bet · GR01SOU5 · 2004-02-19 00:00:00 — De föreslår att regeringen överväger att ändra isocialtjänstlagen så att åläggs att upprätta ett kvalitetssystemmotsvarande vad som finns inom äldreomsorgen.I motion 2002/03:So350 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om en tydlig lagstiftning som reglerar utredningsförfarandeti (yrkande 1). Motionärerna anför att det måste varamycket hög kvalitet på utredningar som drastiskt kan förändra människorshela liv. I motionen begärs vidare ett tillkännagivande om lagstadgadrätt till medborgarvittne eller stödperson vid kontakt med socialtjänstensamt vid rättsliga förhandlingar (yrkande 3). I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om att inrätta sociala förtroendenämnder där enskildakan framföra klagomål eller få information. Motionärerna begär vidareett tillkännagivande om att det bör inrättas en social ansvarsnämnd därfel och försummelser inom kan anmälas (yrkande 6). Imotionen begärs också tillkännagivanden dels om att regeringen börtillsätta en tvärpolitisk kommitté med uppdrag att utveckla (yrkande 7), dels om att den enskilde skall ha rätt att välja ellerbyta socialsekreterare (yrkande 8).Bakgrund och tidigare behandlingAv 3 kap. 3 § socialtjänstlagen framgår att insatser inom socialtjänstenskall vara av god kvalitet. Vidare framgår att det för utförande avsocialnämndens uppgifter skall finnas personal med lämplig utbildningoch erfarenhet. Dessutom anförs i lagrummet att kvaliteten i verksamhetensystematiskt och fortlöpande skall utvecklas och säkras.I proposition 2000/01:80 med förslag till ny socialtjänstlag (s. 111-115)förklarade regeringen sin avsikt att ge i uppdrag attpåbörja genomförandet av en strategi för nationellt stöd tillkunskapsutvecklingen inom samt att avsätta sammanlagt 50miljoner kronor för detta ändamål . Regeringenanförde i propositionen att det bör tas ett samlat grepp kring kunskapslägetinom samt att det ytterst är en rättvise- ochrättssäkerhetsfråga för de mest utsatta grupperna i samhället.Socialstyrelsen skall avrapportera uppdraget senast den 1 april2004.Frågor om kompetens och kvalitet inom behandlades senastav utskottet i betänkandena /02:SoU11 och 2002/03:SoU15. I detförstnämnda betänkandet behandlades motionsyrkanden med liknande innehållsom de nu aktuella motionerna 2002/03:So350 (mp) yrkandena 1, 3, 4 och6-8 och 2002/03:So512 (fp) yrkande 2. Utskottet avstyrkte motionernamed följande motivering (s. 39, res. mp och v, v endast vad beträffarHBT-kompetens):arbetar med att genomföra den strategiför kunskapsutveckling inom som finns redovisad iproposition 2000/01:80 med förslag till ny socialtjänstlag. Även inom ramenför och länsstyrelsernas tillsynsarbete vidtas åtgärderför att stärka rättssäkerheten och utveckla kvaliteten i socialtjänsten.Utskottet anser att utfallet av det pågående arbetet på området böravvaktas och avstyrker därmed motionerna So424 (mp) yrkandena 1-7 ochSo510 (s).Utskottet vidhåller att det behövs kraftfulla åtgärder för att på allaområden motarbeta fördomar, okunskap och olika former av diskrimineringpå grund av sexuell läggning. Utskottet delar uppfattningen i motionL371 (v, s, c, fp, mp) yrkande 28 att det är viktigt att de som arbetarinom har kompetens i HBT-frågor. Mot bakgrund av detarbete som pågår för att bl.a. öka kompetensen inom bördock inte ta något initiativ på området. Motionenavstyrks.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionskrav frånModerata samlingspartiet om en ny fristående statlig myndighet meduppgift att utöva tillsyn över hela och hälso- ochsjukvårdens område. Senast avstyrktes ett sådant yrkande i betänkande2002/03:SoU15 (s. 58, res. m).Motionsyrkanden om att det bör införas ett system för legitimering avsocionomer behandlades senast av utskottet i betänkande 2002/03:SoU15,vartill hänvisas för en bakgrundsbeskrivning. I sin bedömning anfördeutskottet följande (s. 58, res. m, mp):Utskottet delar uppfattningen i motionerna - - - att det är angelägetmed en hög kvalitet i insatser, inte minst i ärendendär barn far illa eller riskerar att fara illa. Utskottet kan däremotinte ställa sig bakom kraven i motionerna på att införa ett system medlegitimering av socionomer. Enligt utskottets mening medför ett sådantsystem i sig inte någon höjning av kvaliteten i socionomernas insatser.För att åstadkomma detta krävs i stället främst en bättre grundutbildningsamt satsningar på kompetensutveckling. Utskottet kan konstatera attdet pågår ett aktivt arbete på området. har i uppdragatt genomföra en strategi för kunskapsutveckling inom socialtjänsten.Även har uppdrag på området, dels att se översocionomutbildningen och det sociala omsorgsprogrammet, dels när det gällerintegreringen av i högskoleundervisningen. Utskottetvill också erinra om det tidigare nämnda nationella riskbarncentrumetsom planeras för att förstärka och förbättra kvaliteten i framtidainsatser för barn i utsatta situationer. Utskottet anser att resultatetav detta arbete bör avvaktas. Vissa motionärer har även framfört argumentetatt ett system med legitimering av socionomer skulle öka möjlighetenatt utkräva ansvar. Utskottet vill i det sammanhanget hänvisa tillbestämmelserna om tjänstefel i och om disciplinpåföljd ilagen (1994:260) om offentlig anställning samt till de möjligheter tillsanktioner som kan finnas i kollektivavtal. Sammanfattningsvis anserutskottet att motionerna bör avslås.I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 9) anförs bl.a. följande när det gäller kunskapsutveckling (s. ):insatser bör i betydligt högre utsträckning än idagvara baserade på kunskap och beprövad erfarenhet. hardärför regeringens uppdrag att ge nationellt stöd till kunskapsutvecklingeninom . har fortsatt arbetet iett antal delprojekt inom ramen för detta stöd. Det är bland annat frågaom stöd till forskning, försök med systematisk koppling mellan ,lärosäten och forskning, utveckling av organisation och ledarskap samtutveckling av instrument för att bedöma brukarnas behov och insatsernaseffekt. har dessutom publicerat ett antalkartläggningar, rapporter, utbildningsmaterial och andra skrifter föratt bidra till utvecklingen inom individ- och familjeomsorgen. På fleraområden saknas det dock betydelsefull kunskap om medborgarnas välfärd,trots en väl utbyggd verksamhetsstatistik, befolkningsregister samtregelbundna stora intervjubaserade undersökningar om människorslevnads-förhållanden. Det gäller t.ex. välfärdens fördelning bland kvinnoroch män, flickor och pojkar. Ett arbete med att utveckla statistikensamt andra instrument för att följa upp samhällets insatser pågår därföri Regeringskansliet.Socialstyrelsen arbetar kontinuerligt för att stimulera och stödjasocialtjänstens arbete. En utgångspunkt för insatser ärresultatet av länsstyrelsernas tillsyn. Tillsynen skall bidra till attlagar inom område och intentionerna i dessa efterlevsav kommuner, entreprenörer och enskilda som driver tillståndspliktigverksamhet. Tillsynen skall även stimulera planering samt vidare- ochmetodutveckling av . har länsstyrelsernagranskat delar av i samtliga kommuner och omkring enfjärdedel av de enskilda (tillståndspliktiga) verksamheterna. Länsstyrelsernahar också granskat och bedömt klagomål från enskilda individer. Ansvaretför förbättringar av verksamhet vilar främst på kommunerna.Socialstyrelsen och länsstyrelserna har emellertid också ett ansvarför att bidra till att kvaliteten förbättras. För att avhjälpa iakttagnabrister har olika åtgärder vidtagits. Dessa gäller såväl normering somkunskapsutveckling och andra myndighetsuppgifter. Som exempel kan nämnasSocialstyrelsens och länsstyrelsernas särskilda satsning inomkvalitetsområdet, som bidragit till att öka kommunernas intresse förkvalitetsarbetet. Regionala FoU-enheter har spelat en pådrivande roll i mångakvalitetsutvecklingsprojekt. Enheterna har med något undantag etableratsmed ekonomiskt stöd från under de tre första åren.Högskoleverket har (rapportserie 2003:29) redovisatsitt uppdrag att göra en översyn av den sociala omsorgsutbildningen ochsocionomutbildningen. föreslår att de två yrkesexaminasocial omsorg och socionom sammanförs till en. Den nya yrkesexamen fårbeteckningen socionom, vilket är en etablerad yrkestitel. ärdet viktigt att perspektiv, kunskaper och erfarenheter från de socialaomsorgsutbildningarna tas till vara vid en sammanslagning. De lärosätensom har rätt att utfärda social omsorgs-examen skall genomgå enexamensrättsprövning innan de kan examinera socionomer i enlighet medde nya målen. Examensrättsprövningar av dagens socionomutbildningarfordras inte. Däremot bör lärosätena i samband med Högskoleverketsuppföljning av samtliga socionomutbildningar redovisa vilkaförändringar som vidtagits för att anpassa innehållet till de nya examensmålen.Rapporten avses att remissbehandlas.Riksdagen beslutade en ny socialtjänstlag (prop. 2000/01:80,bet. 2000/01:SoU18, rskr. 2000/01:259). Härigenom blev det åter möjligtatt genom förvaltningsbesvär överklaga i princip alla biståndsbeslut.Utskottet avstyrkte i det aktuella betänkandet ett likalydande motionsyrkandesom det i motion So413 (m) yrkande 15. Utskottet anförde i sin bedömning(s. 31, res. m) att ändringen i överklagandebestämmelserna visserligeninnebär en inskränkning i det kommunala självstyret men att hänsynentill den enskildes rättssäkerhet i detta fall väger tyngre.Regeringen har (dir. 2003:93) beslutat tillkalla enutredare som skall analysera varför det förekommer att kommunala ochlandstingskommunala beslut inte verkställs och varför det förekommerbeslut om avslag trots bedömt behov enligt socialtjänstlagen (2001:453)och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade(LSS). Med utgångspunkt i denna analys skall utredaren föreslå åtgärdersom kan bidra till en förbättrad rättssäkerhet för enskilda i förhållandetill de rättigheter aktuell lagstiftning ger. I den utsträckning deföreslagna åtgärderna kräver ny eller förändrad lagstiftning skallutredaren lämna förslag på sådan. Utredarens uppdrag skall vara avslutatsenast den 1 september 2004.I september 2000 beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att utreda hur den statliga tillsynen kan göras till etttydligare och effektivare förvaltningspolitiskt instrument som bättrebidrar till kontrollen och genomförandet av demokratiskt fattade beslut(dir. 2000:62). Tilläggsdirektiv för utredningen, som antagit namnetTillsynsutredningen, har därefter lämnats (dir. 2002:84)och (dir. 2003:70). Av det senaste direktivets sammanfattningav utredningens uppdrag framgår bl.a. att utredaren skall lämna förslagom hur samverkan och samordning mellan tillsynsmyndigheter kan utvecklasvidare. Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den15 september 2004.I samband med behandling av regeringens proposition 2002/03:36Behandling av personuppgifter inom behandlade utskotteti betänkande 2002/03:SoU14 med samma namn som propositionen motionsyrkanden,överensstämmande med So413 (m) yrkande 18, om att bestämmelser ombehandling av personuppgifter endast bör kunna beslutas genom lag.Utskottet (s. 8) delade inte motionärernas uppfattning utan avstyrktemotionerna (res. m, fp).Från har inhämtats att i denkommande rapporten om nationellt stöd till kunskapsutveckling inomsocialtjänsten torde komma att lämna förslag om hur ett eventuellt framtidastöd till FoU-enheter bör utformas inom ramen för arbetet medkunskapsutveckling. Rapporten skall redovisas senast den 1 april 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen i motionerna 2003/04:So332 (s) yrkandena1 och 2, 2003/04:So413 (m) yrkande 14 och 2003/04:So643 (kd) yrkande 4att det är viktigt att det arbete som utförs av socionomer är av högkvalitet. Utskottet vidhåller dock att det inte kan ställa sig bakomkraven i motionerna på att införa ett system med legitimering av socionomer.Utskottet har uppfattningen att ett sådant system i sig inte medförnågon höjning av kvaliteten i socionomernas insatser. I detta sammanhangfinns det skäl att peka på att arbetar meden strategi för nationellt stöd för kunskapsutveckling inom socialtjänsten.Uppdraget skall redovisas . Utskottet avstyrkermotionerna.Utskottet har inte ändrat inställning när det gäller begäran om ensärskild statlig tillsynsmyndighet. Motion 2003/04:So413 (m) yrkande 17avstyrks därför.Att det finns en väl fungerande tillsyn över är mycketangeläget enligt utskottets mening. Utskottet ser därför positivt påatt frågan om hur den statliga tillsynen kan göras bl.a. effektivareoch hur samverkan och samordning kan vidareutvecklas ärföremål för utredning. Något initiativ med anledning motionerna2002/03:So350 (mp) yrkande 5, 2003/04:So635 (fp) yrkande 5 och 2003/04:So637(c) yrkande 5 är dock inte nödvändigt. Motionerna avstyrks.I motion 2003/04:So413 (m) yrkande 15 framförs kritik mot att en utökadbesvärsrätt införts för biståndsbeslut. Utskottet vidhåller att ändringeni överklagandebestämmelserna visserligen innebär en inskränkning i detkommunala självstyret men att hänsynen till den enskildes rättssäkerheti detta fall väger tyngre. Motionsyrkandet avstyrks.Att kommunala och landstingskommunala beslut verkställs är naturligtvisav största vikt. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse attregeringen tillkallat en utredare att se över varför så inte alltid ärfallet. Motion 2003/04:So413 (m) yrkande 16 får mot bakgrund av dettautredningsuppdrag anses tillgodosedd.Utskottet har inte ändrat uppfattning när det gäller frågan om behandlingav personuppgifter inom . Utskottet delar således intemotionärernas uppfattning i motion 2003/04:So413 (m) yrkande 18.Motionsyrkandet avstyrks.Socialtjänsten har enligt socialtjänstlagen en skyldighet att medsärskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdomar som harvisat tecken till en ogynnsam utveckling. Utskottet anser att detbeträffande dessa barn och ungdomar ligger i sakens natur att agera medviss skyndsamhet. Utskottet anser dock inte att någon åtgärdsgarantibör införas på det sätt som anförs i motionerna 2002/03:Ju280 (m) yrkande5 och 2003/04:Ju394 (m) yrkande 6. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet delar uppfattningen i motion 2003/04:So635 (fp) yrkande 6 attalla skall ha rätt att bli bemötta med respekt inom socialtjänsten.Utskottet utgår från att denna frågeställning berörs inom det arbetesom bedrivs för att öka kompetensen inom . Någottillkännagivande är därför inte nödvändigt. Motionen avstyrks.Utskottet vidhåller att det behövs kraftfulla åtgärder för att på allaområden motarbeta fördomar, okunskap och olika former av diskrimineringpå grund av sexuell läggning. Utskottet delar uppfattningen i motion2002/03:So512 (fp, s, v, c, mp) yrkande 2 att det är viktigt att de somarbetar inom har kompetens i HBT-frågor. Mot bakgrund avSocialstyrelsens arbete med kunskapsutveckling inom bördock inte ta något initiativ på detta område. Motionen avstyrks.Utskottet anser att de forsknings- och utvecklingsenheter som etableratslokalt och regionalt är mycket värdefulla för utvecklingen av kunskapoch kompetens inom område. bör dock inte tanågot initiativ i frågan om dessa myndigheter skall erhålla ett fortsattstatligt stöd eller inte. Motion 2003/04:So643 (kd) yrkande 2 avstyrks.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom kravet på enprioriteringsutredningpå område. Motion 2003/04:So643 (kd) yrkande 5 avstyrks.I motionerna 2002/03:So350 (mp) yrkandena 1, 3, 4, 6-8 och 2003/04:So407(v) yrkande 5 framförs synpunkter på hur verksamhet kanförbättras genom kvalitetssystem och andra åtgärder. Även här anserutskottet att utfallet av arbete med kunskapsutvecklingbör avvaktas, varför motionerna avstyrks.Socialtjänstens handläggning av ärenden m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att möjliggöra för attutreda barns situation utan vårdnadshavarnas kännedom. Utskottet anseratt det av rättssäkerhetsskäl inte bör göras avsteg från principen attfamiljen alltid skall underrättas om att en utredning pågår. Utskottetpekar dock på att det finns möjligheter att skydda det enskilda barnetom så behövs. bör även, främst med hänvisning till att gällanderegelverk är ändamålsenligt, avslå motioner om att skallges utökade möjligheter att polisanmäla brott mot hjälpsökande och omatt anmälningskyldigheten gällande barn som kan behöva skydd enligt 14kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) skall ses över.Jämför reservationerna 58 (m, fp, kd), 59 (m, fp), 60 (m), 61, (fp) och62 (mp).MotionerSex motionsyrkanden rör skyldighet att informera enunderårigs vårdnadshavare om att en utredning inletts.I motion 2003/04:So413 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om en förändring i socialtjänstlagen vad gällerinformationsplikten (yrkande 13). Motionärerna pekar på att det i vissasärskilda fall bör vara möjligt för att underlåta attinformera vårdnadshavaren om att en utredning har inletts.I motion 2003/04:So474 av () begärs ett tillkännagivandeom behovet av en översyn av socialtjänstlagen avseende sekretess kringuppgiften att utredning inletts (yrkande 2). Motionären anser att detbör kunna råda sekretess för uppgifter i fall där information om att enutredning inletts skulle kunna leda till risker för den hjälpsökandeatt skadas fysiskt eller psykiskt.I motion 2003/04:Ub394 av m.fl. (c, fp) begärs etttillkännagivande om att socialtjänstlagen behöver förändras så att detblir möjligt att utreda barn och ungdomar under sekretess(yrkande 5). Motionärerna anför att lagen har kommit att bli ett hinderför att ungdomar skall våga vända sig till och be omhjälp när de hotas av sina egna familjer.I motion 2003/04:So504 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om att regeringen återkommer till med förslagtill ändringar av socialtjänstlagen så att socialnämnden kan utreda ettutsatt barns situation utan att en för barnet potentiellt farligvårdnadshavare får information om det (yrkande 35). Yrkanden av dennainnebörd framförs även i motionerna 2003/04:Ju479 av m.fl.(fp) yrkande 10 och 2003/04:Sf326 av m.fl. (fp) yrkande18.Två motionsyrkanden rör möjligheter att göra polisanmälanvid misstanke om att hjälpsökande har utsatts för våld eller hot.I motion 2003/04:Ju479 av m.fl. (fp) begärs vidare etttillkännagivande om att reglerna gällande möjligheteratt anmäla misstänkta brott mot kvinnor bör ändras (yrkande 35). Enligtmotionärerna bör regeringen återkomma till med ettförslag till ändrad lagstiftning på detta område.I motion 2003/04:So474 av () begärs vidare etttillkännagivande om skyldighet att alltid anmäla tillpolis/åklagare om misstanke finns att en hjälpsökande utsatts för våld/hotmot person (yrkande 3).Fyra motionsyrkanden rör skyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagenatt till socialnämnden anmäla misstanke om att barn far illa.I motion 2003/04:L319 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om anmälningsplikt och förtroende (yrkande 9).Motionärerna pekar på den svåra avvägningen mellan att bevara ett förtroendefrån ett barn och att följa stadgandet om anmälningsplikt i 14 kap. 1§ socialtjänstlagen.I motion 2003/04:So474 av () begärs ett tillkännagivandeom anmälningsobenägenheten inom socialtjänst, skola och sjukvård(yrkande 4).I motion 2003/04:So465 av () begärs tillkännagivandenom en översyn av anmälningsskyldigheten i socialtjänstlagen (yrkande 1)och om att bör hitta former för stöd i föräldraskapetutan anmälan och utredningsförfarande (yrkande 2). Motionären anför attdet inte räcker med förändringar i lagtexten utan att man också böranalysera varför anmälningsskyldigheten inte fungerar. Dessutom börsocialtjänsten få ett tydligt uppdrag att öppna sig för föräldrar sombehöver råd och stöd i föräldraskapet.Bakgrund och tidigare behandling m.m.I betänkande 2002/03:SoU15 behandlade utskottet motionsyrkanden ommöjligheten för att utreda barns och ungdomars situationutan vårdnadshavarens kännedom. För en utförlig bakgrundsredovisning avdenna frågeställning hänvisas till detta betänkande (s. 58 f.). I sinbedömning anförde utskottet bl.a. följande (s. 61 f., res. m, fp):I flera motioner anförs att i vissa fall bör ges möjlighetatt bedriva en utredning i fråga om ingripande till ett barns skyddeller stöd utan att informera vårdnadshavarna härom. Utskottet kankonstatera att bestämmelsen i socialtjänstlagen om att socialtjänstenskall underrätta den som berörs om att en sådan utredning inleds tillkomjust efter kritik mot att bedrev utredningsarbete bakomryggen på enskilda. Enligt utskottets mening bör det av rättssäkerhetsskälinte göras några avsteg från principen att familjen alltid skall informerasom att en utredning pågår. är det naturligtvis viktigt attdet enskilda barnet skyddas. Utskottet kan konstatera att socialtjänstenhar möjlighet att genom rådgivande samtal tala med barnet i fråga utanatt blanda in vårdnadshavarna och därigenom skaffa underlag för om enformell utredning bör inledas. För det fall barnet skulle riskera attfara illa om vårdnadshavaren underrättas om att en utredning påbörjas,finns möjlighet att omhänderta barnet med stöd av LVU eller, i frågaom äldre flickor, erbjuda skyddat boende redan innan utredningen inleds.Såsom tidigare nämnts har en flerårig satsning, bl.a. i form av skyddatboende, inletts för flickor som riskerar att utsättas förhedersrelaterat våld.Sammanfattningsvis anser utskottet att motionerna - - - bör avslås.Regler om sekretess inom finns främst i 7 kap. 4 och 6§§ sekretesslagen (1980:100). Sekretess gäller, enligt 4 §, för uppgiftom enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiftenkan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men.Av 14 kap. 2 § sekretesslagen följer vidare att sekretessen enligt 7kap. 4 och 6 §§ får efterges när fråga är om misstanke om brott förvilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två år.I betänkande 2002/03:SoU15 behandlade utskottet även motionsyrkandenom att öka benägenheten att anmäla missförhållanden till (s. 36 f.), vartill hänvisas. I sin bedömning anförde utskottet följande(s. 39, res. m, fp, kd):I motionerna - - - begärs olika åtgärder i syfte att öka benägenhetenatt anmäla till . Utskottet kan konstatera att regeringeni propositionen framhåller behovet av bl.a. utökad information ochutbildning om anmälningsskyldigheten samt av tydligare rutiner påarbetsplatserna. Det framgår också att regeringen, efter en utvärdering avhur de föreslagna lagändringarna påverkar benägenheten att anmäla tillsocialtjänsten, kommer att överväga en vidare utredning av möjlighetenatt införa någon form av påföljd för den som underlåter att anmäla.Enligt utskottets mening får motionsyrkandena därmed anses i huvudsaktillgodosedda.Enligt 3 kap. 1 § socialtjänstlagen hör det till socialnämndens uppgifteratt bl.a. svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd ochvård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda sombehöver det.Utskottets ställningstagandeI motionerna 2003/04:So413 (m) yrkande 13, 2003/04:So474 (m) yrkande 2,2003/04:So504 (fp) yrkande 35, 2003/04:Ju479 (fp) yrkande 10, 2003/04:Sf326(fp) yrkande 18 och 2003/04:Ub394 (c, fp) yrkande 5 anförs att ,i vissa situationer, bör ges möjlighet att bedriva en utredning i frågaom ingripande till ett barns skydd eller stöd utan att informeravårdnadshavarna härom. Utskottet har förståelse för den problematik sombeskrivs i motionerna men anser att det av rättssäkerhetsskäl i nulägetinte bör göras avsteg från principen att familjen alltid skall informerasom att en utredning pågår. Som utskottet tidigare uttalat finns detdock i detta sammanhang ett antal åtgärder som socialnämnden kan vidtaför att förhindra att barn riskerar att fara illa med anledning av attföräldrarna informeras. Utskottet avser att följa utvecklingen på områdetoch vid behov återkomma till frågan. Motionerna avstyrks dock.I motionerna 2003/04:So474 (m) yrkande 3 och 2003/04:Ju479 (fp) yrkande35 begärs att skall ges utökade möjligheter att anmälamisstänkta brott mot hjälpsökande till polisen.