bet · GR01KU11 · 2004-03-16 00:00:00 — 2 s. 39) redogörregeringen för granskning av hur väl statligamyndigheters webbplatser uppfyller funktionshindrades, invandrares och deäldres krav på en bra webbplats samt mot allmänna användarkrav (RRV2003:11). Granskningen visade att äldre, funktionshindrade och invandrarehar svårt att fullt ut utnyttja de elektroniska tjänster som erbjuds påstatliga myndigheters webbplatser. Regeringen framhåller i budgetpropositionen(s. 42) att ökad uppmärksamhet behöver riktas mot användar- ochtillgänglighetsperspektivet vid utbyggnaden av elektroniska tjänster så attinga grupper utestängs.Som framgått i det föregående presenterade våren2003 de fastställda riktlinjerna för en tillgängligare statsförvaltning.Riktlinjerna, som tagits fram på uppdrag av regeringen och som riktarsig till hela statsförvaltningen, berör bl.a. myndigheternas informationoch kommunikation.En utgångspunkt för 24-timmarsdelegationens (dir. 2003:81) arbete skallvara att de elektroniska tjänsterna inte får utestänga grupper av medborgare.Alla medborgare, oavsett kön, ålder, eventuella funktionshinder, etniskoch kulturell bakgrund samt bostadsort, skall ha samma förutsättningaratt kunna fullgöra sina skyldigheter och tillvarata sina rättighetergentemot det allmänna.JämställdhetI propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86)poängterade regeringen vikten av jämställdhet. Den vägledande inriktningen,med anknytning till jämställdhet, inom IT-politiken är bl.a. att ökaalla människors förutsättningar att utnyttja informationsteknikensmöjligheter oberoende av kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuellafunktionshinder (s. 30).Regeringen överlämnade skrivelse 2002/03:140 Jämt och ständigt- Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperiodentill . I skrivelsen, som behandlades av arbetsmarknadsutskottetunder (bet. 2003/04:AU2), framhöll regeringen att det är enviktig uppgift för regeringen att kraftfullt stärkastyrningen av jämställdhetspolitiken. Regeringen avsåg att utvecklajämställdhetspolitikens inriktning och arbetsformer. Jämställdhetsarbetetskall integreras i hela regeringens politik. Bland annat skall en utredningsom utvärderar jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation ocheffektivitet tillsättas. En plan för arbetet med jämställdhetsintegreringi skall tas fram. En analys av jämställdhetsaspekternakommer att genomföras inom samtliga politikområden.Myndigheterna får sitt ansvar för jämställdhetsfrågorna inom sinaansvarområden indirekt genom verksförordningens (1995:1322) krav och direktgenom konkreta uppdrag och återrapporteringskrav i regleringsbreven.Enligt 7 § verksförordningen skall chefen för en myndighet under regeringenbl.a. beakta de krav som ställs på verksamheten när det gäller jämställdhetmellan kvinnor och män.I handledning om hur man skriver regleringsbrev finnsen särskild bilaga som handlar om jämställdhet i regleringsbreven(Regleringsbrev och andra styrdokument för , ). Ihandledningen anges att jämställdhetspolitiken skall införlivas i desakpolitiska frågorna på alla nivåer och i alla steg av beslutsprocessenoch att styrningen av myndigheter inom samtliga politikområden är avavgörande betydelse för jämställdhetspolitiken. I handledningen ges exempelpå hur jämställdhetsmål och återrapporteringskrav kan uttryckas iregleringsbreven samt råd när det gäller vilka typer av krav som kan ställaspå myndigheterna i regleringsbreven beträffande jämställdhet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening ger informationstekniken goda möjligheter attöka myndigheternas tillgänglighet för medborgarna, i synnerhet sommedborgarnas tillgång till och vana att använda IT-tjänster ökar. Attmyndigheter tillhandahåller information och kommunikationsmöjligheter etc.via egna hemsidor är i det närmaste en självklarhet. Det är i dettaavseende viktigt att formella regler som hindrar den fortsatta utvecklingenses över och i möjligaste mån undanröjs och att utvecklingen anpassastill olika gruppers särskilda behov. Alla medborgare skall ha sammaförutsättningar att kunna fullgöra sina skyldigheter och tillvarata sinarättigheter gentemot det allmänna. Utskottet konstaterar att regeringenhar tagit flera initiativ i syfte att fortsätta utveckla den elektroniskaförvaltningen. Utskottet ser positivt på dessa initiativ och förutsätteratt arbetet bedrivs med hänsyn till olika gruppers särskilda behov. Motdenna bakgrund är enligt utskottets mening de tillkännagivanden som begärsi motionerna 2003/04:K307 (v), 2003/04:T474 (c) yrkandena 7, 8, 10-12 och2003/04:N248 (m) yrkande 15 inte nödvändiga.Tillsättning av högre statliga tjänsterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande motionerom ändrat förfarande vid tillsättning av högre statliga tjänster.Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c, mp).MotionerFrågan om tillsättning av högre statliga tjänster tas upp i tre motioner.Bo Lundgren m.fl. (m) anser i motion 2003/04:K271 att regeringen i enoproportionerlig utsträckning satt politisk tillhörighet före sakligagrunder som förtjänst och skicklighet och därmed missbrukat sin utnämningsmakt.Regeringens utnämningsmakt bör reformeras i syfte att öka genomlysningenvid tillsättningen av statliga chefer, t.ex. genom att kandidater utfrågasoffentligt inför ett riksdagsutskott. Motionärerna föreslår etttillkännagivande om behovet av en förutsättningslös översyn avutnämningspolitikensgrunder (yrkande 19). m.fl. (fp) anför i motion 2003/04:K289att Socialdemokraterna missbrukat den utnämningsrätt som tillkommerregeringen. Ett sätt att minska utrymmet för att utnämningsmakten användsfelaktigt är att öka öppenheten och insynen i tillsättningsprocessen, t.ex. genom att tilltänkta myndighetschefer kallas till offentlig utfrågningi utskott innan utnämningen definitivt bekräftas. Detta börenligt motionärerna ges regeringen till känna (yrkande 5). (kd) anför i motion 2003/04:K385 att regeringen även fortsättningsvisbör vara det organ som utnämner statliga myndighets- och verkschefer, mendet bör ske utifrån ett system som ger öppenhet och förhindrar partipolitisktgodtycke, t.ex. genom inrättandet av en förslagsnämnd. Vad i motionenanförs om den statliga utnämningspolitiken bör enligt motionärerna gesregeringen till känna (yrkande 3).Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet behandlade i betänkande 2002/03:KU23 ett motionsyrkande(m) om ändrat förfarande vid tillsättning av högre statliga tjänster.Utskottet avstyrkte yrkandet. Den omständigheten att en person har enpolitisk bakgrund skulle enligt utskottet inte vara diskvalificerande sålänge endast sakliga grunder är tillämpliga vid tillsättningen. Utskottethänvisade också till ny statistik enligt vilken andelen generaldirektörermed politisk bakgrund minskat . Vidare bordeenligt utskottets mening ytterligare diskussion om förfarandet vidtjänstetillsättningar anstå tills utfallet av (Fi 2003:02)arbete är känt, då kommitténs arbete eventuellt skulle komma att berörarelationen mellan regeringen och de statliga förvaltningsmyndigheterna påett sätt som får betydelse för utskottets uppfattning om förfarandet vidtillsättning av högre statliga tjänster.I sin granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning (bet. 2003/04:KU10) uppmärksammade utskottet bl.a. på vilket sätt regeringen utövat utnämningsmakten (s. 58 f.). Utskottetbetonade att granskningen inte gav någon heltäckande bild av myndighetschefersbakgrund. För att erhålla en mer heltäckande bild avsåg utskottet attfortsätta följa regeringens utövande av utnämningsmakten i kommandegranskningar. Utskottet framhöll också sin tidigare bedömning, nämligen attden omständigheten att en person har en politisk bakgrund inte skall varadiskvalificerande så länge endast sakliga grunder är tillämpliga vidtillsättningen, utan tvärtom kan politisk erfarenhet vara värdefull förden som skall leda en offentlig verksamhet. Granskningen föranledde ingaytterligare uttalanden från utskottet i frågan.Utskottets ställningstagandeVid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakligagrunder, såsom förtjänst och skicklighet. Utskottet har tidigare uttalatatt den omständigheten att en person har politisk bakgrund inte skalldiskvalificera vederbörande från att utnämnas till statlig tjänst, sålänge endast sakliga grunder är tillämpliga vid tillsättningen. I vissafall kan politisk erfarenhet vara en fördel när det gäller att ledaoffentliga verksamheter. Det sätt på vilket regeringen utövar sinutnämningspolitik har varit föremål för utskottets granskning vid fleratillfällen,. Mot bakgrund av vad som därvid framkommit vidhållerutskottet sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionerna2003/04:K271 (m) yrkande 19, 2003/04:K289 (fp) yrkande 5 och 2003/04:K385(kd) yrkande 3.Opinionsbildande myndigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande motionerom utredning av opinionsbildande myndigheter.Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c).MotionerI motion 2003/04:K248 av och () begärs attde opinionsbildande myndigheternas roll analyseras och utreds. I motionenanförs att förekomsten av myndigheter vars främsta uppgift inte är attverkställa av statsmakterna fattade beslut, utan vars mer eller mindreuttalade syfte är att ägna sig åt opinionsbildning och skapa debatt, bidrartill att otydliggöra rollfördelningen mellan folkvalda politiker ochverkställande tjänstemän. I motion 2003/04:K433 av ()begärs ett förbud mot statliga myndigheters opinionsbildning.Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet avstyrkte en motion (fp) med sammainnebörd som de nu aktuella (bet. 2002/03:KU23). Utskottet menade därvidatt opinionsbildande åtgärder i vissa fall kan vara ett mer ändamålsenligtstyrmedel än regler. Utskottet utgick från att myndigheter i sådanasammanhang iakttar regeringsformens krav på saklighet och opartiskhet ochframhöll att regeringen om den så anser är påkallat kan ändra myndighetersarbetssätt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och motionerna2003/04:K248 (fp) och 2003/04:K433 (m) avstyrks.Öppenhet i förvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagandemotionsyrkanden om att offentliganställda skall ges utbildning ioffentlighetsprincipen och meddelarfriheten.Jämför reservation 7 (v, mp).MotionI motion 2003/04:K319 av m.fl. (v) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att regeringen i regleringsbrevtill myndigheterna utfärdar anvisningar om att personalen måste utbildasom den praktiska innebörden av principen om allmänna handlingars offentlighet(yrkande 1). Vidare föreslås att tillkännager för regeringenatt personal inom offentlig verksamhet bör ges obligatorisk utbildning ommeddelarfrihet för offentligt anställda (yrkande 3).BakgrundOffentlighetsprincipen är en hörnsten i den svenska demokratin. Denregleras bl.a. i regeringsformen, tryckfrihetsförordningen,yttrandefrihetsgrundlagenoch sekretesslagen. I regeringens skrivelse om förvaltningspolitiken (skr.2000/01:151) uttalas att medborgare och medier skall ha tillgång tillupplysningar efter eget val och oberoende av myndigheternasinformationsverksamhet.Som en del av det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet påbörjades år2000 en offentlighetskampanj, Öppna , i syfte att öka kunskapenoch medvetenheten i samhället och bland de anställda i förvaltningen omoffentlighetsprincipen och dess roll för öppenhet och demokrati. Kampanjengenomfördes av Rådet för Öppna och avslutades . Resultatet avkampanjen och förslag till fortsatta åtgärder redovisas i promemorianÖppna - för en öppen förvaltning (Ds 2002:27). Regeringen har iregleringsbrevet för angett attöppenhetsfrågorna skall ingå i de utbildningar i förvaltningskunskap sommyndigheten tillhandahåller till statstjänstemän.Konstitutionsutskottet behandlade en motion (v) med innebördenatt anställda skulle få grundläggande information om meddelarfriheten ochefterforskningsförbudet (bet. 2002/03:KU23). Utskottet vidhöll sin tidigareuppfattning, att öppenhetsfrågorna bör ägnas stor uppmärksamhet och attdet kan finnas behov av att överväga ytterligare åtgärder utöver de somredan vidtagits. Utskottet utgick från att regeringen delade utskottetsbedömning i denna fråga varför det inte var nödvändigt med ett sådanttillkännagivande som begärdes i motionen.Justitieminister besvarade en interpellation1Sesnabbprotokoll 2003/04:75 8 §. om yttrandefriheten i arbetslivet.Interpellationen (2003/04:286) gällde bl.a. om justitieministern avsåg att tainitiativ till att de offentliga arbetsgivarna tar ett större ansvar föratt yttrandefriheten stärks i praktiken. Justitieministern anförde i sittsvar att frågan i första hand är en fråga för statsrådet gjorde justitieministern bedömningen att sitt syfte och att han därför för sin egen del inte såg någonanledning att vidta några ytterligare åtgärder när det gäller deoffentliganställdas möjligheter att utnyttja sin yttrandefrihet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och motion 2003/04:K319(v) yrkandena 1 och 3 avstyrks.Kompetenshöjande insatser avseende vissa grupper i befolkningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående och aviserat arbetemotioner om insatser för att höja kompetensen inom den offentliga sektornavseende homosexuellas, bisexuellas och transpersoners livsvillkor samtsexhandeln.Jämför reservation 8 (fp, v, c, mp).MotionerTre motioner tar upp behovet av höjd kompetens inom offentlig sektor omhomosexuellas, bisexuellas och transpersoners (HBT) situation. I motionerna2003/04:K390 av m.fl. (mp, fp, v, c) yrkande 5 och 2003/04:K402av och () yrkande 5 föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att personal vid myndigheterfår bättre kunskaper i HBT-frågor. I motion 2003/04:K418 av . (fp) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande till regeringen omatt det inom vissa nyckelsektorer inom den offentliga sektorn, bl.a.rättsväsendet, utbildningsväsendet, hälso- och sjukvården samt ,är extra viktigt att öka HBT-kompetensen.I motion 2003/04:Ub387 av () yrkande 2 föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom vikten av att genomföra riktade informationsinsatser och utbildningarför förtroendevalda och myndighetspersoner i avseende denpågående sexhandeln i länet. Motionären anför att det finns mycket somtyder på att är ett av de län där sexhandeln håller på attväxa sig allt starkare, och politiker i beslutande ställning och de lokalapolismyndigheterna tycks brista i förståelse eller kompetens.BakgrundGrundläggande bestämmelserEnligt 1 kap. 2 § regeringsformen skall den offentliga makten utövas medrespekt för alla människors lika värde och för den enskilda människansfrihet och värdighet. Det allmänna skall motverka diskriminering avmänniskor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning,ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person.Enligt 1 kap. 9 § regeringsformen skall domstolar samt förvaltningsmyndigheteroch andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sinverksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet ochopartiskhet.Enligt 4 § förvaltningslagen (1986:223) skall varje myndighet lämnaupplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp till enskilda i frågorsom rör myndighetens verksamhetsområde. Hjälpen skall lämnas i denutsträckning som är lämplig med hänsyn till frågans art, den enskildes behovav hjälp och myndighetens verksamhet.HBT-kompetensI betänkande 2002/03:KU23 behandlade en motion (fp,s, v, c, mp) i vilken yrkades att regeringen borde verka för att personalvid myndigheter får bättre kunskaper i HBT-frågor. Utskottet menade attdet är av stor vikt att olika former av diskriminering av homosexuella,bisexuella och transpersoner i samhället undanröjs och att det är behövligtmed åtgärder för att höja och garantera kompetensen hos nyckelgrupperinom offentlig sektor i HBT-frågor. Utskottet konstaterade att regeringentagit initiativ till att sådant arbete bedrivs av bl.a. Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning (HomO), samt förutsatte attregeringen även framöver uppmärksammade hur de aktuella grupperna bemötsav olika myndigheter och vid behov ser till att ytterligare åtgärder vidtas.Utskottet ansåg att det tills vidare inte fanns behov av ett sådanttillkännagivande som begärdes i motionen. Motionsyrkandet avstyrktes.Enligt uppgift från HomO har myndigheten fortsatt att prioritera medverkani extern utbildning högt. hade någon person från HomO, i vissafall flera, medverkat vid 136 externa utbildningstillfällen, vilket varen ökning jämfört med . HomO har även, enligt vad utskotteterfar, genomfört utbildningssatsningar hos ett flertal myndigheter ochorganisationer för att förebygga och motverka diskriminering. Exempelvishar HomO löpande medverkat i utbildningar för rättsväsendets personal,genom utbildningsinsatser hos Riksåklagaren och . Rättsväsendetsmyndigheter har varit ålagda att prioritera arbetet mot bl.a. brott med homofobisk anknytning. gav, enligt uppgift frånHomO, regeringen flera rättsvårdande myndigheter i uppdrag att i samrådmed bl.a. HomO utveckla kompetensstrategier mot diskriminering. Vissa avHomO:s utbildningsinsatser hos myndigheter har haft som målsättning attmyndigheterna skall fortsätta med utbildning i egen regi. Sådana satsningarhar t.ex. genomförts bl.a. hos polismyndigheten och Migrationsverket.Utöver detta har HomO även diskuterat ett myndighetssamarbete medBrottsförebyggande rådet avseende olika forskningsprojekt för att öka kunskapenom hets, hot och våld mot homosexuella.Under 2003 har HomO haft överläggningar med folkhälsoministern och statsrådeti , . HomO har i det sammanhangetaktualiserat exempel på när sexuell läggning har haft betydelse försocialtjänstens bemötande av enskilda. Områden som togs upp var bl.a.socialbidragsansökningar, vårdnadstvister, familjehemsplaceringar ochfamiljekonflikter. I linje med detta har regeringen givitSocialstyrelsen i uppdrag att kartlägga i vilken mån en persons sexuellaläggning kan ha betydelse för bemötandet inom . Man skallockså titta på de åtgärder som själv vidtagit för attförebygga och motverka homofobi och diskriminering på grund av sexuellläggning.Regeringen har beslutat om ett flertal utredningar som gällerframför allt diskriminering, däribland på grund av sexuell läggning. Blandannat har en parlamentarisk kommitté, den s.k. ,tillkallats med uppdrag (dir. 2002:11) att överväga en gemensam lagstiftningmot diskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunderoch samhällsområden och överväga om ett skydd mot diskriminering av allatranspersoner bör införas. Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2003:69) skallkommittén redovisa uppdraget senast den 1 juli 2005.I tilläggsdirektivet till anges att ett skyddmot diskriminering på grund av sexuell läggning som tar sikte på detsociala området, dvs. , socialförsäkringen och anslutandebidragssystem, arbetslöshetsförsäkringen samt hälso- och sjukvård ochannan medicinsk verksamhet, kommer att utredas i särskild ordning. Dettahar enligt uppgift från skett genom en arbetsgruppi som kommer att presentera sitt resultat i mars 2004.Kompetens avseende sexhandelnI överlämnade regeringen skrivelsen 2002/03:140 Jämt och ständigt- Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperiodentill . I skrivelsen, som behandlades av arbetsmarknadsutskottetunder (bet. 2003/04:AU2), lämnade regeringen en redovisningav hur jämställdhetsarbetet har utvecklats samt huvuddragen idet fortsatta jämställdhetsarbetet i en handlingsplan för mandatperioden.Regeringen angav fem fokusområden som kommer att lyftas fram i regeringensjämställdhetspolitik . I ett av dessa områden ingårprostitution och handel med kvinnor för sexuella ändamål (s. 11 f.). Vadgäller åtgärder inom olika politikområden angav regeringen bl.a. att denöverväger förslag som syftar till att inom polisväsendet öka kunskapen omkvinnors och mäns olika villkor i samhället samt avser att föreslåintensifierade utbildningsinsatser om jämställdhetsfrågor inom domstolsväsendet.I båda fallen omnämndes synen på utsatta kvinnor, såsom prostitueradeeller offer för handel med människor, särskilt (s. 18 f.).I januari 2004 påbörjade regeringen utformningen av en nationell handlingsplanför arbetet med att bekämpa prostitution och handel med människor, särskiltkvinnor och barn. Arbetet med handlingsplanen kommer att omfatta insatserinom en rad områden, utöver en översyn av redan utförda åtgärder motprostitution och handel med människor i , särskilt kvinnor och barn.Det handlar om förebyggande av prostitution och handel med människor,insatser för skydd och bistånd till offren för prostitution samt engenomgång av straffrättsliga åtgärder och utveckling av arbetet inomrättsväsendet. Handlingsplanen planeras bli framlagd under år 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis betona att förvaltningsmyndigheter och andrasom fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet,enligt regeringsformen, skall beakta allas likhet inför lagen samt iakttasaklighet och opartiskhet. Myndigheter och deras personal får såledesinte låta sig påverkas av en önskan om att gynna eller missgynna vissaenskilda intressen, och de får inte ta hänsyn till ovidkommande omständigheter.Det finns i regeringsformen också uttryckliga bestämmelser om attmyndigheter skall motverka diskriminering av människor på grund av kön,hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiöstillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighetsom gäller den enskilde som person. Vidare har myndigheterna, enligtförvaltningslagen, en allmän serviceplikt gentemot allmänheten. Myndigheternaskall hjälpa enskilda att ta till vara sin rätt i förvaltningsärenden,och de har ett ansvar för att se till att ärenden blir tillräckligt utredda.Dessa grundläggande bestämmelser till trots kan det ibland finnas skälatt vidta vissa riktade åtgärder avseende myndigheters kontakt med ochsätt att behandla olika grupper i befolkningen. Respekten för alla människorslika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet skallvara vägledande för myndigheters agerande gentemot enskilda, och bristandekunskap och förståelse inom myndigheter för olika gruppers situation irelevanta hänseenden utgör härvidlag ett problem. För att personal vidolika myndigheter skall handlägga ärenden på ett sätt som svarar mot degrundläggande bestämmelserna kan kompetenshöjande insatser vara nödvändiga.Således kan, som anförs i de aktuella motionerna, åtgärder som syftartill att öka kunskapen i HBT-frågor och om kvinnor som är offer försexhandeln vara påkallade. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera attregeringen har tagit initiativ eller avser att ta initiativ som riktarsig mot olika delar av den offentliga förvaltningen. Enligt utskottetsmening finns det tills vidare därför inget behov av ett uttalande frånriksdagen för att fästa regeringens uppmärksamhet på behovet av åtgärder.Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2003/04:K390 (mp, fp, v, c) yrkande5, 2003/04:K402 (s) yrkande 5, 2003/04:K418 (fp) yrkande 24 och 2003/04:Ub387(fp) yrkande 2.Alkoholfri representationUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagandemotionsyrkande om alkoholfri representation.Jämför reservation 9 (mp).MotionI motion 2003/04:So645 av m.fl. (s, fp, kd, v, c, mp)yrkande 9 anförs att politiker och förvaltare av offentliga medel i sambandmed representation måste iaktta stark restriktivitet vad gäller serveringav alkohol. I motionen hänvisas till betänkande2002/03:KU23.