bet · GR01MJU13 · 2004-03-30 00:00:00 — Ipropositionen uttalar regeringen sin avsikt attsenare återkomma till i denna fråga.Med det anförda finner utskottet, som även iövrigt ansluter sig till vad regeringen anför underavsnittet om utbildning, syftet med motionerna2002/03:MJ493 (c) yrkande 3, 2002/03:N345 (c)yrkande 9, 2003/04:MJ20 (kd) yrkande 14,2003/04:MJ408 (kd) yrkande 33, 2003/04:MJ433 (c)yrkande 3 och 2003/04:N328 (c) yrkande 26 iväsentliga delar tillgodosett. Motionerna i dessadelar bör lämnas utan vidare åtgärd från riksdagenssida.2.6 Fritidsfiske och fisketurismUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker sju motionsyrkanden (s,m, kd) om fritidsfiske och fisketurism.Motionerna behandlar frågor om bl.a.länsstyrelsens samordnande roll,vattenägarens ansvar, redskapsanvändning ochsmåskaligt havskräftfiske. Motionernaavstyrks med hänvisning till vad som anförs ipropositionen och pågående arbete påområdena.Med hänvisning till propositionen avstyrkerutskottet en motion (fp) om en parlamentariskkommitté om möjligheten att överlåta rättentill handredskapsfiske.Utskottet avstyrker även åtta motionsyrkanden(s, m, fp, kd, c, mp) om finansiering avfiskevården och hänvisar till en ipropositionen aviserad utredning av frågan.Slutligen avstyrker utskottet sexmotionsyrkanden (s, m, kd, c) omfiskevårdsområden. Motionerna tar upp frågorom bl.a. begränsning av det friahandredskapsfisket, förutsättningar förbildande av fiskevårdsområden och utvärderingav fiskevårdsåtgärder i och Vättern.Utskottet hänvisar till vad som anförs ipropositionen.PropositionenInom ramen för ett hållbart nyttjande bör enligtregeringen balansen mellan yrkesfiskets ochfritidsfiskets intressen beaktas och tillåtenredskapsanvändning anpassas efter rådandebeståndssituation. System för rapportering avfångstuppgifter från fritidsfisket bör utvecklas.Regeringen anser att möjligheter och hinder för enframtida expansion av fisketurismen bör utredasliksom det regionala behovet av värdet avfisketurismen. Regeringen anför vidare att detregionala behovet och värdet av fritidsfisket förrekreation och nöje samt som underlag förfisketurismen bör beaktas.Enligt regeringen saknas skäl attgenomföra ändringar av reformen om det friahandredskapsfisket.Regeringen anser att en långsiktigt hållbar modellför finansieringen av fiskevården bör utredas.Tidigare utredningar har lagt fram förslag tillmodeller för i första hand en allmänfiskevårdsavgift. Av olika skäl har dessa förslaginte genomförts. Mot bakgrund av behovet avfiskevård anser regeringen det angeläget attidentifiera en långsiktigt hållbar modell förfinansiering av fiskevården. Det är emellertid intehelt uppenbart vilken typ av modell som är den mestideala för svenska förhållanden. Regeringen avserdärför att tillsätta en särskild utredare som får iuppdrag att ge en samlad bild av de olika modellersom kan finnas för finansiering av den offentligafiskevården samt att lägga fram konkreta förslag omen hållbar modell för finansieringen av fiskevårdeni . I detta sammanhang skall också kretsen avbetalande övervägas. Regeringen avser att snarastbesluta om direktiv för den särskilde utredaren. Enslutredovisning skall kunna göras före utgången avår 2004. Ambitionen bör vara att en modell förfiskevårdens finansiering kan införas fr.o.m. den 1januari 2006.Regeringen anför vidare att ändringar ibestämmelserna om fiskevårdsområde bör avvaktautredningen om finansiering av fiskevården.MotionernaFritidsfiske och fisketurismEnligt motion 2003/04:MJ18 (s) bör det införasmöjlighet till dispens för det småskaligahavskräftfisket till gagn för det kustnära fisketoch fisketurismen. Bland annat bör trålgränser ochfredade områden avhandlas ur ett regionaltperspektiv, och programmet för utsättning av fiskbör i större utsträckning inriktas på fiskarter somkan vara till gagn för sportfisket. Regionalafiskekvoter bör prövas. I motion 2003/04:MJ458 (s)anförs att det krävs åtgärder för att förbättraförhållandena för det kustnära fisket och attåtgärder måste sättas in så att det kustnärakräftfisket kan överleva.Enligt motion 2003/04:MJ20 (kd) bör vattenägarensredskapsanvändning inte detaljregleras avFiskeriverket. Motionärerna anser att det sannoliktär vattenägaren själv som har störst insikt ochkänner mest omsorg om fisket på sitt vatten (yrkande8). I motion 2002/03:MJ269 (m) anförs attfiskevattnet måste jämställas med andraproduktionsmedel när det gäller drift och skötsel.Ansvaret för nyttjandet av fisket och fiskevattnetskall ligga på dess ägare men inom ramen för lagaroch regler som förhindrar rovdrift och annatmissbruk (yrkande 2). Ytterligare åtgärder i syfteatt i ett långsiktigt perspektiv utveckla ochsäkerställa fisket i och för såvälyrkesfiske, sportfiske som turism efterlyses imotion 2003/04:MJ289 (kd). Åtgärderna bör utformasmed hänsyn till att naturresursen fisk bevaras ochutvecklas (yrkande 1). För att och Vätternskall kunna utvecklas till en gemensam nationellresurs för ökad internationell fisketurism krävsgemensam regional samverkan (yrkande 2).Länsstyrelsen bör ha en samordnande roll förkommuner, yrkesfiskare, sportfiskeföreningar ochbåtföreningar för att, inom ramen för EU:slandsbygdsutveckling, åstadkomma en satsning påutbyggnad av sådana anläggningar som erfordras föratt exempelvis trollingfiskets utveckling.Fiskeriverkets roll som central myndighet framhållssom viktig i sammanhanget (yrkande 4).Det fria handredskapsfisketI motion 2003/04:MJ19 (fp) begärs tillsättande av enparlamentarisk kommitté med uppdrag att finnamöjligheter att överlåta rätten tillhandredskapsfiske till fiskevårdsområdesföreningar ide fall fiskevårdsområden bildas. (yrkande 7delvis).Modell för finansiering av fiskevårdenDen särskilda utredare som nämns i propositionen börenligt motion 2003/04:MJ19 (fp) även få i uppdragatt lösa frågan om finansiering av fiskevården.Utredningen bör bli bredare och merförutsättningslös än vad som antyds i propositionen(yrkande 7 delvis). I motion 2003/04:MJ20 (kd)anförs att även möjligheten att på försök inrättalokala fiskevårdsområden även vid kusterna och destora sjöarna, dvs. områden som har fritthandredskapsfiske, bör bli föremål för utredning(yrkande 10). Under förutsättning av avslag påmotionens yrkande 1 att propositionen bör avslåsbegärs i motion 2003/04:MJ21 (c) att fiskevårdenfinansieras inom ramen för statens budget och medhjälp av EU-medel. Man bör undvika att införa nyakrångliga system där man kan anta att förhållandevisstor del av intäkterna kommer att gå tilladministration. Det framhålls i motionen attfiskevården är en viktig fråga för hela samhälletoch därför skall finansieras av offentliga medel(yrkande 11). I motion 2002/03:MJ269 (m) begärs attregeringen lägger fram förslag som gör det möjligtatt sälja lokala fiskekort där det råder fritthandredskapsfiske. Producenterna och ägarna avfiskeresursen i skärgården och i de stora sjöarnabör få möjlighet att ta betalt för nyttjandet avfisket, och en enhetlig men flexibel modell församtliga fiskevatten bör eftersträvas(yrkande 4). I motion 2003/04:MJ351 (s) föreslås enfiskevårdsavgift på fiskeredskap.I motion 2003/04:MJ14 (m) om finansiering avfiskevården framhålls som naturligt att de som drarnytta av fisket också betalar fiskevården. Dettasker enligt motionärerna lämpligen genom försäljningav fiskekort där en del av intäkterna går tillbeståndsvård. Ett alternativ är fritidsfiskarlicensmed rätt till fiske i specificerade vatten medanbeståndsvården i allmänna vatten skall betalas avskattemedel. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed framtida förslag om fiskevårdsområden (yrkande9).Enligt motion 2002/03:MJ269 (m) bör allmänfiskevårdsavgift inte genomföras. För att näringenskall utvecklas måste aktörerna få sammaförutsättningar som i andra näringar, och priset påfisket skall göras upp mellan konsumenter ochproducenter genom försäljning av fiskekort ellergenom andra avtal. Köparen skall inte betala en delav sitt pris till en fond som omfördelar pengar ochförskjuter konkurrensförhållandet mellan olikaproducenter, och vissa producenter av fiske skallinte gynnas på andras bekostnad (yrkande 3).I motion 2003/04:MJ422 (mp) framläggs ett antalförslag om vilka aspekter som bör beaktas om enfiskevårdsfond inrättas. Fonden måste utformas såatt hög legitimitet uppnås hos den bredasportfiskande allmänheten, och fondmedlen måsteförvaltas på ett sätt som tydligt gynnarfiskbeståndens fortsatta utveckling. Samtliga partersom i någon form nyttjar fiskeresursen bör erläggaen avgift som bör vara olika utformad för olikagrupper. Vidare måste medlen i hög utsträckninghanteras regionalt, och särskilda samrådsgrupper börtillskapas för fördelning av medlen medanadministration och tillsyn även fortsättningsvis börligga på . Motionärerna anser detlämpligt att fiskevårdsanslaget och fiskevårdsfondenhanteras av olika parter. ExempelvisKommerskollegiet bör uppbära medlen för att därefterfördela dem till länsvisa samarbetsgrupperrespektive det nationella rådet.FiskevårdsområdenI motion 2003/04:MJ21 (c) anförs att, underförutsättning av avslag på motionens yrkande 1 attpropositionen bör avslås, det friahandredskapsfisket skall begränsas så att det blirmöjligt att bilda fiskevårdsområden även i deområden som omfattas av det fria fisket. Det friahandredskapsfisket på enskilda vatten är enligtmotionärerna ett kraftigt intrång i äganderätten ochkan inte accepteras. Det förstör till stora delardrivkraften för ett långsiktigt fiskevårdsarbete påenskilda vatten och det fria handredskapsfisket bör,som ett första steg, upphöra på vatten därfiskevårdsområden inrättas (yrkande 10). Enligtmotion 2002/03:MJ426 (kd) bör det bli möjligt attlokalt besluta om inrättande av fiskevårdsområdenfinansierade av en fiskevårdsavgift. Områdesvis bördock det fria handredskapsfisket finnas kvar(yrkande 8). Behovet av en utvärdering av hittillsgjorda fiskevårdsåtgärder i och Vätternpåtalas i motion 2003/04:MJ289 (kd) yrkande 3. Imotion 2003/04:MJ352 (s) anförs att statens vattenovan odlingsgränsen som är delade med privat ägandebör kunna ingå i fiskevårdsområden. Ramdirektivetför vatten har som målsättning en förvaltning påavrinningsnivå. När det gäller samebyarnasrättigheter i de vatten som är delade mellan statenoch privata ägare överensstämmer direktivet inte medgällande regler om bildande av fiskevattenområden,ett förhållande som inte gagnar vatten- ochfiskevården.Enligt motion 2003/04:MJ404 (m) bör det blimöjligt att bilda fiskevårdsområden medskötselplaner för fiskare i södra så attde därigenom övertar fiskevården och fisket.Motionärerna anser att en återgång till lokalfiskeförvaltning är ett bra sätt att förbättradagens förhållanden. Områdena skall återges rättenatt upplåta fiske till allmänheten genom försäljningav fiskekort (yrkande 10). Det framhålls somotillfredsställande att vattenägare med lagens hjälpkan tvingas in i ett viltvårdsområde ellervattenvårdsområde. Eftersom samverkan enligtmotionärerna fungerar bäst om den är frivillig börtvånget att ingå i sådana områden upphöra (yrkande11). I motion 2003/04:MJ408 (kd) begärs attregeringen återkommer med förslag till lagstiftningsom möjliggör inrättande av lokala fiskevårdsområdenvid vissa områden längs kusterna och de storainsjöarna. Detta gör det möjligt att lokalt beslutaom inrättande av fiskevårdsområden finansierade aven fiskevårdsavgift. Det fria handredskapsfisket börfinnas kvar inom vissa områden (yrkande 24).Utskottets ställningstagandeFritidsfiske och fisketurismFritidsfisket har av tradition stor betydelse för vårt landsinvånare. I begreppet fritidsfiske ingår såvälhandredskapsfiske (sportfiske) som fiske med nät ochandra yrkesfiskeredskap i begränsad omfattning(husbehovsfiske). Fritidsfisket medför emellertidkonkurrens med kust- och insjöfisket om dentillgängliga fiskresursen. Som regeringen anförkräver sammanvägningen mellan olikafiskeinriktningars intressen och behov i olikakustområden, sjöar och vattendrag väsentligt ökadekunskaper om bl.a. fiskbestånden i kust- ochsötvatten och beståndens utveckling. I likhet medregeringen anser utskottet att därförbör bygga ut övervakningen av dessa bestånd ochdärvid intensifiera arbetet med att skapa ett systemför fångstuppgifter från fritidsfisket så att ettlångsiktigt uttag av olika arter i olika områden kangaranteras. Med detta som grund bör Fiskeriverketutarbeta förslag till utveckling av fritidsfisketför olika kustområden, sjöar och vattendrag.Utskottet delar regeringens uppfattning attfritidsfisket skall anpassas tillförsiktighetsprincipen och ekosystemansatsen, vilketinnebär att uttaget vid behov måste kunna reglerasså att fisket inte skadar bestånden. harskyldighet att reglera fisket så att även det ickeyrkesmässiga fisket, dvs. fritidsfisket och fisketmed stöd av enskild rätt, inte negativt påverkar ettansvarfullt och ekologiskt hållbart fiske.Fiskeriverket har lagt fram flera förslag tillbegränsning av användningen av mängdfångande redskapi fritidsfisket. Som regeringen anför kan denbiologiska situationen ge stöd för begränsningar avredskapsanvändning vid fritidsfiske medmängdfångande redskap. Utskottet gör därför sammabedömning som regeringen att förbud förmängdfångande redskap för fritidsfiske bör övervägasi områden där det finns risk för fångst av arter somär hotade. Därmed tar även fritidsfisket ansvar förförvaltningen av fiskresursen. Av propositionenframgår att regeringen förbereder ändringar ifiskeförordningen med denna inriktning.Turismen är en av de näringar i som bedömsha störst utvecklingspotential, och det övergripandemålet för den svenska turistpolitiken är att vårtland skall ha hög attraktionskraft som turistlandoch en långsiktig konkurrenskraftig turistnäring.Sveriges förutsättningar för fisketurism är bland debättre i med orörd natur, rena och fiskrikavatten och stora möjligheter till fångst avsjälvreproducerande fisk. Fisketurismen som näringär en förhållandevis ny verksamhet och beroende avtillgång på rika fiskbestånd i naturlig ochattraktiv miljö. Den gemensamma resursen fisk skallkunna nyttjas såväl av fisketurismen som avyrkesfisket. En förutsättning för ett långsiktigtnyttjande av fiskbestånden är att dessa vårdas ochbevaras. har det skett en expansionav den fisketuristiska näringsverksamheten menhinder för ytterligare expansion kan vara svagafiskbestånd, konflikter mellan olika kategorierfiskande, entreprenörens begränsade möjligheter attråda över resursen fisk och det friahandredskapsfisket på ostkusten. I likhet medregeringen anser utskottet det angeläget attmöjligheterna förbättras för entreprenörskap ochutveckling av fisketurismen. Vidare bör detregionala behovet och värdet av fritidsfiske förrekreation och nöje samt som underlag förfisketurismen beaktas. Särskilt viktigt är detta iskärgård och annan glesbygd där andrainkomstmöjligheter är begränsade. Denna utvecklingmåste emellertid ske inom ramen för de bevarandemålsom sätts upp. Som anförs i propositionen skallFiskeriverket ha ett fortsatt ansvar förbevarandefrågorna inom ramen för sitt sektorsansvar.Härigenom skapas enligt utskottets mening godaförutsättningar för utvecklande av en fisketurismsom baserar sig på ett långsiktigt nyttjande avfiskbestånden.För kust- och insjöfisket kan den fisketuristiskaverksamheten på ett konstruktivt sätt ävenkomplettera yrkesfiskarens sysselsättning. anfört ovan kan svaga fiskbestånd,konflikter mellan olika kategorier fiskande,entreprenörens begränsade möjligheter att råda överresursen fisk och det fria handredskapsfisket påostkusten utgöra hinder för en ökad expansion.Möjligheterna att utveckla och bedriva ettfisketurismföretag är i vissa fall begränsade tillföljd av kraven på redskapsbegränsningar och kravenför såväl beviljande som bibehållande av enyrkesfiskelicens.Kunskaperna om fritidsfiskets resursutnyttjandemåste emellertid förbättras. Som regeringen anförbör därför och Statistiskacentralbyråns återkommande undersökning omfritidsfiskets omfattning, närmast planerad för år2005, kompletteras med en analys av möjligheternatill förbättrade bedömningar av fisketrycket iskilda vattenområden och ekosystem. Arbetet börgöras efter samråd med ochlänsstyrelserna. Enligt propositionen kommerregeringen att uppdra åt att, isamverkan med Turistdelegationen och ,utreda möjligheter och hinder för en expansion.Fiskeriverket bör i detta arbete särskilt analyseraförutsättningarna för att utveckla ett licenssystemför fisketurismföretagande.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottetgör samma bedömning som regeringen beträffandeutvecklingen av det framtida fritidsfisket och avfisketurismen. Därmed finner utskottet syftet medmotionerna 2002/03:MJ269 (m) yrkande 2, 2003/04:MJ18(s), 2003/04:MJ20 (kd) yrkande 8, 2003/04:MJ289 (kd)yrkande 4 och 2003/04:MJ458 (s) i allt väsentligttillgodosett. Någon ytterligare åtgärdmed anledning av motionsyrkandena anser utskottetinte påkallad.Enligt vad utskottet har inhämtat kommerFiskeriverket att få i uppdrag att se över regionalsamverkan i bl.a. två inlandsvatten, och i dettasammanhang kommer förhållandena i och Vätternatt beaktas. Det bör framhållas att det för Vänernsdel finns en samrådsgrupp, Fiskeridelegationen, medbred representation från såväl turistfiskeintressetsom olika kategorier fiskande och myndigheter.Dessutom kommer att attlägga fram förslag till omfattande regleringar påfisket i beståndsvårdande syfte i både ochVättern. När det gäller engagemang ifisketurism begränsar sig detta främst tillresursfrågorna. Med det anförda föreslår utskottetatt motion 2003/04:MJ289 (kd) yrkandena 1 och 2lämnas utan vidare åtgärd.Det fria handredskapsfisketReformen om det fria handredskapsfisket har varit i kraft inästan . I betänkandet Utvärdering av det friahandredskapsfisket (SOU 2001:82) konstaterarutredaren att några mer uttalade effekter somentydigt kan härledas från det fria fisket intefinns på naturen inklusive fågelfaunan ochfiskbestånden. Däremot noteras att systemet gerupphov till konflikter. Utredaren föreslåremellertid inte någon långsiktig lösning vad avserjust konflikterna mellan vattenägare ochfiskeintressenter. Som regeringen anför är det enviktig uppgift för samhället att medverka till attmänniskor erbjuds ett rikt och varierat utbud avfritidsmöjligheter. Därvid utgör ett aktivtfritidsfiske ett viktigt inslag i ett meningsfulltfritidsliv. Mot bakgrund av utredningens redovisningav effekterna av det fria handredskapsfisket och medvad utskottet nu anfört finner utskottet i likhetmed regeringen några ändringar i reformen förnärvarande inte påkallade. Utskottet delar såledesinte de synpunkter som förs fram i motion2003/04:MJ19 (fp). Motionens yrkande 7 delvisavstyrks därför.Modell för finansiering av fiskevårdenFiskevårdsarbetet syftar till att förbättra livsmiljön ochfiskbeståndens naturliga förutsättningar för enoptimal produktion samt bevarande av den biologiskamångfalden i enlighet med miljömålsarbetet.Information, förvaltningsåtgärder och fisketillsynär viktiga åtgärder för att ekosystemen skallnyttjas på ett sätt som inte hotar den långsiktigaproduktionsförmågan och den biologiska mångfalden.Utskottet delar regeringens uppfattning om behovetav att utveckla och utvärdera nyafiskevårdsstrategier, utsättning av fisk,fiskevårdsmetoder samt att följa fiskbeståndens ochfiskets utveckling, särskilt fritidsfisket. Detfinns även behov av bidrag för bildande avfiskevårdsområden. Som anförs i propositionen harmedelsbehovet för fiskevårdsåtgärder tidigarediskuterats och utretts utanatt finansieringen fått någon definitiv lösning.Mot bakgrund av behovet av fiskevård anserutskottet det i likhet med regeringen angeläget attidentifiera en långsiktigt hållbar modell förfinansiering av fiskevården. Det är emellertid intehelt uppenbart vilken modell som för svenskaförhållanden är den mest ideala. Utskottet välkomnardärför regeringens avsikt att tillsätta en särskildutredare med uppdrag att ge en samlad bild av deolika modeller som kan finnas för finansiering avden offentliga fiskevården samt att lägga framkonkreta förslag till hur en hållbar modell förfinansieringen av fiskevården i bäst kanutformas. Utskottet anser det värdefullt att i dettasammanhang också kretsen av betalande skallövervägas och behovet av en samordning av detsamlade fiskevårdsarbetet uppmärksammas. Utskottetfinner det värdefullt att utredaren i sitt uppdragskall föra samtal med berörda parter och undersökamöjligheterna att förhandla fram en lösning somdefinierar vilka prestationer och motprestationersom staten respektive branschen skall utföra liksominom vilka former detta skall ske. Som regeringenanför skall förslaget innebära att nuvarandeoffentliga åtagande över budget förändras. Avpropositionen framgår att en slutredovisning skallkunna göras före utgången av och att enmodell för fiskevårdens finansiering beräknas kunnainföras fr.o.m. . I avvaktan påutredningens resultat och regeringens kommandeställningstagande i frågan bör motionerna2002/03:MJ269 (m) yrkandena 3 och 4, 2003/04:MJ14(m) yrkande 9, 2003/04:MJ19 (fp) yrkande 7 delvis,2003/04:MJ20 (kd) yrkande 10, 2003/04:MJ21 (c)yrkande 11, 2003/04:MJ351 (s) och 2003/04:MJ422 (mp)inte påkalla någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.FiskevårdsområdenSyftet med bildande av ett fiskevårdsområde är att främja ettlämpligt nyttjande av fiske och god fiskevård.Fiskevårdsområde utgör en ändamålsenligförvaltningsform för enskilt fiske men kan inte utanvidare ersätta fritt handredskapsfiske. De förslagsom läggs fram i betänkandet Utvärdering av det friahandredskapsfisket (SOU 2001:82) inriktar sig ihuvudsak på bildandet av fiskevårdsområden i områdenmed fritt handredskapsfiske och utesluter ellerbehandlar endast översiktligt andra delar avvattenområden med frågor av liknande karaktär, t.ex.områden ovanför odlingsgränsen. Frågan omfiskevårdsområden är emellertid även beroende av huren framtida finansiering av fiskevården utformas.Som regeringen anför bör därför resultatet avutredningen om finansiering av fiskevården inväntasinnan slutlig ställning tas till redan framlagdaförslag om fiskevårdsområde. I avvaktan härpåföreslår utskottet att motionerna 2002/03:MJ426 (kd)yrkande 8, 2003/04:MJ21 (c) yrkande 10,2003/04:MJ289 (kd) yrkande 3, 2003/04:MJ352 (s),2003/04: MJ404 (m) yrkandena 10 och 11 samt2003/04:MJ408 (kd) yrkande 24 lämnas utan riksdagensåtgärd.Med anledning av motion 2003/04:MJ404 (m) yrkande10 vill utskottet tillägga följande. Enligt 7 §lagen (2000:592) om viltvårdsområden krävs förbildande av ett viltvårdsområde att bildandetfrämjar vården av den eller de viltarter somsamordningen avser, att det är lämpligt med hänsyntill områdets belägenhet och omfång och att detmedges av en majoritet av fastighetsägarna inomområdet. Majoriteten skall utgöra minst fyrafemtedelar av antalet fastighetsägare och dessaskall äga minst fyra femtedelar av viltvårdsområdetsareal. Enligt 33 § samma lag kan länsstyrelsenutesluta en fastighet som på grund av ändradanvändning eller annars saknar väsentlig betydelseför verksamheten inom området. Detsamma gäller eneller fler fastigheter med samma ägare, omfastigheten eller fastigheterna lämpligen kan beståsom en egen enhet för viltvård och om kvarvarandefastigheter utgör ett lämpligt viltvårdsområde. Medstöd av 34 § i lagen kan besluta attviltvårdsområde skall upphöra ochviltvårdsområdesföreningen upplösas om fler än enfemtedel av fastighetsägarna eller fastighetsägaresom äger mer än en femtedel av marken har uttalatsig för en upplösning. Lagen trädde i kraft den 1januari 2001. Utskottet finner inte skäl att förordaatt lagens bestämmelser omprövas.2.7 Miljögifter i fiskUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) omdioxinfrågans betydelse för fisket iÖstersjön under hänvisning till vadregeringen anför om ett uppdrag att utarbetaunderlag för ett förnyat svensktställningstagande i EU om gränsvärden fördioxin.PropositionenMot bakgrund av att kostråd tillämpas i de bådaländerna beviljades och etttidsbegränsat undantag t.o.m. frångränsvärdet för dioxin i muskelkött från fisk ochfiskeriprodukter.