bet · GR01UBU16 · 2004-09-09 00:00:00 — Jämställdhet inom utbildning och forskning SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 34motionsyrkanden från den allmänna motionstiden ,vilka tar upp jämställdhetsfrågor inom utskottetsområde.Motionsyrkandena behandlar jämställdhetsarbetet iförskola och skola samt jämställdhetsfrågor inomgrundläggande högskoleutbildning och i forskning ochforskarutbildning.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.I betänkandet finns reservationer från Folkpartietliberalerna, , ochMiljöpartiet de gröna samt särskilda yttranden frånModerata samlingspartiet och Vänsterpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Jämställdhet i förskolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub352,2003/04:Ub371,2003/04:Ub382 yrkande 1 samt2003/04:Ub438 yrkande 15.2. Jämställdhet i och igymnasieskolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 16,2003/04:Ub367 yrkande 22,2003/04:Ub388 yrkande 19,2003/04:Ub392 yrkande 22,2003/04:Ub439 yrkande 5 samt2003/04:A302 yrkande 4.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)Reservation 4 (mp)3. Utformningen av läromedelRiksdagen avslår motion2003/04:A302 yrkande 6.Reservation 5 (c)4. Jämställdhetslagens tillämpning i skolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 19 samt2003/04:A302 yrkande 3.Reservation 6 (fp, c, mp)5. Jämställdhet inom högskolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub319,2003/04:Ub390 yrkande 6 samt2003/04:Ub499 yrkande 10.Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)6. Åtgärder mot diskriminering i högskolanRiksdagen avslår motion2003/04:Ub414 yrkande 20.Reservation 9 (fp, mp)7. Genusperspektiv i medicinska m.fl.utbildningarRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub350 yrkande 2,2003/04:Ub354,2003/04:Ub359 samt2003/04:A302 yrkande 1.Reservation 10 (fp)8. Jämställdhet inom forskarutbildningen ochi forskarkarriärenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub390 yrkande 25,2003/04:Ub509 yrkande 2 samt2003/04:A371 yrkande 25.Reservation 11 (kd)Reservation 12 (fp, c)9. Kvinnliga doktoranders utsatthetRiksdagen avslår motion2003/04:Ub509 yrkande 5.Reservation 13 (kd, mp)10. Genusperspektiv inom medicinsk forskningm.m.Riksdagen avslår motionerna2003/04:Ub350 yrkandena 1, 3, 4 och 5,2003/04:Ub420,2003/04:Ub465,2003/04:Ub509 yrkande 4,2003/04:So394 yrkande 11 samt2003/04:A371 yrkande 4.Reservation 14 (kd)den 9 september 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), IngerDavidson (kd), (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (), MikaelaValtersson (mp), (), (s), Per () och ChristerErlandsson (s).2003/04UbU16Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes 34motionsyrkanden rörande jämställdhet inom utbildningoch forskning. Dessa behandlas i detta betänkande.Motionsyrkandena handlar om jämställdhetsarbetet iförskola och skola samt om jämställdhetsfrågor inomgrundläggande högskoleutbildning och i forskning ochforskarutbildning.Förslagen i motionerna återges i bilaga.Utskottets övervägandenJämställdhet inom förskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden rörandearbetet med jämställdhet inom förskolan.Utskottet hänvisar till gällandebestämmelser, vidtagna och pågående åtgärdersamt utredningsarbete.MotionerSynpunkter på jämställdhetsarbetet i förskolan ochhur detta kan förbättras förs fram i flera motioner.Kristdemokraterna understryker i motion2003/04:Ub438 yrkande 15 vikten avjämställdhetsprojekt inom förskolan, därförskolepersonal får möjlighet att reflektera översitt beteende gentemot pojkar respektive flickor iolika situationer. I motion 2003/04:Ub382 (fp)yrkande 1 framförs att såväl kommunala somfristående förskolor skall omfattas av obligatoriskafeministiska jämställdhetsplaner för förskolan.Obligatoriska feministiska jämställdhetsplaner pådagis är ett första steg för att luckra uppkönsrollerna och skapa ett friare samhälle, skrivermotionärerna. I motion 2003/04:Ub371 (fp)framhåller motionären att förskolans läroplan måsteses över så att samtliga förskolor får i uppdrag attgenomföra feministiska jämställdhetsplaner.Jämställdhetsarbetet måste genomsyra pedagogikensamt integreras inom den ordinarie verksamheten.Motionären är kritisk till den av regeringeninrättade jämställdhetsdelegationen och anser attansvaret för att förstärka jämställdhetsarbetet iförskolorna bör vara underställt Myndigheten förskolutveckling. Jämställdhet måste integreras inomden ordinarie undervisningen. I motion 2003/04:Ub352(s) välkomnas den jämställdhetsdelegations insatsersom regeringen planerar att inrätta. Motionärenanser att de insatser som delegationen skall ägnasig åt är mycket viktiga.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.Målet för jämställdhetsarbetet finns tydligtformulerat i de nationella styrdokumenten.Förskolans verksamhet skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande nationellavärden. Kommunerna ansvarar för att förskolepersonalhar kunskap om de föreskrifter som gäller förförskolan.Av förskolans läroplan, Lpfö 98, framgår attjämställdhet mellan könen tillhör de värden somförskolan skall hålla levande i arbetet med barnen.Regeringen fattade beslut atttillsätta en jämställdhetsdelegation (dir. 2003:101)i syfte att uppmärksamma, intensifiera och utvecklaarbetet med jämställdhet mellan könen i förskolan.Uppdraget gäller både kommunala och friståendeförskolor. Pojkars och flickors livsutrymme får,enligt regeringen, inte begränsas av könsspecifikanormer och värderingar. Delegationen förjämställdhet i förskolan påbörjade arbetet idecember 2003. Uppdraget löper t.o.m. den 30 juni2006. Delegationens uppgift är att lyfta fram,förstärka och utveckla jämställdhetsarbetet iförskolan genom att bl.a. fördela medel tilljämställdhetsprojekt. Delegationen skall också lyftafram goda exempel på insatser i och i andraländer för att stimulera fler män att söka sig tillutbildningar med inriktning mot barn och arbete iförskolan samt att aktivt arbeta för att behålla mänsom redan arbetar i förskolan. Delegationen skallockså välja ut och dokumentera ett antal förskolorsjämställdhetsarbete och sprida dessa kunskaper ocherfarenheter, sammanställa den kunskap omjämställdhet och genus som finns och se tillatt den når ut i förskolan samt identifiera detkunskapsbehov som finns när det gäller förskolansarbete med jämställdhet. Dessutom skall delegationenundersöka vilken utbildning i genuskunskap ochjämställdhet som blivande förskollärare får ta delav på lärarhögskolorna. Delegationen skall ocksåföreslå lämpliga insatser för hur ett långsiktigtjämställdhetsarbete för förskolan skall utvecklasoch stärkas.För delegationens arbete avsätts sammanlagt 12,5miljoner kronor den 1 december 2003till (prop. 2003/04:1 utgiftsområde16 s. 68). Delegationen för jämställdhet i förskolanhar delat ut 2,5 miljoner till 18 projektför jämställdhetsarbete i förskolan.Sedan år 2002 finns särskilda medel avsatta föratt utbilda pedagogiska resurspersoner ijämställdhet och genuskunskap. Målet har varit attdet skall finnas minst en sådan resurspersoni varje kommun. Utbildningen bedrivs på uppdrag avMyndigheten för skolutveckling av de nationellavärdegrundscentrumen vid och Umeåuniversitet. Denna utbildning omfattar bådeförskolan och grund- och gymnasieskolan.Utskottet anser att arbetet för ökad jämställdhetinom förskolan är mycket angeläget för förskolansutveckling. Utskottet avvisar förslaget omfeministiska jämställdhetsplaner mot bakgrund av attDelegationen för jämställdhet i förskolan som ovannämnts har till uppgift att föreslå lämpligainsatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbeteför förskolan skall utvecklas och bedrivas.Jämställdhet i och inomgymnasieskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden avseendearbetet med jämställdhet i ,jämställdhetslagens tillämpning samtläroböckers utformning. Utskottet hänvisartill gällande bestämmelser, vidtagna ochpågående åtgärder samt utredningsarbete.Jämför reservationerna 1 (fp), 2 (kd), 3 (c),4 (mp), 5 (c) samt 6 (fp, c, mp).MotionerFrågor om jämställdhetsarbetet i grund- ochgymnasieskolan behandlas i flera motioner.Folkpartiet understryker i motion 2003/04:Ub367yrkande 22 vikten av att all undervisning skallgenomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Ettaktivt jämställdhetsarbete behöver bedrivas på mångafronter och med olika innehåll och metoder, ansermotionärerna. Samma yrkande återfinns i Folkpartietsmotion /04:Ub388 yrkande 19, där det särskiltframhålls att ett jämställdhetsperspektiv måstegenomsyra allt arbete i skolan, i relationen mellanelever och lärare, i skolans ledning, i styrdokumentsamt i lärarutbildningen. påpekari motion 2003/04:Ub439 yrkande 5 att flickors ochpojkars olika sätt att uttrycka sig både verbalt ochmed kroppsspråk måste uppmärksammas. Jämställdhetär, enligt motionärerna, en av de viktigastefrågorna som behöver etisk belysning i skolan.Centerpartiet anser i motion 2003/04:Ub392 yrkande22 att jämställdhetsplaner bör upprättas på landetsalla skolor. I motion 2003/04:A302 yrkande 4 begärCenterpartiet att regeringen tar initiativ till attutforma ett samlat program för ökad jämställdhet iskolan. Motionärerna understryker också vikten avutformningen av läromedel ur ettjämställdhetsperspektiv (yrkande 6). I motion2003/04:Ub271 yrkande 16 framhåller Miljöpartietvikten av jämställdhet i skolan och inomidrottsrörelsen. I motionen framförs att barn tidigttar till sig ett synsätt som låser fast båda könen iett traditionellt tänkande.Centerpartiet skriver i motion 2003/04:A302yrkande 4 att liknande villkor som finns ijämställdhetslagen även bör gälla för elever igrundskolan och gymnasieskolan. anserenligt motion 2003/04:Ub271 yrkande 19 attjämställdhetslagen skall gälla fullt ut även inomskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare vid behandling avmotsvarande motionsyrkanden angåendejämställdhetsarbetet, senast i betänkande2002/03:UbU6, konstaterat att frågan om jämställdhetinom skolan har uppmärksammats och tydliggjortsunder senare år. Jämställdhet är ett prioriteratområde för skolan.Förskolans och skolans arbete för ökadjämställdhet behandlas i skollagen, läroplanerna,jämställdhetslagen och i . Målenför jämställdhetsarbetet finns tydligt formulerade ide nationella styrdokumenten. I grundskolanskursplaner eftersträvas också att skolansvärdegrund, däribland jämställdhet som en fråga omdemokrati, skall genomsyra undervisningen i allaämnen. Kommunerna ansvarar för att lärare,förskollärare och fritidspedagoger har kunskap om deföreskrifter som gäller för skolväsendet samt fårkompetensutbildning i dessa frågor. I läroplanentilldelas dessutom rektor särskilt ansvar förjämställdhet som ämnesövergripande kunskapsområde.Därtill har en rad åtgärder vidtagits på nationellnivå för att stödja och stimulera det lokalajämställdhetsarbetet. Jämställdhet är ett av treprioriterade områden för Myndighetens förskolutveckling generella uppdrag. Som nämnts iföregående avsnitt har regeringen avsatt medel föratt utbilda resurspersoner i jämställdhet ochgenuskunskap. För att ytterligare stödjautvecklingen av jämställdhetsarbete i skolanplanerar Myndigheten för skolutveckling att bl.a.under /05 anordna regionala mötesplatserför genuspedagoger, mediepedagoger samt lärare ochannan skolpersonal.Som exempel på ytterligare insatser kan nämnas attMyndigheten för skolutveckling har givit ut ettstödmaterial för lärare och skolpersonal Jag ärstarkare än du tror - Hur skolor stöttar flickor ochmöter familjer angående situationen för flickor ochpojkar i miljöer starkt präglade av patriarkalavärderingar och om skolans roll för dessa barn.Skolansvarsutredningen föreslår i sitt betänkandeSkolans ansvar för kränkningar av elever () en ny lag som förbjuder diskriminering ochkränkning av skolelever. Jämställdhetsombudsmannenföreslås, tillsammans med , Ombudsmannenmot etnisk diskriminering, ,Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning samt , få tillsyn överlagen. Enligt förslaget blir kommuner och andra somdriver skolverksamhet skadeståndsskyldiga mot elevsom skolan diskriminerar på grund av kön, etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning eller funktionshinder.Lagförslaget omfattar också mobbning ellerkränkning som begås av andra elever eller av skolanspersonal. Remisstiden för förslaget löper tilloktober 2004. Lagen skall enligt förslaget träda ikraft . I detta sammanhang erinrasockså om det arbete som pågår inomRegeringskansliet med anledning avSkollagskommitténs betänkande Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121).Jämställdhetsombudsmannen har under åren 2001-2003med finansiellt stöd från regeringen genomfört ettjämställdhetspedagogiskt projekt, publicerat i enskolhandbok. Därtill arrangerar myndigheten bl.a.konferenser och seminarier om hur skolan kan stärkasitt jämställdhetsarbete.I regeringens proposition Kunskap och kvalitet -elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan (prop.2003/04:140) föreslås att vissa generellaperspektiv, såsom genusperspektiv, utöver de fyraperspektiv som finns i läroplanen , skallbeaktas när programmål och kursplan utformas. Genomatt integrera ett genusperspektiv i utbildningen geseleverna bl.a. bättre möjligheter att upptäcka ochmotverka diskriminerande och ojämställdaförhållanden i samhället.Utskottet kan inte nog understryka vikten av attskolan till eleverna förmedlar de demokratiskavärdena, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Arbetet för jämställdhet i skolan handlar omatt motverka traditionella könsmönster och geeleverna likvärdiga möjligheter och villkor attutvecklas oberoende av kön. Jämställdhet ingår isamhällets värdegrund och skall genomsyra allverksamhet i skolan. Utskottet ser därför positivtpå det arbete som pågår för att intensifiera skolansarbete i dessa frågor.Centerpartiets yrkande om läromedlens utformningbehandlades även vid förra och avslogs medhänvisning bl.a. till kommunernas ansvar och tillden förstärkta kvalitetsgranskningen av skolan (bet.2002/03:UbU6 s. 24).När det gäller jämställdhetslagen påminnerutskottet om att en kommitté arbetarmed en översyn av hela diskrimineringslagstiftningen(dir. 2002:11). Frågan om skolan skall omfattas avlagstiftningen mot diskriminering ingår i kommitténsuppdrag, som skall redovisas senast i december 2004.Jämställdhet inom högskolanUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden rörande jämställdhetsarbeteinom högskolan, förslag att studenter vidhögskolan skall jämställas med arbetstagare ide delar av arbetsrätten som rör integritetoch arbetsskydd, åtgärder motkönsdiskriminering samt motioner rörandegenusperspektiv i medicinska m.fl.utbildningar. Utskottet hänvisar tillgällande bestämmelser, vidtagna och pågåendeåtgärder samt visst utredningsarbete.Jämför reservationerna 7 (kd), 8 (c), 9 (fp,mp) samt 10 (fp).Jämställdhetsarbetet inom högskolan m.m.MotionerTvå motionsyrkanden berör jämställdhetsarbetet inomhögskolan. framhåller i motion2003/04:Ub499 yrkande 10 att jämställdhet är enfråga om erkännande, rättvisa och kvalitet i denhögre utbildningen. Ur ett kunskapsperspektiv kanmans- och kvinnodominerade student-, lärar- ochforskargrupper förlora infallsvinklar till problemoch möjliga lösningar. I motion 2003/04:Ub390yrkande 6 understryker att ett aktivtjämställdhetsarbete är viktigt för att behålla enhög kvalitet på den högre utbildningen. En ökning avandelen kvinnor är viktig för att behålla en högkvalitet på den högre utbildningen.Folkpartiet förespråkar i motion 2003/04:Ub414yrkande 20 åtgärder för att stoppakönsdiskrimineringen. Män och kvinnor skall hasamma, inte bara formella utan självfallet ocksåreella, möjligheter att göra sig gällande i denakademiska världen. All form av diskriminering skallbekämpas, skriver . I motion2003/04:Ub319 (c) framförs att studenter vidhögskolor skall jämställas med arbetstagare i dedelar av arbetsrätten som rör integritet ocharbetsskydd liksom hela jämställdhetslagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.I högskolelagens (1992:1434) 1 kap. 5 § föreskrivsatt jämställdhet mellan kvinnor och män alltid skalliakttas och främjas i universitetens ochhögskolornas verksamhet. Lärosätena skall inom ramenför detta arbeta för en jämn könsfördelning blandsåväl studenter som personal. Universitet ochhögskolor har i uppdrag att redovisa vilka särskildaåtgärder som vidtagits för att få en jämnarekönsfördelning inom både grund- ochforskarutbildningen. 2004visar bl.a. att flertalet utbildningar har en ojämneller mycket ojämn könsfördelning och attkönsfördelningen blir alltmer skev. Andelen manligastudenter beräknas till . av allaexamina avläggs av kvinnor.Inom forskarutbildningen är könsfördelningen blandnybörjarna jämn:48 % kvinnor och män. har antalet kvinnor som börjar iforskarutbildning ökat . Andelen kvinnorbland dem som avlägger doktorsexamina har undersamma period ökat från . Storaskillnader förekommer dock mellan olika ämnen.Universitetens och högskolornas årsredovisningarvisar att stora insatser görs för att öka andelenkvinnor på mansdominerande utbildningar.Högskoleverket har i uppgift att inom sittverksamhetsområde verka för jämställdhet. finns även ett jämställdhetsråd meduppgift att särskilt arbeta med dessa frågor. Rådethar bl.a. till uppgift att stödja pedagogisktutvecklingsarbete vid universitet och högskolor.Studenter vid universitet och högskolor omfattasinte av jämställdhetslagen (1999:133) som bygger pådet s.k. civilrättsliga arbetstagarbegreppet, därarbetsåtagandet skall bl.a. vara frivilligt ochparternas rättsförhållande i princip utgå från ettavtal, anställningsavtalet. Lagen (2001:1286) omlikabehandling av studenter i högskolan infördes isyfte att stärka studenternas skydd motdiskriminering samt motverka diskriminering bl.a. pågrund av könstillhörighet i högskolan. Som sagts idet föregående pågår en utredning om en eventuellsamordning av all diskrimineringslagstiftning (dir.2002:11).Genusperspektiv i medicinska m.fl. utbildningarMotionerI flera motioner framförs kravet på ett köns-och/eller ett genusperspektiv inom läkarlinjen ochvissa andra utbildningar. I motion 2003/04:Ub350yrkande 2 framhåller attläkarutbildningen och alla vårdutbildningar böråläggas att ha ett könsperspektiv i undervisningen.Även i motion 2003/04:Ub345 (s) framläggs krav påobligatoriskt köns- och genusperspektiv iläkarutbildningen. Om läkarutbildningen i framtidenpräglas av ett köns- och genusperspektiv kommer det,enligt motionären, inte framöver att vara slumpensom avgör om den läkare som en kvinna möter hartillräcklig kunskap om kvinnors sjukdomar, hälsa ochlivsvillkor. Också i motion 2003/04:Ub359 (kd)framhålls att genusperspektivet bör bliobligatoriskt inom läkarutbildningen. Det måste,hävdar motionärerna, finnas centrala mål förläkarutbildningen som gör det obligatoriskt för allablivande läkare att inhämta kvalitativt likakunskaper om kvinnor och män. I motion 2003/04:A302(c) yrkande 1 påpekar motionärerna attgenusperspektivet behöver förtydligas i utbildningenav lärare för förskolan och skolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.Av examensbeskrivningarna i högskoleförordningen(1993:100) framgår att studenten för erhållande avläkarexamen respektive sjuksköterskeexamen skall haförvärvat kännedom om förhållanden i samhället sompåverkar kvinnors och mäns hälsa.I universitetens och högskolornas övergripandeuppdrag att utveckla kvaliteten i utbildning ochforskning ingår att aktivt arbeta medundervisningens förnyelse och det pedagogiskautvecklingsarbetet. Vikten av att jämställdhets- ochgenuskunskap skall ingå i den pedagogiskautbildningen har lyfts fram av regeringen iregleringsbrev för universitet och högskolor undermånga år.Högskoleverket har ()avrapporterat regeringsuppdraget Genusperspektiv ochmäns våld mot kvinnor. Uppdraget har bestått i attkartlägga hur frågor om genusperspektiv och mänsvåld mot kvinnor beaktas i elva utbildningar,nämligen de utbildningar som leder till examen sombarnmorska, juris kandidat, läkare, lärare,psykolog, psykoterapeut, sjuksköterska, socionom,tandläkare, teologie kandidat samt socialomsorgsutbildning. Bakgrunden tillutredningsuppdraget är bl.a. propositionenKvinnofrid (1997/98:55). I propositionen betonasvikten av att de som arbetar inom dessa områden harkompetens, kan upptäcka problem samt bemöta utsattakvinnor på rätt sätt. föreslår attregeringen överväger att föra in krav på kunskap ommäns våld mot kvinnor i examensordningensskrivningar i vissa av ovan nämnda utbildningar.Utredningens förslag bereds inomRegeringskansliet.I examensordningen (bilaga 2 tillhögskoleförordningen, 1993:100) anges bland målenför lärarexamen att den studerande skall kunna insebetydelsen av könsskillnader iundervisningssituationer och vid presentation avämnesstoffet. En utvärdering av den nyalärarutbildningen pågår inomHögskoleverket.Jämställdhet inomforskarutbildningen och iforskarkarriärenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden rörande jämställdhetsarbeteinom forskningen samt kvinnliga doktorandersutsatthet. Utskottet hänvisar till pågåendeutredningsarbete.Jämför reservationerna 11 (kd), 12 (fp, c)samt 13 (kd, mp).MotionerKristdemokraterna framför i motion 2003/04:Ub509yrkande 2 att karriärvägarna inom forskningen måsteförbättras så att familjebildning och forskarkarriärkan förenas. Detta är en viktig förutsättning föratt tillgodose den ökade efterfrågan på yngremedarbetare med lång och kvalificeradhögskoleutbildning, anser motionärerna. Även iCenterpartiets motion 2003/04:Ub390 yrkande 25hävdas vikten av jämställdhet inom forskarvärlden.Detta ses som en viktig förutsättning för att ökaandelen kvinnor i den högre utbildningen och fåkvinnor att satsa på den akademiska karriären.Genomförandet av doktorandtjänster och en satsningpå mellantjänster ses i motionen som de två enskiltviktigaste åtgärderna för att stimulera kvinnor attpåbörja den akademiska karriären. Kristdemokraternabegär i motion 2003/04:A371 yrkande 25 attregeringen uppdrar åt att upprätta enhandlingsplan för att bryta ned de traditionellakönsmaktsstrukturerna på högskolor och universitetsamt verka för att det blir möjligt även förkvinnliga forskarstuderande att bilda familj ochskaffa barn . Enligt motionärernabetraktar många kvinnliga doktorander det somuteslutet att bli gravida och få barn under sinutbildningstid bl.a. för att detta skulle påverkamöjligheterna att få utbildningsbidrag.Kristdemokraterna understryker i motion2003/04:Ub509 yrkande 5 kvinnliga doktorandersutsatthet. Kvinnliga doktorander uppfattar, menarmotionärerna, sin studiesituation som mer utsatt änvad manliga doktorander gör. Kvinnorna känner sigdärtill mindre accepterade av forskarkollektivet,och studiemiljön känns mindre positiv, skrivermotionärerna. Situationen för kvinnliga forskaremåste därför ses över och alla former av sexuellatrakasserier måste kraftfullt beivras.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Antalet kvinnor som börjar en forskarutbildning harökat . Det har medförten stor förändring i könsfördelningen, som harblivit allt jämnare. visar att andelen kvinnor som börjadeforskarstudera var av de totalt 3 900 studentersom påbörjade forskarutbildningen /03.Universitet och högskolor har genom regleringsbrevoch återrapporteringskrav i uppdrag att redovisa desärskilda åtgärder som vidtagits för att få enjämnare könsfördelning i både grund- ochforskarutbildningar med ojämn könsfördelning, vidrekrytering och befordran av lärare och vidrekrytering av dekaner, prefekter, studierektorereller motsvarande.