bet · GR01SFU6 · 2004-03-02 00:00:00 — En utlänning som i söker asyl vid ankomstenkommer enligt vad som framgår av propositionen inte att straffas förolovlig inresa. Utskottet vill här understryka att därmed kan inte hellerden person som hjälper utlänningen att komma in i anses ha begåtten straffbar handling i detta avseende. Det föreligger således enligtutskottets mening i dessa fall inte förutsättningar att på denna grundväcka åtal för människosmuggling. Fråga är dock hur straffbestämmelsernaom människosmuggling skall tillämpas om utlänningen innan ankomsten tillSverige fått hjälp av personen att olovligen komma in i eller passera enannan medlemsstat i EU, eller . Enligt det föreslagna lagrummetsordalydelse torde denna del av handlingen komma att betecknas sommänniskosmuggling. Enligt utskottets mening kommer det i normalfallet dockinte finnas någon anledning att i en sådan situation från svensk sidastraffa hjälparen till den som söker asyl vid ankomsten till Sverige.Sammanfattningsvis kan de föreslagna nya bestämmelserna om människosmugglingoch organiserande av människosmuggling inte anses hindra en asylsökandefrån att med hjälp av rent humanitärt bistånd komma in i för attsöka asyl vid ankomsten. Utskottet har därför inget att invända motbestämmelsernas utformning.Beträffande hjälp till olovlig vistelse gäller för straffbarhet attnågon, i vinstsyfte, genom att dölja en utlänning hindrar verkställighetav ett beslut om avvisning eller utvisning. Hjälp till utlänningar attolovligen vistas här kan utgöra ett led i en organiserad människosmugglingeller människohandel. Utskottet ser allvarligt på att utlänningars olovligavistelse utnyttjas av andra för kriminell verksamhet eller egen vinningoch anser därför att den som genom ett aktivt handlande i form av ettdöljande av en utlänning eller annan sådan åtgärd och där gärningen utförsi vinstsyfte bör kunna straffas. Straffbestämmelsen bör således utvidgastill att avse hjälp till all vistelse som strider mot utlänningslagen.Utskottet noterar att genom kravet på vinstsyfte för straffansvar kommerhandlingar som utförs av ideella skäl inte att vara straffbara.Liksom när det gäller annan organiserad brottslighet är möjligheten attanvända olika former av straffprocessuella tvångsmedel av väsentligbetydelse för att kunna upptäcka och utreda människosmuggling. Utskottetkan konstatera att beslutat om en ändring i rättegångsbalkenmed ikraftträdande (prop. 2002/03:74, bet. 2003/04:JuU2,rskr. 2003/04:14). Ändringen innebär att vid användning av hemligteleavlyssning och hemlig kameraövervakning får en s.k. straffvärdeventilanvändas även i de fall då minimistraffet inte uppgår till fängelse iminst , om gärningens straffvärde i det konkreta fallet kan antasöverstiga fängelse. Genom lagändringen i kommerden s.k. straffvärdeventilen att kunna användas vid brotten människosmugglingoch organiserande av människosmuggling. Det är därför enligt utskottetsmening inte nödvändigt att för dessa brott höja straffminimum till två år.Motion 2003/04:Sf11 yrkande 3 får därmed anses tillgodosedd och avstyrks.Utskottet tillstyrker propositionen i de delar som avser människosmugglingoch hjälp till olovlig vistelse m.m. Med hänsyn till vad som anförts fårmotionerna 2003/04:Sf9 i denna del, 2003/04:Sf11 yrkandena 1 och 2,2003/04:Sf12 yrkande 1, 2003/04:Sf13 yrkandena 1 i denna del, 2 och 3,2003/04:Sf14 yrkande 1, 2003/04:Sf249 yrkande 15 och 2003/04:Sf257 yrkande8 i huvudsak anses tillgodosedda och avstyrks.Olovlig vistelse i och anställning utan föreskrivet tillståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag till ändringar i utlänningslagenvad avser straffbarhet vid oaktsam olovlig vistelse och vid anställningutan föreskrivet tillstånd. bör därmed avslå motionsyrkanden omavslag på propositionens förslag i dessa delar samt om risk för attstraffbelägga asylsökande.Jämför reservationerna 4 (kd, c), 5 (v, mp) och 6 (v, mp).Gällande ordningAv 10 kap. 1 § första stycket 1 UtlL framgår att en utlänning som uppehållersig i utan föreskrivet tillstånd och utan att inom föreskriventid ha ansökt om sådant tillstånd kan dömas till böter.Enligt 10 kap. 1 § första stycket 2 UtlL kan en utlänning som har anställningeller bedriver verksamhet som kräver arbetstillstånd, dömas till böter omhan eller hon inte innehar sådant tillstånd.I 10 kap. 1 § andra stycket anges att till böter eller, när omständigheternaär försvårande, fängelse i högst döms den som har en utlänning isin tjänst fastän utlänningen inte har föreskrivet arbetstillstånd.En arbetsgivare kan, även om något brottsligt förfarande inte kunnatstyrkas, dömas att betala en särskild avgift enligt 10 kap. 7 § UtlL.PropositionenI propositionen föreslås att olovlig vistelse skall vara straffbar ävennär gärningen begås av oaktsamhet. I ringa fall skall åtal för brott inteväckas annat än om det är motiverat från allmän synpunkt.I propositionen anförs att en grundläggande princip för svensk migrationspolitikär att den som reser in och vistas i skall ha utverkat ett tillståndatt vistas här före inresan. Det är enligt propositionen normalt inteförsvarligt att en utlänning hävdar att han eller hon inte känner tillprincipen och därmed undgår straffansvar. Av främst processekonomiskaskäl finns det dock sällan behov av att straffa den som ändå skall avvisaseller utvisas. I de fall en utlänning har en principiell rätt tilluppehållstillstånd kan det finnas ett samhällsintresse av att denne intevistas i landet utan att söka uppehållstillstånd.Av propositionen framgår att nuvarande bestämmelse vid sin tillkomst ochäven vid tillkomsten av utlänningslag ansågs tillämplig även vidgärningar som begås av oaktsamhet. ändringar i medfördedock att straffbarhet för även oaktsamhet i dessa fall måste angesuttryckligen i lagtexten. I propositionen föreslås att oaktsamhetsbrott skallomfattas och att detta anges i lagtexten.När det gäller möjligheten att i ringa fall inte väcka åtal, om det inteär motiverat från allmän synpunkt, anges i propositionen som exempel påringa fall bl.a. om en utlänning ger in en ansökan men att detta dröjernågon vecka efter det att tidigare gällande tillstånds giltighetstid harlöpt ut eller om utlänningen vistas här utan tillstånd.Det bör också enligt propositionen finnas möjlighet att inte väcka åtalsåvida det inte är påkallat från allmän synpunkt, t.ex. i vissa situationerdå utlänningen ändå skall avvisas eller utvisas.Enligt artikel 31 i skall ingen stat straffa en flyktingför olovlig inresa eller olovlig vistelse, om flyktingen kommer direktfrån ett område där han hotades av politisk förföljelse som gällde hansliv eller frihet, under förutsättning att flyktingen utan dröjsmål anmälersig hos myndigheterna och visar godtagbara skäl för sin olovliga inresaeller sitt olovliga uppehåll. När det gäller frågan om möjligheterna attmed stöd av utlänningslagen straffa en utlänning och då även en flyktingför olovlig vistelse anges i propositionen att eftersom en flykting enligtkonventionen är skyldig att utan dröjsmål anmäla sig hos myndigheterna itillflyktslandet kan tillämpningen av straffbestämmelsen i utlänningslageninte anses strida mot Genèvekonventionen.Beträffande frågan om anställning utan föreskrivet tillstånd anförs ipropositionen att det är rimligt att den som anställer en utlänning fören försäkrar sig om att utlänningen har tillståndatt arbeta i . Oavsett hur ett anställningsavtal kommit till ståndinträder således enligt förslagen i propositionen straffansvar för densom uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning i sin tjänst utanatt kontrollera om denne har föreskrivet arbetstillstånd samt för denutlänning som har anställning eller bedriver verksamhet som kräverarbetstillstånd. I propositionen föreslås att det straffrättsliga ansvaretutvidgas till att omfatta också situationer när gärningen begås av oaktsamhet.MotionerI motion 2003/04:Sf14 av m.fl. (kd) yrkande 3 i denna del begärsatt regeringen utreder frågan om huruvida lagförslag om olovlig vistelsei riskerar att straffbelägga asylsökande. Motionärerna anför attflertalet asylsökande anmäler sig först när de befinner sig i ochatt det finns olika skäl till att vissa inte kontaktar myndigheterna påen gång.Ulla m.fl. (v) yrkar i motionen 2003/04:Sf9 avslag på propositionensförslag i denna del. Motionärerna ser inte något starkt behov av attkriminalisera olovlig vistelse även vid oaktsamhet.Mona () yrkar i motion 2003/04:Sf13 yrkande 1 delvis avslag påpropositionen i denna del. I motionen anförs att utvidgningen av detstraffbara området till att omfatta även oaktsamhet inte är acceptabel.Den som olovligen uppehåller sig i bör enligt motionären intebestraffas eftersom det är ett mycket komplicerat regelverk och det intekan krävas att dessa personer skall vara insatta i svensk rätt. Vidare ärmotionären inte emot en utvidgning av det straffrättsliga ansvaret förden som anställer en utlänning utan erforderliga tillstånd men anser attdet inte bör införas något straffansvar för utlänningen vidoaktsamhet.Utskottets ställningstagandeDet finns enligt utskottets mening ett samhällsintresse av att utlänningarinte vistas i landet utan att söka uppehållstillstånd. Avfrämst processekonomiska skäl finns det dock sällan behov av att straffaden som ändå skall avvisas eller utvisas. I vissa fall kan emellertidutlänningen ha en principiell rätt till uppehållstillstånd exempelvis somanhörig. Det kan då enligt utskottets mening finnas behov av att kunnautdöma böter för den som i dessa situationer inte söker uppehållstillstånd.Vidare bör det framgå av lagtexten att även gärningar som begås avoaktsamhet omfattas. Utskottet kan här konstatera att straffbestämmelsernaom olovlig vistelse vid sin tillkomst och även vid tillkomsten av 1989års utlänningslag ansågs tillämpliga även vid gärningar som begås avoaktsamhet.När det gäller frågan om ringa fall delar utskottet regeringens bedömningatt det kan röra sig om en någon vecka försenad ansökan efter det att etttidigare tillstånds giltighetstid löpt ut eller om utlänningen vistas hären utan tillstånd. Vidare bör gälla att om utlänningen ändåskall avvisas eller utvisas och det inte är påkallat från allmän synpunktbör möjlighet att inte väcka åtal finnas.Beträffande frågan huruvida propositionens förslag om olovlig vistelseriskerar att straffbelägga asylsökande vill utskottet peka på att enligtGenèvekonventionen skall en flykting utan dröjsmål anmäla sig hosmyndigheterna och visa godtagbara skäl för sitt olovliga uppehåll. Under dessaförutsättningar får en stat inte straffa en flykting för olovlig vistelse.I propositionen anges att med hänsyn till vad som anförts om s.k. ringafall och möjlighet att inte väcka åtal kan förslaget inte anses stridamot konventionen. Utskottet, som vill poängtera vikten av att konventionenefterlevs, anser att det är nödvändigt att tillämpningen av straffbestämmelsennoga följs.I princip krävs arbetstillstånd för utlänningar som vill arbeta i Sverige.Undantag görs bl.a. för den som har permanent uppehållstillstånd ellerär nordisk medborgare eller EU-medborgare. Om utlänningen saknararbetstillstånd kan han eller hon dömas till böter samt avvisas. Den som haren utlänning i sin tjänst utan att denne har föreskrivet arbetstillståndkan dömas till böter eller fängelse i högst ett år.Utskottet delar regeringens bedömning att det inte skall fordras uppsåtför straffbarhet i dessa fall. Straffbestämmelsen bör således utvidgastill att även omfatta gärningar som begås av oaktsamhet.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag om olovligvistelse och om avsaknad av tillstånd vid arbete samt avstyrker därmedmotionerna 2003/04:Sf9 i denna del, 2003/04:Sf13 yrkande 1 i denna deloch 2003/04:Sf14 yrkande 3 i denna del.Otillåtet passerande av yttre gräns och underlåtenhet att göra föreskrivenanmälanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag till ändringar i utlänningslagenvad avser höjt maximistraff för otillåtet passerande av yttre gräns samtstraffrättsligt ansvar vid oaktsam underlåtenhet att göra föreskrivenanmälan. bör därmed avslå motionsyrkanden om bl.a. avslag påpropositionens förslag i dessa delar.Jämför reservationerna 7 (kd, v, mp) och 8 (v, mp).Gällande ordningEn utlänning som på ett otillåtet sätt passerar en yttre gräns kan enligt10 kap. 2 § 4 UtlL dömas till böter eller, när omständigheterna ärförsvårande, till fängelse i högst sex månader.I 5 kap. 1 § utlänningsförordningen (1989:547), UtlF, anges att med inregräns avses en landgräns mot Schengenstat, samt hamnar för reguljärafärjeförbindelser och flygplatser där avgående och ankommande trafik intekommer direkt från en ort utanför en Schengenstat. Med yttre gräns avsesland- eller sjögränser samt hamnar och flygplatser som inte räknas sominre gräns.Enligt 5 kap. 3 § första stycket UtlF får inresa och utresa över en yttregräns inte utan tillstånd av polismyndigheten ske annat än vid en s.k.gränskontrollort (de orter som är gränskontrollorter anges i paragrafensandra stycke). Undantag gäller för utlänningar som fått särskilt tillståndav polismyndigheten, medborgare i en Schengenstat som reser direkt infrån eller ut till Schengenstat på ett fritidsfartyg, besättningsmän ochpassagerare på luftfartyg som avses i 10 §, eller besättningsmän på fartygsom avses i 9 § (5 kap. 4 § UtlF).Enligt 5 kap. 6 § UtlF skall en utlänning som reser in i landet över enyttre gräns visa upp sitt pass för polismyndigheten. Polisen skall ocksåundersöka om det finns tecken på förfalskning, kontrollera varifrånpersonen kommer, vart han eller hon skall resa och syftet med resan samtatt utlänningen har tillräckliga medel för sin vistelse och återresa.Vidare skall undersökas om personen är upptagen på den gemensamma spärrlistansom finns i Schengens datoriserade informationssystem (SIS).Enligt 10 kap. 2 § 2 UtlL döms den som inte gör anmälan som föreskrivs ien författning som har utfärdats med stöd av utlänningslagen till bötereller, när omständigheterna är försvårande, fängelse i högst sex månader.Enligt 5 kap. 12 och 14 §§ UtlF skall befälhavare, eller en representantför denne, på vissa ankommande fartyg anmäla sig till Kustbevakningeninom före ankomst. Anmälan omfattar bl.a. fartygetsbesättningslistor och passagerare.Av 10 kap. 2 § 1 UtlL framgår att en utlänning, som i annat avseende änbeträffande skyldigheten att ha pass, visering, uppehållstillstånd ellerarbetstillstånd, överträder bestämmelser i utlänningslagen eller vad somföreskrivits med stöd av lagen, döms till böter eller, när omständigheternaär försvårande, till fängelse i högst sex månader.PropositionenI propositionen anförs att eftersom personkontrollerna vid de inre gränsernahar tagits bort och en utlänning som tagit sig in i Schengenområdet iprincip kan röra sig fritt mellan medlemsstaterna, är det väsentligt attpasserandet av den yttre gränsen sker på ett sätt som möjliggör denkontroll av utlänningar som åläggs medlemsstaterna enligt Schengenkonventionen.Före Schengeninträdet var olovlig inresa i inte kriminaliserad,förutom i de fall då en utlänning som på grund av ett tidigare verkställtbeslut om utvisning på grund av brott var förbjuden att återvända tillSverige trots detta olovligen reste in i landet. Däremot kunde den somhjälpte en utlänning att olovligen ta sig in i , då liksom ,komma att straffas.För att straffet för otillåtet passerande av yttre gräns skall stå iproportion till vad den som smugglar in utlänningen riskerar föreslås ipropositionen att straffskalan skärps. Normalpåföljden för detta brottbör vara fängelse i högst och böter bör bara kunna komma i fråganär omständigheterna är mildrande.När det gäller frågan om även en flykting kan komma att straffas förolovlig inresa och om svensk lag därmed kan anses strida mot Genèvekonventionenanförs i propositionen följande. Eftersom artikel 31 i konventionenförutsätter att en flykting utan dröjsmål anmäler sig till myndigheternaoch visar godtagbara skäl för sin olovliga inresa för att undgå straffansvar,anser regeringen att konventionsåtagandet kan anses uppfyllt för svenskdel. Den utlänning som vill söka skydd i skall vid ankomsten anmälasig till myndigheterna för att därefter få sin ansökan om asyl prövad.Straffbestämmelsen hindrar således ingen från att söka asyl i Sverige.Det straffrättsliga ansvaret för den som inte gör anmälan föreskriven ien författning som har utfärdats med stöd av utlänningslagen föreslås ipropositionen utvidgas till att också omfatta gärningar som begås avoaktsamhet. I propositionen föreslås vidare att det straffrättsliga ansvaretenligt 10 kap. 2 § 1 UtlL för en utlänning som i annat avseende än närdet gäller skyldighet att ha pass, visering, uppehållstillstånd ellerarbetstillstånd överträder bestämmelser i utlänningslagen eller vad somföreskrivits med stöd av lagen skall tas bort.MotionerSven m.fl. (kd) yrkar i motion 2003/04:Sf14 yrkande 2 avslag påförslaget om att skärpa straffet för otillåtet passerande av yttre gräns.Motionärerna anser att den som i vinstsyfte smugglar in en person iSverige inte kan jämställas med de människor som söker sig hit. I yrkande3 i denna del begärs att regeringen utreder frågan om huruvida lagförslagetom otillåtet passerande av yttre gräns riskerar att straffbelägga asylsökande.I motionen anges att det finns personer som av något skäl inte kontaktarmyndigheterna på en gång och att flertalet asylsökande anmäler sig tillmyndigheterna först när de befinner sig i Sverige.I motion 2003/04:Sf9 i denna del av m.fl. (v) yrkas avslagpå propositionens förslag om att straffen för otillåtet passerande avyttre gräns och underlåtenhet att göra föreskriven anmälan skall skärpas.Mona () begär i motion 2003/04:Sf13 yrkande 1 i denna del avslagpå propositionen i dessa delar eftersom personers fria rörlighet övergränser inte bör vara kriminaliserad. Motionären har förståelse för behovetav anmälningsplikt för befälhavare men är emot straff om anmälan uteblirpå grund av humanitära skäl.Utskottets ställningstagandeEnligt får en stat inte straffa en flykting för olovliginresa, om flyktingen kommer direkt från ett område där han eller honhotades av politisk förföljelse som gällde hans eller hennes liv ellerfrihet. Konventionen förutsätter emellertid att flyktingen, för att undgåstraffansvar, utan dröjsmål anmäler sig till myndigheterna och visargodtagbara skäl för sin olovliga inresa. Enligt utskottets uppfattning börden utlänning som vill söka skydd i vid ankomsten anmäla sig tillmyndigheterna för att därefter få sin ansökan om asyl prövad. Enligt vadsom framgår av propositionen så kommer den som söker asyl vid ankomsteninte att straffas för otillåtet passerande av yttre gräns.När det gäller underlåtenhet av en befälhavare, eller en representant fördenne, att göra anmälan som föreskrivs i en författning som har utfärdatsmed stöd av utlänningslagen delar utskottet regeringens bedömning attunderlåtenhet att göra en föreskriven anmälan skall vara straffbar ävennär den begås av oaktsamhet.Utskottet tillstyrker propositionen vad gäller otillåtet passerande avyttre gräns och underlåtenhet att göra föreskriven anmälan samt avstyrkermotionerna 2003/04:Sf9 i denna del, 2003/04:Sf13 yrkande 1 i denna delsamt 2003/04:Sf14 yrkandena 2 och 3 i denna del.Tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande och vittnenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag till ändringar i utlänningslagenvad avser möjligheten att ge tidsbegränsade uppehållstillstånd för målsägandeoch vittnen. bör därmed avslå motionsyrkanden om permanentauppehållstillstånd för dessa personer.Jämför reservationerna 9 (fp, c), 10 (kd), 11 (v) och 12 (mp).PropositionenI propositionen föreslås att en ny bestämmelse införs i utlänningslagensom gör det möjligt att bevilja tidsbegränsat uppehållstillstånd tillutlänningar då det är befogat med hänsyn till genomförandet av förundersökningeller huvudförhandling i brottmål. Syftet är att lagföringen av brottskall kunna underlättas genom att de utlänningar som utsatts för brott iSverige eller vittnen ges möjlighet att stanna kvar här under brottsutredningoch rättegång i de fall där förundersökningsledaren bedömer att derasmedverkan kan vara av betydelse för rättsprocessen. Tillståndsgivningenbegränsas inte till mål rörande ett visst slags brott.En ansökan om tidsbegränsat uppehållstillstånd skall kunna göras av såvälpolismyndighet som åklagare i egenskap av förundersökningsledare, vilkagenom förhör och andra utredningsåtgärder enligt propositionen bäst kanbedöma vikten av att målsäganden eller vittnet är personligen närvarandeunder rättsprocessen och därmed avgöra om utlänningen kan antas ha betydelsesom bevisperson.Det tidsbegränsade uppehållstillståndet innebär att brottsoffren ges tidatt samla sig och fundera över sin situation. För att förhindra avvisningeller utvisning bör därför förundersökningsledaren skyndsamt ansöka omett tidsbegränsat uppehållstillstånd när polisen påträffar de kvinnoreller män som utsatts för människohandel. De skall då också ges informationom möjligheterna att söka annan form av uppehållstillstånd. Endastförundersökningsledaren föreslås få rätt att överklaga Migrationsverketsbeslut till Utlänningsnämnden.I propositionen anges att någon yttersta tidsgräns för uppehållstillståndetinte bör anges eftersom det skulle kunna leda till att syftet medlagförslaget, att lagföring av brott skall underlättas genom att bevispersonernaär kvar här i landet fram till dess att rättsprocessen är avslutad, inteuppnås fullt ut. Beroende på omständigheterna i det enskilda fallet kantillståndet enligt propositionen inledningsvis ges för pånågon eller några månader. Om brottsutredningen blir omfattande eller ommålet drivs i flera instanser kan förundersökningsledaren vid fleratillfällen ansöka om ny förlängning av det tidigare beviljade tillståndet.Detta innebär att berörda bevispersoner kan komma att vistas i Sverigeunder , ibland överstigande . I dessa fall kan detenligt propositionen bli aktuellt att personerna folkbokförs i Sverige.Föratt klargöra att det tidsbegränsade tillståndet, som har utverkats efteransökan av annan än utlänningen själv, inte skall begränsa en personsmöjligheter att få en ansökan om uppehållstillstånd prövad på andra grunderföreslås att en bestämmelse härom införs i utlänningslagen.I propositionen görs bedömningen att nuvarande regler i utlänningslagenkan omfatta de situationer som kan komma att uppstå vid en prövning avfrågan om permanent uppehållstillstånd av bl.a. humanitära skäl för t.ex.offer för människohandel eller när det gäller barn som utsatts för brott.Några ytterligare föreskrifter som tar sikte på denna situation föreslåsdärför inte.MotionerI motion 2003/04:Sf11 av Per m.fl. (m) yrkande 4 begärs etttillkännagivande om möjligheten att erhålla permanent uppehållstillståndefter att ha beviljats tillfälligt uppehållstillstånd för att medverkasom målsägande eller vittne. I motionen anförs att genom att ta i anspråkden som är brottsoffer för utredning och domstolsförhandling får statenanses ha tagit på sig ett ansvar för att bereda offret skydd mot de riskersom detta medför. Utlänningen bör därför i vissa fall kunna ges permanentuppehållstillstånd, vanligen av humanitära skäl. Motionärerna saknar ocksåi detta sammanhang barnperspektivet. I yrkande 7 anförs att de krav somskall ställas upp för att bevilja tidsbegränsade uppehållstillstånd förutländska vittnen och målsäganden bör preciseras i lagen. Det kan t.ex.vara att tillstånd bör ges i situationer där det dels på grund av brottetskaraktär, dels brottsutredning och lagföring av den misstänkte framstårsom påkallat. Ett tillkännagivande härom begärs.Inger m.fl. (m) begär i motion 2003/04:Ju290 om trafficking etttillkännagivande om vikten av att underlätta för kvinnorna att biträdamyndigheterna.