminstone två politiska partier. Ett politisktparti på europeisk nivå definieras i förordningensom ett politiskt parti eller en sammanslutning avpolitiska partier som uppfyller följande villkor:· Det är en juridisk person i den medlemsstat därden har sitt säte.·· Det företräds av ledamöter i Europaparlamenteteller de nationella eller regionala parlamenteneller regionala församlingarna, i åtminstone enfjärdedel av medlemsstaterna, eller har erhålliti åtminstone en fjärdedel av medlemsstaterna,av rösterna i var och en av dessamedlemsstater i de senaste valen tillEuropaparlamentet.·· Det respekterar, i synnerhet i sitt program och isin verksamhet, de principer på vilka Europeiskaunionen grundar sig, nämligen principerna omfrihet, demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheternasamt rättsstatsprincipen.·· Det har deltagit i eller uttryckt sin avsikt attdelta i valen till Europaparlamentet.·1999 års författningsutredning har föreslagit attdet skall införas ett system med obligatoriskavalförberedelser där de partier som önskar delta iallmänna val måste anmäla detta senast en viss tidföre valet (SOU 2001:99). Förslaget innebär attendast de partier som har gjort en sådanförhandsanmälan deltar i fördelningen av mandat.Registrering av partibeteckning blir med ett sådantsystem obligatorisk.I direktiven till vallagskommitté (dir.2003:37) anförs att eftersom 2003 årsvallagskommitté (Ju 2003:03) skall lämna förslagtill en helt ny vallag finns det enligt direktiveninget som hindrar att kommittén på nytt övervägerfrågan om offentliga valförberedelser. Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motion 2003/04:K233 bör därför avslås.RöstningsförfarandetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår en motion om ändring av reglerna förröstningsförfarandet.MotionenI motion 2003/04:K281 av och (båda s) föreslås att tillkännagerför regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om ändring i vallagen. Motionärerna hänvisartill bestämmelsen i10 kap. 8 § vallagen, enligt vilken valförrättarenskall ta emot väljarens valkuvert, i väljarensnärvaro lägga det i valurnan för det val valsedelngäller och markera i röstlängden att väljarenröstat. I motionen anförs att denna paragraf börändras på ett sådant sätt att det blir väljaren somlägger ned sin valsedel i valurnan. Då tydliggörsden handling som röstningen innebär.BakgrundEnligt 10 kap. 8 § skall valförrättaren, om vissanärmare angivna krav är uppfyllda, ta emot väljarensvalkuvert, i väljarens närvaro lägga det i valurnanför det val valsedeln gäller och markera iröstlängden att väljaren röstat.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en helt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motion 2003/04:K281 bör därför avslås.FörtidsröstningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner om utökade möjligheter tillförtidsröstning.MotionernaI motion 2003/04:K284 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om öppethållande ochinformation om lokaler för poströstning undervaldagen. Motionären anför att det är viktigt attslå fast att alla väljare skall ha möjlighet attpoströsta på valdagen i den kommun de vistas imellan och 20.00 då valproceduren pågåri de ordinarie postlokalerna. Öppettiderna ipostlokaler eller motsvarande skall vara väl kändaav allmänheten.I motion 2003/04:K375 av ochMikael (båda s) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av att utöka antaletröstmottagningsställen vid förtidsröstning.Motionärerna anser att möjligheten tillförtidsröstning bör utvidgas och även kunna ske imiljöer där människor naturligt rör sig så som tillexempel , eller stads-eller kommunhuset.Bakgrund2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall se överbestämmelserna i vallagen och lämna förslag till enny lag. Lagen skall innehålla de grundläggandereglerna om valförfarandet. Kompletterandevaltekniska föreskrifter skall kunna meddelas avregeringen och . Kommittén fårredovisa resultatet av sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast . Den nya vallagen skalltillämpas års val. Kommittén fårredovisa resultatet av sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motionerna 2003/04:K284 och 2003/04:K375bör därför avslås.Regeringsbildning, budgetprocess ochtalmansvalUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning till nuinledda samtal om en översyn avregeringsformen att avslår motionerom en översyn av dels de rådande formerna förregeringsbildning, dels vissa därmedsammanhängande regler som rör tidpunkten förval av talman samt tidsramarna för denstatliga budgetprocessen.MotionernaI motion 2002/03:K208 av m.fl. (c)föreslås att begär hos regeringen förslagtill sådan ändring av regeringsformen att regeringenobligatoriskt skall avgå efter ett val i enlighetmed vad i motionen anförs. I sammanhanget anförs imotionen att det är hög tid att regeringsformenändras så att regeringen obligatoriskt skall avgåefter ett riksdagsval.I motion 2002/03:K282 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omen översyn av grundlagens former förregeringsbildning (yrkande 7). Motionärerna för framflera olika förslag till förändringar. Som enmöjlighet pekar motionärerna på en förändradkonstitutionell praxis innebärande att ledaren fören minoritetsregering, vars regeringsunderlag harförändrats, lämnar in sin och regeringensavskedsansökan på samma sätt som sker när enmajoritetsregering har förlorat sin majoritet. Imotionen pekas även på tänkbara grundlagsändringar.En sådan grundlagsändring skulle innebära attstatsministern och regeringen alltid lämnar in sinavskedsansökan efter ett val. Ytterligare en möjliggrundlagsändring skulle kunna gå ut på att detinförs en bestämmelse om att talmannen alltid efterett val skall ta initiativ i regeringsfrågan ochdärvid kunna föreslå att välja om densittande regeringen eller inleda en nyregeringsbildning. Motionärerna anser att detsistnämnda alternativet är att föredra.Förtroendeomröstning skall dock alltid äga rum efterdet att talmannen har presenterat sitt förslag. Imotion 2003/04:K290 av m.fl. (fp)framförs ett yrkande med samma innebörd (yrkande11).I motion 2002/03:K345 av (m)föreslås att dels begär att regeringennärmare utreder formerna för regeringsbildningenjämlikt 6 kap. 1-4 §§ regeringsformen (yrkande 1),dels tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om processen vid regeringsbildning(yrkande 2). Det anförs i sammanhanget att detknappast är förenligt med parlamentarismensprinciper att det i oklara lägen skall varastatsministern som i praktiken avgör huruvida fråganom en regeringsbildningsprocess skall övergå italmannens händer eller ej. För sådana ickeuppenbart klara valutslag bör övervägas om interegeringsformen skall föreskriva ett tvång förregeringen att avgå.I motion 2002/03:K379 av m.fl. (m)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om formerna förregeringsbildning (yrkande 23). Enligt motionärernaär det rimligt att reglerna för regeringsbildningändras på så sätt att det i ett oklartparlamentariskt läge är talmannen som får i uppdragatt utse den statsministerkandidat som har störstmöjlighet att bilda en regering som tolereras av enriksdagsmajoritet. Därvid pekas på tvåförändringsalternativ. Det första alternativetinnebär att regeringen upplöses automatiskt isamband med valet och att talmannen efter valet fåri uppdrag att leda arbetet med regeringsbildning.Ett annat alternativ är enligt motionärerna attomröstningsreglerna ändras så att en regering måsteha aktivt stöd i . I motion 2003/04:K271 avBo Lundgren m.fl. (m) framförs ett yrkande med sammainnebörd (yrkande 25).I motion 2002/03:K434 av m.fl. (mp)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till sådan ändring av regeringsformenatt regeringen avgår vid val i enlighet med vad imotionen anförs (yrkande 1). Det anförs bl.a. attregeringsformen bör ändras så att sittande regeringsom inte får majoritet avgår vid ett riksdagsval.Därefter skall, såsom vid regeringsskifte,statsministerfrågan avhandlas genom samråd undertalmannens ledning. Riksdag och regering skall verkaunder . Från det att riksdagsval hållitsmåste tid ges för reellt samråd i statsministern-och regeringsfrågan och för riksdagsbehandling avdensamma. Frågor om eventuella tidsfrister, dvs.bestämmelser om sista dag efter val dåregeringsalternativ skall föreläggas riksdagenrespektive riksdagsbeslut äga rum i frågan, börutredas närmare.Vidare föreslås i motionen att begär attregeringen lägger fram förslag till ändring avtalmansvalsreglerna i enlighet med vad som imotionen anförs (yrkande 2). Därvid anförs atttalmansvalet lämpligen bör förläggas tillårsskiftet.Slutligen föreslås i motionen att begäratt regeringen tillsätter en utredning som ser överbudgetprocessen i syfte att ändra reglerna ienlighet med vad som i motionen anförs (yrkande 3).Det anförs att förslag att sittanderegering som inte får majoritet avgår i anslutningtill riksdagsvalet bör följas av en ändring itidsramarna för budgetpropositionens presentation.Tidsramarna för budgetprocessen bör dock ändrasoavsett huruvida förslag påregeringsavgång vid val anammas eller ej.BakgrundRegeringsbildningenDen svenska parlamentarismen bygger huvudsakligen pås.k. negativt ansvar, dvs. regeringen sitter kvar sålänge inte parlamentets majoritet har uttalat attregeringen inte har dess förtroende. Grunden fördenna princip utgörs av bestämmelsen i 12 kap. 4 §första stycket regeringsformen, enligt vilkenriksdagen kan angiva förklaring att statsråd ickeåtnjuter förtroende. För sådanförklaring, misstroendeförklaring, fordras att merän hälften av ledamöter förenar sigdärom. Yrkande om misstroendeförklaring upptasenligt andra stycket till prövning endast om detväcks av minst en tiondel av ledamöter.Det upptas inte till prövning från detatt ordinarie val har ägt rum eller beslut om extraval har meddelats till dess den genom valet utseddariksdagen samlas.De beskrivna reglerna i regeringsformenmotiverades med att de bör fungera smidigare i lägendär regeringen har ett svagt underlag i (jfr bet. 1999/2000:KU2 s. 17). Någon partigrupp kantänkas tolerera regeringen men inte vilja stödja denuttryckligt. Ett krav på uttryckligförtroendeförklaring vid regeringsbildningen kantänkas försvåra denna.I 6 kap. 2-4 §§ regeringsformen finns bestämmelserom den ordning enligt vilken statsministern skallutses. Av dessa framgår att det är talmannensuppgift att lägga fram förslag till ny statsministerför . måste talmannen hasamrått med företrädare för varje partigrupp ochöverlagt med vice talmännen. Röstar mer än hälftenav ledamöter mot förslaget är detförkastat. I annat fall är det godkänt. Förkastasförslaget måste talmannen återkomma. Om talmannensförslag förkastas fyra gånger, avbryts förfarandet iavvaktan på riksdagsval. Om inte ordinarie val skallhållas , förrättas extra val inomsamma tid.Vidare föreskrivs i 6 kap. 1 § regeringsformen attstatsministern tillsätter övriga statsråd. 5 § regeringsformen skall talmannen entledigastatsråd om förklarar att statsministerneller annat statsråd inte åtnjuter riksdagensförtroende. I fråga om entledigande av statsråd iandra fall än som följd av misstroendeförklaringgäller att statsråd, även statsministern, har rättatt bli entledigad när han själv begär det (6 kap. 6§ regeringsformen). Entledigandet av statsministernbeslutas av talmannen. I så fall skall talmannenentlediga även övriga statsråd. Detsamma gäller förden händelse statsministern avlider (6 kap. 7 §).Statsministerns avgång innebär således att helaregeringen avgår. Någon bestämmelse om närstatsministern och därmed regeringen skall avgåförutom vad som gäller vid misstroendeförklaringfinns således inte.Frågor kring förhållandet mellan valutslag ochregeringsbildning har, som tidigare framgått,aktualiserats i ett antal motioner som väckts underriksmötet /03. Inom ramen för uppföljning ochutvärdering inom utskottets beredningsområde harutskottets kansli på utskottets uppdrag i en rapportbehandlat vissa frågeställningar som aktualiserastill följd av förslagen i dessa motioner. Rapporten,som överlämnats till utskottet, bilaga 4(2003/04:URD3), innehåller även en utförligredogörelse för framväxten av det nuvaranderegelsystemet, dess tillämpning i praxis samt denförfattningspolitiska debatten kring alternativ tillden rådande ordningen.I rapporten utvärderas även hur praxis ianslutning till gällande bestämmelser förhåller sigtill målsättningar som formulerats i förarbetenatill den partiella författningsreformen ochregeringsformen. Det konstateras att det inte gåratt finna otvetydiga belägg för att det imålsättningarna bakom regeringsformen harinbegripits att regeringar utan egen majoritet iriksdagen skall avgå efter val för att möjliggöra enomprövning av regeringsfrågan. Följaktligen kan detinte betraktas som oförenligt med målsättningarnabakom regeringsformen att regeringar utan egenriksdagsmajoritet stannat kvar efter valen 1985,1988, 1998 och 2002. Vidare konstateras att det inteheller går att påvisa att det i målsättningarnabakom regeringsformen har inbegripits att regeringarutan egen riksdagsmajoritet skall avgå eftervalförluster. Det faktum att de minoritetsregeringarsom stannade kvar efter valen 1985, 1988 och 1998dessutom hade drabbats av förluster kan följaktligeninte heller betraktas som oförenligt medmålsättningarna bakom regeringsformen. I rapportenkonstateras vidare att den praktiska tillämpningenav regeringsformens bestämmelser om talmansleddakonsultationer inför regeringsskifte får anses havarit väl förenlig med målsättningarna bakomregeringsformen. Slutligen konstateras attbestämmelserna om misstroendeförklaring ochregeringsbildning har tillämpats i enlighet medintentionerna. Den tidsmässigt något mer utdragnaproceduren vid regeringsbildning får ses som i stortsett förväntad med hänsyn till att regelverket ärutformat för att tillgodose till viss delsvårförenliga syften.Slutligen redovisas hur de här aktuella aspekternagällande valutslag och regeringsbildning ärutformade i andra europeiska länder. I en drygmajoritet - 16 av 27 studerade länder - harregeringen en skyldighet att automatiskt lämna sinpost efter val till parlamentet, oavsettvalutgången. Sådan skyldighet föreligger dock inte ide nordiska länderna förutom i . När detgäller regeringens rätt att upplösa parlamentet ärDanmark och de enda länder där regeringenåtnjuter villkorslös upplösningsrätt. I ett tiotalandra europeiska länder kan dock regeringen tainitiativ till ett upplösningsbeslut som sedanformellt fattas av statschefen. I de flestaeuropeiska länder har parlamentet såväl möjlighetatt uttala misstroende mot enskilda ministrar sommot regeringen som helhet. I sex av länderna krävsatt den parlamentsmajoritet som vill fälla enregering också enas om en motkandidat tillstatsministerposten, s.k. konstruktivmisstroendeförklaring. När det gällerregeringsbildningens utformning konstateras attprocessen kan delas in i tre schematiska faser. Isonderingsfasen undersöks vilka potentiellaregeringskoalitioner som kan vara aktuella. Vissvariation mellan länderna finns gällande vem som haransvaret för att leda sonderingarna: statschefeneller dennes ombud, den avgående statsministerneller den tillträdande statsministerkandidatensjälv. I nästa fas, nomineringsfasen, utnämns denkandidat som befunnits ha de bästa förutsättningarnaatt bilda regering. Utnämningen görs i samtligaländer utom av statschefen, men dennesreella inflytande varierar och är ofta relativtbegränsat. I 10 av 27 länder ärregeringsbildningsprocessen avslutad i och mednomineringen, i så måtto att den utseddaregeringsbildaren har formell rätt att börja utövasina befogenheter. I övriga 17 länder måste dockregeringen eller regeringsbildaren överleva enautomatisk omröstning i parlamentet - investituren -för att anses ha mandat att regera. I alla ländermed krav på investituromröstning utom (motsvarande ) tillämpas positivparlamentarism, dvs. regeringen måste få ett uttalatstöd av flertalet av de röstande. räknas,tillsammans med länderna utan krav på investitur,som tillämpande negativ parlamentarism, därregeringen inte behöver ha ett uttalat stöd i utanendast behöver tolereras av parlamentet. En enkelstatistisk analys indikerar att länder med negativparlamentarism i genomsnitt har högre andelminoritets- och enpartiregeringar samt kortareregeringsbildningstider än länder med positivparlamentarism.BudgetprocessenGrundläggande regler om statsbudgeten ochbudgetprocessen återfinns i regeringsformen.Regeringsformens närmare bestämmelser om finansmaktoch budgetreglering finns i 9 kap. Medbudgetreglering avses det förfarande genom vilketstatsbudgeten tillkommer. Förfarandet innefattardels en beräkning av statsinkomsternas storlek, delsfastställande av anslag. I föreskrifterna ombudgetreglering (9 kap. 3-6 §§) anges att riksdagenskall företa budgetreglering för det närmastföljande budgetåret eller, om det finns särskildaskäl, för annan budgetperiod. skall, påförslag av regeringen, i en statsbudget bestämmatill vilka belopp statsinkomsterna skall beräknasoch anvisa anslag till angivna ändamål. Ombudgetreglering inte hinner avslutas förebudgetperiodens början - t.ex. på grund avtidskrävande förhandlingar om regeringsbildningenefter ordinarie riksdagsval - bestämmer iden omfattning som behövs om anslag för tiden tilldess budgetregleringen för perioden är slutförd.Riksdagen kan även ge finansutskottet i uppdrag attfatta sådana provisoriska anslagsbeslut påriksdagens vägnar. För ett löpande budgetår kanriksdagen dessutom på tilläggsbudget göra nyaberäkningar av statsinkomster samt ändra elleranvisa nya anslag.I riksdagsordningen finns bestämmelser omriksdagens arbete och arbetsformer, bl.a. i fråga omstatsbudgeten och budgetreglering. Av 3 kap. 2 §första stycket framgår att budgetåret börjar den 1januari och att regeringen skallavlämna en budgetproposition med förslag tillstatens inkomster och utgifter för budgetåret samten redovisning av statens tillgångar och skulder.Vidare föreskrivs i bestämmelsens andra stycke attbudgetpropositionen skall innehålla finansplan ochnationalbudget samt förslag till reglering avstatsbudgeten. Förslaget skall enligt bestämmelsenockså innehålla en fördelning av anslag på de avriksdagen beslutade utgiftsområdena.Budgetpropositionen skall enligttilläggsbestämmelsen 3.2.1 avlämnas senast den 20september. då riksdagsval hålles iseptember, skall dock budgetpropositionen avlämnassenast efter öppnande, dvs.omkring efter valdagen. Om detta inte ärmöjligt på grund av regeringsskifte, skallbudgetpropositionen enligt tilläggsbestämmelsensandra stycke avlämnas efter skiftet,dock . Om regeringen anser attproposition med förslag till riktlinjer för denframtida ekonomiska politiken och anslag för löpandebudgetår (ekonomisk vårproposition) bör behandlasunder pågående , skall enligttilläggsbestämmelsens tredje stycke en sådanproposition lämnas senast den 15 april.Riksdagskommittén - som talmanskonferensentillsatte för att se över och utvärderavissa frågor rörande arbetsformer -behandlade bl.a. budgetprocessen i betänkandetRiksdagen inför 2000-talet. Beträffande spörsmåletom valdagens förläggning uttaladekommittén bl.a. följande.När föreslog attbudgetprocessen skulle flyttas till höstenövervägde den också att flytta valdagen. Tvåalternativ diskuterades, antingen val på våreneller före nuvarande datum iseptember. övervägde främstdet sistnämnda (förs. 1993/94:TK1 s. 75), menstannade för att inte föreslå någon ändring.Eftersom tiden under ett valår kunde bli knappövervägde två olikalösningar. Antingen fastställs en provisoriskstatsbudget före budgetårsskiftetvarefter den definitiva budgetregleringengenomförs en bit in på det nya budgetåret. Elleranvänder man sig av en förenkladbehandlingsordning som medför att budgetarbetetkan avslutas (förs.1993/94:TK2 s. 31).Den nya budgetprocessen har endastprövats en gång under valår () ocherfarenheten därifrån är att det efter de dågivna förutsättningarna med en förenkladbehandlingsordning fungerade någorlunda väl.Riksdagen hade till sitt förfogande,men vår bedömning av arbetet, som bl.a. grundaspå en enkät till ledamöterna samt intervjuer medpartikanslierna och ett antal utskottsordförande,är att det kunde genomföras utan större problem.En svårighet som vi har kunnat notera hade sittupphov i den ändrade parlamentariska situationenefter valet. Förhandlingar upptogs då mellanföreträdare för regeringen, ochMiljöpartiet. Särskilt företrädare för de bådaoppositionspartierna har vittnat om att det varmycket knappt om tid för att genomföraförhandlingarna och att de kom i en position därdet var svårt att utöva ett inflytande överbudgeten. Det berodde bl.a. på attförberedelserna i var så långtkomna.Övriga oppositionspartier menade att de klaradeav att arbeta fram sina alternativa budgetförslagunder valåret tack vare att de dels hadeförberett förslag , dels hadepresenterat sin politik under valrörelsen. Desvårigheter som uppstod hade mer att göra med attriksdagsgruppens storlek och sammansättningändrats som en konsekvens av valet. Det leddetill vissa organisatoriska svårigheter.Det finns en befogad farhåga för att det kommeratt bli besvärligare att hinna medbudgetprocessen under valår med regeringsskiften.Man kan därför fråga sig om det finns anledningatt ändra på budgetprocessen eller på valdagen.Vi anser att valdagens förläggning börbestämmas med utgångspunkt i en diskussion omolika demokrativärden. Budgetprocessen och andraadministrativa omständigheter kan vägas in isammanhanget, men utgångspunkten måste vara attbudgetprocessen anpassas till den valdag sombestäms utifrån demokratiaspekter, t.ex.bedömning av valdeltagande.Riksdagskommittén övervägde sedan frågan omändringar borde företas i budgetprocessen.