bet · GS01UU2 · 2004-11-18 00:00:00 — Utrikesutskottetsbetänkande /04:UU3 politik för global utveckling godkändesav i december 2003.Målet för verksamheten i projektgruppen bestämdes till att bidra sammanställning och analys av andra aktörers utvärderingar inomområdet, dvs. till att göra en s.k. metautvärdering. I ett inledandeskede har projektgruppen därför gjort en genomgång av vilka undersökningarav uppföljnings- och utvärderingskaraktär som gjorts eller pågårpå det område projektgruppens undersökning avser.Projektgruppen har därefter hållit två sammanträden där företrädare förRegeringskansliet och Sida redogjort för det arbete som sker och harskett inom respektive organisation i syfte att utvärdera målet omjämställdhet i utvecklingssamarbetet. Syftet med föredragningarna harvarit att inhämta kunskap om genomförda uppföljningar och utvärderingarinom bl.a. Projektgruppen har också, genomutredningstjänstens försorg, gjort en sammanställning över hur Sidasramorganisationer säger sig ha arbetat med jämställdheten inomutvecklingssamarbetet.Vidare har projektgruppen fått en föredragning av försexuell upplysning () samt tagit emot tvåinternationella besök från respektive Zambia.Jämställdhet inom utvecklingssamarbetetUtrikesutskottet har i många sammanhang gjort uttalanden om jämställdhet,kvinnor och kvinnors situation inom utskottets beredningsområde (4 kap.6 § riksdagsordningen). Särskilt tydligt relaterar sig frågor om kvinnoroch kvinnors situation till utvecklingssamarbetet.Främjandet av jämställdhet mellan kvinnor och män har varit en viktigfråga för bilaterala utvecklingssamarbete sedan 1960-talet.2Härkan till exempel nämnas att det redan i statsverkspropositionen 1963formulerades idéer om att stödja kvinnor genom svenskabiståndsinsatser. Ambassadör kom med en utredningom kvinnors utsatta situation i det afrikanska samhället. Det övergripandemålet för utvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkenslevnadsnivå. har antagit följande sex delmål för att uppnådetta:ResurstillväxtEkonomisk och politisk självständighetEkonomisk och social utjämningDemokratisk samhällsutvecklingEn framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljönJämställdhet mellan kvinnor och mänI fastställde riksdag främjande av jämställdhet mellankvinnor och män i samarbetsländerna som ett av målen för Sverigesutvecklingssamarbete. Det innebar en betydelsefull politisk signal vadgäller frågans vikt. utarbetade en policy förjämställdhet mellan kvinnor och män i det svenska utvecklingssamarbetet- bilateralt, multilateralt och genom enskilda organisationer.Sverige har också, tillsammans med en lång rad andra länder, ställt sigbakom ett antal konkreta mål som skall vara uppfyllda senast år 2015.Dessa mål brukar kallas millenniemålen, eftersom de antogs av FN:ssärskilda millennietoppmöte . Det övergripande målet äratt andelen mycket fattiga i världen skall halveras. Dessutom finns detett antal konkreta mål om bl.a. hälsa, utbildning och jämställdhet.I det internationella utvecklingssamarbetet är jämställdhetsarbetetbåde ett viktigt mål i sig och ett medel för att bekämpa fattigdom blandbåde kvinnor och män. Från Sida har projektgruppen inhämtat attbiståndsinsatser analyseras utifrån kvinnors och mäns roller och derasrelation inbördes. Metodiken för att främja och uppnå jämställdhet mellankvinnor och män har förändrats. Ett viktigt exempel på förändrad metodikär övergången från inriktningen på separata insatser för kvinnor strategi som går ut på att låta ett jämställdhetsperspektiv genomsyrahela verksamheten (mainstreaming) och som ett komplement till huvudstrategingöra särskilda insatser för att främja jämställdhet. Ett annat exempelär introduktionen av en jämställdhetsansats som innebär ett skifte frånfokus på kvinnor till en inriktning på kvinnor och män och förhållandenadem emellan.Under åren 2000 och 2001 arbetade en särskild utredning, kallad Globkom(Kommittén om politik för global utveckling), med utformningenav det framtida utvecklingssamarbetet och med målen för detsamma.Utredningens förslag - En rättvisare värld utan fattigdom (SOU 2001:96)- presenterades . Utredningens betänkande har därefterremissbehandlats. Regeringen överlämnade proposition 2002/03:122Gemensamt ansvar: politik för global utveckling(utvecklingspropositionen), vilken behandlades i utrikesutskottets betänkande2003/04:UU3, som fick godkännande . Ibudgetpropositionen för angav regeringen de första stegen att kunnagenomföra utvecklings propositionen. Budgetpropositionen i den del sombehandlar internationellt bistånd behandlades av utrikesutskottet i detav godkända betänkande 2003/04:UU2.I utvecklingspropositionen angavs ett mål för politiken för globalutveckling samt ett mål för utvecklingssamarbetet som ersätter de målsom har funnits för internationellt utvecklingssamarbete samtför samarbetet med . Dessutom angavs två perspektivsom skall vara vägledande vid prioriteringar och utformning av densvenska politiken. Slutligen angavs också ett antal huvuddrag som angervad politiken genomgående skall främja och inriktas på, vad gäller bådeåtgärder och stöd i enskilda länder och den politik som förs på globalnivå.Regeringen redovisade vidare att målet för politiken för global utvecklingskall vara att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling.Politiken skall också präglas av ett rättighetsperspektiv. Enligtregeringen innebar det att människors rättigheter skall utgöra grund förde åtgärder som vidtas för en rättvis och hållbar utveckling. Demokrati,jämställdhet funktionshindrades och barns rättigheter lyfts särskiltfram. Vidare skall politiken också präglas av de fattigas perspektiv,vilket innebär att fattiga människors behov, intressen och förutsättningarskall vara utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbar utveckling.Politiken skall, enligt regeringen, främja och präglas av respekt förde mänskliga rättigheterna, demokrati och god samhällsstyrning,jämställdhet mellan kvinnor och män, hållbart nyttjande av naturresursernaoch omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling ochtrygghet. Politiken skall därutöver inriktas på områden där nya kravställs på helhetssyn och samverkan. Det gäller främst områdenakonflikthantering och globala gemensamma nyttigheter. Regeringen angav attden svenska politiken skall bidra till uppfyllandet av FN:smillenniedeklaration och millennieutvecklingsmålen. Det övergripande målet äratt avskaffa fattigdom och hunger i världen. Ett delmål är att halverafattigdomen fram till 2015.Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete skallenligt regeringens mening vara att bidra till att skapa förutsättningarför fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. skallfortsätta att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete med tyngdpunktpå de fattigaste länderna. har politikområde 9Samarbetet med och politikområde 8 Internationelltutvecklingssamarbete slagits samman och omfattas av samma mål. Särdragenför samarbetet med beaktas på samma sätt somsärdragen för varje region och land, genom skrivningar för mål ochvillkor i regleringsbrev, landstrategier och andra planeringsinstrument.De huvuddrag som gäller för politiken för global utveckling skall ävenvara styrande för verksamheten inom politikområdet för internationelltutvecklingssamarbete. Utvecklingssamarbetet skall präglas avrättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv.I utskottets betänkande 2003/04:UU3, där politik för globalutveckling formulerades, gjordes tydligt att jämställdhet mellan kvinnoroch män utgör ett grundläggande värde, tillsammans med demokrati ochgod samhällsstyrning och respekt för de mänskliga rättigheterna.Genomförda utvärderingarRegeringskanslietKanslirådet (enheten för global utveckling, UD)har inför projektgruppen lämnat en redogörelse för Regeringskanslietsarbete med uppföljning och utvärdering av jämställdhetsmålet ibiståndspolitiken. Föredragningen utgick från den rapport, Jämställdhet förbättre fattigdomsbekämpning, som författats på uppdrag av utredningenGlobkom.I föredragningen beskrevs bl.a. fattiga kvinnors och mäns olikalevnadsbetingelser samt vilka formella internationella åtaganden som gjortsbeträffande jämställdhet inom ramen för t.ex. FN:s världskonferenseroch millennietoppmöte. redovisade också vilkainsatser som gjorts av och det internationella samfundet föratt få utvecklingssamarbetet mer präglat av ett gendertänkande och vilkaåtgärder och strategier som kan identifieras för att sätta gender ifokus i utvecklingssamarbetet.Projektgruppen har också fått ta del av en lägesrapport om ett projektkring könsdiskriminering som orsak till fattigdom. I projektet analyserasvad vi vet om kvinnors fattigdom, vad vi gör av den kunskap vi har omkvinnors fattigdom och två specifika processer för att minska kvinnorsfattigdom (PRS, Poverty Reduction Strategy, och millenniemålen). Vidarehar projektgruppen tagit del av två rapporter som är under utarbetandeinom ramen för projektet: Understanding female and male poverty anddeprivation: definitions, extent, causes and attention in povertyreduction strategies och Mansroller och manskulturer som utvecklingshinder?Projektgruppen har också tagit del av den rapport med tillhörandedelstudier som publicerat inom ramenför projektet orsak till fattigdom (Makt ochprivilegier - om könsdiskriminering och fattigdom).SidaHandläggare (enheten för södra , Sida), utvärderareTale Kvalvaag (sekretariatet för utvärdering och intern revision, Sida)och rådgivare (enheten för policy, Sida) har införprojektgruppen givit en föredragning om hur Sida arbetat med att följaupp och utvärdera genomförandet av jämställdhetsmål inombiståndet.Sidas viktigaste utvärdering av jämställdhetsmålet inom utvecklingssamarbetethar redovisats i rapporten . Sida's supportfor the promotion of gender equality in partner countries.3Till rapportenhör tre specialstudier/fallstudier: 02/01:1 Mainstreaming Gender Equality.Sidas support for the promotion of gender equality in partner countries,, 02/01:2 Mainstreaming Gender Equality. Sidas support forthe promotion of gender equality in partner countries, samt02/01:3 Mainstreaming Gender Equality. Sidas support for the promotionof gender equality in partner countries, South . Rapporten hartagits fram i syfte att dra lärdomar av ansträngningarna att uppnåjämställdhet och i syfte att utvärdera Sidas handlingsprogram förjämställdhet mellan kvinnor och män 2003/04. Jämställdhetsperspektivet ilandstrategier och insatser där jämställdhet inte varit huvudmålet harutvärderats inom ramen för tre fallstudier i länderna , Bangladeshoch Nicaragua.Slutsatserna från utvärderingen kan huvudsakligen sammanfattas med attmainstreaming haft genomslag i landstrategierna för de tre ländernamen att man varit mindre framgångsrik på insatsnivå. Positiva resultatfinns dock i varierande grad i de flesta insatser.Utvärderingen har lett fram till några tydliga rekommendationer om attbl.a. se till att jämställdhet som mål är synligt och tydligt. Vidareinnehåller rekommendationerna förslag om att utveckla och förbättrastrategier och metoder för arbetet med jämställdhet. Vidare föreslåsökad utbildning av olika aktörer samt ökad betoning av att tillräckligaresurser, speciellt på ambassadnivå, tillförsäkras. Arbetet medmainstreaming bör fortsätta.Föredragningarna avslutades med en diskussion kring framtiden.Frågeställningar som då lyftes fram handlade om vad det kommer att innebäraatt det specifika jämställdhetsmålet tas bort. Vilken status kommerjämställdhet att ha ? Vilka är konsekvenserna på kort respektivelång sikt? Vilka signaler sänder man härigenom ut i världen?Föredragningen redovisade några reaktioner och reflexioner som Sidamött från utvecklingsländerna själva. Enligt genomförda föredragningarstår det klart att utvecklingsländerna uppfattat det sjätte biståndspolitiskamålet som en viktig signal till världen. roll som företrädareoch föregångsland (advocate) kan inte överskattas. Signaler om attjämställdhet är en viktig fråga kan felaktigt komma attspridas. Det kan komma att framstå som att försökt drivajämställdhetsfrågorna men givit upp. Biståndsmålet har också haft inflytande,och arbetet kan inte anses fullgjort utan behöver fortsätta. Uppnåddaresultat är fortfarande sköra. Reaktioner från utvecklingsländerna harockså innehållit rädsla för att länder och organisationer som arbetarför att främja jämställdhet kommer att överges.Projektgruppen har även tagit del av två ytterligare utvärderingsrapporter,dels Sida Evaluation 02/09: 's and 's Strategies for thePromotion of Gender Equality in , dels Europeiska kommissionensThematic Evaluation of with Third Countries.Kvinnorådet för internationellt bistånd (KIB)för internationellt bistånd (KIB) var under åren 1982-2000ett rådgivande organ till Sida men hade också till uppgift att spridainformation i om u-landsbistånd. Formellt bildades rådet iseptember 1982 efter beslut i Sidas verksledning. Bland medlemsorganisationerna1982 märktes , ,, och Samhälle, , , ,, , samt Tjänstemännens Centralorganisation.Sida representerades av sin generaldirektör och av den tjänsteman somvar ansvarig för kvinnoenheten. fattades beslut om enavvecklingsplan.4Planen innefattar även framtagning av en rapport ochdokumentation av den verksamhet som KIB har bedrivit sedan starten 1982.Verksamheten avslutas med ett seminarium med deltagande av kvinnorfrån . En rapport, - för internationellt bistånd1982-2000, har författats av organisationerProjektgruppen har låtit () göra ensammanställning över vad enskilda organisationer bedriver för arbeteinriktat på jämställdhet inom utvecklingssamarbetet.Sida har ett omfattande samarbete, genom de s.k. rambidragen, med svenskaenskilda organisationer. Det innebär att enskilda organisationer självadriver och genomför en verksamhet som Sida ger bidrag till. Målsättningenär att genom stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbetefrämja utvecklingen av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälleoch stärka de lokala samarbetsorganisationerna. Det görs genom att densvenska organisationen bidrar till kunskapsuppbyggnad och kompetensutvecklinghos sina lokala samarbetspartner. Huvudregeln är att organisationenstår för som egeninsats av det totala beloppet för ett projekteller program. Sida utfärdar anvisningar som redovisar vilka krav somställs på den svenska organisationen, på dess samarbetspartner och påkvaliteten i insatsen.I dag förmedlas projektbidragen via 13 ramorganisationer som själva tarhand om alla ansökningar från sina underorganisationer och presenterardessa för Sida för beslut.De 13 ramorganisationer för vilka gjort ensammanställning om arbetet med jämställdhet inom utvecklingssamarbetetär följande:AfrikagruppernaDiakoniaHandikapporganisationernas internationella biståndsförening (SHIA)LO:s/TCO:s BiståndsnämndSvenska kyrkan genom , mission och EFSUtlandOlof Palmes Internationella Centrum (OPIC)PMU InterlifeRädda ()()Forum SydUtan Gränser/(UG/SCC)Utbildning för biståndsverksamhet (UBV)RFSUGeneralsekreterare och projektledare/samordnare , båda från (), harinför projektgruppen lämnat en redogörelse för det arbete bedriverinternationellt. Enligt har arbetet med sexuell och reproduktivhälsa och rättigheter (SRHR) i biståndet blivit särskilt viktigt motbakgrund av vad uppfattade som angrepp på detta område främst frånUSA. finns särskild anledning att uppmärksamma SRHR-områdeteftersom det då är FN antog handlingsplanen från konferensenom befolkning och utveckling i . stöder aktivt, och arbetarför, kravet att av den totala biståndsbudgeten skall gå tillområdet SRHR och tolkar regeringens ambition som ett tecken på att merpengar kommer att satsas på området . finnerockså att ökningen av det svenska bidraget till ,, är värdefull mot bakgrund av och andra länders medvetnaförsök att underminera det förebyggande arbete som görs för att förhindraosäkra och farliga aborter och hiv/aids i fattiga länder. menadeockså att det var värdefullt att, såsom gjorts i budgetpropositionenför 2004, särskilt prioritera fyra områden . Bland dessa märksförutom SRHR även hiv/aids där , den globala aidsfonden, får merpengar. En annan positiv åtgärd har varit att utse en hiv/aids-ambassadör.De senaste åren har många organisationer, bl.a. (), i vilken är en av cirka 150medlemsorganisationer, drabbats hårt av krav och villkor som säger attorganisationer inte får ägna sig åt abortrelaterad verksamhet. går också ut på att hiv/aids-epidemin bör bekämpas genomavhållsamhetskampanjer snarare än kondomanvändning. I , där imånga år samarbetade med den lokala , har man pågrund av detta förlorat av sin budget och tvingats att skära nedpå viktigt arbete ute på landsbygden. satsningar kan dock intekompensera ekonomiska förluster som IPPF och UNFPA utsätts för genomUSA:s politik. Men det är betydelsefulla politiska och ekonomiskasignaler. Enligt är det tydligt att engagemang i dessa frågorär viktigt. Andra länder lyssnar till röst. Internationelltfinns det annars många länder som undviker en reell diskussion omrättigheter, abort och sexualitet. Den svenska inställningen i frågor omhiv/aids inkluderar t.ex. frågor om sexualitet, ungdomars rättigheter,makt och jämställdhet - en policy som är unik.Internationella besökProjektgruppen har tagit emot två internationellabesök där temat för besöken varit jämställdhet. Projektgruppen harbesökts dels av en grupp kvinnor från , dels av en grupp parlamentariker- såväl män som kvinnor - från Zambia.Offentlig utfrågningVid den av utrikesutskottet anordnade offentliga utfrågningen (31 oktober2003) om politiken för global utveckling och internationellautvecklingssamarbete gavs rikliga tillfällen att ställa frågor kringsvenskt utvecklingssamarbete utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Iutfrågningen deltog bl.a. ett stort antal av de remissinstanser somyttrat sig över Globkoms betänkande, varav representanter för tio olikaintresseområden särskilt ombetts att kommentera propositionen. Blanddessa kan nämnas. Även representanter förUtrikesdepartementet deltog i utfrågningen. En stenografisk uppteckningfrån utfrågningen finns fogad som bilaga till betänkande2003/04:UU3.Projektgruppens övervägandenGenom proposition 2002/03:122 och betänkande 2003/04:UU3 får politikenför global utveckling som mål att bidra till rättvis och hållbar globalutveckling. Vid sidan av målet för politiken för global utveckling kommerSveriges internationella utvecklingssamarbete att ha ett kompletterandemål: att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor attförbättra sina levnadsvillkor.Politiken för global utveckling skall präglas av ett rättighetsperspektiv.Det innebär att människors rättigheter skall utgöra grund för deåtgärder som vidtas för en rättvis och hållbar utveckling. Demokrati,jämställdhet och funktionshindrades och barns rättigheter lyfts särskiltfram. Vidare skall politiken också präglas av de fattigas perspektiv,vilket innebär att fattiga människors behov, intressen och förutsättningarskall vara utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbar utveckling.Politiken skall vidare främja och präglas av respekt för de mänskligarättigheterna, demokrati och god samhällsstyrning, jämställdhet mellankvinnor och män, hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg ommiljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling och trygghet. Politikenskall därutöver inriktas på områden där nya krav ställs på helhetssynoch samverkan. Det gäller främst områdena konflikthantering och globalagemensamma nyttigheter.Den svenska politiken skall bidra till genomförandet av FN:smillenniedeklaration och uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen. Detövergripande målet är att avskaffa fattigdom och hunger i världen. Ettdelmål är att halvera fattigdomen . Propositionen behandladesav utrikesutskottet i betänkande 2003/04:UU3 till vilket projektgruppensarbete utgjorde ett viktigt underlag.Med politiken för global utveckling och de nya målformuleringar sombeslutades ges förutsättningar för att jämställdhet även fortsättningsviskommer att vara central i internationella utvecklingssamarbete.Projektgruppen finner det tillfredsställande. Det är projektgruppensmening att beslut med anledning av regeringens propositionom politiken för global utveckling på ett positivt sätt kan bidra tillökad jämställdhet inom utvecklingsområdet. När nu förInternationellt Bistånd (KIB) har avvecklats faller det ett särskilt ansvarpå att noga beakta jämställdhetsfrågorna i utvecklingssamarbetetsalla delar.En feministisk samhällssyn, dvs. en (åsikts-)inriktning som strävarefter att förbättra kvinnans ställning i samhället, kan påverka politiken.Det gäller också i biståndspolitiken. Projektgruppen menar att ettfeministiskt angreppssätt, med de olika riktningar som finns inomfeminismen, kan bidra till diskussionen om hur utvecklingssamarbetetsinriktning kan åstadkomma rättvisa och hållbar utveckling för kvinnoroch män, flickor och pojkar och i förlängningen bidra till att skapaförutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor.Många kvinnor tillhör de allra fattigaste. Att säkra kvinnors tillgångtill mark, krediter, rent vatten och andra resurser, sexuell ochreproduktiv hälsa samt medverkan i beslutsfattande är avgörande för fattigakvinnors möjlighet att ta sig ur sin fattigdom. FN:s konvention mot allform av diskriminering av kvinnor (Convention of the Elimination of AllForms of Discrimination Against Women, CEDAW) inklusive det fakultativaprotokollet och deklarationen och handlingsplanen från kvinnokonferenseni är grundläggande i detta arbete. Att motverka diskrimineringoch att stärka kvinnors tillgång till resurser och medinflytande ärbåde angeläget i sig och avgörande för en effektiv bekämpning av fattigdomvärlden över. I enlighet med regeringens jämställdhetspolitik skallolika metoder och bedömningsmodeller som syftar till att motverkakönsdiskriminering och främja integreringen av ett jämställdhetsperspektivsystematiskt tillämpas. Ytterst handlar jämställdhet om att alla människormåste ses och behandlas som likvärdiga och med samma rättigheter.Könsdiskriminering är en av orsakerna till fattigdom och utgör ettgrundläggande hinder för en rättvis och hållbar global utveckling.Diskriminering måste därför synliggöras och motarbetas. Män och kvinnor harolika förutsättningar på grund av de ekonomiska och sociala roller detilldelats.Politiken för global utveckling måste utgå från att kvinnor och flickori motsvarande mån som män och pojkar är drivkrafter i utvecklingen.Hänsyn måste också tas till att kvinnor och män ofta drabbas av ochupplever händelser, processer och problem på olika sätt och att derasförutsättningar och strategier kan variera. Könskonsekvensanalyser kananvändas för att synliggöra detta. Skillnader i villkor och makt mellankönen tenderar att vara störst bland de fattigaste och mest marginaliseradebefolkningsgrupperna. Kvinnors deltagande och inflytande måste säkerställaspå ett helt annat sätt än vad som har varit fallet, och derasrättigheter och intressen måste beaktas på samma villkor som mäns.Föreställningar om kvinnor och barn som underordnade männen och rättslösaoch därmed lovliga offer för våld och utnyttjande måste motverkas. Dettakan påverka prioriteringar och val av insatser på utvecklingsområdet.Analyser och insatser måste göras inom varje specifikt område, såsomkönsbaserad diskriminering, våld mot kvinnor och flickor samt sexuellaoch reproduktiva rättigheter inklusive tillgång till preventivmedel.Också män, och samhället som helhet, gynnas av ökad jämställdhet. Detbör därför säkerställas att män tillsammans med kvinnor blir aktörer iarbetet för ett jämställt samhälle.I det internationella utvecklingssamarbetet är jämställdhetsarbetetbåde ett viktigt mål i sig och ett medel för att bekämpa fattigdom blandsåväl kvinnor som män. Från Sida har projektgruppen inhämtat attbiståndsinsatser analyseras utifrån kvinnors och mäns roller ochderas relation inbördes. Metodiken för att främja och uppnå jämställdhetmellan kvinnor och män har förändrats.