bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — Stora grupper avbefolkningen är inte bara underrepresenteradei politiska församlingar utan mer eller mindreutestängda från att delta i det politiska arbetet.Om utvecklingen fortsätter utsätts den svenskademokratin för tydliga påfrestningar. Densamhällsgemenskap på vars grund det demokratiskasystemet vilar kommer att urholkas. Det politiskautanförskapet som många känner måste motverkas,vilket förutsätter ett brett angreppssätt inom enrad politikområden. Vi efterlyser en analys av vilkaåtgärder som skulle stimulera fler medborgare attdelta och åta sig förtroendeuppdrag samt varförmånga förtroendevalda väljer att lämna sina uppdrag.Målsättningen måste vara bättre förutsättningar förfler medborgare att åta sig förtroendeuppdrag ochbättre representativitet. Kvinnorepresentationen påhögre politiska uppdrag måste förbättras.Vad som har anförts bör med bifall tillmotionerna 2002/03:K385 yrkande 1, 2003/04:K25yrkande 2, 2003/04:K26 yrkandena 1 i denna del och8, 2003/04:K290 yrkande 1 och 2003/04:K400 yrkande 8ges regeringen till känna.3. Åtgärder för fler förtroendevalda medutländsk bakgrund (punkt 4)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:Sf289 yrkande 12.StällningstagandeDe politiska och beslutande församlingarna skallenligt min mening vara representativa förbefolkningssammansättningen. Av denna anledning börandelen förtroendevalda med utländsk bakgrund öka.För att få fler människor med utländsk bakgrund attengagera sig i politiken måste de politiskapartierna, staten, landstingen, kommunerna och andraoffentliga och centrala institutioner föra enpolitik som tar hänsyn även till dessa gruppersvardag och livsvillkor samt anstränga sig för attrekrytera personer med utländsk bakgrund till derepresentativa organen. I detta avseende behövs ävenmångfaldsstrategier. somrepresenterar olika etniska grupper är viktigaaktörer i sammanhanget som måste stödjas ochbetraktas som jämlika parter. I enlighet med detanförda bör regeringen verka för att öka andelenpersoner med utländsk bakgrund i de politiska ochbeslutande församlingarna. Detta bör med bifall tillmotion 2002/03:Sf289 yrkande 12 ges regeringen tillkänna.4. Invandrade kvinnors förutsättningar atttillvarata sina rättigheter (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K304 yrkande 2 och avslåryrkande 1 i samma motion.StällningstagandeMånga invandrade kvinnor far illa i det svenskasamhället som de saknar egen kunskap omhur samhället fungerar. Ändå är detta enförutsättning för att de i förlängningen skall kunnata fullvärdig del av samhället och få möjlighet attfungera som medborgare i en demokrati. Samhället hargivetvis ett ansvar för att invandrade kvinnoråtnjuter samma rättigheter som övriga som bor ochhar uppehållstillstånd i landet. För dem som ärsärskilt utsatta har samhället också ett särskiltansvar. Långt ifrån alla kvinnor har kunskap om sinarättigheter och möjligheter och vet hur de skallbära sig åt för att ta dem till vara. Hur stortproblemet egentligen är, är det ingen som vet.Enligt min mening behövs såväl en kartläggning somåtgärder härvidlag. Vad som har anförts bör medbifall till motion 2003/04:K304 yrkande 2 gesregeringen till känna.5. Personval (punkt 6)av (), (m),(), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:K24 yrkande 6 och2003/04:K26 yrkande 3.StällningstagandeValda företrädare skall ha ett klart och tydligtsamband med sina väljare. Att bli vald till ettpolitiskt uppdrag innebär en skyldighet attföreträda enskilda människor på områden där var ochen själv inte kan fatta de nödvändiga besluten. Detpolitiska arbetets karaktär av personligtförtroendeuppdrag har dock tunnats ut. Medborgarnasvalhandling bör i högre grad än utgöra grundenför vem som väljs till de beslutande församlingarna.Vi vill därför framhålla vikten av ett ökatpersonvalsinslag, vilket skulle bidra till att förapolitiken närmare dem som berörs, ge bättremöjligheter till ansvarsutkrävande och leda till enhögre grad av demokratisk legitimitet. Med ett ökatpersonvalsinslag blir medborgarnas förtroende förkandidaterna än mer utslagsgivande i valhandlingenoch representativiteten, sammanvägt med andraprioriteringar, får större genomslag isammansättningen av folkvalda församlingar. Olikalösningar är tänkbara för att ökapersonvalsinslaget, t.ex. sänkta eller borttagnaspärrar för att bli personvald. Regeringen börenligt vår mening låta utreda frågan om ökatpersonvalsinslag och återkomma till medförslag därom.Vad som har anförts bör med bifall tillmotionerna 2003/04:K24 yrkande 6 och 2003/04:K26yrkande 3 ges regeringen till känna.6. Valdagar (punkt 7)av (), (m),(), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 6. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K24 yrkande 3.StällningstagandeEnligt vår mening bör skilda valdagar införas förriksdagsval och kommunala val. Ett viktigt skäl fördetta är att det därigenom kommer att anordnasallmänna val med tätare mellanrum än i dag.Erfarenheterna av de fyraåriga mandatperioderna är iallt väsentligt positiva, men med den reservationenatt avståndet mellan valen blivit väl långt. Medskilda valdagar för kommunal- och riksdagsval skulleviktiga kommunala frågeställningar få sammamöjligheter som rikspolitiken att tydliggöras ochdebatteras. Skilda valdagar skulle också vara ettsätt att upprätthålla medborgarnas intresse ochengagemang mellan riksdagsvalen. Inte mindre viktigtär att det ges utrymme för lokal politisk debatt ochansvarsutkrävande. Praktiskt kan en reform utformaspå olika sätt. Regeringen bör låta utreda olikaalternativ och återkomma till med förslagi frågan.Vad som anförts ovan bör med bifall till motion2003/04:K24 yrkande 3 ges regeringen till känna.7. Rösträttsålder (punkt 8)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K27 yrkande 4 i denna del.StällningstagandeRegeringens demokratiskrivelse innehåller fakta ochåtgärdsförslag vad gäller barn och ungdomar överrespektive under . En oroande tendens är att deunga röstberättigade (förstagångsväljarna) synesrösta i aningens mindre utsträckning . Viönskar att fler unga skall känna sig delaktiga, defacto vara delaktiga och delta aktivt. Miljöpartietär övertygat om att unga människor har viljan ochförmågan att delta i demokratiska processer, mendetta deltagande måste vara reellt för att kännasverkligt och meningsfullt. En sänkning avrösträttsåldern skulle ge både fler engageradeungdomar och en politik som mer bryr sig omungdomars problem. Erfarenheter från de tyskakommuner som i senaste valet införde rösträtt vid 16år har varit goda. Vi menar att en sänktrösträttsålder skulle stärka demokratin och ta tillvara ungas engagemang och intressen. Vidare börrösträtten vara knuten till kalenderår i stället förtill födelsedatum. Det skulle likabehandla unga isamma årskull och uppfattas som mer rättvist. Jaganser att regeringen bör lägga fram förslag ienlighet med det anförda. Med bifall till motion2003/04:K27 yrkande 4 i denna del bör detta gesregeringen till känna.8. Forskning om valdeltagande (punkt 10)av (), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:K25 yrkande 1 och2003/04:K26 yrkande 1 i denna del.StällningstagandeVi efterlyser fortsatt forskning kring faktorer sompåverkar valdeltagande. Det vore därvid värdefulltatt uppmärksamma i vilken utsträckning störrevalfrihet av offentliga tjänster och ökatbrukarinflytande kan bidra till ett aktivaremedborgarskap och stärkt egenmakt, som skulle kunnaha en positiv verkan på röstbenägenheten isocioekonomiskt svaga grupper. Det bör ävenuppmärksammas varför väljarna i mindre utsträckningröstar i kommun- och landstingsval än i övriga valoch i vad mån denna skillnad har sin grund iavsaknad av reellt inflytande på ochregional nivå. Enligt vår mening bör regeringeninitiera ny forskning med den inriktning som häranförs. Detta bör, med bifall till motionerna2003/04:K25 yrkande 1 och 2003/04:K26 yrkande 1 idenna del, ges regeringen till känna.9. Deltagande och inflytande mellan valen(punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K400 yrkande 5 och avslårmotion 2002/03:K383 yrkande 15.StällningstagandeDet är enligt min mening ett hot mot demokratin nären folkopinion har skapats och sedan, trots deninbyggda tröghet som finns i själva organiserandetav en opinion, lyckats formulera och framförademokratiska krav som vunnit stort bifall, ändå bliravfärdad av den sittande regeringen. I formellmening har regeringen demokratisk rätt att iriksdagen driva igenom beslut som går emot enfolkopinion, men ett förakt för folkopinioner är etthot mot demokratin. Dessvärre präglas regeringenshandlande av maktfullkomlighet härvidlag. Det äromöjligt att tänka sig en vitalisering och förnyelseav demokratin utan att den också berör den sittanderegeringens oförmåga att lyssna till opinioner.Regeringen bör återkomma till med förslagom åtgärder för att skapa bättre förutsättningar föratt folkopinioner skall kunna påverka dendemokratiska processen. Vad som har anförts börmed bifall till motion 2003/04:K400 yrkande 5 gesregeringen till känna.10. Bristande kunskaper om den politiskaprocessen (punkt 12)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K400 yrkande 1.StällningstagandeDen politiska allmänbildningen är mycket ojämn ibefolkningen. En elit av politiskt välinformeradedebatterar och fattar beslut, inte sällan överhuvudet på en otillräckligt informerad och intealltid intresserad och engagerad allmänhet, urvilken vi kan urskilja en stor grupp som över huvudtaget inte är delaktig eller informerad.Medborgarnas bristande kunskap om den politiskaprocessen, aktuella politiska avgöranden och depolitiska alternativ som finns är enligt min meningen brist i och ett hot mot demokratin. Den bristandeinformationen gäller inte bara inför val, utan ännumycket mer hur man som medborgare kan påverka dendemokratiska processen mellan val. Att finnalösningar på den bristande politiska informationenoch bristande kunskaper om den demokratiskaprocessen är ett arbete som innefattar helasamhället och dess institutioner. Skola ochutbildning har nyckelroller i att ge baskunskaper.Med bifall till motion 2003/04:K400 yrkande som sin mening ge regeringen detta tillkänna.11. Medborgarförslag (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K27 yrkande 2.StällningstagandeAv regeringens demokratiskrivelse följer att dengenomförda möjligheten att till fullmäktige lämnamedborgarförslag har utfallit mycket positivt.Miljöpartiet anser att medborgarförslagsrätten börvara en lagstadgad rätt i alla kommuner ochlandsting. Det bör inte vara upp till fullmäktigeatt besluta om införandet av densamma. Vidare bördenna förslagsrätt även innefatta direktförslag tillnämnder. Regeringen bör lägga fram förslag ienlighet härmed. Med bifall till motion 2003/04:K27yrkande 2 bör regeringen ges detta till känna.12. Valbarhetsålder (punkt 15)av ().- under förutsättning av bifall till reservation 7 -Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K27 yrkande 4 i denna del.StällningstagandeJag har i det föregående föreslagit att rösträttenbör infalla det kalenderår man fyller 16 år.Valbarheten bör enligt min mening utgå ifrån sammakriterier. Samhället kan inte säga till ungamänniskor att de är mogna för att rösta, men intemogna nog för att anförtros ett politisktförtroendeuppdrag. Regeringen bör därför lägga framförslag om ändrade valbarhetskriterier. Med bifalltill motion 2003/04:K27 yrkande 4 i denna del börriksdagen som sin mening ge regeringen detta tillkänna.13. Möjlighet att behålla uppdrag vid flyttning(punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K27 yrkande 3.StällningstagandeDet är väsentligt att på alla sätt öka intresset förpolitiskt engagemang och politiska förtroendeuppdraghos samtliga grupper och aktörer i samhället och attsöka stödja och hjälpa dem som har ettförtroendeuppdrag. Som framgår av regeringensdemokratiskrivelse fortsätter dessvärre antaletförtroendevalda att minska, och flera befolknings-och åldersgrupper är alltjämt underrepresenterade.Miljöpartiet har tidigare påpekat attfolkbokföringens betydelse för möjligheten attbehålla ett förtroendeuppdrag under pågåendemandatperiod kan föranleda problem för vissagrupper, särskilt unga, studenter och resurssvagagrupper. Detta är grupper som generellt ärunderrepresenterade. finns möjlighet förfullmäktige att besluta att en förtroendevald somvalts av fullmäktige får ha kvar sittförtroendeuppdrag under återstoden avmandatperioden, trots att uppdraget egentligen skallupphöra på grund av att valbarhetskriterierna intelängre är uppfyllda. Jag anser dock att detta beslutvid avflyttning skall få fattas av den enskildeledamoten, om inte särskilda skäl föreligger. Medbifall till motion 2003/04:K27 yrkande som sin mening ge regeringen detta tillkänna.14. Förtroendeuppdragets utformning (punkt 18)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K400 yrkande 6.StällningstagandeInte sällan förlorar sig det politiska samtalet ochden politiska processen att finna en gemensamlösning i kommittéer, sammanträden och möten. Jagtror att de långa sammanträdestiderna med ineffektivtidsplanering kväver mångas politiska engagemang ochär en av orsakerna till de många avhoppen frånpolitiska uppdrag i kommunernas fullmäktige ochnämnder. Sammanträden läggs ofta på tider somomöjliggör för t.ex. en småföretagare eller ensmåbarnsförälder att delta. Det är också i allmänhettämligen ekonomiskt betungande att delta i politisktarbete på nivå, med långa resor och långasammanträden med liten eller ingen ersättning.Enligt min mening är det angeläget att få till ståndett samtal om åtgärder för att förändraförtroendeuppdragets utformning så att flermänniskor kan attraheras. Regeringen bör vidtaåtgärder för att förändra förtroendeuppdragetsutformning så att fler människor attraheras av det.Vad som har anförts bör med bifall till motion2003/04:K400 yrkande 6 ges regeringen till känna.15. Odemokratiska metoder (punkt 22)av (), (m),(), (), NilsFredrik (), () ochHelena Höij (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:K24 yrkande 2 och2003/04:MJ412 yrkandena 12 och 13.StällningstagandeStora grupper försöker med våld kränkamötesfriheten och den fria debatten. Vi bejakar detsamhällsengagemang som finns i det civila samhälletoch anser att det är viktigt att det finns fleravägar till påverkan än den partipolitiska, menkriminalitet och förakt för andras uppfattning ochmänniskovärde får aldrig ursäktas med att det äruttryck för ett engagemang som inte kommer till talsinom ramen för de politiska församlingarna. Enligtlag är alla typer av utomparlamentariska metoder somskadar andra människor, djur, ekosystem ellerorsakar ekonomisk skada på någon annans egendomförbjudna. Vi efterlyser dock förslag frånregeringen på åtgärder som får aktivister attrespektera lagen och de demokratiska spelreglerna.Med bifall till motionerna 2003/04:K24 yrkande 2 och2003/04:MJ412 yrkandena 12 och 13 bör somsin mening ge regeringen detta till känna.16. Mänskliga rättigheter (punkt 23)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K26 yrkande 5.StällningstagandeDemokrati som institutionellt system förbeslutsfattande fungerar enbart ihop med tryggademänskliga rättigheter, vilket visas av flertaletländer som till statsskicket formellt är demokratiermen som brister i uppfyllandet av de mänskligarättigheterna. Vi delar regeringens uppfattning idemokratiskrivelsen om kopplingen mellandemokratipolitiken och mänskliga rättigheter, mentyvärr är innehållet i skrivelsen vagt och densaknar konkreta förslag. Den svenskarättighetskatalogen har en svagare ställning somrättskälla än vad som är fallet i rättstraditionen iUSA och i många europeiska länder. Det har bl.a.visat sig i debatten om skydd mot diskriminering avhomo- och bisexuella att regeringen föredrar att gedessa en icke bindande status. Ett sätt kan därförvara att förstärka rättigheternas juridiskaställning. Ett annat kan vara att införa enförfattningsdomstol med ett tydligt uppdrag attövervaka att de mänskliga rättigheterna efterlevs iall myndighetsutövning.Inom kort kommer en översyn av den svenskaförfattningen att påbörjas. Det är värdefullt omdenna redan från början ges direktiv om att se hurde mänskliga rättigheterna i kan stärkas,exempelvis genom en skärpning av regeringsformensrättighetskapitel. Med bifall till motion 2003/04:K26 yrkande 5 bör som sin mening geregeringen detta till känna.17. Mänskliga rättigheter (punkt 23)av (), (m) ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 17. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2003/04:K26 yrkande 5.StällningstagandeRegeringsformens fri- och rättighetsskydd måsteförstärkas. Vissa av de i regeringsformengaranterade fri- och rättigheterna åtnjuter inte etttillräckligt skydd mot rättighetsbegränsandelagstiftning. Skyddet för äganderätten ochnäringsfriheten är t.ex. svagare än skyddet för des.k. bör vara ett landdär mänskliga fri- och rättigheter skyddas fullt ut.Därför bör grundlagens skydd moträttighetsinskränkningar vara lika starkt, oavsettvilka fri- och rättigheter det gäller. Vi har ibetänkande 2003/04:KU12 utvecklat vår syn på enförstärkning av fri- och rättighetsskyddet.Vad som anförts ovan bör med delvis bifall tillmotion 2003/04:K26 yrkande 5 ges regeringen tillkänna.18. Rasistiskt och annat etniskt relaterat våld(punkt 24)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 18. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K27 yrkande 5.StällningstagandeEn levande demokrati förutsätter att människor vågarnyttja sina demokratiska rättigheter utan att vararädda för repressalier från antidemokratiska krafteroch kriminella grupperingar på grund av sinaåsikter, sin tro och/eller ideologi, sin etniskabakgrund eller sin sexuella läggning m.m. Jaginstämmer i regeringens konstaterande att demokratiförutsätter förverkligandet av de mänskligarättigheterna.I en departementspromemoria (Ds 1998:35)framfördes flera goda förslag för att motverka ochförebygga rasistiskt och annat etniskt relateratvåld. Regeringen tycks dock inte ha fullföljt fleraav förslagen, och demokratiskrivelsen ger inteintrycket av att regeringen avser att agera inom dennärmaste tiden. Med bifall till motion 2003/04:K27yrkande 5 bör därför ge regeringen tillkänna behovet av en ny genomgång av förslagen idepartementspromemorian med syfte att genomföra dem.19. Skolmiljö fri från mobbning och intolerans(punkt 25)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 19. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K26 yrkande 7.StällningstagandeVåld har samma mekanismer oavsett om sammanhangetkan anses litet (en enskild skola) eller stort (helasamhället). Mobbning, aggressivitet och kränkningari skolan fungerar på samma sätt som annat förtryck,även det som sker i totalitära regimer i exempelvisfascismens eller kommunismens namn. Skolan har enmycket viktig roll att spela. Den måste både geutrymme för diskussioner och kunna agera kraftfulltför att stoppa våldsyttringar. hartidigare redovisat en lång rad förslag på åtgärdermot mobbning, intolerans och förtryck inom skolan.Det är angeläget att regeringen tar dessa problem påallvar och bl.a. lägger fram förslag om skärpning avskollagens stöd för insatser mot mobbare, utformarkrav på fungerande handlingsplaner mot mobbning ochförstärker skyddet mot diskriminering i skolorna.Med bifall till motion 2003/04:K26 yrkande 7 börregeringen ges detta till känna.20. Ökad horisontell och vertikal maktdelning(punkt 26)av (), (m) ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 20. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K24 yrkandena 1 och 4.StällningstagandeFör Moderata samlingspartiet är mångfald också endel av demokratin. Mångfald kan bl.a. kännetecknasav olika former av maktdelning. Vi vill ökamaktdelningen inom parlamentarismens ram. För attöka inslagen av horisontell maktdelning, dvs. ökadmaktbalans mellan de demokratiska institutionerna påsamma nivå, föreslår vi en förbättrad normkontroll iform av domstolars och andra offentliga organs rättoch skyldighet att pröva om normer på olika nivåerär förenliga med överordnade regler. Det skerlättast genom att uppenbarhetsrekvisitet i 11 kap.14 § regeringsformen tas bort. Vi vill alltså gedomstolarna större möjligheter att kontrolleralagstiftningens förenlighet med grundlagen. Högstadomstolen skulle i så fall vara den högsta instanssom prövar sådana mål som en form avförfattningsdomstol. Ett alternativ till detta äratt pröva frågan om en självständigförfattningsdomstol som enbart har sådana uppgifter.Riksdagen har tidigare riktat ett tillkännagivandetill regeringen om en utredning rörande lagprövningoch uppenbarhetsrekvisitet. Vi anser att regeringenånyo bör göras uppmärksam på behovet av en sådanutredning och att den bör bedrivas utifrån deriktlinjer som här anförs.Vi anser också att inslagen av vertikalmaktdelning skall öka. Sådan maktdelning illustrerasfrämst av en stark självstyrelse.Folkomröstningar och det svenska systemet medsjälvständiga myndigheter är andra exempel.