bet · GR01UBU7 · 2004-03-11 00:00:00 — Arbete med detta pågår nu runt om ilandet, och avtal har slutits i flera fall.Enligt i motion 2003/04:Ub416 yrkande 2behövs det en särskild förskollärarutbildning.Motionärerna är inte nöjda med att en stor del avutbildningen på många högskolor är gemensam förblivande förskollärare och t.ex. blivandegymnasielärare, trots att uppgifterna kommer attvara helt olika ute i arbetslivet. Den särskildaförskollärarutbildningen skall vara fokuserad på attfrämja barnens förmåga att lära genom lek.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Inom det allmänna utbildningsområdet skallstudenterna få kunskaper inom områden som ärcentrala för alla lärare, såsom frågor om lärande,undervisning, specialpedagogik, socialisation,skolans och förskolans samhällsuppdrag ochvärdegrund. Examensordningens föreskrifter innebäratt utbildningen skall ge blivande förskollärare dekunskaper och färdigheter som de behöver för attförverkliga förskolans mål, som i sin tur definierasi läroplanen för förskolan (Lpfö 98). I läroplanensägs bl.a. att verksamheten i förskolan skall främjaleken, kreativiteten och det lustfyllda lärandetsamt ta till vara och stärka barnets intresse föratt lära och erövra nya erfarenheter, kunskaper ochfärdigheter.Alternativa lärarutbildningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attstimulera utvecklingen av alternativalärarutbildningar. Utskottet hänvisar till demöjligheter som redan finns.Jämför reservation 11 (m, fp, kd).Motion och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet framför i motion2003/04:Ub290 yrkande 12 sin uppfattning att det ärviktigt att stimulera utvecklingen av alternativalärarutbildningar. Staten bör enligt motionärernanoga pröva förutsättningarna för att ställa sådanautbildningar under statlig tillsyn och tilldela demstatsbidrag. Däremot finns det ingen anledning attställa samma krav på innehållet som görs på statligautbildningar, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Det sätt på vilket regeringen i examensordningenstyr den nya lärarutbildningen lämnar stort utrymmeåt lärosätena att profilera utbildningen. Detnärmare innehållet i de kurser som leder tilllärarexamen bestäms lokalt av varje lärosäte. Lagenom tillstånd att utfärda vissa examina (1993:792)ger enskilda utbildningsanordnare möjlighet attansöka hos regeringen om examensrätt för att kunnautfärda lärarexamen. I så fall gäller de villkor förlärarexamen som anges i examensordningen.Lärarhögskolan i anordnar i samarbetemed utbildning tilllärarexamen med Waldorfprofil.Utbildning i specialpedagogikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omåterinförande av speciallärarutbildningen ochom utbildning av fler specialpedagoger.Utskottet hänvisar till att den nyalärarutbildningen ger betydligt ökat utrymmeför specialpedagogik och till den ökandeexaminationen av specialpedagoger.Jämför reservationerna 12 (m, fp) och 13 (kd,c).Motioner och utskottets ställningstagandeFrågor om utbildning i specialpedagogik tas upp ifyra motioner.Folkpartiet framför i motionerna 2003/04:Ub388yrkande 2 och 2003/04: So504 yrkande 27 krav på atten särskild speciallärarutbildning skallåterinföras. Den skall vara inriktad på att ge stöddirekt till elever som behöver det. Motionärernaskriver att det är en stor brist att man haravskaffat speciallärarutbildningen och ersatt denmed utbildning av specialpedagoger. Den senaregruppen skall enligt motionärerna inte arbeta direktmed eleverna.Centerpartiet tar i motion 2003/04:Ub392 yrkande17 upp bekymret att det tar innan andelenlärare med den nya lärarexamen utgör en tillräckligtstor del av lärarkåren för att ge arbetslagen entillfredsställande specialpedagogisk kompetensnivå.Kompetenshöjande insatser är därför nödvändiga förlärare med tidigare utbildning. Motionärernaföreslår en översyn av möjligheterna för lärare attfå genomgå utbildning för att bli resurslärare.I motion 2003/04:Ub220 (m) yrkande 7 lyftermotionären fram den rådande bristen på speciallärareoch specialpedagoger. Det behövs en betydandeutbildning och rekrytering av specialpedagoger dekommande åren, och dessa bör ges större möjligheteratt utveckla egna verksamheter, anser motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Folkpartiets förslag har behandlats av riksdagenvarje år sedan den nya lärarutbildningen beslutades,senast i betänkande 2002/03:UbU4 s. 17 f. Liksomtidigare hänvisar utskottet till att den nyalärarutbildningen, till skillnad från vad som gällttidigare, ger alla blivande lärare vissa kunskaper ispecialpedagogik, som ingår i det allmännautbildningsområdet. Vidare kan specialpedagogikerbjudas både som inriktning och som specialiseringinom utbildningen till lärarexamen. Utskottet anserdärför att den nya lärarutbildningen på ett mycketpåtagligt sätt kommer att förstärka denspecialpedagogiska kompetensen bland alla lärare iskolorna.Utbildningen till specialpedagogexamen är enpåbyggnad på grundläggande lärarutbildning. Iexamensordningen står det att studenten, för att fåspecialpedagogexamen, skall ha bl.a. "despecialpedagogiska kunskaper och färdigheter sombehövs för att aktivt kunna arbeta med barn,ungdomar och vuxna i behov av stöd inom förskola,vuxenutbildning eller habilitering/rehabilitering".Mot denna bakgrund kan utskottet inte finna attspecialpedagogerna inte skulle vara en resurs förstöd direkt till elever.Hittills har några mål för antalet examineradeinte angetts för specialpedagogexamen. Antaletavlagda sådana examina har ökatmed . har på tilläggsbudget tillstatsbudgeten anvisat medel till fyralärosäten för utbildning av sammanlagt 230 läraretill specialpedagogexamen (prop. 2002/03:1 Förslagtill statsbudget, finansplan m.m., s. 211, bet.FiU11, rskr. Detta ger anledning att räkna medatt antalet examinerade specialpedagoger kommer attöka ytterligare.Kurser inom den nya lärarutbildningen erbjudsockså som fristående kurser som kan användas förkompetensutveckling av redan yrkesverksamma.Utskottet påminner om den skyldighet som kommuneroch landsting som skolhuvudmän har att se till attkompetensutveckling anordnas för den personal somhar hand om utbildningen (2 kap. 7 § skollagen,1985:1100). Möjligheterna att tillgodose det behovsom påtalas i motion är enligtutskottets uppfattning nu bättre än de varit påflera år.Det är enligt utskottets mening också viktigt attden tillgång som ökar på lärare medspecialpedagogisk utbildning inom den nyalärarexamen tas till vara av kommunerna.Vissa kunskapsområden ilärarutbildningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omändring av examensordningens målbeskrivningför lärarexamen, om utvärdering av hurdyslexi, sex och samlevnad och homo- ochbisexuellas och transpersoners situationbehandlas i lärarutbildningen och omutbildningsprogram för att förebyggasjälvmord. Utskottet hänvisar tillHögskoleverkets pågående utvärdering avutbildningen, lärosätenas ansvar för dennärmare utformningen av utbildningen och denverksamhet som bedrivs av Nationellt centrumför suicidforskning och prevention av psykiskohälsa (NASP).Jämför reservationerna 14 (fp), 15 (v) och 16(c).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub417 yrkande7 att regeringen skall ändra högskoleförordningen såatt ett av målen för lärarutbildningen blir att gekunskaper om elever med funktionshinder och hurdessa kan ges likvärdiga villkor i undervisningen.I motion 2003/04:Ub289 (c) yrkande 2 skrivermotionärerna att alla lärarutbildningar skall ge braundervisning om dyslexi. Enligt motionärerna börregeringen se över detta i samarbete med Skolverket.Vänsterpartiet föreslår i motion 2003/04:So419 attregeringen skall ge i uppdrag attutvärdera den nya lärarutbildningen med avseende påkunskaper om sex och samlevnad. Enligt motionärernamåste utbildningen förutom biologiska kunskaperinnehålla såväl feministisk teori somgruppsamtalsmetodik.Homo- och bisexuellas och transpersoners situationbehandlas i motionerna 2003/04:Ub428 (mp, fp, v, c)och 2003/04:Ub437 (s). För att vi skall nå fram tillett samhälle där människor inte skall blidiskriminerade på grund av sexuell läggning ellerkönstillhörighet är det av yttersta vikt att de somleder undervisningen i skolan har goda kunskaper ifrågor rörande homo- och bisexualitet samtkönsöverskridande, heter det i båda motionerna.Högskoleverket bör enligt motionärerna göra enöversyn av kursplanerna inom lärarutbildningarna isyfte att stärka kunskapen i sex- ochsamlevnadsfrågor (yrkande 9 i båda motionerna).Motionerna 2003/04:Ub245 (c) yrkande 1 och2003/04:Ub288 yrkande 1 (c, kd, mp, fp) tar uppbehovet av att blivande lärare i sin utbildning fårgoda kunskaper i konflikthantering. Motionärernaanser att högskoleförordningen klart skall ange attsådana kunskaper är ett krav för att få lärarexamen.Den roll som undervisning i icke-våldsligkonflikthantering kan ha i skolans arbete medvärdegrundsfrågor bör klargöras och stärkas, heterdet i motionen.Regeringen bör enligt motion 2003/04:Ub398 (fp)yrkande 6 ge Nationellt centrum för suicidforskningoch prevention av psykisk ohälsa (NASP) i uppdragatt utarbeta förslag till utbildningsprogram förlärare, fritidspedagoger och barnskötare när detgäller hur man skall stärka den psykiska hälsan ochförebygga suicidala handlingar och våldshandlingarbland barn och ungdomar.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Den svenska skolan är till för alla barn ochungdomar. I utbildningen skall hänsyn tas tillelever i behov av särskilt stöd. Detta är fastslageti skollagen och är enligt utskottets meninggrundläggande för hela skolpolitiken. Läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet (Lpo 94) utvecklar närmare innebördenav begreppet en likvärdig utbildning. Där sägs attdet finns olika vägar att nå målen, att skolan harett särskilt ansvar för de elever som av olikaanledningar har svårigheter att nå målen förutbildningen och att undervisningen därför aldrigkan utformas lika för alla.I Lpo 94 står det också att skolan skall strävaefter att varje elev respekterar andra människorsegenvärde, tar avstånd från att människor utsättsför kränkande behandling och kan leva sig in i ochförstå andra människors situation. Det är enligtutskottets uppfattning mycket viktigt att elevernaunder sin skoltid får en undervisning om sex ochsamlevnad som bidrar till att de kan förstå ochrespektera både sig själva och andra. Då måste de fåen undervisning som ger dem kunskaper om såvälheterosexuella som homosexuella, bisexuella ochtranspersoner.I examensordningen anges för lärarexamen attstudenten skall ha de kunskaper och de färdighetersom behövs för att förverkliga skolans mål.Utskottet har tidigare i detta betänkande påpekatatt viss utbildning i specialpedagogik normalt ingåri det allmänna utbildningsområdet som ingår ilärarexamen för alla oavsett vilken åldersgruppeller vilka ämnen den blivande läraren är inriktadpå.Skolverket redovisade i rapportenRelationer i skolan - en utvecklande ellerdestruktiv kraft (dnr 01-2001:2136) ettregeringsuppdrag att kartlägga förekomsten avrasism, etnisk diskriminering, sexuellatrakasserier, homofobi och könsrelaterad mobbning iskolan. Rapporten bygger på en omfattandeenkätundersökning bland elever. En majoritet avdessa menade att homosexualitet och homofobi imycket liten utsträckning tas upp i skolan.Skolverket konstaterar i rapporten att det måste sessom mycket väsentligt att skolan har förmåga attproblematisera "normalitet" och olika gruppersvillkor.Myndigheten för skolutveckling gav utett stödmaterial för skolorna, Olikas lika värde -om arbetet mot mobbning och kränkande behandling.Som kränkande behandling tas där upp bl.a. sexuellatrakasserier och homofobi.Vid universitet finns ett nationelltvärdegrundscentrum (VGC), som har till uppdrag atthjälpa och stödja skolornas arbete medvärdegrundsfrågor - demokrati, jämlikhet,jämställdhet, etnicitet, kränkande behandling,mobbning, mänskliga rättigheter och sex ochsamlevnad. VGC syftar till ge skolor möjligheter attfullfölja sitt uppdrag att "främja elevernasharmoniska utveckling till ansvarskännande människoroch samhällsmedlemmar" (1 kap. 2 § skollagen,1985:1100).En utvärdering av den nya lärarutbildningengenomförs under detta år av Högskoleverket.Utskottet utgår från att resultatet av denna kan geunderlag för att bedöma om examensordningensbeskrivning av målen för lärarexamen i någon delbehöver förändras. Kursplaner i högskoleutbildningenfastställs av respektive lärosäte. Utskottetförutsätter att universitet och högskolor medlärarutbildning tar ansvar för att de blivandelärarna får de kunskaper som behövs för att kunnafungera i skolan i enlighet med de mål som gällerför verksamheten.Med anledning av ett tillkännagivande av riksdagenvåren 2001 (skr. 1999/2000:137, bet. 2000/01:SoU7,rskr. 2000/01:135), följt av ett uppdrag frånregeringen, gav NASP ut Att förebyggasjälvmord och självmordsförsök hos skolelever (för lärare och annan skolpersonalanpassat till svenska förhållanden). sammaår gav NASP också ut rapporten skolor i - hur ser det ut ? Enligtrapporten är beredskapen i skolorna låg när detgäller att upptäcka sårbara elever och hjälpadem. Utskottet ser allvarligt på detta. Denverksamhet som bedrivs av NASP, bl.a. med medel frånstatsbudgeten inom utgiftsområde 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg, bör kunna bidra till attöka medvetenheten inom lärarutbildningen och iskolorna om dessa problem. Den närmare utformningenav den grundläggande lärarutbildningen är ett ansvarför respektive lärosäte och kompetensutvecklingenför skolans personal ett ansvar för respektivekommun. Mot bakgrund av det som sagts anserutskottet inte att bör göra någottillkännagivande i enlighet med motion 2003/04:Ub398yrkande 9.KompetensutvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omkompetensutveckling av lärare och annanskolpersonal. Utskottet hänvisar tillpågående beredning av Skollagskommitténsförslag.Jämför reservationerna 17 (fp), 18 (kd), 19(kd) och 20 (v).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet och föreslårtillkännagivanden om skolans skyldighet att erbjudakompetensutveckling till lärarna.Folkpartiet skriver i motion 2003/04:Ub417 yrkande14 att läraryrket är ett yrke som aldrig får varastatiskt. En medveten plan för varje läraresämnesfördjupning och pedagogiska fortbildning måstegöras upp ute i skolorna.Kristdemokraterna föreslår i motionerna2003/04:Ub439 yrkande 22, 2003/04:Ub497 yrkande 11och 2003/04:Ub498 yrkande 23 att samtliga lärareskall garanteras en individuell, skriftlig plan försin kompetensutveckling. Denna skall uppdaterasårligen.I motion 2003/04:Ub497 yrkande 10 föreslårKristdemokraterna att rätten tillkompetensutveckling även för förskolans personalskall skrivas in i skollagen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Skollagskommittén har lagt fram förslag i defrågor som motionärerna tar upp (SOU 2002:121).Kommitténs förslag är att förskolan skall ingå iskolväsendet och att därmed förskolans personalomfattas av skollagens bestämmelse omkompetensutveckling. förslagbereds f.n. i Regeringskansliet.Kristdemokraterna och tar upp behovetav kompetensutveckling för skolpersonal om elevhälsam.m.Kristdemokraterna hävdar i motion 2003/04:So643yrkande 7 att skyldigheten att till socialnämndenanmäla misstankar om att barn eller ungdomar farilla långtifrån alltid fungerar. Omanmälningsplikten skall bli ett effektivt verktygkrävs utbildning av personer som arbetar med ellernära barn, skriver motionärerna.Vänsterpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub292att regeringen bör uppdra åt att initierafortbildning för lärare och skolledare om elevhälsa,skyldigheter vid misstanke om att barn far illa,m.m. (yrkande 6). Trots en god lärarutbildninguppstår i skolverksamheten tillfällen då lärarebehöver tillgång till handledning. Det kan gällatveksamhet om anmälningsplikt eller hur situationeri den dagliga verksamheten skall hanteras. Partietvill att regeringen skall återkomma medförslag om hur lärares möjligheter till handledningskall utökas (yrkande 7).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Kommunernas ansvar för skolan innefattar också -såväl enligt nuvarande skollag som enligt den avSkollagskommittén föreslagna nya lagen - ansvar föratt personalen får den kompetensutveckling sombehövs. Utskottet delar självfallet motionärernasåsikt att det är viktigt att skolans personaluppfattar när elever riskerar att fara illa och attpersonalen då fullgör sin anmälningsskyldighet.Riksdagen bör dock inte göra uttalanden om på vilkaområden personalen bör få kompetensutveckling ellerhur arbetet inom skolorna skall organiseras.LärarlegitimationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omlärarcertifikat och lärarlegitimation.Utskottet hänvisar till tidigareställningstagande och till pågående beredningav förslag.Jämför reservationerna 21 (m), 22 (fp, kd)och 23 (c).Motioner och utskottets ställningstagandeFyra partier föreslår tillkännagivanden om införandeav lärarlegitimation eller lärarcertifikat.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:Ub369 yrkande 3 att regeringen i samverkanmed lärosätena, lärarnas organisationer ocharbetsgivarna skall ta initiativ till att utarbetaregler för ett lärarcertifikat. Certifikatet skalldels innehålla examensbevis från föreskrivenhögskoleutbildning, dels visa genomgångenkompetensutveckling, fortbildning och eventuellyrkespraktik. Beslut om certifikat skall kunnafattas av rektor och kunna överklagas. Certifikatet,som bör tidsbegränsas, har enligt motionärerna ingetmed behörigheten att göra. Med införande avlärarcertifikat vill skapa ett systemför kontinuerlig kvalitetskontroll ochkompetenshöjning, som läraryrkets statushöjs.Folkpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub417yrkande 3 att en lärarlegitimation bör införas. Denskall utfärdas efter godkänd utbildning ochgenomgången praktik, och skall kunna dras in i fallav misskötsel. En motsvarighet till Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd, vars beslut kanöverklagas, skulle enligt motionärerna vara bra förkvaliteten. Med en lärarlegitimation blir det enligtFolkpartiet svårare för kommuner att spara pengargenom att sänka kompetenskraven för sina lärare. Imotion 2003/04:Ub416 yrkande 4 föreslår Folkpartietatt det skall införas en förskollärarlegitimation,som utfärdas efter genomgången utbildning och somskall kunna dras in om någon allvarligt misskötersig. Legitimationen skall vara ett krav för fastanställning, utom i undantagsfall, heter det imotionen.Kristdemokraterna anser, enligt motionerna2003/04:Ub439 yrkande 21 och 2003/04:Ub498 yrkande19, att lärarens yrkesroll och status kan stärkasgenom att man inför en lärarlegitimation. I motion2003/04:Ub497 yrkande 8 preciserar Kristdemokraternaatt lärarlegitimationen skall vara obligatorisk ochutfärdas av . För att få legitimationenskall man ha avlagt lärarexamen och uppfyllayrkesetiska kriterier. Dessa skall fastställas genomsamarbete mellan staten, arbetsgivarna ochfackförbunden. Lärarlegitimationen skall vara ettkrav för tillsvidareanställning som lärare.Centerpartiet skriver i motion 2003/04:Ub392yrkande 18 att partiet vill underlätta för lärarnasorganisationer och skolans huvudmän att införa encertifiering som ett led i att höja statusen förläraryrket och som en kvalitetssäkring avverksamheten. Införandet av lärarcertifikat innebärett tryck på kommunerna att anställa certifieradelärare. Frågan om det behövs ytterligare någonformell reglering bör övervägas ytterligare, heterdet i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande yrkanden har behandlats av riksdagenflera gånger, senast i betänkande 2002/03:UbU4 s. Utskottet anser liksom tidigare att det intefinns behov av något annat behörighetsdokument förlärare än bevis om lärarexamen eller motsvarandeäldre examen. Enligt den gällande skollagen harkommunerna skyldighet att för undervisningen användalärare med en utbildning avsedd för den undervisningläraren i huvudsak skall bedriva. I examensordningenföreskrivs att examensbevis om lärarexamen skallange vilka inriktningar eller specialiseringarstudenten har fullgjort och för vilken undervisningeller verksamhet utbildningen är avsedd.Skollagskommittén har lagt fram förslag om hurbehörighetsregleringen skall utformas i en nyskollag (SOU 2002:121 s. 246 f.). Den reglering somkommittén föreslår innefattar även lärare iförskolan. Kommitténs förslag bereds f.n. iRegeringskansliet.Läraryrket i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omledarskap i skolan, värnande av läraryrketskompetens, åtgärder för att motverka lärarnasstress, karriärmöjligheter för lärare ochmentorskap i förskolan, Utskottet hänvisartill tidigare ställningstaganden, kommunernasansvar och projektet reservationerna 24 (m), 25 (fp), 26(kd), 27 (m, fp, kd, c) och 28 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenBehovet av ledarskap i skolan tas upp av Moderaternai motion 2003/04: Ub369 yrkande 6. Varje skola måsteha en pedagogisk ledare, som inte nödvändigt ocksåbehöver leda skolans administration.Skolledarutbildningen måste stärkas, ansermotionärerna. Den enskilda läraren måste också geskunskaper i ledarskap. Det är mycket viktigt attalla lärarstuderande lär sig principerna för ettaktivt ledarskap och hur man praktiskt tillämparutvärdering, uppföljning och betygssättning, heterdet i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.När motsvarande yrkande behandlades i riksdagenvåren hänvisade utskottet till skollagensreglering av rektors ledningsansvar (2 kap. 2 §skollagen, 1985:1100) och till läroplanerna somanger rektor som pedagogisk ledare. Utskottetpåpekade också att det är skolhuvudmännens ansvaratt organisera kommunernas skolor på ett sådant sättatt rektorerna ges förutsättningar att utföra sittledningsuppdrag och verka som pedagogiska ledare(bet. 2001/02: UbU10 s. 56 f.).Regeringen förordnade en särskildutredare med uppdrag att göra en kartläggning ochutvärdering av skolans ledningsstruktur (dir.2003:36). Utredaren skall göra en bedömning avbehovet av ledarskapsutbildning för rektorer ochandra skolledare, såväl i statlig och som iannan regi. Uppdraget skall redovisas senast den 30juni 2004.När det gäller lärarutbildningen anser utskottetatt den gällande examensordningen täcker det sommotionärerna begär. Den reform som genomfördes förnågra år sedan av lärarutbildningen innebär bl.a.att utbildningen stärktes genom att bli merforskningsbaserad. Som utskottet har påpekattidigare i detta betänkande pågår just nu enutvärdering genom av all utbildningtill lärarexamen.Folkpartiet begär i motion 2003/04:Ub417 yrkande 15ett tillkännagivande om vikten av att värnaläraryrkets kompetens. Politiker har till uppgiftatt sätta upp målen för skolans verksamhet och meduppföljning och utvärderingar tillse att målen nås,men det är lärarna och skolledarna som måstebestämma hur målen skall uppnås. Styrelser medlekmän och elever kan inte heller få fatta beslut omavgörande ekonomiska, pedagogiska ochämnesteoretiska frågor i skolan, heter det imotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Skollagskommittén skriver i kapitlet om förstärktmålstyrning följande om vad som gäller (SOU2002:121 s. 120):Även om kommunen har det övergripande ansvaretför utbildningen har professionen, dvs. rektoroch lärare, i stort sett hela ansvaret för hurutbildningen skall bedrivas. Detta framgår avläroplaner och skolformsförordningar där rektoreller lärare utpekas som ansvariga. Härav följeratt skolhuvudmannen inte kan ingripa iprofessionens åtgärder och inte heller meddelariktlinjer för hur verksamheten skall bedrivas sålänge det rör sig om åtgärder för vilka rektoreller lärare utpekas som ansvarig i statligaförfattningar.Kommitténs förslag är att ansvarsfördelningen mellanhuvudmän och profession skall ligga fast.