bet · GR01UU12 · 2004-04-01 00:00:00 — Regeringen bör därför i internationellasammanhang, däribland i EU och WTO, verka för attvatten inte privatiseras.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U326 (v).8. Privatisering av vatten m.m. (punkt 9) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U336 yrkande 2 och avslårmotion 2003/04:U326.StällningstagandeI enlighet med motion vidhåller jagatt tillgången till rent vatten skall vara enuttalad mänsklig rättighet och att bör verkaför att detta fastställs i FN, samt attvattendistribution och dricksvatten inte skall varaföremål för privatiseringar.Utskottstexten innehåller glidande skrivningar somGATS-avtalet. En fungerande vattenförsörjning ärbland en regerings främsta skyldigheter, bl.a. föratt förhindra kolerautbrott och andra sjukdomar.Ansvaret är politiskt och skall kunna utkrävaspolitiskt. Privatisering av vattenförsörjningen gördetta ansvar mindre tydligt. Det krävs enutomordentligt kompetent och hederlig administrativstruktur för att tvinga ett privat företag att försede fattiga, dvs. hushåll med låg betalningsförmåga,med bra vattenförsörjning. Dessa krav lever få upptill ens i rika länder och än mer sällan i fattigaländer. Prissättning bör dessutom alltid ske utifrånden fattigaste konsumentgruppens betalningsförmågaoch inte utifrån någon kostnadstäckningsprincip.Statligt och kommunalt ägande är inget hinder förprivata aktörer. De kommunala vattenföretagen hargivetvis full frihet att köpa den utrustning och dekonsulttjänster de vill.Jag ställer mig också frågande till påståendet attkritik mot WTO-systemet skulle leda till flerprivata monopol. Det som leder till privata monopolär privatisering.Även om materiella rättigheter, exempelvistillgång till rent dricksvatten, vid en godartadtolkning som utskottsmajoriteten framför, kan sägasvara innefattade i policy, behöveräven konkreta projekt utgå ifrån ett sådant synsätt.Därför bör utskottet klart uttala som sin mening atttillgång till rent dricksvatten skall vara engrundläggande rättighet.Utskottets resonemang om att intehandlar om vatten utan om driften av deninfrastruktur som är nödvändig för att distribueravatten är en spetsfundighet som fungerar som endimridå. Det är klart att en privatisering avdistributionssystemet för vanliga konsumenter fårsamma verkan som privatisering av vattnet somsådant.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U336 (mp) yrkande 2.9. Klimat och energi (punkt 11) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U254 yrkande 12 och avslårmotionerna 2002/03:U239 yrkande 1 och 2003/04:U266yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDet är hög tid att sunda och samordnade strategierför energiförsörjningen utvecklas för såvälvästvärlden som för fattiga länder. Användandet avförnybara källor är en viktig utgångspunkt för denhållbara utvecklingen och minskade koldioxidutsläpp.Energin måste göras tillgänglig för alla, även desom bor på landsbygden. Det är välkommet att EUerkänt energiförsörjningens stora betydelse ifattigdomsbekämpningen och bl.a. inrättat ettpartnerskap mellan unionen, energiföretag ochutvecklingsländer. Initiativet riskerar dock attblir bara vackra ord utan innehåll eftersom ingamedel avsatts för ändamålet. Det är angeläget attråda bot på detta problem genom att inrätta enenergifond som skall användas till att stärkautvecklingsländernas kapacitet att föra en hållbarenergipolitik bl.a. genom investeringar imiljöanpassad energiteknik.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovanframförs. Förslaget lämnas med anledning avmotion 2003/04:U254 (kd) yrkande 12.10. Skog och miljö, katastrofer (punkt 12) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:U313 yrkande 18 och2003/04:U308 yrkande 15 och avslår motionerna2002/03:U201 yrkandena 46 och 2003/04:U345.StällningstagandeMot bakgrund av den omfattande avskogningen påmellan 15 och antog 2002 en ny skogsstrategioch operationell policy. Strategin innefattar treintegrerade mål: ianspråktagande av skogenspotential för att minska fattigdom, inlemmande avskogarna i en hållbar ekonomisk utveckling och skyddav globala skogliga värden.Alla investeringar som stöds av måstestå i överensstämmelse med den operationellaskogspolicyn liksom med den operationella policy somslagits fast på andra områden i bankens verksamhet,exempelvis när det gäller miljöhänsyn ochurbefolkningar (Sustaining . A World BankStrategy. 2003).Skogspolicyn redovisar tydligt vilken typ av skogarsom får respektive inte får avverkas med stöd frånVärldsbanken. Det finns en inspektionsfunktion hosbanken som har till uppgift att tillse att reglernaefterlevs.Den nya skogsstrategin och miljöpolicyn i bankeninnebär tyvärr att tidigare tuffa miljökravförsvunnit inte minst därför att den tidigarestrategin hindrade stora aktörer att göra betydandevinster t.ex. på skogsavverkning. Den nuvarande nyaskogsstrategin öppnar för att Världsbankenfinansiellt stöder storskalig skogsavverkning runtom i världen. Detta är inte rimligt. Miljövärdenmåste stå över kortsiktiga ekonomiskaexploateringsintressen. En översyn av Världsbankensskogspolicy måste därför göras i syfte att skogar avstor ekologisk betydelse och skogsbestånd som ärnödvändiga för att motverka erosion ochökenutbredning inte tillåts avverkas medVärldsbankens stöd. bör verka för attVärldsbankens skogspolicy ändras så att deninnefattar en skärpt miljöpolicy.Ett av åtagandena i avserintensifierat samarbete för att minska antaletnaturkatastrofer och verkningarna av dessa samtkatastrofer som orsakats av mänskliga aktiviteter.I flera FN-rapporter visas att många människor somomkom i naturkatastrofer hadekunnat räddas om förberedelserna hade varit bättre.Förstörelsen kan reduceras kraftigt om regeringarvidtar rätt åtgärder för att minska riskerna innankatastrofen inträffar i stället för att försökamildra effekterna i efterhand. Framför allt iutvecklingsländer skulle enligt rapporterna en stordel av förstörelsen och dödsfallen kunna undvikasgenom bättre planering och en mer systematiskriskanalys.I : aChallenge for Development rekommenderas att bästatillgängliga statistik och riskanalys används förbättre förberedelser för att möta en naturkatastrof.I politiska processer bör man beakta risken förkatastrofer och planera för detta. Vidare bör analysav risken för katastrofer ingå iutvecklingsplaneringen, särskilt när det är fråga omåteruppbyggnadsfasen efter katastrofer.Det är de fattigaste människorna som är mestsårbara och som drabbas hårdast i samband mednaturkatastrofer. Naturkatastrofer uppstår när desociala och ekonomiska effekterna av naturenshärjningar går utöver vad det lokala samhället harförmåga att hantera. Därav följer att det ärnödvändigt för analysen av naturkatastrofer attskilja mellan följderna av meteorologiska ochgeologiska fenomen och de sociala och ekonomiskaeffekterna av dessa fenomen. Kvaliteten på dennaanalys är i sin tur avgörande för utformningen av eneventuell insatsplanering.Akuta biståndsinsatser bör planeras med enlångsiktig vision redan i insatsens inledningsskede.Det innebär bl.a. att detaljerad information måsteinförskaffas av målgruppen för att man skall kunnadels hantera både omedelbara och långsiktiga behov,dels på bästa sätt ta till vara de drabbades egnakunskaper, resurser och möjligheter att återuppbyggasina samhällen. Svensk insatsplanering för attmotverka följderna av naturkatastrofer bör ha etthelhetsperspektiv som är betydligt vidare änkatastrofen och dess omedelbara effekter. I dettahelhetsperspektiv bör ingå bl.a. institutionella,politiska, ekonomiska och ekologiska faktorer.När det gäller frågan om tidig varning kan sådanses som en avgörande förutsättning för att manverksamt skall kunna lindra skadeverkningar avnaturkatastrofer. Om arbetssätt och resurser ärtillräckligt goda är det möjligt att förvarna införexempelvis en översvämning eller en cyklon. Detta, isin tur, gör att beredskapsinsatser kan sättas insnabbare så att åtminstone mänskliga skador kanundvikas.Det internationella humanitära samfundet har underde fortsatt förbättra sitt arbete förtidig varning. FN, med sin övergripandeledningsuppgift för samordning av internationellainsatser, har utvecklat särskilda varningsrutinerinom sitt kontor för humanitär samordning, OCHA. Medstöd i dessa kan OCHA ge snabb information omstundande katastrofer, riktad information tillräddningstjänster och andra insatsbereddainstitutioner och även lämna information tillallmänheten. Den internationella rödakors- ochrödahalvmånefederationen (IFRC), som är en av destörsta internationella aktörerna inomnaturkatastrofhantering, har också utvecklat rutinerför förvarning.Det är angeläget att förvarningssystemenförbättras ytterligare, vilket såväl ochsvenska myndigheter som FN och IFRC m.fl. bör verkaför. Sida bör också stödja varningssystem i ländersom är särskilt sårbara vid naturkatastrofer.Det är viktigt att fortsätta arbetet med att riktaökad internationell uppmärksamhet motnaturkatastrofer och möjligheterna att i ett tidigtskede motverka dessa.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2002/03:U313 (c) yrkande 18 och 2003/04:U308 (c)yrkande 15.11. Vissa miljöfrågor i närområde(punkt 15) (m)av (), () och NilsOskar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:U237 yrkande 12 och avslårmotionerna 2002/03:U291, 2002/03:MJ428 yrkande 44och 2003/04:MJ400 yrkande 2.StällningstagandeInfrastrukturen på energiområdet behöver byggas ut.En viktig åtgärd är att upprätta en gemensamelmarknad kring genom att elnäten bindssamman. Genom projektet kan miljöskadligelproduktion ersättas med renare el och elsystemetoptimeras. EU bör medverka i åtgärder för att höjasäkerheten i omoderna kärnkraftverk under derasåterstående drifttid liksom i åtgärder för attställa om energisystem i Central- och Östeuropa.De tekniskt och ekonomiskt avancerade ländernainom EU bör i första hand utnyttja avanceradekraftsystem. I rådande läge borde det därför vararimligt att i-världen hårdare fokuserade påkärnkraft och andra alternativa energikällor somkräver tekniskt avancerade lösningar. Användning avbefintlig effektiv energiteknik bör stimuleras ochutveckling och introduktion främjas av olikaenergislag där även olika former av kärnteknikingår.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:U237 (m) yrkande 12.12. Vissa miljöfrågor i närområde(punkt 15) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ428 yrkande 44 och avslårmotionerna 2002/03:U237 yrkande 12, 2002/03:U291 och2003/04:MJ400 yrkande 2.StällningstagandeDet enda sättet att lösa ett problem som beror påatt en gemensam resurs överutnyttjas är samarbete.Sverige bör medverka till att en nordisk miljöunionskapas för att de nordiska länderna skall kunna gåföre resten av EU på miljöområdet. Ett utökatsamarbete mellan de baltiska staterna, ,, och länderna i en nordisk miljöunionkan vara mycket fruktbart när det gäller Östersjönsmiljö. måste vara drivande och visaledarskap när det gäller miljö. Debaltiska staternas och förestående inträde iEU måste användas konstruktivt för att förbättrasituationen i . När åtta av nio länder, somhar kust mot , ingår i EU är möjligheternaatt sätta press bakom gemensamma åtaganden bättre änom Östersjösamarbetet bara är mellanstatligt. Därförbör inom EU ta initiativ till en heltäckandeforsknings- och aktionsplan för miljö.Arbetet inom HELCOM och de överenskommelser somredan finns inom Östersjösamarbetet kan utvecklasinom ett sådant EU-program.Samtliga medlemsstater måste förmås att följa denGMO-lagstiftning som finns inom EU. Lagstiftningenomfattar även gränsöverskridande transporter av GMOtill andra länder. Ett kommande miljöskadedirektivmåste innefatta även GMO. EU måste också förmås attverka för ett högt säkerhetstänkande kring GMO inomramen för Cartagenaprotokollet (protokollet ombiosäkerhet under om biologiskmångfald).Sverige måste tillse att man inom ramen för detetablerade EU-samarbetet kring GMO noga följerutvecklingen på området och uppmärksammar behovet avreviderad eller ytterligare reglering.När det gäller bör aktivtmedverka i det bedrivnamultilaterala samarbetet mellan regeringarna iområdet inom Östersjöstaternas råd. En viktigkomponent i detta samarbete avser hållbarutveckling. Inom ramen för samarbetet har enregional för antagitsunder benämningen Baltic 21. Det pågåendegenomförandet av Baltic 21 innefattar åtta sektorer,däribland jordbruk, fiske och skog. I samarbetetfastställs gemensamma mätmetoder, konkreta projektgenomförs och avrapporteringar om tillståndet iÖstersjöregionen läggs kontinuerligt fram. Det ärviktigt att utvecklingen på GMO-området noga följsoch att frågor om revidering eller ytterligarereglering kring GMO tas upp också i detsammanhanget.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:MJ428 (c) yrkande 44.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i respektive yttrande.1. Mål och inriktning beträffandeinternationella miljöfrågor, punkt 1 (kd)() anför:Kristdemokraterna vill verka för att och EUmer uttryckligen än skall våga ställafrågan om dagens ekonomiska system verkligeninnehåller de instrument och drivkrafter som behövsför att säkra ett ekologiskt hållbart system förframtiden. Det handlar om vilken kapacitet ochkompetens vi vill att våra samhällen skall bidra medatt bygga upp. Därför det är allas ansvar attåstadkomma en mer hållbar utveckling . De internationella miljökonventionerna måstesjälvfallet följas upp och genomföras i världensalla hörn, speciellt i västvärlden. Men det räckerinte.Vi vill verka för att och EU tar verkligainitiativ till ett förstärkt internationelltmiljösamarbete som också tar hänsyn till de fattigasakuta problem. För att detta arbete skall kunna blieffektivt och leda till reella förbättringar krävsdet tydliga prioriteringar och uppsatta mål.Kristdemokraterna vill därför formulera följande femövergripande mål för ett effektivt internationelltsamarbete på miljöområdet.1) Skydd av de naturresurser som ligger till grundför ekonomisk utveckling.Kristdemokraterna ser en effektivisering avmaterial- och energihanteringen i och iövriga västvärlden som nödvändig. Vi måste bevisaatt det går att bryta sambandet mellan ekonomisktillväxt och ökad miljöbelastning.2) Ökad integration av miljöaspekter ifattigdomsbekämpningen.Förståelsen för kopplingen mellan fattigdom ochmiljöförstöring måste bli bättre. Att fattigamänniskor är mer sårbara för miljöförstöring ocholika typer av föroreningar är klart. Det gällersåväl globalt som regionalt och beror på att fattigamänniskor ofta lever direkt av naturresurser och inära samspel med miljön. Miljöproblem utgör dessutomett hinder mot att minska fattigdomen. De fattigasvillkor försämras av miljöproblem och ofta harfattiga människor mycket små möjligheter attmotverka miljöförstöringens negativa effekter.3) Främjande av en hållbar globalisering.Kristdemokraterna vill aktivt motverka att deninternationella handeln går på tvärs motambitionerna inom miljöområdet.4) Främjande av god förvaltningssed och störreengagemang.Kristdemokraterna vill verka för ett störreengagemang för miljöfrågor och för en allmänförstärkning av miljöinstitutionerna bådeinternationellt och nationellt.5) Konkret genomförande på global nivå avinternationella miljökonventioner.Vi vill verka för att konkreta planer tas fram förgenomförandet av internationella miljökonventioner.Inom EU finns det bra exempel på hur man lyckats nårelativt långt i arbetet med att utveckla strategierför hållbar utveckling, t.ex. integreringen av dens.k. Cardiffprocessen, kemikaliestrategin, den inte-grerade produktpolitiken, det sjättemiljöhandlingsprogrammet och klimat-handlingsprogrammet, även om det dock fortfarandefinns stora brister i genomförandet inom unionen.2. Vissa frågor om finansiella institutioneroch finansierings-frågor, punkt 4 (mp)() anför:Ett av de stora problemen inför iJohannesburg var att i-länderna inte uppfylltåtagandena från toppmötet i om överföringarav resurser och tekniskt kunnande till u-länderna.Ett annat problem är att så mycket av det stöd somändå överförts kanaliserats genom multilateralaorgan som , () och regionala banker som ADB, IDB och EBRD.Utskottets majoritet har en glättad beskrivning avVärldsbankens och andra internationella finansiellainstitutioners verksamhet. Den får det att låta somom dessa är fullfjädrade miljöorganisationer. Istället styrs banken och liknande institutioner aven förlegad utvecklingssyn som resulterar i mängderav projekt som snedvrider utvecklingen mothållbarhet.När det gäller miljöpolicydokumenterade redanför i en bok hur företrädare för bankengång på gång, med mellanrum, medgett attden tidigare politiken varit fel, men bedyrat den här gången lärt sig läxan och blivit bra.Parallellt har också författare som bankens förre chefsekonom att problemen hos banken ochsysterorganisationen valutafondenvarit mer djupgående och strukturella äninstitutionernas företrädare velat medge. Man harutgått från en förlegad utvecklingssyn som mantillämpat med en övertro på den egna förmågan, utanhänsyn till de sociala, ekologiska eller politiskaförutsättningar som gällt i mottagarländerna.Bidragande till problemen är att mottagarländernaoftast inte haft alternativ samt att Världsbankeninte är någon bank, i betydelsen att den inte harnågot ekonomiskt incitament att satsa på välgenomtänkta projekt eftersom den alltid får tillbakasina pengar.Den har alltför länge fokuseratsina resurser på att påverka bankerna på policynivå.Gång på gång har dock erfarenheterna visat att denpolicy som kommer till uttryck i konkreta projektavviker från vad som beslutats på policynivå. Därförbör inte nöja sig med att regeringenredovisar de svenska prioriteringarna vad avserVärldsbanken, IMF och de regionalautvecklingsbankerna. Regeringen bör också, i likhetmed vad föreslagit, redovisa t.ex.vilken andel av utlåningen till energiprojekt somgått till projekt baserade på förnybara källor ochvilken andel som gått till fossila projekt.Regeringen bör också redovisa i fråga om vilkaprojekt man haft en från bankens beslut avvikandeuppfattning.Det finns mot denna bakgrund anledning attförhålla sig skeptisk mot också de senasteutfästelserna om att man nu lärt sig av sina misstagoch skall ändra kurs. När det kommer till kritan ärdet inte bankens (eller IMF:s) policy som är detcentrala, utan deras konkreta projekt och utlåning.Även på policynivå finns klara brister.I fråga om WCD, om dammar (WorldCommission on Dams), kommer Världsbankensunderliggande prioriteringar och utvecklingssyn tilluttryck i dess behandling av kommissionens rapport.Miljöpartiet anser att det bör slås fast att bankensutlåning till dammprojekt skall utgå från deslutsatser som antogs av denna oberoende kommission,vilken hade en bred sammansättning medrepresentanter från miljöorganisationer,urbefolkningar och industri samt akademiker. WCD:sverksamhet föregicks av en omfattande och ihärdigkritik mot stora dammar, vilka ekonomiskt stöddes avVärldsbanken, en kritik som banken (och för dendelen också den ) längenonchalerade eller avfärdade.Miljöpartiet anser därför att regeringen harsatsat fel när man alltför hårt betonat revideringav bankens policydokument.Även utlåning till gruv-, gas- ocholjeindustrin blev föremål för en kritiskutvärdering, , menrekommendationerna avseende befolkningsskydd ochminskade koldioxidutsläpp har inte efterföljts ividare utlåning.Miljöpartiet anser visserligen att det är på tidenatt regeringen förbättrar sin rapportering tillriksdagen och att ägnar ökaduppmärksamhet åt och och svenskaregeringsföreträdares agerande där men det räckerinte med att allmänt beskriva sina prioriteringar.Rapporteringen måste bli mycket mer preciserad.Miljöpartiet har gett exempel på detta: regeringenbör i sina rapporter till tydligt anget.ex. hur stor andel av utlåning tillenergisektorn som går till fossila projekt, tillstora dammbyggen och till förnybar elproduktion.Regeringen bör också ange vilka godkända projekt denhaft en avvikande uppfattning om . Motsvarande öppenhet om agerandebör gälla på ytterligare områden, däriblandbeträffande IMF och de regionala bankerna somexempelvis , ADB och EIB. Förbättradrapportering från regeringens sida och ökad öppenheti projektredovisningen kan leda till angelägnaförbättringar för både miljö och människor.3. Vissa frågor om handel medjordbruksprodukter, punkt 8 (mp)() anför:Miljöpartiet menar, till skillnad från vadutskottet hävdar, att det inte är meningsfullt attåteruppta de havererade ministerrådsmötena i WTOfrån på basis av det utkast som förelågi . Inte heller är vi övertygade om att detär utvecklingsländerna som förlorar mest på attinga förhandlingar äger rum. Om inte takten,omfattningen och möjligheterna till reelltinflytande för de fattigaste länderna radikaltrevideras till en ny WTO-runda, är det tvärtom såatt de fattiga tjänar mer på att skapa bilateralaavtal. Det var ju just på grund av dessa brister somförhandlingarna bröt samman.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden2002/032002/03:U201 av ():3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attnaturkatastrofer - dvs. effekterna av naturfenomen- beror på mänskligt beteende.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attfattigdomsbekämpningen är det bästa generellamedlet för att undvika naturkatastrofer.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en strategi föratt undvika katastrofer.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att katastrofhjälpbör förberedas i förväg i områden som ofta ochåterkommande utsätts för naturkatastrofer.2002/03:U217 av ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Turkietuppmanas att stoppa dammbygget i Ilisu.2002/03:U237 av m.fl. (m):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om insatser påenergiområdet inom öststödet.2002/03:U239 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att bistånd frånSverige och EU i betydligt högre grad måsteanvända sig av hållbara teknologier, i synnerhetenergisystem.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU:s sjätteramprogram för forskning, inom huvudområdethållbar utveckling, bör avdela betydande resursertill tvärvetenskaplig och probleminriktadforskning om sambanden mellan fattigdom ochmiljöförstöring.2002/03:U283 av m.fl. (kd):4.