bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — Svensk hållning i WTO-förhandlingarna, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att och EU i WTO-förhandlingarna börställa mer bestämda krav. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ399yrkande 21 och avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande 13 och 2003/04:MJ432yrkande 2.StällningstagandeI det pågående arbetet inom WTO måste och EU ställa mer bestämdakrav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt ocheuropeiskt jordbruk. Det krävs en mer offensiv hållning mot ett mer ekologisktuthålligt jordbruk, miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion.Man bör således eftersträva en dialog om de stödsystem inom jordbruk,fiske och energiområdena som motverkar en hållbar utveckling. Detta börges regeringen till känna.2. Svensk hållning i WTO-förhandlingarna, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att bör vara pådrivande för attWTO-förhandlingana kring livsmedelsfrågorna snabbt återupptas. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ432 yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03:MJ424yrkande 13 och 2003/04:MJ399 yrkande 21.StällningstagandeMisslyckandet vid i har tills vidare satt stopp fören avreglering av och jordbruksmarknader med slopadeskyddstullar, fritt marknadstillträde för exportörer från fattiga länder ochen minskning av jordbrukssubventionerna. Detta är tragiskt framför alltför tredje världens fattiga, men också för konsumenterna i och EU.Båda parter skulle här vinna på mer marknad och mindre reglering. Sverigemåste aktivt arbeta för att förhandlingarna återupptas. Detta börges regeringen till känna.3. Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.Därmed bifaller motion 2003/04:MJ432 yrkande 3 och avslårmotionerna 2002/03:K432 yrkande 13, 2002/03:L247 yrkande 7, 2002/03:U324yrkande 7 i denna del, 2002/03:MJ268 yrkande 1, 2002/03:MJ338, 2002/03:MJ422yrkandena 2, 3 och 13, 2002/03:MJ487 yrkandena 3 och 35, 2002/03:N266yrkande 9, 2003/04:K416 yrkande 40, 2003/04:L353 yrkande 8, 2003/04:U351yrkande 7, 2003/04:MJ244 yrkande 1, 2003/04:MJ285 yrkande 1, 2003/04:MJ333yrkande 2, 2003/04:MJ345, 2003/04:MJ374 yrkandena 1-7, 2003/04:MJ399yrkande 2, 2003/04:MJ411 yrkande 4, 2003/04:MJ431 yrkandena 2-4, det senarei denna del, och 20, 2003/04:MJ432 yrkande 1, 2003/04:MJ435 yrkande 2 och2003/04:MJ473 yrkande 1.StällningstagandeSverige bör verka för att konsumentintresset får större vikt än hittillsi förhållande till producentintresset i EU-samarbetet. Den förlegadejordbrukspolitiken bör ändras till en matpolitik med inriktning påmedborgarnas vilja och behov. Därtill behövs en utvecklad landsbygdspolitikoch enklare regler för företag. liberalerna anser attjordbruksföretagen skall behandlas som just företag. Jordbruksföretagen gynnas,liksom andra företag, av en förenkling av regler och byråkrati. Lönsammajordbruksföretag betyder mycket för en levande och utvecklad landsbygd.Detta bör ges regeringen till känna.4. Konsekvensanalys av jordbruksnäringen, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att en ny jordbrukspolitik löpande bör prövasmed konsekvensutredningar. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ333yrkande 3 och 2003/04:MJ399 yrkande 3 och avslår motionerna 2002/03:MJ424yrkande 2, 2003/04:MJ333 yrkande 4 och 2003/04:MJ474 yrkande 18.StällningstagandeFör att få en helhetsbild av jordbrukets betydelse bör olika typer avkonsekvensanalyser genomföras löpande. Dessa bör belysa jordbruketsbetydelse för sysselsättning, försörjningsberedskap, bevarandet av det öppnalandskapet, boende och service på landsbygd etc. Detta är inte minstangeläget i dessa tider då jordbruket utsätts för hård snedvriden konkurrensoch många, framför allt mindre jordbruk, tvingas läggas ned. Inhemsktjordbruk är också en förutsättning för att undvika långa, miljöförstörandetransporter, för att inte bli försörjningsberoende av andra länder samtför att upprätthålla en god livsmedelssäkerhet. En analys bör sakligtkartlägga vilka förhållanden som råder gentemot omvärlden beträffande densvenske lantbrukarens ekonomiska konkurrenssituation i relation tilllantbrukare i varje annat EU-land. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med en sådan konsekvensanalys för att användas som underlag fördet fortsatta reformarbetet. I konsekvensanalysen bör det också belysashur det svenska jordbrukets skattebelastning, höga krav på djurskydd ochlivsmedelssäkerhet, m.m. påverkat konkurrenskraften. Detta bör ges regeringentill känna.5. Konsekvensanalys av jordbruksnäringen, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att en konsekvensanalys behövs av jordbrukspolitikenoch dess miljöpåverkan. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ474yrkande 18 och avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande 2, 2003/04:MJ333yrkandena 3 och 4 och 2003/04:MJ399 yrkande 3.StällningstagandeCenterpartiet anser att jordbruket kräver en balansgång mellan företagsklimatoch miljöåtgärder, och det behövs långsiktiga åtgärder för att stärka etthållbart svenskt jordbruk. Vi behöver en konsekvensanalys av jordbrukspolitikenoch dess miljöpåverkan. föreslår en utredning för attundersöka vilka förutsättningarna är för ett hållbart svenskt jordbruk.Utredningen bör utföras med en bred kompetens vad gäller kunskap omjordbruk, miljö, regionalpolitik och kultur. Detta bör ges regeringen tillkänna.6. Inriktning, punkt 4 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förutsättningarna för jord- och skogsbruket somen hörnsten i en levande landsbygd. Därmed bifaller motion2003/04:N330 yrkande 9 och avslår motionerna 2002/03:MJ268 yrkande 2,2002/03:MJ424 yrkande 1, 2002/03:MJ487 yrkande 1 och 2003/04:MJ399 yrkande1.StällningstagandeJord- och skogsbruket är hörnstenen för en levande landsbygd. Kristdemokraternavill betona tryggandet av dessa näringars ställning som en förutsättningför fortsatt bosättning samt ekonomisk, social och kulturell utvecklingpå landsbygden. Detta bör ges regeringen till känna.7. Konkurrensvillkor, punkt 5 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () ochAnita ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om livskraftiga jordbruksföretag och om åtgärderför att förbättra jordbrukets konkurrenssituation. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:MJ268 yrkande 10, 2002/03:MJ422 yrkande 17 och2003/04:MJ431 yrkande 12 och avslår motionerna 2002/03:MJ296, 2002/03:MJ356yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ411 yrkande 1, 2002/03:MJ424 yrkande 4,2002/03:MJ429 yrkande 1, 2002/03:N307 yrkande 11, 2002/03:N340 yrkande 5,2003/04:MJ435 yrkande 1 och 2003/04:MJ476 yrkande 1.StällningstagandeDet är viktigt att skapa förutsättningar för att den svenska jordbrukaren,som vilken annan företagare som helst, ges möjlighet och frihet att pålikvärdiga villkor konkurrera med sina produkter på en konkurrensutsattmarknad. bör ge regeringen till känna vad som anförs i reservationenom likvärdiga konkurrensvillkor för det svenska jordbruket.8. Villkoren för det svenska jordbruket, punkt 6 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om konkurrensvillkor för det svenska jordbruket.Därmed bifaller motion 2002/03:MJ206 yrkande 1.StällningstagandeJordbruket är grunden för det öppna landskapet, den biologiska mångfaldenoch de kulturhistoriska värdena. EU:s miljö- och landsbygdsprogram harstor betydelse för odlingslandskapet och för att de biologiska värdenaskall kunna tillvaratas. Det krävs dock att miljöersättningarna görs änmer tillgängliga för landets jordbrukare. Regelsystemet kring dessaersättningar måste göras så enkelt som möjligt. Det krävs generellt en ökadlönsamhet i produktionen. Här kan mycket göras på såväl gårdsnivå som iförädlingsledet. Grunden för ett lönsamt företagande ligger givetvis hosföretagaren själv. måste politiken utformas så att den intehindrar utan stöttar den enskilda företagaren. Detta bör ges regeringentill känna.9. Fågelnäringen, punkt 7 (m, kd, c)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om svensk fågelnäring. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ320 och avslår motionerna 2003/04:MJ312, 2003/04:MJ362,2003/04:MJ403 yrkande 1 och 2003/04:MJ454.StällningstagandeI dag hotas svensk fågelproduktion av en stark importökning av fågelkött.Svensk kalkonuppfödning är i farozonen. Även svensk kycklinguppfödningkan komma att få problem. Orsakerna är flera. Det starka men viktigadjuromsorgsprogram har innebär ökade kostnader som konsumenternauppenbarligen inte är beredda att betala. Det svenska skattesystemet ochden höga dieselskatten är andra faktorer som medför att svensk fågelproduktionhar sämre konkurrensförmåga gentemot viktiga konkurrentländer. För attvärna det svenska fågelköttets höga kvalitet kan dagens snedvridningar ikonkurrenshänseende inte accepteras. Detta bör ges regeringen till känna.10. Småskaliga slakterier m.m., punkt 8 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om mobila och gårdsnära slakterier samt ominvesteringsstöd för åtgärder som minskar djurtransporternas längd. Därmedbifaller motionerna 2003/04:MJ367 yrkandena 2 och 4 och2003/04:MJ399 yrkande 20 och avslår motion 2003/04:MJ335 yrkande 2.StällningstagandeGenom satsningar på lokala småskaliga slakterier kan långa och i vissafall plågsamma djurtransporter reduceras. har bl.a.föreslagit en ändrad fördelning av utdebitering av tillsynsavgifter förslakterier, vilket skulle innebära lägre avgifter för de småskaligaslakterierna. menar att det är riktigt att framväxten avsmåskaliga slakterier stimuleras, bl.a. genom lägre avgifter. För närvarandefinns i endast mobila slakterier i bruk för slakt av renar. I ettflertal länder finns dock intresse för mobil slakt, och i slaktasgris och nötkreatur i mobil anläggning och fjäderfän storskaligt mobilt.I finns, förutom slakt av ren, även slakt av lamm i mobilt slakteripå försök.Det är tveksamt om tillåter mobil slakt av andra djur än ren.Sverige måste därför inom EU driva att reglerna tydliggörs så att mobilslakt kan tillåtas. Utredningen (SOU 2003:6) Kännande varelser ellerokänsliga varor bedömer att mobil slakt i första hand skulle vara aktuelltför svin, får och fjäderfä. För mobil slakt skall samma djurskyddskravgälla som för annan slakt. delar utredningens åsikt attekonomiska bidrag till mobila slakterier, gårdsnära slakterier, slaktbodaroch andra lösningar som minskar djurtransporterna bör införas inom befintligtregelsystem.För att styra bort från stordriften och de långväga djurtransporterna ärdet på kort sikt nödvändigt att införa investeringsstöd för sådana åtgärdersom minskar transporternas längd. Sådant stöd bör också kunna utbetalastill uppfödare som genomför åtgärder för att minska djurens obehag isamband med transporter. Detta bör ges regeringen till känna.11. Småskaliga slakterier m.m., punkt 8 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om taxor och klassningsregler för småskaligaslakterier. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ335 yrkande 2 ochavslår motionerna 2003/04:MJ367 yrkandena 2 och 4 och 2003/04:MJ399 yrkande20.StällningstagandeEn fråga som bör ses över är klassningen av ett slakteri som småskaligt,vilket kräver en avgift på . De större livsmedelskedjorna handlari allt mindre utsträckning av små producenter och tar i stället det mestafrån sina egna grossister, vilket betyder att de nollskaliga slakteriernasöverlevnad baseras på egen marknadsföring och egen försäljning. Vi anseratt regeringen bör se över de taxor som är kopplade till de olikaklassningsreglerna i syfte att underlätta för de småskaliga slakterierna.Detta bör ges regeringen till känna.12. Småskalig livsmedelsproduktion, punkt 9 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett samlat program för en ökad småskaliglivsmedelsproduktion. Därmed bifaller motion 2003/04:N328 yrkande19 och avslår motionerna 2002/03:MJ429 yrkande 3 och 2003/04:MJ335 yrkande4.StällningstagandeRegeringen bör ta initiativ till ett samlat program för en ökad småskaliglivsmedelsproduktion i samråd med företrädare för hushållningssällskap,lantbrukarnas organisationer och regionala företrädare. Detta bör gesregeringen till känna.13. Småskalig livsmedelsproduktion, punkt 9 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om hur lokala initiativ till småskaliglivsmedelproduktionkan underlättas. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ335 yrkande4 och avslår motionerna 2002/03:MJ429 yrkande 3 och 2003/04:N328 yrkande19.StällningstagandeFör att försöka möta de ökade hoten mot basproduktionen har lantbrukareoch andra livsmedelsföretag på olika sätt inlett ett aktivt samarbete medbl.a. utbildningar, gemensam marknadsföring och satsningar på miljö ochkvalitet. Genom att kombinera olika verksamheter som t.ex. lanthandel ochsmåskalig livsmedelsproduktion har service som annars skulle ha försvunnitbevarats. är den småskaliga livsmedelsproduktionen ofta förknippadmed bevarandet av kulturtraditioner. tillkom det 497 nya företagi , och det är ojämförligt det län i som har störstaandelen kvinnliga företagare bland de nystartade. En del av denna utvecklinghar Eldrimner svarat för. Eldrimner är ett resurscentrum som erbjuderstöd och utbildning till företagare som vill satsa på småskaliglivsmedelsförädling. Av dem som har utbildats vid Eldrimners resurscentrum är75 % kvinnor. Det finns flera goda exempel på att dessa lokala initiativfungerar, och potentialen för att fler skulle kunna skapas finns. IJämtland finns det 35 gårds- eller bymejerier. I hela finnsdet totalt 80 sådana mejerier. Vi anser att regeringen bör se över hurlokala initiativ till småskalig livsmedelsproduktion och förädling kanunderlättas. Detta bör ges regeringen till känna.14. Ekologisk produktion m.m., punkt 14 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om stöd till viss livsmedelsproduktion. Därmedbifaller motionerna 2002/03:MJ268 yrkande 3 och 2003/04:MJ435yrkande 6 och avslår motionerna 2002/03:MJ263 yrkande 1, 2003/04:MJ326yrkande 2, 2003/04:MJ399 yrkande 27 och 2003/04:N335 yrkande 2.StällningstagandeMiljöfrågorna är viktiga i samband med livsmedelsproduktionen. Vi anseratt ett miljövänligt konventionellt jordbruk är nödvändigt även ,och vi avvisar därför procentbeslut vad gäller produktionsandelen ekologiskproduktion. Det måste vara efterfrågan på marknaden som avgör huruvidaproduktionen skall ske inom ramen för ekologisk eller konventionell odlingoch inte politiskt styrande beslut. Det finns inte någon entydig forskningsom bekräftar att ekologisk odling på det hela taget är mera miljövänligeller ger kvalitetsmässigt bättre livsmedel än konventionell produktionsom görs med beaktande av miljöhänsyn.Regeringen vill på administrativ väg och med subsidier styralivsmedelsproduktionmot det som kallas alternativ odling. Man förebär att denna är överlägsenkonventionell livsmedelsproduktion - inte minst av miljöskäl. Denna åsikthar på det hela taget inget stöd i verkligheten. Det som är avgörande förmiljöbelastningen är den enskilde jordbrukarens skicklighet - inte vilkenproduktionsform som används. Det finns en efterfrågan på alternativtproducerade livsmedel. Självklart skall den tillgodoses avlivsmedelsproducenterna.Att ställa upp mål för hur stor andel av åkerarealen som skall användasför att tillgodose denna efterfrågan avvisar vi. I stället är detkonsumenternas efterfrågan som skall styra hur mycket som skall produceras.Lönsamheten för alternativt producerade livsmedel är i allmänhet störreän för konventionellt producerade. Skattemedel bör inte användas för attge en redan förhållandevis lönsam nisch än bättre produktionsvillkor.Detta bör ges regeringen till känna.15. Ekologisk produktion m.m., punkt 14 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ekologisk odling. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ399 yrkande 27 och avslår motionerna 2002/03:MJ263 yrkande1, 2002/03:MJ268 yrkande 3, 2003/04:MJ326 yrkande 2, 2003/04:MJ435 yrkande6 och 2003/04:N335 yrkande 2.StällningstagandeEn mycket viktig fråga att driva inom EU för att stimulera till utvecklingoch tillväxt i den ekologiska produktionen är omläggningstidernas längd,möjligheten till parallellproduktion och kvaliteten i kontrollen. I EUkrävs omläggningstid medan praxis i har varit . Enförkortning av omläggningstiden till gör reglerna mer utvecklingsvänligaoch innebär att tveksamheten hos enskilda jordbrukare för att lägga omtill ekologisk produktion minskar. Ett kontrollerat karensår ger förtroendeför ekologiska produkter, och det borde vara ett minimikrav i alla länder.Det bör också i fortsättningen vara möjligt att lägga om delar avväxtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att övrigadelar påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska ochbetesdriften till ekologisk djurhållning utan enbart till djurhållning.Detta bör ges regeringen till känna.16. Ekologisk produktion m.m., punkt 14 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ekologiskt hållbara odlingsformer. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ326 yrkande 2 och avslår motionerna2002/03:MJ263 yrkande 1, 2002/03:MJ268 yrkande 3, 2003/04:MJ399 yrkande27, 2003/04:MJ435 yrkande 6 och 2003/04:N335 yrkande 2.StällningstagandeI det ekologiska jordbruket används ingen konstgödsel. Utöver stallgödseloch gröngödsel är endast ett fåtal inköpta gödselmedel tillåtna. Dettaleder till att den ekologiska odlaren är tvungen att hushålla medväxtnäringen mer. En balans mellan djurhållning och växtodling är också avstor betydelse för att tillgången på växtnäring skall bli tillräcklig.Till skillnad från det konventionella jordbruket så sker tillförseln avväxtnäring i större utsträckning i former som är hårdare bundna och intedirekt tillgängliga för växterna. På så sätt bidrar gödslingen till enstabil näringsuppbyggnad i marken som successivt under odlingssäsongenfrigörs till former som växterna kan ta upp. Med ett ekologiskt odlingssystemundgår vi därför flera av de problem som följer av det konventionellajordbrukets växtnäringsförsörjning. Vi slipper t.ex. helt klimatpåverkanoch energiåtgång vid handelsgödseltillverkningen med ekologiskt jordbruk.Även näringsläckaget blir mindre vid en restriktivare hushållning avväxtnäringen förutsatt att lämpliga odlingsmetoder väljs.Det ekologiska jordbruket har flera fördelar jämfört med konventionellodling, och dess betydelse för en bättre hushållning med växtnäringentillhör de viktigare. Målsättningen bör självklart vara att allt jordbrukpå sikt ställs om till ekologiskt hållbara odlingsformer. Detta bör gesregeringen till känna.17. Ekologisk produktion m.m., punkt 14 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om statliga stimulanser för att öka produktionenav ekoprodukter. Därmed bifaller motion 2003/04:N335 yrkande 2och avslår motionerna 2002/03:MJ263 yrkande 1, 2002/03:MJ268 yrkande 3,2003/04:MJ326 yrkande 2, 2003/04:MJ399 yrkande 27 och 2003/04:MJ435 yrkande6.StällningstagandeDanskarna arbetar just nu på att försöka vinna marknadsandelar på densvenska livsmedelsmarknaden för ekoprodukter. I har regeringenstöttat de jordbrukare som önskat ställa om ekonomiskt. I hoppasregeringen att marknadens efterfrågan automatiskt kommer att sporra flerjordbrukare till en sådan omställning. Regeringens förhoppningar haremellertid inte infriats. Här är omställningstakten mycket lägre.Betydande insatser för att underlätta omställningen till ekologisktjordbruk måste göras. Vi vill att ger regeringen sin mening tillkänna om behovet av ytterligare statliga stimulanser för att öka produktionenav ekoprodukter.18. Generationsväxling m.m., punkt 15 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om nyföretagande och generationsskiften ijordbruksnäringen. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ399 yrkande 24och avslår motion 2003/04:MJ346.StällningstagandeFöretagande i den gröna sektorn präglas av ett stort kapitalbehov. Särskilttydligt blir detta vid nystartande av lantbruksföretag. Medelåldern förden svenska lantbrukarkåren är hög och stigande. Denna utvecklingmåste brytas. Storleken på startstödet får inte urholkas ytterligare.Startstödsnivån bör höjas till den nivå som finns i konkurrentländerna.Detta bör ges regeringen till känna.19. Miljöstödens inriktning, punkt 18 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att framtida jordbruksstöd bör omfatta skydd avnatur- och kulturmiljöer även i skogslandskapet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ423 yrkande 3 och avslår motionerna 2003/04:MJ263 och2003/04:MJ399 yrkande 18.StällningstagandeVi anser att en översyn skall göras över hur EU:s framtida jordbruksstödskall kunna omfatta skydd av natur- och kulturmiljöer även i skogslandskapet.Jordbrukare kan efter EU-inträdet söka stöd för skydd och bevarande avkulturobjekt och de kan söka landsbygdsutvecklingsmedel för utvecklandeav sin jordbruksnäring. Motsvarigheten finns inte för skogsbrukaren, vilketär ett resultat av nationella prioriteringar. I går av dessamedel till skogsbruk, att jämföra i . Även småskogsbrukarnaär en del av en levande landsbygd och kan på samma grunder som jordbrukarebehöva stöd för att utveckla sin verksamhet.