bet · GS01SFU5 · 2004-11-25 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en tydligareansvarsfördelning i rehabiliteringsarbetet och attförsäkringskassan skall ta hela ansvaret för attgenomföra en rehabiliteringsutredning.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om införande av enrehabiliteringsgaranti.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om atttolvmånadersregeln bör upphävas.5. begär att regeringen lägger framförslag om att 7 kap. 3 § lagen om allmänförsäkring förtydligas i enlighet med vad imotionen anförs.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att en störreandel privata och alternativa utförare och en ökadvalfrihet för brukarna av vård, omsorg ochutbildning stimulerar utvecklingen av deoffentliga arbetsplatserna.2004/05:Sf2 av Per m.fl. (m):1. beslutar att avslå regeringens förslagom medfinansieringsansvar för arbetsgivare.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten avalternativa arbetsgivare inom vård, skola ochomsorg.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för attunderlätta byte av jobb.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att sänktaersättningsnivåer i sjukförsäkringen stärkerdrivkrafter att återgå till arbete.2004/05:Sf3 av m.fl. (kd):1. avslår propositionen utom såvitt avserfrågorna om att återgå till 14-dagarssjuklöneperiod, att ersättningsnivån återställstill och att successiv omprövning avnybeviljade aktivitets- och sjukersättningar skallgöras.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa en nyrehabiliteringsförsäkring med individen i centrumoch en offentlig aktör.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att slopa regelnom att rutinmässigt pröva omsjukpenning skall övergå till aktivitets- ellersjukersättning.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att omprövatidigare beslutade aktivitets- ochsjukersättningar.2004/05:Sf4 av m.fl. (fp):1. avslår proposition 2004/05:21 utomsåvitt avser frågan om att återgå till 14 dagarssjuklöneperiod samt återställandet aversättningsnivån i sjukförsäkringen.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enrehabiliteringsgaranti.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om finansiellsamordning med bl.a. sjukvården för att minskasjukförsäkringens kostnader.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om statsbidrag ochkostnadsansvar för vården.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utbildning iförsäkringsmedicin.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utfärdande avläkarintyg.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenskall ge ökad prioritet åt åtgärder mot missbrukoch felutnyttjande av socialförsäkringar.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en bredaresocialförsäkringsreform.Motioner från allmänna motionstiden20042004/05:Sf283 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om låta utredadifferentierade sjukförsäkringsavgifter försmåföretag, som en del i att kunna få nedohälsotalet.2.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförts om en utredning omlägre sjukförsäkringsavgifter för småföretag.2004/05:Sf305 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att skapa ekonomiskaincitament för arbetsgivarna att återfålångtidssjukskrivna i arbete.2004/05:Sf357 av m.fl. (m):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att halveraarbetsgivaravgiften för arbetsgivare som anställeren person som varit långtidssjukskriven.2004/05:Sf359 av m.fl. (kd):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inte utökaarbetsgivarnas sjuklöneansvar.2004/05:Sf403 av m.fl. (fp):1. begär att regeringen omarbetar sittförslag angående Drivkrafter för minskadsjukfrånvaro så att förslaget om en särskildsjukförsäkringsavgift tas bort.2.2004/05:N393 av m.fl. (kd) vari yrkas21. beslutar om en återgång till 14 dagarssjuklöneperiod.2004/05:N400 av m.fl. (kd) vari yrkas11. beslutar om en återgång till 14 dagarssjuklöneperiod.PropositionenI propositionen framhålls att sjukfrånvaron harfördubblats . Särskilt oroande ärutvecklingen av de sjukfall som pågått under längretid än . Dessa har ökat från 44 700 i december1997 till ca 135 000 vid utgången av 2003. En vissminskning har dock skett . Ökningen avantalet sjukskrivna har varit särskilt kraftig blandkvinnor. Antalet nybeviljade sjuk- ochaktivitetsersättningar (benämntförtidspension) har också ökat kraftigt och /04 hade 507 000 personer dessaersättningar. Detta är ca 90 000 fler än 1997 ochsannolikt får man, med tanke på mängden pågåendelånga sjukfall, räkna med en fortsatt uppgång denärmaste åren. Den totala frånvaron till följd avsjukskrivning och aktivitets- och sjukersättningmotsvarade 2003 omkring 750 000 årsarbetare.Långvarig sjukskrivning innebär ett mänskligtlidande. Den bidrar till att den sjukskrivne,förutom sina fysiska eller psykiska besvär, även gårmiste om ett normalt socialt liv på arbetsplatsenmed åtföljande känslor av utanförskap och otrygghet.Detta bidrar i sig till att återgången tillarbetslivet försvåras. För många medför ocksålångtidssjukskrivning betydande ekonomiskaförluster.Regeringen anser att en del av sjukfrånvaronhärrör från brister i arbetsmiljön ocharbetsförhållanden och gör också den bedömningen attarbetsgivarna har goda möjligheter att påverkasjukfrånvaron och att det därför är rimligt att enmindre del av de avgifter som finansierarsjukförsäkringen görs rörlig utifrån sjukfrånvaronpå den enskilda arbetsplatsen.I propositionen föreslås ettmedfinansieringsansvar för arbetsgivare omfattande15 % av sjukpenningkostnaderna för anställda som ärhelt sjukskrivna. Syftet är att skapa ekonomiskadrivkrafter och göra det mer lönsamt förarbetsgivare att vidta åtgärder för att minska delånga sjukskrivningarna. Drivkrafterna är utformadeså att de stimulerar till förebyggande insatser,rehabilitering och andra åtgärder för att underlättaför den sjukskrivne att komma tillbaka i arbete påhel- eller deltid. Förslaget innebär attarbetsgivare skall betala en särskildsjukförsäkringsavgift (medfinansiering) förarbetstagare som får hel sjukpenning enligt 3 kap. 7§ lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Dettaregleras i en ny lag om särskildsjukförsäkringsavgift.Arbetsgivarens medfinansieringsansvar skall integälla för en arbetstagare som av Försäkringskassanfått ett beslut om särskilt högriskskydd till följdav risk för en eller flera längre sjukperioder. Ävendonatorer som har fått beslut om särskilthögriskskydd föreslås ingå i den grupp som undantasfrån medfinansiering.Nuvarande högkostnadsskydd för arbetsgivaressjuklönekostnader avskaffas, och i ställettillhandahåller staten en försäkring förarbetsgivare med ett mindre antal anställda.Vissa begränsningar i arbetsgivarnasbetalningsskyldighet för den särskildasjukförsäkringsavgiften införs. Betalningsskyldighetskall inträda för avgifter som under ett avgiftsåröverstiger (fribelopp). När de sammanlagdaavgifterna under avgiftsåret överstiger ett beloppsom motsvarar av arbetsgivarens sammanlagdalönekostnader för det året föreligger ingenytterligare betalningsskyldighet (högkostnadsskydd).I de sammanlagda avgifterna inräknas även de12 för vilka betalningsskyldighet inteföreligger.Fribeloppet och högkostnadsskyddet bör intebelasta statsbudgeten. Modellen utformas så attsänkningen av sjukförsäkringsavgiften, som betalasenligt socialavgiftslagen (2000:980), blir lägrejämfört med en modell utan skydd.Sjukförsäkringsavgiften i socialavgiftslagen sänksför samtliga arbetsgivare med 0,24 procentenheter.Det sammanlagda avgiftsuttaget för arbetsgivarna,inklusive allmän löneavgift, sänks därmed från 32,70till 32,46 %.Det är främst de långa sjukskrivningarna som utgörrisk för utslagning av människor och som innebärstora kostnader för staten. För arbetsgivare gälleroftast motsatsen. Kortvarig, oplanerad sjukfrånvaroinnebär olägenheter för arbetsgivaren. Regeringenanser att när ett system med medfinansiering avsjukpenningen införs kan sjuklöneperioden förkortas.Sjuklöneperioden förkortas således till 14 dagarfr.o.m. Bestämmelserna skallgälla även sjuklöneperioder som pågår vidikraftträdandet.Regeringen anser även att medfinansieringen skaparett utrymme för att återställa sjukpenningnivån till80 % av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI).Beträffande förslagen i övrigt skallFörsäkringskassan - om en försäkrad behöver enrehabiliteringsåtgärd, för vilken det kan utbetalasrehabiliteringsersättning enligt AFL - upprätta enrehabiliteringsplan senast efter det atten rehabiliteringsutredning har inkommit frånarbetsgivaren eller efter det att Försäkringskassangjort rehabiliteringsutredningen. Om det finnsförutsättningar att upprätta en rehabiliteringsplanförst sedan ett sådant avstämningsmöte som anges i3 kap. 8 a § AFL har hållits, skallFörsäkringskassan upprätta planen senast två veckorefter dagen för mötet.Försäkringskassan skall även - om det inte ärobehövligt - kalla den försäkrade till ettavstämningsmöte senast efter det attarbetsgivarens rehabiliteringsutredning inkommittill . Om den försäkrade saknararbetsgivare, skall kalla honomeller henne till ett sådant avstämningsmöte efter dagen för sjukanmälan.Därtill skall i samband medbeslut om sjukersättning som skall utges tillsvidare besluta att en ny utredning av denförsäkrades arbetsförmåga skall göras efter visstid, dock senast räknat från beslutet.Efter en sådan utredning skall , sålänge rätt till sjukersättning föreligger, beslutaatt ytterligare utredning av arbetsförmågan skallgöras , dock senast räknatfrån det att föregående utredning slutfördes. Om denförsäkrade har fyllt behöver beslut omutredning inte fattas. Förslaget skall gälla desjukersättningar som beviljas tills vidare fr.o.m.den 1 januari 2005.Förändringar inom sjukförsäkringsområdet,inklusive förslagen i propositionen, skall följasupp och utvärderas. Utvärderingen skall bl.a.inrikta sig på förändringarnas konsekvenser försjukfrånvaron och sjuk- och aktivitetsersättningen.Utvecklingen av arbetsgivarnas arbete medarbetsmiljö, arbetsorganisation ochpersonaladministration, förebyggande åtgärder ochrehabiliterande insatser skall följas särskilt.Dessutom skall konsekvenserna för jämställdhetenföljas upp. Slutligen skall utvärderingen analyserariskerna för att ökat medfinansieringsansvar ochandra förändringar leder till icke önskade effekter.Det kan t.ex. vara fråga om överutnyttjande avdeltidssjukskrivning, hinder för småföretagaresmöjlighet att expandera, negativa effekter påförsäkringsskyddet för och hälsoläget hos anställda,övervältring på andra sociala trygghetssystem samtökad utslagning av svaga grupper på arbetsmarknaden.Utvärderingen och uppföljningen bör ledas ochsamordnas av en oberoende instans.MotionerI motion Sf1 av m.fl. (c) begärs iyrkande 1 avslag på regeringens proposition.Motionärerna framhåller att orsakerna tillsjukskrivningarna är sammansatta. Det finns mångaorsaker till svårigheter på arbetsplatser och allakan inte hänföras till arbetsplatsen som sådan. Detutökade arbetsgivaransvaret kommer att göra detsvårare för grupper som har en svag ställning påarbetsmarknaden att få jobb. Det kan gälla personermed kroniska sjukdomar, funktionshinder, arbetslösaoch nya svenskar med liten arbetslivserfarenhet iSverige. Därigenom kommer det också att försvåra förlångtidssjuka och förtidspensionerade att återgå iarbete. Arbetsgivaransvaret leder också till ökaderisker och ökad byråkrati för företagandet och reserdärför hinder mot nya småföretag och nya jobb.Motionärerna anser även att det är inkonsekvent atthöja ersättningsnivån i sjukförsäkringen. Enersättningsnivå på i praktiken för de flestalöntagare innebär inga ekonomiska drivkrafter förden enskilde. Enligt motionärerna börersättningsnivån i sjukförsäkringen sänkas till 70 %för dem som inte har försörjningsansvar för barnunder 18 år.I motionen yrkandena 2-6 begärs olikatillkännagivanden. Motionärerna framhåller attrehabiliteringen av sjukskrivna har fungerat dåligtoch föreslår att en rehabiliteringsgaranti införs.Den innebär att personer med längre sjukskrivningarfår en kontaktperson och att en rehabiliteringsplanoch åtgärder skall föreligga senast efter tvåmånaders sjukskrivning. En snabbare process blirmöjlig genom att , i stället förarbetsgivaren, tar det fulla ansvaret för attgenomföra rehabiliteringsutredningen. Motionärernaanser vidare att det forcerade arbetet med attförtidspensionera personer med längresjukskrivningar skall avbrytas, dels genom att dens.k. tolvmånadersregeln avskaffas, dels genom attregelverket för när förtidspension skall beviljasförtydligas.Slutligen anser motionärerna att det behövs flerprivata och alternativa utförare inom vård, omsorgoch utbildning. En ökad valfrihet för brukarna avtjänsterna stimulerar utvecklingen av de offentligaarbetsplatserna.Per m.fl. (m) begär i motion Sf2 yrkande1 avslag på regeringens förslag ommedfinansieringsansvar för arbetsgivare.Motionärerna anför att sjukskrivning har mångaorsaker som arbetsgivaren inte kan påverka.Sannolikt kan arbetsgivaren endast påverka en litendel av sjukskrivningarna. Därtill kan arbetsgivarnainte påverka sjukskrivningsprocessen. Regeringensförslag innebär även en kostnad för arbetsgivarna iform av ökad administration. Förslaget medförinlåsningseffekter och selektering av arbetskraften.Det föreslagna högkostnadstaket är så högt satt attdet knappast minskar risken för att företagen blirmer selektiva i sitt anställningsförfarande.Arbetsgivarna kommer således att undvika attanställa människor som har en hög sannolikhet föratt sjukskrivas i framtiden.Motionärerna ställer sig positiva tillavskaffandet av den tredje sjuklöneveckan och tillförslaget att sjukersättningar som intetidsbegränsats skall omprövas minst ,utom för personer som har fyllt 60 år.I motionen yrkande 2 begärs ett tillkännagivandeom vikten av alternativa arbetsgivare inom vård,skola och omsorg. För att minska sjukskrivningarnaanser motionärerna det viktigare än ettmedfinansieringsansvar att det finns alternativaarbetsgivare för dem som arbetar inom vård, skolaoch omsorg. Det gör att konkurrensen om personalenökar och att arbetsgivarna i den offentliga sektorn,som har höga sjuktal, därmed måste bättra sig.I motionen yrkande 3 och även i motion Sf357 avFredrik m.fl. (m) yrkande 8 föreslårmotionärerna åtgärder som syftar till att underlättaför långtidssjukskrivna att byta jobb.Arbetsgivaravgiften föreslås sänkas under en periodför arbetsgivare som anställer någon som ärlångtidssjukskriven. En tänkbar lösning är attarbetsgivare får sin arbetsgivaravgift halverad ilika många månader som sjukskrivningen har varat.Det skall då även vara möjligt för arbetsgivaren attunder lika provanställa den sjukskrivne ochför den enskilde att vara tjänstledig från detarbete sjukskrivningen avser.I motion Sf2 yrkande 4 begärs ett tillkännagivandeom att sänkta ersättningsnivåer i sjukförsäkringenstärker drivkrafter att återgå till arbete.Motionärerna framhåller att det är viktigare att ökaden enskildes drivkrafter att återgå till arbetet änatt öka drivkrafterna för företagen för att få nedsjukfrånvaron.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf3 avslag påregeringens förslag utom såvitt avser frågorna omatt återgå till 14-dagars sjuklöneperiod, attersättningsnivån i sjukförsäkringen återställs till80 % samt att en successiv omprövning av nybeviljadeaktivitets- och sjukersättningar skall göras.Motionärerna framhåller att långt ifrån all ohälsakan relateras till arbetslivet eller arbetsplatsen.Det är hela livssituationen som påverkar hur denenskilde mår. Därför är det orimligt att ensidigtbelasta arbetsgivare för alla ohälsoproblem somdrabbar olika personer. Redan 14 dagarssjuklöneperiod innebär ett incitament förarbetsgivarna att skapa en arbetsmiljö som intebidrar till att arbetstagarna blir sjuka. Det finnsinte heller stöd i forskningen för att ökadekostnader för arbetsgivare sänker sjuktalen.Det största problemet med förslaget omarbetsgivarnas medfinansiering är risken för en ökadselektering på arbetsmarknaden. Arbetsgivaren kommeratt tveka att anställa någon som har varitlångtidssjukskriven, är kroniskt sjuk eller harfunktionshinder. Den som varit sjuk ofta kommerdessutom inte att kunna byta arbete, även om haneller hon borde ges möjlighet till det. Systemetkommer att slå mot handikappade och kvinnor.I motionen yrkandena 2-4 begärs olikatillkännagivanden. Motionärerna anser att en nyrehabiliteringsförsäkring med individen i centrumoch en offentlig aktör skall införas. Det är intebrist på rutiner, likt de nu föreslagnatidsgränserna avseende avstämningsmöten ochrehabiliteringsplan, som har lett till nuvarandemissförhållanden. Det är bl.a. brist på resurser ochatt rehabiliteringsinsatser har fått stå tillbakaför handläggningen av sjukpenning- utbetalningar.Motionärerna anser även att regeln om attrutinmässigt sjukskrivning prövarätten till aktivitets- och sjukersättning börslopas. Risken med prövningen är att fokuseringen pårehabiliteringsinsatser hamnar på undantag.Slutligen framhåller motionärerna att omprövningskall göras av tidigare beslutade aktivitets- ochsjukersättningar. De som först bör komma i fråga ärde som förtidspensionerats där enordentlig rehabiliteringsutredning aldrig hargjorts.I motion Sf359 av m.fl. (kd) yrkande 15begärs att arbetsgivarnas sjuklöneansvar inte skallutökas.I motionerna N393 yrkande 21 av . (kd) och N400 yrkande 11 av . (kd) begärs en återgång till en sjuklöneperiodom 14 dagar.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf4yrkande 1 avslag på regeringens proposition utomsåvitt avser frågorna om att återgå till 14 dagarssjuklöneperiod samt att återställa ersättningsnivåni sjukförsäkringen. Motionärerna framhåller attohälsan orsakas av flera komplexa mekanismer. Enmajoritet av sjukfallen är inte arbetsrelaterade.Arbetsgivaren har heller inte något inflytande påbesluten om sjukskrivning. Det saknas även beläggför att sådana ekonomiska incitament som regeringenföreslår leder till färre sjukskrivningar. Förslagetleder i stället till en ökad selektering påarbetsmarknaden. Det föreslagna högkostnadsskyddetär otillräckligt, och risknivån kan vara förödandeför den enskilde småföretagaren.I samma motion, yrkandena 2-8, begärs olikatillkännagivanden. Motionärerna anser att det börinföras en rehabiliteringsgaranti med ettrehabiliteringsteam som träder i kraft inom fyratill åtta veckors sjukskrivning. Även arbetsgivareeller arbetsförmedlingen skall medverka irehabiliteringen. Vidare anser motionärerna att enutvidgad lag om finansiell samordning skall införasdär de begränsningar som finns i den nuvarande lagenavlägsnas. En försöksverksamhet bör även inledasunder 2005-2007 i några landstingsområden, varvidstatsbidragen till sjukvården ökas med ett beloppmotsvarande av statens sjukpenningkostnadsamtidigt som landstingen övertar ett delansvar för20 % av sjukpenningkostnaderna. Vidare skall allaläkare utbildas i försäkringsmedicin. börgenomgången utbildning bli ett villkor för att fåutfärda sjukintyg som tjänar som underlag förutbetalning av sjukpenning. Motionärerna begär ävenen begränsning av behörigheten för en läkare medviss specialistutbildning att för längre tidssjukpenning skriva sjukintyg som grundas pådiagnoser inom en annan medicinsk specialitet.Därtill vill motionärerna prioritera åtgärder motmissbruk och felutnyttjande av socialförsäkringar.Slutligen anser motionärerna att en storsocialförsäkringsreform bör genomföras. Enarbetsgrupp med representanter för samtliga partierbör tillsättas.I motion Sf403 yrkande 1 begär m.fl.(fp) att regeringen omarbetar sitt förslagDrivkrafter för minskad sjukfrånvaro så attförslaget om en särskild sjukförsäkringsavgift tasbort.Allan () begär i motion Sf305 etttillkännagivande om att skapa ekonomiska incitamentför arbetsgivarna att få långtidssjukskrivna attåtergå i arbete.Barbro Feltzing och () begär tvåtillkännagivanden i motion Sf283 yrkandena 1 och 2.Motionärerna förordar differentieradesjukförsäkringsavgifter för småföretag som ett led iarbetet med att få ned ohälsotalet. De anser ävenatt småföretag bör ha lägre sjukförsäkringsavgiftereftersom småföretagens kostnader för sjukfrånvaronär två till högre i procent räknat avlönesumman jämfört med de större företagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att kostnaderna försjukpenning minskar. Det är i första hand de kortaresjukfallen som minskar, men även de längresjukfallen. En del av kostnadsminskningen motsvarasdock av en kostnadsökning för aktivitets- ochsjukersättningar, vilket beror på attförsäkringskassan funnit att den försäkrade befunnitsig i fel ersättningsslag. Utskottet konstaterardärför att det är av stor vikt att åtgärder vidtasför att långtidssjukskrivna skall kunna återgå iarbete.Det kan konstateras att sjukskrivningarna, ochsärskilt de med längre varaktighet, till stor del ärarbetsrelaterade. Sådana sjukskrivningar bör kunnabegränsas genom förebyggande åtgärder påarbetsplatserna, bl.a. genom systematisktarbetsmiljöarbete. Som regeringen pekat på ärarbetsplatsens betydelse dock inte begränsad tillden ohälsa som härrör från arbetsmiljön.Arbetsgivarens intresse av att en medarbetarearbetar i stället för att vara sjukskriven får ansesvara i stort sett detsamma oavsett orsaken tillohälsan.Utskottet noterar härvid att enligt 2 kap. 1 §arbetsmiljölagen skall arbetsmiljön varatillfredsställande med hänsyn till arbetets naturoch den sociala och tekniska utvecklingen isamhället. Arbetsförhållandena skall anpassas tillmänniskors olika förutsättningar i fysiskt ochpsykiskt avseende. Vidare skall bl.a. teknik,arbetsorganisation och arbetsinnehåll utformas såatt arbetstagaren inte utsätts för fysiska ellerpsykiska belastningar som kan medföra ohälsa ellerolycksfall. Därvid skall även löneformer ochförläggning av arbetstid beaktas. Starkt styrt ellerbundet arbete skall undvikas eller begränsas. Detskall även eftersträvas att arbetet ger möjlighetertill variation, social kontakt m.m.De flesta längre ohälsotillstånd utvecklas underen med kortare sjukfall inledningsvis.Det är således på arbetsplatsen som det i de flestafall först går att observera tecken på entilltagande ohälsa hos den enskilde. Utskottet villbetona att det är av mycket stor vikt att åtgärdersätts in . Åtgärder påarbetsplatsen är därför viktiga för attrehabiliteringen skall bli framgångsrik. Bland annatkan arbetsgivaren i många fall anpassaarbetsuppgifterna och arbetsplatsen så att enarbetstagares arbetsförmåga kan tas till vara trotsdennes sjukdomstillstånd eller funktionsnedsättning.Enligt utskottets mening är det viktigt i kampenmot ohälsan att det finns ekonomiska drivkrafter förarbetsgivare att genom förebyggande insatser ochrehabiliteringsåtgärder minska sjukfrånvaron påarbetsplatsen. Genom förslaget om medfinansieringfår arbetsgivaren ett ansvar för och enmöjlighet att påverka kostnaderna för sjukfrånvaronpå arbetsplatsen.I enlighet med de åtgärder som beslutades om avriksdagen för att bl.a. stärkasjukskrivningsprocessen bör deltidssjukskrivninganvändas i ökad utsträckning. En avsikt med det nuförevarande förslaget är att arbetsgivare skallstimuleras till aktiva insatser för att minskasjukfrånvaron och att den sjukskrivne så långtmöjligt skall bibehålla kontakten med arbetslivet.Utskottet delar regeringens bedömning attarbetsgivarens medfinansiering av sjukpenning inteskall gälla om den anställde beviljas partiellsjukpenning. Inte heller bör rehabiliteringspenningeller förebyggande sjukpenning omfattas avmedfinansieringen, och utskottet anser denföreslagna nivån om vara rimlig.Som regeringen har framhållit kan det dock inteuteslutas att arbetsgivare blir mer försiktiga medatt anställa personer med förhöjd risk för kommandesjukfrånvaro.