bet · GR01SFU15 · 2004-04-20 00:00:00 — EG-rätten och praxis ärentydig på den punkten. En arbetstagare behöver intekunna försörja sig helt och hållet själv för attbetraktas som arbetstagare i EG-rättslig mening. Attuppställa begränsande regler för andra medborgare ände egna är en diskriminering enligt EG-rätten ochkommer, enligt vad den juridiska expertisen frånRegeringskansliet uppgav, att leda till en talan motSverige om fördragsbrott.I skrivelsen anges att avser att aktivtverka för sådana förändringar av attbättre hänsyn kan tas till de olika situationer påarbetsmarknaden som kan förekomma. Vidare harstatsministern vid information av den 1april 2004 angivit att han vid det senaste har bett kommissionen att kartläggakonsekvenserna av som påverkararbetskraftens rörlighet.Utskottet förutsätter att regeringen fortsattverkar för sådana förändringar av EU:s regelverk.Något uttalande från sida är därför intenödvändigt. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf39 (fp) yrkande 2, Sf41 (mp) yrkande 3och Sf38 (fp) yrkande 3 (delvis).Bosättningsbaserade sociala förmånerEnligt förordning 1408/71 är en arbetstagare enligthuvudregeln försäkrad i arbetslandet. Förmånernaskall därvid betalas ut oavsett i vilket EU-landarbetstagaren är bosatt. För del gäller detsåväl de arbetsbaserade som de bosättningsbaseradeförmånerna. Vissa typer av ersättningar kan undantasfrån denna bestämmelse, men det förutsätter attförmånen är förtecknad i en särskild bilaga. Så harför svensk del skett när det gäller ett fåtalersättningstyper, t.ex. när det gällerbostadstillägg till pensionärer ().Enligt förordning 1408/71 skall familjeförmånerutbetalas av arbetslandet även om familjen är bosatti ett annat EU-land. I vissa fall skall dockfamiljeförmåner i första hand utges av det land därfamiljen är bosatt och det nämnda arbetslandetendast betala familjeförmåner med ettskillnadsbelopp upp till arbetslandets förmånsnivå.Som svenska familjeförmåner räknas allmännabarnbidrag, förlängt barnbidrag, studiebidrag,bostadsbidrag för barnfamiljer, föräldrapenning ochunderhållsstöd.Principerna för utbetalning av familjeförmåner varnaturliga för de länder som ursprungligen ingick iEG. Det var då vanligt att det i familjen fannsendast en yrkesarbetande och familjeförsörjare,mannen, och en hemarbetande, kvinnan. För attfamiljen inte skulle förlora all trygghet om denyrkesarbetande i familjen valde att arbeta i enannan medlemsstat, kopplades trygghetssystemen iförordning 1408/71 till arbetet och inte tillbosättningen.I skrivelsen anges att regeringen anser attbehovet av och möjligheterna att förändra nuvaranderegelsystem rörande socialförsäkringsförmåner medbeaktande av EG-rätten och internationellaöverenskommelser skall ses över.Riksförsäkringsverket har vidare fått i uppdrag attfölja utvecklingen av utbetalningen av svenskafamiljeförmåner enligt förordning 1408/71. En förstaredovisning skall ske och enslutredovisning . Även här kanerinras om att statsministern vid det senaste har bett kommissionen att kartläggakonsekvenserna av som påverkararbetskraftens rörlighet.Med hänsyn till det pågående arbetet avstyrkerutskottet motionerna Sf40 (m) yrkande 6 och Sf39(fp) yrkande 4.SocialförsäkringsreformNär det gäller frågan om ensocialförsäkringsreform noterade utskottet ibetänkande 2003/04:SfU1 (s. 23) att statsministern ien frågestund i hadeaviserat en kommande översyn avsocialförsäkringssystemen. Utskottet välkomnade ensådan översyn i syfte att långsiktigt säkra engemensamt finansierad, generell offentligförsäkring. Något tillkännagivande i frågan vardärmed inte påkallat och utskottet avstyrktemotionsyrkandena i fråga. Utskottet har erfarit attfrågan om direktiv till en utredning omsocialförsäkringssystemen bereds inomSocialdepartementet. Utskottet anser inte att detfinns skäl att föregripa detta beredningsarbete ochavstyrker därmed motionerna Sf40 (m) yrkande 7 ochSf44 (kd) yrkande 5.Bilaga 2AYttrande från annat utskottArbetsmarknadsutskottets yttrande2003/04:AU3ySärskilda regler under enövergångsperiod förarbetstagare från nyamedlemsstaterTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har den 25 mars 2004berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att avgeyttrande över regeringens skrivelse 2003/04:119 ochöver motioner som eventuellt väcks i ärendet.Bakgrunden till skrivelsen är ett tillkännagivandeav i samband med behandlingen avpropositionen om godkännande av anslutningsfördraget(prop. 2003/04:25 Europeiska unionens utvidgning2004). beslutade att godkännaanslutningsfördraget. För det fall att regeringenavsåg att vidta några åtgärder mot bakgrund avanslutningsfördragets bestämmelser omövergångslösningar när det gäller fri rörlighet förarbetstagare skulle dessa åtgärder underställasriksdagen (bet. 2003/04:UU4, rskr. 2003/04:114). nu framlagda skrivelsen redovisar regeringensitt ställningstagande i fråga om särskilda reglerunder en övergångsperiod och sina bedömningar iövrigt. Regeringen lägger alltså inte fram någraformella förslag.Arbetsmarknadsutskottet avgränsar sitt yttrandetill att avse frågan om de av regeringen aviseradeövergångsreglerna bör genomföras.I ärendet har det väckts åtta motioner, varav sexär parti- eller kommittémotioner. Samtliga dessa ochen enskild motion tar upp frågan om övergångsregler.Skrivelsen i huvuddragSkrivelsen innehåller en redovisning avanslutningsfördraget och dess övergångsbestämmelseroch av relevanta EU-regler på området. Där finnsockså en beskrivning av det svenska välfärdssystemetoch av den nuvarande ordningen med arbetstillstånd.En genomgång görs av de övriga medlemsstaternasställningstaganden i fråga om övergångsanordningarsom hade offentliggjorts fram till den 5 mars 2004.Slutligen redovisar regeringen sinaställningstaganden om särskilda regler under enövergångsperiod (avsnitt 7) och om ytterligareåtgärder (avsnitt 8). Iskrivelsen finns också en redovisning av ekonomiskakonsekvenser.I frågan om övergångsregler innebär regeringensställningstagande i korthet följande.Sverige bör ha särskilda regler under enövergångsperiod beträffande åtta av de nyamedlemsstaterna, nämligen , ,, , , , ochSlovakien.Regeringen välkomnar ökad rörlighet avarbetskraft. Människor ska kunna söka jobb ochföretag ska kunna rekrytera över gränserna. Det harnu visat sig att flertalet av de nuvarande EU/EES-medlemsstaterna, däribland grannländer, harinfört eller har för avsikt att införaövergångsregler i någon form. Förutsättningarna hardärmed ändrats på ett sätt som regeringen inte kundeförutse. Utan särskilda regler under enövergångsperiod skulle troligen betydligt flerpersoner från de nya medlemsstaterna söka sig hit änvad som annars hade varit fallet. Till detta kommeratt det fortfarande råder stora ekonomiskaskillnader mellan de nya och de nuvarandemedlemsstaterna, vilket får som följd bl.a. attersättningsnivåerna i de sociala systemen skiljersig åt mellan och de nya medlemmarna. Dettakan komma att utnyttjas av oseriösa arbetsgivare föratt rekrytera arbetskraft från de nyamedlemsstaterna enligt villkor som markantunderstiger vad som i allmänhet gäller på densvenska arbetsmarknaden. Det finns en risk förstörningar på arbetsmarknaden i form av snedvridenkonkurrens och lönedumpning. Det är troligt attrisken ökar på grund av att fler medlemsstater inärområdet har beslutat sig för att haövergångsregler.Det är regeringens uppfattning att detövergångsvis ska krävas arbetstillstånd förarbetstagare från de nya medlemsstaterna. Tillståndska sökas vid svensk ambassad eller svenskt konsulati sökandens hemland eller där sökanden är bosatt.Tillstånd ska beviljas före inresan i . Ettarbetstillstånd ska förutsätta ett erbjudande omanställning med viss varaktighet och medkollektivavtalsenlig lön. Nivån avseende lön,försäkringsskydd och övriga anställningsvillkor skalägst motsvara svenska kollektivavtal inom branschenoch får inte vara sämre än vad som gäller förmotsvarande arbetstagare i . Det ska vara enheltidsanställning eller i vart fall ett arbete somdet går att försörja sig på under vistelsen ilandet. Arbetstillståndet, som begränsas till visstyrke och viss arbetsgivare, beviljas för tolvmånader eller den som anställningenberäknas pågå. Efter tolv månaders fortlöpandeanställning har arbetstagaren fri rörlighet precissom nuvarande unionsmedborgare. Så kalladarbetsmarknadsprövning bör inte göras, men ettsådant krav återinförs om så skulle bedömas somnödvändigt. Medföljande familjemedlemmar beviljasuppehållstillstånd i motsvarande omfattning somarbetstagaren. De kan beviljas arbetstillstånd utanarbetsmarknadsprövning och utan begränsning tillvisst yrke eller viss arbetsgivare. Bostad bör varaordnad men är inte ett formellt krav. Enligtregeringens bedömning är det inte möjligt att göranågra undantag från de sociala välfärdssystemen. Dennuvarandeordningen för säsongsarbetstillstånd bibehålls,däribland ett särskilt kvotsystem. Krav påarbetstillstånd kommer inte att uppställas vid s.k.utstationering av arbetstagare i samband med attarbetsgivaren tillhandahåller tjänster övergränserna. Regeringen gör bedömningen att villkoreninte är sämre för arbetstagare i de nyamedlemsstaterna än dåanslutningsfördraget skrevs under den 16 april 2003.De särskilda reglerna skagälla och fortlöpande utvärderas.I syfte att underlätta övergången till frirörlighet inom det utvidgade EU och för att möta deproblem som kan uppstå eller fördjupas redovisas ettantal ytterligare åtgärder på kort och lång sikt.- ska få i uppdrag att se övermöjligheten till ökad kontroll av anställningsbevisi samband med beviljande av uppehållstillstånd ochtill ökad kontroll vid en ansökan om förlängning.- och ska se övermöjligheterna att kontrollera att egenföretagareverkligen är företagare och att de har möjlighet attförsörja sig.- AMS har fått i uppdrag att tillsammans medMigrationsverket och efter samråd medarbetsmarknadens parter föreslå hur man kan utformaen löpande övervakning av utvecklingen påarbetsmarknaden när det gäller eventuella störningareller risk för störningar. I sammanhanget påpekasatt AMS inte i alla delar kan ges ansvaret; vadgäller t.ex. lönevillkor ochanställningsförhållanden måste rimligen parterna påarbetsmarknaden ha ansvaret.- AMS ska också få i uppdrag att utarbeta former fören avrapportering från arbetsgivare när enanställning med säsongsarbetstillstånd påbörjas.- Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF)har fått i uppdrag att redovisa omfattningen av EU-intyg enligt förordning 1408/71 för vilkaarbetslöshetsersättning i har medgivits. IAFska också redovisa ytterligare insatser för attundvika missbruk av sådan ersättning vid tillämpningav den nyssnämnda förordningen.- ska få i uppdrag att analyseravilka problem som kan uppstå eller fördjupas vidtillsyn av arbetsmiljön i företag och hos företagareregistrerade i andra medlemsstater.- bereder frågan omuppdragsgivare inom bygg- och anläggningsbranschenska ges ansvar för uppdragstagares skatter ochsociala avgifter.- En arbetsgrupp med företrädare förarbetsmarknadens parter och skaåteruppta sitt arbete med en inventering aveventuella problem med bemanningsföretagen,däribland frågan om auktorisation.- har fått i uppdrag att redogöra förkontrollen i samband med F-skattsedlar för att bl.a.förhindra att arbetsrätts- ocharbetsmiljölagstiftningen kringgås.- pågår en analys av hur enrätt till information t.ex. enligt 19 §medbestämmandelagen skulle kunna införas förarbetstagarorganisationen även i det fall att enkollektivavtalsbunden arbetsgivare inte har någraanställda som är medlemmar i organisationen.- bereder frågan omkommittédirektiv om att genomföra EG-direktivet omoffentlig upphandling i svensk rätt. När direktivetgenomförs ska regeringen även låta analysera fråganom att ratificera 94 omarbetsklausuler i kontrakt där offentlig myndighetär part.Regeringen redovisar också ett antal åtgärder somavser det sociala välfärdssystemet, däriblandmöjligheten att i vissa fall begränsa rätten tillbistånd enligt socialtjänstlagen. EU:ssamordningsregler inom det sociala området äruppbyggda med utgångspunkten att underlätta den friarörligheten. Enligt skrivelsen avser attaktivt verka för sådana förändringar av att bättre hänsyn kan tas till de olikasituationer på arbetsmarknaden som kan förekomma.MotionernaI ärendet har sex av riksdagspartierna väcktmotioner. Samtliga dessa partier framför synpunkterpå de av regeringen aviserade övergångsreglerna,i motion Sf40 (yrkande 1), ikommittémotion Sf39 (yrkande 1) av m.fl.,i motion Sf44 (yrkande 1),i motion Sf42 (yrkande 2),i motion Sf43 och imotion Sf41 (yrkande 1). Motionerna innehåller ävensynpunkter på behovet av åtgärder såväl inom landetsom i förhållande till EU och de nyamedlemsländerna. Samtliga partier välkomnarutvidgningen. De säger nej till de övergångsreglersom regeringen aviserar i skrivelsen med delvislikartade argument. Tanken på övergångsregleravvisas även i en enskild fp-motion Sf38 av ErikUllenhag m.fl. (fp) (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeDen centrala frågan i detta ärende är om skautnyttja den möjlighet som anslutningsfördraget geratt tillämpa nationelllagstiftning i stället för artiklarna 1-6 i rådetsförordning (EEG) nr 1612/68 och, i förekommandefall, även i stället för bestämmelser i rådetsdirektiv /360/EEG. Genom denna möjlighet kan denfria rörligheten och tillträdet till den svenskaarbetsmarknaden begränsas för medborgare i de nyamedlemsstaterna.Regeringens bedömning är som framgått ovan attSverige bör ha särskilda övergångsregler iförhållande till medborgare i , ,, , , , ochSlovakien. Innebörden av de aviserade reglerna äratt det skakrävas arbetstillstånd, som ska sökas i hem- ellerbosättningslandet. För att arbetstillstånd skabeviljas ska sökanden ha ett erbjudande omanställning av viss varaktighet och medkollektivavtalsenlig lön. Det ska vara enheltidsanställning eller i vart fall ett arbete somdet går att försörja sig på. Arbetstillståndetbeviljas eller den kortare tidanställningen beräknas pågå. Efter tolv månadersfortlöpande anställning ska de särskildaövergångsreglerna inte längre tillämpas.Arbetsmarknadsutskottet kan inledningsvis konstateraatt genom regeringen varit pådrivande i attöppna EU för nya medlemsländer. Därigenom harSverige ett särskilt ansvar för utvidgningen. Såsent som i propositionen om EU:s framtidvar det regeringens uppfattning att den svenskaarbetsmarknaden inte skulle drabbas av någrastörningar till följd av fri rörlighet för de nyamedlemsstaternas medborgare.Den fria rörligheten för arbetskraften har frånbörjan varit en hörnsten i EU-samarbetet. Målet skasjälvklart vara att alla medborgare i EU-ländernaska kunna resa, arbeta och leva i unionen på sammavillkor.Utvidgningen av EU med tio nya länder är enhistorisk händelse. Den kommer att få betydelseekonomiskt, politiskt och institutionellt. Även förvårt land kommer utvidgningen att få stor betydelse.Behovet av arbetskraft i kommer att ökaredan inom några år. Det är då viktigt att Sverigeär ett attraktivt land för arbetskraft från bl.a. denya medlemsländerna.Erfarenheterna från tidigare utvidgningar av unionenvisar att inte ens relativt stora skillnader ilevnadsstandard leder till någon omfattanderörlighet av människor från fattigare till rikareländer. Trots vårt relativt utveckladevälfärdssystem har rörligheten till vårt land varitavsevärt lägre än genomsnittet i EU. De risker somregeringen målar upp i skrivelsen är sannoliktöverdrivna.Regeringens föreslagna övergångsregler kan skapa enspricka i EU och leda till att länderna delas upp iett A-lag och ett B-lag, där den fria rörlighetenför människor starkt begränsas. Utskottetsuppfattning är att inte ska tillämpaövergångsregler enligt regeringens skrivelse förarbetstagare från EU:s nya medlemsstater.Arbetsmarknadsutskottet anser således att riksdageninte bör ställa sig bakom regeringens förslag tillövergångsregler, vilket socialförsäkringsutskottetbör föreslå att ger regeringen till känna.Ett sådant ställningstagande innebär att motionernaSf39 yrkande 1 (fp), Sf40 yrkande 1 (m), Sf41yrkande 1 (mp), Sf42 yrkande 2 (v), Sf43 (c) ochSf44 yrkande 1 (kd) får anses väsentligentillgodosedda.Stockholm den 2 april 2004På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: AndersKarlsson (s), (), LailaBjurling (s), (m), (), (), (), (), (), TinaAcketoft (fp), (), (),(), (), (), () och ().Avvikande meningSärskilda regler m.m.Anders , , ,, , , och (alla s) anför.InledningFri rörlighet för personer är en av EU:s viktigastegrundprinciper. Den garanteras genom EG-fördragetoch ett antal förordningar och direktiv. Områdetpersoners fria rörlighet inriktades till en börjanpå arbetskraften men har gradvis utvidgats till atttäcka även andra kategorier. Eftersom skillnader imedlemsstaternas sociala trygghetssystem kan varaett hinder för den fria rörligheten har reglernakompletterats med regler om samordning avsocialförsäkringsregler som ska skydda denmigrerande arbetstagarens rättigheter, främstförordningen (EEG) nr 1408/71. Effekten blir attfrågor om fri rörlighet inte sällan handlar ommigrerande arbetstagares eller arbetssökandesrättigheter i socialförsäkringssystem m.m. i detland där arbetet utförs. Frågan om vem som ska ansessom arbetstagare blir av avgörande betydelse i dettasammanhang.Saken illustreras väl i detta ärende. De frågorsom väckts gäller i hög grad inte bara möjligheten isig att röra sig inom EU för att söka eller taarbete utan också de problem som kan uppstå tillföljd av bl.a. reglerna om samordning avsocialförsäkringsregler och den uttolkning avarbetstagarbegreppet som gjort i olikasammanhang.I det följande riktar vi huvudsakligen in oss påfrågor som är arbetsmarknadsrelaterade.Särskilda regler under en övergångsperiodLiksom regeringen välkomnar vi en ökad rörlighet avarbetskraft. har en lång tradition av ut-och invandring. har haft, har fortfarandeoch kommer även i fortsättningen att ha behov av attpersoner kommer hit för att arbeta. Att människorrör sig över gränser är en viktig del av detinternationella samspelet. Med ökad rörlighet ökarförutsättningarna för företagen att rekrytera rättarbetskraft och möjligheterna för arbetstagarna attfinna ett meningsfullt arbete. Det är ofta enförutsättning för utveckling, inte minst för Sverigesom är ett litet land.Vi socialdemokrater anser det viktigt attframhålla de fördelar med ökade möjligheter tillrörlighet som ges också för oss svenskar. EU ger ossmöjligheter att söka oss ut i för att studeraoch arbeta.En hel del talar för att EU-utvidgningen inte ärtillräcklig för att möta en kommandearbetskraftsbrist. AMS har i olika sammanhang pekatpå att kommer att få ett växande behov avarbetskraft. I en nyligen publicerad bilaga tilllångtidsutredningen, (Bilaga 3 till LU 2003/04, SOU2004:34), dras slutsatsen att det kommer att uppståbetydande arbetskraftsbrist inom vissautbildningsgrupper. Så gott som samtliga lokalaarbetsmarknadsregioner beräknas ha underskott påarbetskraft inom åtminstone någonutbildningskategori , och den demografiskautvecklingen därefter pekar på att bristerna sedankommer att förvärras ytterligare. I bilagan sägsockså att en större arbetskraftsinvandring kommeratt bli nödvändig även om lyckas bra med attta till vara den redan tillgängliga arbetskraften påett flexibelt och effektivt sätt.Hotet om en framtida brist på arbetskraft var enbakgrund till den offentliga utfrågning somarbetsmarknadsutskottet arrangerade för snart ett årsedan med deltagande av arbetsmarknadens parter ochden särskilda utredaren . Flera taladeom ett kommande behov av ökad arbetskraftsinvandringoch detta även om många mobiliserades som stårutanför arbetsmarknaden.Från fackligt håll betonades att öppnade gränser isjälva verket ökar behovet av trygga arbetsrättsligaregler och ett starkt kollektivavtalsskydd. Detpåpekades också att det finns vissa brister iregleringen och bevakningen, som särskilt kan drabbaden invandrade arbetskraften. Man pekade bl.a. påsvartarbete, missbruk av som bygger på någon form avunderbudskonkurrens.Vi socialdemokrater vill med kraft understryka attproblemet inte är det tillskott av arbetskraft somutvidgningen kan medföra, utan en hotande brist påarbetskraft . På kortare sikt ärproblemet de risker som särskilt den invandradearbetskraften kan ställas inför när lagar och reglersätts åt sidan. Samma lagar och samma avtal skagälla alla som arbetar i Sverige.Ledamöter i arbetsmarknadsutskottet kunde vid ettbesök i få en inblick i problem avdetta slag. Ett tämligen nytt fenomen påbyggarbetsmarknaden är förekomsten av utlänningarmed svensk F-skattsedel. Den fackliga organisationenvill få till stånd kollektivavtal i de fall manantar att avsikten är att undgå krav påarbetstillstånd. Det beskrivs som en ny oregleradarbetsmarknad eftersom dessa personer arbetar underförhållanden som inte kan godtas enligtarbetsmiljölagstiftningen. Personerna bör i mångafall inte betraktas som egenföretagare eftersom destår i beroendeförhållande till uthyrningsföretageneller huvudentreprenören. Företagen har på grund avde låga löner som betalas ut kostnader som ärbetydligt lägre än vad många svenska byggföretaghar. Kostnaderna pressas också genom att den svenskaarbetsmiljölagstiftningen inte följs. Ett problemsom också påtalades var skattemyndigheternasbegränsade möjligheter att agera effektivt när detgäller kontrollen av F-skattsedeln. Det antogs attantalet utländska yrkesutövare skulle öka efterutvidgningen.Som framgår av regeringens skrivelse kommerflertalet av de nuvarande EU/EES-medlemsstaterna attinföra övergångsregler i någon form. Detta kan ledatill att betydligt fler än vad som hade varit falletom endast ett fåtal av de nuvarande medlemsstaternainfört övergångsregler kommer att söka sig tillSverige. Det råder fortfarande stora ekonomiskaskillnader mellan de nuvarande och de blivandemedlemsstaterna. Det är detta förhållande som ärupphovet till problem av de slag som nyssbeskrivits. Vi delar regeringens bedömning att detfinns en risk för störningar i form av snedvridenkonkurrens och lönedumpning, en risk som kan öka nunär flera medlemsstater bestämt sig för att haövergångsregler. Det är angeläget att förhindra attarbetstagare från de nya medlemsstaternaexploateras.Vi socialdemokrater i arbetsmarknadsutskottetansluter oss med detta till regeringens bedömningatt bör införa övergångsregler. Vi godtarockså de i skrivelsen redovisade förutsättningarnaför att arbetstillstånd ska beviljas. Utgångspunktenär att möjliggöra för arbetstagare i de nyamedlemsstaterna att ta seriösa arbeten här iSverige. Arbetsmarknadsprövning bör inte göras ifråga om arbete med viss varaktighet, vilket innebärgenerösare regler än . Detta är ett viktigtuttryck för att det inte är fråga om att allmäntbegränsa tillträdet till den svenskaarbetsmarknaden. Däremot bör, som sägs i skrivelsen,de andra förutsättningar som gäller föratt arbetstillstånd ska beviljas lyftas fram ochtydliggöras. Vi anser att de kriterier som anges iskrivelsen - vilka i stora delar överensstämmer medAMS riktlinjer för handläggning avarbetstillståndsärenden - bör fylla syftet attförhindra exploatering och uppdelning påarbetsmarknaden.Vi ställer oss bakom regeringens skrivelse även närdet gäller reglerna i övrigt för arbetstillstånd förmedborgare från de nya medlemsländerna och ansluteross till bedömningen att den sammantagna effekten avde särskilda reglerna inte innebär någon försämringjämfört med vad som gällde dåanslutningsfördraget skrevs under.Ytterligare åtgärder på kort och lång siktSom framgått ovan redovisar regeringen en radåtgärder med anledning av utvidgningen. Visocialdemokrater vill inledningsvis än en gångframhålla att den fria rörligheten ska ses som entillgång. Arbetskraftsinvandring som innebär seriösaanställningar enligt lag och avtal är något positivtsom bör bejakas. De åtgärder som aviseras handlartill största delen om att förhindra störningar påarbetsmarknaden och att möta problem som kan uppståeller fördjupas. Skärpta regler och ökad kontrollsyftar till att underlätta övergången till en heltfri rörlighet.