bet · GS01SOU1 · 2004-11-30 00:00:00 — I denna satsning på instrument förkvalitetssäkring inom vården ingår också resurserför att ackreditera vårdgivare och garanterapatienternas rättigheter.AktuelltRegeringen beslutade omtilläggsdirektiv till Utredningen omförfattningsreglering av nationellakvalitetsregister inom hälso- och sjukvården, m.m.(S 2003:03). Uppdraget innebär att utredaren skallse över hur behandlingen av personuppgifter inomhälso- och sjukvården regleras samt lämna förslagtill en väl fungerande och sammanhängande regleringav området (dir. 2004:95). Utredaren skall vidutformningen av sina förslag göra en avvägningmellan enskildas behov av skydd för den personligaintegriteten och nyttan för samhället ochpatientsäkerheten. Utredaren skall inom ramen föruppdraget bl.a. överväga frågor som rör elektroniskapatientjournaler, för vilka ändamål personuppgifterskall få behandlas, överföring av uppgifter bådemellan olika organisatoriska vårdenheter inom denoffentliga hälso- och sjukvården samt mellan denoffentliga hälso- och sjukvården och verksamhet sombedrivs av andra än landsting. Vidare skallutredaren i sina överväganden utgå från att alljournalhantering i huvudsak skall varaelektronisk. Formerna för den enskilde patientensmöjlighet att ta del av uppgifter om sig själv viaInternet bör också utredas. Utredaren skall redovisauppdraget senast den 31 december 2005.Utskottets ställningstagandeEtt av målen för den svenska hälso- och sjukvårdenär att vårdens kvalitet skall förbättras. Utskottetkan konstatera att det vidtagits olikaåtgärder i syfte att säkra kvaliteten på sjukvårdensområde. Utskottet välkomnar dessa åtgärder, dåvårdens kvalitet är av stor betydelse för attförtroendet för det offentliga hälso- ochsjukvårdssystemet skall bibehållas.Mot bakgrund av detta föreligger det enligtutskottet inga skäl att initiera ett särskilt anslagpå området. Motion So577 (m) delvis avstyrks.Forskning kring palliativ vård(13:14, förslag till nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 13:14 Forskning kring palliativ vård.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So605 av m.fl. (kd) yrkasatt till ett nytt anslag, Forskning kringpalliativ vård, för anvisar20 (yrkande 29 delvis). I yrkande 23begärs ett tillkännagivande om forskning kringpalliativ medicin. Motionärerna anför att Kommitténom vård i livets slutskede (SOU 2001:6) kundekonstatera att den vård i livets slutskede sombedrivs i har stora brister. Kommittén slogäven fast att ett resurstillskott för bl.a.utbildning och forskning i palliativ medicin ärnödvändig. Motionärerna föreslår därför attsammanlagt avsätts till forskningkring palliativ medicin för åren 2005-2007.Tidigare behandling m.m.Kommittén om vård i livets slutskede överlämnade ijanuari 2001 sitt slutbetänkande Döden angår ossalla - värdig vård i livets slut (SOU 2001:6). Enskrivelse är aviserad till januari 2005.Motionsyrkanden om ett nytt anslag för forskning ipalliativ vård behandlades senast i det av riksdagengodkända betänkande 2003/04:SoU1 (s. 29 f.).Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning delstill prioriteringsbeslut, dels till denpågående beredningen av slutbetänkandet frånKommittén om vård i livets slutskede (s. y. kd).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill åter erinra om att , efterförslag av ett enigt utskott, ställt sig bakomriktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14,rskr. 1996/97:186). Av dessa riktlinjer framgår attpalliativ vård och vård i livets slutskede tillhörprioriteringsgrupp 1. Vidare pågår inomRegeringskansliet beredningen av slutbetänkandetfrån Kommittén om vård i livets slutskede. Enskrivelse är aviserad.Utskottet anser att bör avvaktaregeringens förslag på området och finner inte någraskäl för att initiera ett nytt anslag. Motion So605(kd) yrkande 23 och yrkande 29 delvis avstyrks.Hälsonät (13:15, förslag till nyttanslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 13:15 Hälsonät.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So638 av m.fl. (c) yrkasatt till ett nytt anslag, Hälsonät, anvisar (yrkande5 delvis). I yrkande 4 begärs att beslutaratt uppta ett nytt anslag för Nationellt Hälsonät.Enligt motionärerna måste IT-satsningen i vårdentillföras mer kraft. Resurser tillförs för attpåskynda ett fungerande Hälsonät, dvs. ettlandsomfattande informationssystem som möjliggör enenklare informationshantering mellan olikavårdgivare, men också inom respektive vårdenhet.Motionärerna anför att Hälsonätet ger bättreförutsättningar för den enskilde att få informationoch vara delaktig i sin behandling. Dessutom är detett viktigt redskap för en modern hälso- ochsjukvårdsorganisation med tyngdpunkt på närvård ochsamverkan mellan olika aktörer och med patienten.PropositionenI budgetpropositionen anges att implementeringen avinformations- och kommunikationsteknik (IKT) inomhälso- och sjukvården intar en alltmer centralposition i sjukvårdshuvudmännens förnyelsearbete. Enökad användning av IKT har medfört att en radadministrativa processer såväl som medicinskatillämpningar nu görs i digital form. Enligtregeringen är digitaliseringen inom den svenskahälso- och sjukvården mycket hög i jämförelse medandra europeiska länder, och en ökad användning avIKT inom hälso- och sjukvården ger stora möjligheteratt förbättra såväl tillgänglighet och kvalitet somkostnadseffektivitet och patientdeltagande.Carelink, som är en organisation med uppgift attnationellt utveckla användningen av IKT inom vårdoch omsorg, spelar en central roll för att samordnasatsningar på IKT mellan landsting, kommuner ochprivata vårdgivare.Även inom Europeiska unionen har eHealth (detinternationellt etablerade samlingsnamnet föranvändningen av IKT inom hälso- och sjukvården)lyfts fram som en av de mest avgörande frågorna förframtidens hälso- och sjukvård. antogministerrådet slutsatser där man pekar på vikten avett ökat europeiskt samarbete på detta område.Därutöver har i ett meddelandeklargjort vilka målsättningar och fördelar man sermed en ökad användning av IKT inom hälso- ochsjukvårdssektorn. Detta nya fokus på eHealth harmedfört ett intensifierat arbete på EU-nivå kringdessa frågor, vilket också avspeglas i detnationella arbetet. För att stärka en nationellsamverkan mellan sjukvårdshuvudmännen när det gällersatsningar på IKT har sedan 2000 årligenerhållit medel inom ramen för den s.k. Dagmar-överenskommelsen. Genom denna överenskommelse haräven Infomedica erhållit medel för att erbjudahögkvalitativ nätbaserad hälsoinformation. Sedan2001 har även delfinansierat ennationell expert vid enhet föreHealth.Vidare har regeringens IT-politiska strategigruppbildat en arbetsgrupp för IKT inom vård och omsorg.Denna arbetsgrupp har som mål att senast vidutgången av 2004 ta fram en nationell strategi försatsningar på IKT.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas åsikt att de IT-relaterade frågorna inom vård och omsorg är av storvikt. kan konstateras att satsningar görspå detta område, både nationellt och inom ramen förEU-samarbetet. Bland annat pågår ett arbete med attta fram en nationell strategi för satsningar påinformations- och kommunikationsteknik (IKT) inomhälso- och sjukvården. Utskottet ser mycket positivtpå det pågående arbetet, men finner inga skäl attinrätta ett särskilt anslag på området. Motion So638(c) yrkandena 4 och 5 (delvis) avstyrks.Nationellt center för komplementärmedicin (13:16, förslag till nyttanslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 13:16 Nationellt center förkomplementär medicin samt övriga motioner ombehovet av ett nationellt forskningscentrumför integrativ medicin i m.m. Jämförreservation 1 (m, kd, c).Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att till ett nytt anslag förupprättande av ett Nationellt center föralternativ/integrativ medicin, för anvisar10 (delvis). Motionärerna pekar påatt konsumentundersökningar inom olika landstingvisar att konsumenterna använder sig alltmer avalternativ/integrativ medicin och att behovet av attkunna välja behandlingsmetod på lika villkor ökarkraftigt. På grund härav och då det är möjligt attetablera sig som utövare, utan att kunna redovisayrkeskunskaper eller resultat, behövs det ettnationellt centrum för alternativ/integrativ medicini . Det skulle innefatta forskning och ut-bildning som ges på universitetsnivå.I motion 2003/04:So644 av ()begärs ett tillkännagivande om att ett institut förintegrativ medicin skapas med erforderliga resurserför att undervisa, utbilda, initiera forskning ochcertifiera både sjukvårds- och komplementärmedicinskpersonal (yrkande 3).I motion So638 av m.fl. (c) yrkasatt till ett nytt anslag, Nationelltcenter för komplementär medicin, för budgetåret 2005anvisar (yrkande 5 delvis). Iyrkande 2 begärs att beslutar att upptaett nytt anslag för Nationellt center förkomplementär medicin. Enligt motionärerna skallcentret ägna sig åt värdering av olikabehandlingsmetoders effektivitet samt fungera sombas för att sprida information och kunskap omverksamma komplementära behandlingsmetoder tillbl.a. Centret skall även habibliotek och konferenslokaler m.m.I motion So359 av och () yrkande 1 begärs att regeringen läggerfram förslag om att resurser avsätts för uppbyggnadav ett nationellt informations- ochkompetenscentrum. Liknande yrkanden återfinns i2003/04:So343 av m.fl. (c) yrkande 23samt i motion 2003/04:So372 av ochViviann () yrkande 2. I motion So359 begärsäven att regeringen utreder möjligheten attöronmärka medel för utvärdering av kliniskverksamhet inom komplementärmedicinen för evidens(yrkande 6).Övrig motionI motion So432 av m.fl. (m, fp,kd, c) begärs ett tillkännagivande om behovet av ettnationellt forskningscentrum för integrativ medicini (yrkande 1). Syftet med detta bör enligtmotionärerna vara att öka kunskapen och bidra tillutveckling av kompetens, information ochutbildningar inom området. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att för TM/CAM2002-2005 skall ingå i uppdraget för ett nationelltforskningscentrum för integrativ medicin.Bakgrund och tidigare behandlingÄven vid fjolårets behandling avbudgetpropositionen, betänkande 2003/04: SoU1,föreslogs ett nytt anslag avseende ett institut förkomplementär medicin (s. 62 f.). följde utskottet (s.y. m).I det av godkända betänkandet 2002/03:SoU3SoU3 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. behandladesmotioner om att resurser borde avsättas föruppbyggnad av ett nationellt förkomplementärmedicin. Utskottet framhöll ibetänkandet att attityden till flera s.k.alternativa behandlingsmetoder har ändrats under desenaste årtiondena, och att kunskaper om alternativ-medicinska metoder behövs både för att kunna bedömaeffekter och vinster och för att kunna utrönaeventuella skador och biverkningar. Utskottet varemellertid inte berett att ställa sig bakom kravetatt riktade resurser avsätts för att bygga upp ettkompetenscentrum och för att möjliggöra egnaforskningsprojekt inom alternativmedicin (s. 37 f;res. m, kd, c).Som nämnts under anslag 13:3, har regeringentillsatt en särskild utredare med uppdrag attutarbeta förslag till upprättande av ett nationelltregister över personer som utövar alternativ- ellerkomplementärmedicin. Medel har avsatts tillinrättande av ett sådant register.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen föreslår att2 avsätts för för attinrätta ett nationellt register över utövarna avkomplementär medicin (anslag 13:3). Vidare villutskottet liksom tidigare framhålla att attitydentill flera s.k. alternativa behandlingsmetoder harändrats och attkunskaper om alternativmedicinska metoder behövsbåde för att kunna bedöma effekter och vinster ochför att kunna utröna eventuella skador ochbiverkningar. Skäl att anslå medel till ett nyttanslag saknas dock enligt utskottets uppfattning.Motionerna 2003/04:So343 (c) yrkande 23,2003/04:So372 (c) yrkande 2, 2003/04:So644 (m)yrkande 3, So359 (c) yrkandena 1 och 6, So577 (m)delvis samt So638 (c) yrkandena 2 och 5 (delvis)avstyrks. Även motion So432 (m, fp, kd, c) yrkandena1 och 2 avstyrks.Försöksverksamhet - förebyggandehälso- och sjukvård (13:17, förslagtill nytt anslag)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medförslag om att anvisa medel till ett nyttanslag, 13:17 Försöksverksamhet -förebyggande hälso- och sjukvård.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So605 av m.fl. (kd) yrkasatt till en ny öronmärkt satsning:försöksverksamhet - förebyggande hälso- och sjukvårdför anvisar (yrkande 29 delvis). Det förebyggandefolkhälsoarbetet måste, enligt motionärerna,förbättras. Väl fungerande, långsiktiga ochhälsofrämjande insatser måste vara en självklaruppgift för hälso- och sjukvården och en självklardel i all behandling. I syfte att undersökaförutsättningarna för att institutionalisera etttydligare ansvar för hälso- och sjukvården kring detupplysande och motiverande samtalet med den enskildeom hälsorisker, föreslår motionärerna att enförsöksverksamhet inrättas i ett parlandsting. Ansvaret innefattar även uppföljning ochlångsiktigt stödjande åtgärder och kontroll avlivsstilsrelaterad ohälsa. I ett första steg avsätts200 . Medlenskall, anför motionärerna, användas för att byggavårdstrukturer som bl.a. syftar till att erbjudaalla 40-åringar ett gratis läkarbesök, att utveckladet mångprofessionella vårdteamets arbete kringförebyggande insatser samt att öka närsjukvårdenskontaktytor när det gäller förebyggandefolkhälsoarbete.Utskottets ställningstagandeEn mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård utgör ettav de målområden som är uppställda för folkhälsan.Ett mer hälsofrämjande och sjukdomsförebyggandeperspektiv skall genomsyra hela hälso- ochsjukvården och vara en självklar del i all vård ochbehandling (jfr prop. 2002/03:35, bet.2002/03:SoU7). Mot bakgrund av detta föreliggerenligt utskottet inga skäl att inrätta ett särskiltanslag på området, varför motion So605 (kd) yrkande29 (delvis) avstyrks.Övrig medelsanvisningRegeringens förslag till medelsanvisning underanslagen 13:5 ,13:8 Sjukvård i internationella förhållanden och13:9 Ersättning till talidomidskadade i vissa fallm.m. har inte mött någon erinran i form av motioner.Utskottet tillstyrker de föreslagnamedelsanvisningarna.Övriga frågor inom politikområdetHögkostnadsskyddet i vårdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om atthöja taket i högkostnadsskyddet. Jämförreservation 2 (c).MotionI motion So394 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att taket i högkostnadsskyddet ivården höjs med (yrkande 3). Enligtmotionärerna upplevs högkostnadsskyddet somalltför begränsande i många landsting. Mångapatienter kommer alltför fort över taket och riskenfinns för en "överkonsumtion" och därför bör takettillsvidare höjas.BakgrundEnligt 26 a § Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)är den som har erlagt vårdavgifter som avser öppenhälso- och sjukvård med sammanlagt högst ,eller det lägre belopp som bestämts av ,befriad från att därefter erlägga ytterligareavgifter för sådan vård eller sådanaförbrukningsartiklar som återstår avett år, räknat från det första tillfälle då avgifterlagts. Lagändringarna trädde i kraft den 1 januari1997 (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr.1996/97:58).Utskottets ställningstagandeHögkostnadsskyddet i vården är till för att skyddaden enskilde patienten mot alltför högasjukvårdskostnader samt säkerställer att avgifternahåller sig inom samma gränser över hela landet.Utskottet finner inga skäl att nu ta initiativ höjning av taket i högkostnadsskyddet i vården.Motion So394 (c) yrkande 3 avstyrks.Åldersgränsen för läkares och sjukgymnastersrätt till offentlig ersättning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attavskaffa åldersgränsen förprivatpraktiserande läkare, tandläkare, sjuk-gymnaster och tandhygienister. Utskottethänvisar till att frågan behandlats iriksdagen. Jämför reservation 3 (m, kd, c).MotionI motion So394 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att avskaffa åldersgränsen förprivatpraktiserande läkare, tandläkare,sjukgymnaster och tandhygienister (yrkande 17).Tidigare behandling m.m.Yrkanden om avskaffande av åldersgränser för läkareoch sjukgymnaster behandlades senast av utskottet ibetänkande 2004/05:SoU4 Höjd åldersgräns för läkaresoch sjukgymnasters rätt till offentlig ersättningm.m. I betänkandet ställde sig utskottet bakomregeringens förslag att åldersgränsen skall höjasfrån 67 till när det gäller rätten tilloffentlig ersättning till läkare och sjukgymnaster.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari2005. Utskottet ansåg, liksom regeringen, att enåldersgräns är en lämplig avvägning.Motionsyrkanden om avskaffande av åldersgränsenavstyrktes (s. 6 f; res. m, kd, c resp. v).Riksdagen godkände utskottets förslag den 27 oktober2004 (prot. 2004/05:21).I maj 2003 ställde sig utskottet bakom regeringensförslag att åldersgränsen för rätt till offentligersättning för tandläkare och tandhygienister enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring skulle höjasfrån 67 till . Vidare ställde sig riksdagenbakom förslaget att det skulle införas en möjlighetför tandläkare och tandhygienister att eftermedgivande från regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer utföra tandvård inomtandvårdsförsäkringen även efter det att de fyllt 70år (prop. 2002/03:73, bet. 2002/03:SoU17, rskr.2002/03:203). Lagändringarna trädde i kraft den 1juli 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning i det nyligenbehandladebetänkandet /05:SoU4 Höjd åldersgräns förläkares och sjukgymnasters rätt till offentligersättning m.m. och avstyrker således motion So394(c) yrkande 17.Abort i för utländska kvinnorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att geutländska kvinnor rätt att få abort utförd iSverige. Utskottet hänvisar till en utredningpå området, vars slutsatser bör avvaktas.MotionerI motion U310 av () begärs etttillkännagivande om att bör tillåtautländska kvinnor att komma hit och lagligt genomgåsäkra aborter på svenska sjukhus (yrkande 4).I motion So314 av och () begärs ett tillkännagivande om att utländskakvinnor skall ha rätt till abort på samma sätt somde har rätt till att utnyttja övrig sjukvård. Ettliknande yrkande återfinns i motion So336 av CarinaHägg och ().Bakgrund och tidigare behandlingEnligt 5 § abortlagen (1974:595) får abort utförasendast om kvinnan är svensk medborgare eller bosatthär i riket eller om i annat fall avsärskilda skäl lämnar kvinnan tillstånd tillåtgärden.Den 23 oktober 2003 beslutade regeringen att ensärskild utredare skall analysera förutsättningarnaför och konsekvenserna av att utländska kvinnor, sominte är bosatta i och som inte ärasylsökande, får rätt att göra abort i underförutsättning att de själva står för kostnaderna(dir. 2003:134). Genom ett tilläggsdirektiv den 28oktober 2004 (dir. 2004:148) har utredningstidenförlängts. Uppdraget skall enligt tilläggsdirektivetredovisas senast den 1 december 2005.Motionsyrkanden om abort i för utländskakvinnor behandlades senast i Socialutskottetsbetänkande /04:SoU1 (s. 44 f; res. m, fp, c,mp). Med hänvisning till den då tillsattautredningen om frågan huruvida utländska kvinnor börges rätt att få abort här i landet ansågs yrkandenaåtminstone delvis tillgodosedda.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på den pågående utredningenom utländska kvinnors rätt att få abort i Sverigeoch har förståelse för motionärernas ståndpunkt. Somanges i direktiven till utredningen är emellertidfrågan om en sådan rätt till abort komplex. En radkonsekvenser av till exempel kulturell, religiös,straffrättslig, organisatorisk och kostnadsmässigkaraktär bör belysas innan en eventuell lagändringgörs. I avvaktan på utredningens förslag avstyrksmotionerna U310 (fp) yrkande 4, So314 (s) och So336(s).Politikområde FolkhälsaMålet för folkhälsopolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör fastställa det av riksdagenantagna övergripande nationellafolkhälsomålet, nämligen att skapasamhälleliga förutsättningar för en god hälsapå lika villkor för hela befolkningen.I budgetpropositionen föreslår regeringen att måletförpolitikområdet, att folkhälsan skall förbättras förde grupper i samhället som är mest eftersatta urhälsosynpunkt, upphör att gälla och att det avriksdagen antagna övergripande nationellafolkhälsomålet, att skapa samhälleligaförutsättningar för en god hälsa på lika villkor förhela befolkningen antas. Regeringen anför att detnationella folkhälsomålet också skall vara målet fördet sektorsövergripande politikområdet Folkhälsa.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar beträffande det föreslagna måletför politikområdet att det överensstämmer med vadriksdagen redan godkänt som övergripande nationelltfolkhälsomål med anledning av proposition 2002/03:35Mål för folkhälsan (bet. 2002/03:SoU7, rskr.2002/03:145). Utskottet föreslår därför attriksdagen fastställer att målet för politikområdetFolkhälsa är att skapa samhälleliga förutsättningarför en god hälsa på lika villkor för helabefolkningen.Insatser mot aids (14:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 14:1 Insatser motaids. bör därmed avslå ettmotionsyrkande om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare avslå motionersom avser att organisationsstödet till HBT-organisationer bör ses över. Jämförreservation 4 (fp, c, mp).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 64 122 000 kranvisas under anslag 14:1 Insatser mot aids.Anslaget disponeras av Statens folkhälsoinstitut.Medlen skall användas för insatser mot hiv/aids.Institutet skall samverka med ,, smittskyddsläkarna ochLandstingsförbundet och stimulera till regionala ochlokala aktiviteter. De största stöden lämnas tillNoaks Ark-Röda Korset, RFSL och . Ekonomisktstöd lämnas även direkt till de hivsmittadesfrivilligorganisationer på riksnivå. Regeringentillkallade en särskild utredare för attgöra en samlad översyn av samhällets insatser mothiv och sexuellt överförbara infektioner.Utredningen överlämnades och gerförslag till den framtida inriktningen av medlenunder anslaget 14:1 Insatser mot aids och till hurmedlen skall administreras. Utredningens betänkandeär föremål för remissförfarande ochregeringen har för avsikt att lämna förslag iärendet under 2005.Regeringens bedömning är att de förebyggandeinsatser som gjorts med de medel som anslaget ökatsmed har bidragit till att lyckats hållahiv/aids-epidemin på en mycket låg nivå medinternationella mått mätt. har en radinsatser vidtagits för att komma till rätta med detökade antalet fall av hiv/aids och andra sexuelltöverförbara sjukdomar.Det arbete som ()bedriver i samverkan med berörda myndigheter ochandra aktörer för att utveckla det nationella före-byggande arbetet av hiv/aids och andra sexuelltöverförbara sjukdomar har även som kommerregeringens fortsatta stöd. FHI skall även fort-sättningsvis samarbeta med intresseorganisationernai det preventiva arbetet. De senaste årensutveckling i fråga om sexuellt överförbarainfektioner är bekymmersam. När det gäller hiv/aidshar den ökning som skett av antalet fall hitintillsvarit starkt kopplad till den globala epidemin, mendet finns förutsättningar för en ökning av även deninhemska spridningen av hivinfektion. Den kraftigaökningen av sexuellt överförbara sjukdomar i Sverigetyder på att det finns ett ökat riskbeteende som iförlängningen kan leda till en ökning även avantalet hivfall.