bet · GS01UU2 · 2004-11-18 00:00:00 — har patentsystemet den viktiga funktionen att geincitament till forskning och utveckling av nya mediciner, som staternai tredje världen själva inte förmår finansiera. Beroende på främstutvecklingsnivån kan länder i olika hög grad tillgodogöra sig deimmaterialrättsliga reglerna som regleras i det s.k. . Vilkaimmaterialrättsliga krav som skall ställas på ett land i t.ex. bilateralaavtal får därför bedömas från fall till fall. Möjligheten att producerakopior av läkemedel i den rika världen skall utgöra ett komplement tillproduktion i andra delar av världen och de billiga kopiorna av läkemedeli första hand produceras av de företag som innehar patenten. Utskottetkonstaterar att bara är en pusselbit i ambitionenatt få fram läkemedel till behövande i världens fattigaste länder, ochEU har därför skapat ett system för billig export av fler typer avläkemedel till en stor del av . Detta system är ett viktigtkomplement till WTO-överenskommelsen. är enbart en faktorbland många andra som påverkar tillgången på läkemedel och mycketåterstår att göra inom andra områden t.ex. genom att öka forskningsinsatserna,satsa på jämställdhet, stärka de nationella hälsosystemen och bygga enfungerande infrastruktur i u-länder.Utskottet kan konstatera att i aidsarbetet betonar vikten avatt barn och ungdomar får möjlighet till skolgång samt får undervisningom sexuellt överförda sjukdomar och om hur man skyddar sig mot dem.Undervisning om hiv/aids i skolan är en central förebyggande insats.Sverige stöder också särskilda utbildningsinsatser riktade till ungdomari och andra länder i södra . Genom Sida och genomförst.ex. program där unga kvinnor och män utbildas för att i sin tur kunnavara informatörer för andra ungdomar. Utskottet menar att det ärutomordentligt viktigt att ta med åtgärder riktade till och för män ihiv/aids-arbetet. Eftersom så många kvinnor blir smittade av sin egenmake, eller genom våldtäkt, är det uppenbart att insatser för att påverkaoch förändra mäns sexuella beteende spelar en central roll. Utskottetunderstryker att en central del av arbetet i kampen mot hiv/aids är attsprida information och att på alla sätt höja medvetandet både om sjukdomenoch hur man hanterar den. Attitydpåverkan är en väsentlig del i dettasammanhang. Detta kräver insatser för information och kunskap genomexisterande och nya strukturer och tillsammans med många aktörer ochutvecklingspartner. Inte minst bör lagstiftningens och rättsväsendetansvar uppmärksammas tydligare i detta sammanhang.Utskottet menar att det är av yttersta vikt att hiv/aids-epidemin hejdasoch att fattiga länder får tillgång till bromsmediciner. Ansvaret förtillgängligheten av läkemedel är dock en komplicerad fråga. Rätten tillhälsa slås fast i FN:s grundläggande som också fastslåratt huvudansvaret för att mänskliga rättigheter respekteras åliggerstaterna. Vilket ansvar företag kan anses ha i relation till detta ärföremål för diskussion liksom prissättningen av medicinerna. Från svensksida har företag uppmanats att ta hänsyn till och redovisa sitt arbetemed socialt och miljömässigt ansvarstagande, vilket många företag görgenom att ge ut s.k. hållbarhetsrapporter. Det är knappast möjligt attflera själva ska kunna tillverka bromsmediciner. Ettmer resurseffektivt alternativ vore att länder kan importera läkemedlenfrån andra länder som t.ex. och . Utskottet menar ocksåatt det alternativ som EU förespråkar med ett system av differentieradepriser på läkemedel i i- och kan vara en möjlig utvecklingsväg.Utskottet konstaterar att det både nationellt och internationellt pågårarbete för att funktionshindrade människor ska kunna fullt ut delta isamhällslivet på jämlika villkor. Det svenska utvecklingssamarbetetomfattar insatser med särskild inriktning på handikappade. Stöd gårtill projekt t.ex. i Bosnien, , och . SHIA,en av Sidas ramorganisationer, vars medlemmar utgörs av 26 svenskahandikapporganisationer, driver en aktiv opinionsbildning och har ettåttiotal projekt i 27 olika länder. Verksamheten fokuseras på framväxtenav handikappades egna organisationer i utvecklingsländerna. Under våren2004 genomförde Sida en kartläggning av hur funktionshindrade människorsrättigheter integrerats i Sidas verksamhet i stort. Kartläggningen skallligga till grund för arbetet med att främja dialog, erfarenhetsutbyteoch samordning inom Sida.Utskottet har tidigare konstaterat att rätten till delaktighet, inflytandeoch jämlika villkor för personer med funktionshinder är enviktig del av det svenska utvecklingssamarbetet och att aktivtverkar för att dessa frågor skall ges en central plats.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2004/05:U219 (c)yrkandena 7 och 8, 2004/05:U226 (fp) yrkandena 23 och 24, 2004/05:U241(m) yrkandena 1, 3-6, 8-20, 2004/05:U271(s), 2004/05:U290 (fp) yrkandena2 och 3, 2004/05:U302 (kd) yrkandena 8 och 9, 2004/05:U307 (m) yrkandena5 och 6, 2004/05:U331 (kd) yrkandena 24 och 36, 2004/05:U333 (kd) yrkande1-9, 14-17 samt 2004/05:U340 (s).6 Handel, skuldavskrivningar och internationellafinansieringsinstitutionerPropositionenFattigdomsminskning är och har varit den centrala utgångspunkten förSveriges agerande i samtliga utvecklingsbanker och -fonder. hartillsammans med likasinnade länder sedan en rad år framgångsrikt försöktförmå de multilaterala utvecklingsbankerna att bredda sin syn påfattigdomsminskning från ett alltför ensidigt fokus på ekonomisk tillväxttill en mer mångdimensionell fattigdomssyn. Ett viktigt sätt att göradetta på har varit att verka för en anpassning av bankernas arbetsformeroch interna organisation för att bättre kunna stödja länders egnafattigdomsstrategier.Svenskt stöd går till internationella skuldåtaganden som bidrag tillHIPC , kompensation till () förskuldavskrivningar på svenska fordringar i enlighet med överenskommelse iParisklubben, samt till kapacitetshöjande insatser. Syftet är att stödjaländer som genomför ekonomiska reformprogram som främjar ekonomisktillväxt, bekämpar fattigdom och bidrar till hållbar utveckling.Utvecklingsländerna har ofta en fördel i produktion av arbetsintensivaoch klimatberoende produkter. Tullar och andra former av handelshinderhindrar emellertid ett effektivt handelsutbyte. arbetar därförför avskaffande av handelssnedvridande inhemska stöd och handelshindergentemot omvärlden samt stöder arbetet med att utveckla andra former avstatliga inkomster än tulluppbörd. har även varitengagerat i och lämnat stöd till Integrated Framework (IF). IF är enprocess som syftar till att dels stödja involverade minst utveckladeländer (MUL) i att ta fram utvecklingsfrämjande handelsstrategier ochatt integrera handel i sina nationella utvecklingsstrategier, dels attskapa givarsamordning i handelsbiståndet.MotionernaI motion 2004/05:U226 (fp) yrkande 21 krävs att och övrigai-länder bör göra mer för att minska skuldbördan i de allra fattigasteländerna. Motionärerna menar att det inte går att acceptera att skulderavskrivs till länder som är ovilliga att genomföra demokratiska ochekonomiska reformer, och skuldavskrivningar måste därför förses medvillkor för att sådana reformer genomförs.I motion 2004/05:U279 (v) yrkande 6 krävs att i Världsbankenoch IMF bör föra fram behovet av att skriva av skulderna till HIPC-ländernautan att som motprestation kräva ekonomiska reformer som är politisktkontroversiella och tar att genomföra och i yrkande 7 attSverige bör agera för att inriktningen av fattigdomsbekämpningen inomIMF och tar hänsyn till vikten av en rättvis fördelningspolitikoch att institutionernas verksamhet utvärderas i förhållande tillmillenniemålen. I yrkande 8 framhålls att i bör ageraför att banken har en inriktning som uppmärksammar växthuseffektensstora problem för fattiga människor i utvecklingsländerna. Vidareframhåller motionärerna i yrkande 9 att i IMF och Världsbankenbör agera för att Kyotoprotokollet implementeras och att lån tillutvecklingsländerna ligger i linje för att nå klimatmålen och att Sverigei IMF och agerar för att privatiseringar inom vattensektorninte skall vara ett krav för att beviljas lån (yrkande 10). Vidare krävsatt i internationella institutioner bör dela med sin erfarenhetav och kunnande om att driva vattenverk och vattendistribution i offentligregi (yrkande 11).I motion 2004/05:U299 (s) framhålls att bör verka för attValutafonden IMF:s och krav på enskilda länder inte fårmotverka de nationellt förankrade och utvecklade fattigdomsstrategierna.Även i motion 2004/05:U300 (s) framhålls att flera länder som medgivitsskuldavskrivningar ändå är så skuldtyngda att millenniemålen svårligenkan uppnås och att aktivt bör verka för att initiera nya konceptoch mekanismer för avskrivning.I motion 2004/05:U302 (kd) yrkande 3 krävs att bör vara ettföredöme i det internationella samfundet och leda den globala opinionenför radikalare skuldavskrivningar.I motion 2004/05:U307 (m) yrkande 10 krävs att skall ta initiativtill en total skuldavskrivning för högt skuldsatta låginkomstländeroch att en sådan skuldavskrivning skall kombineras med fyra villkor sominbegriper att ingen nyupplåning får ske; att korruption och vanstyreinte främjas; att inte bidra till finansiering av anfallskrig, samt attavskrivningen av skulderna skall komma de fattiga till godo.I motion 2004/05:U311 (kd) yrkande 11 krävs att handel med varor somhar framställts i enlighet med kraven om en hållbar utveckling skallfrämjas. Vidare framhålls att bör vara pådrivande i att utvecklanya finansieringsmekanismer för globala miljöinsatser i enlighet med deidéer som presenterades i samband med förutveckling (yrkande 14).I motion 2004/05:U313 (kd) yrkande 2 krävs att ställningstagandevid globala handelsavtal skall vara att skall tillåtas attgradvis öppna sina marknader i takt med sin egen förmåga och att deninternationella handeln skall underkastas kravet på miljöskydd och enhållbar utveckling vad avser påverkan av fysiska transporter (yrkande3).I motion 2004/05:U315 (kd) yrkande 8 krävs att internationella företag,som medverkar i svenska utvecklings- och biståndsprojekt, skall ha enhållbar etisk kod för sina verksamheter.I motion 2004/05:U317 (kd) framhålls att internationella finansiellainstitutioner som och ()har ett stort inflytande över utvecklingen i många länder i syd men attmånga folkvalda får för lite information om dessa organisationers arbete.I yrkande 2 krävs att regeringen skall tillställa om den nordisk/baltiska valkretsens agerande inklusive röstningi principiella frågor. måste också på ett helt annat sätt äni dag involveras i processen kring nominering av styrelseledamot ochordförande i och (yrkande 3). I yrkande 4 krävs attregeringen skall redovisa sina ställningstaganden i Världsbankenoch IMF genom en skrivelse för att möjliggöra en offentlig debatt omSveriges långsiktiga mål för medlemskapet i och . Vidarekrävs i yrkande 5 att regeringen låter utreda dels huruvida principenom rösträtt i relation till ekonomisk styrka är förenlig med Världsbankensoch , dels om sättet att ställa krav på de lånetagandeländernas inhemska politik är förenligt med nya politik förglobal utveckling (yrkande 6).I motion 2004/05:U320 (s) framhålls att patentreglerna ivärldshandelsorganisationen är mycket omtvistade. Avtalet gårundernamnet TRIPS (Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights)reglerar immaterialrätt eller skydd av intellektuell egendom. Motionärenmenar att många har utvecklat egna inhemska läkemedelsföretag,med kapacitet att tillverka och exportera lokala varianter av medicinerfrån väst till avsevärt lägre priser. Industriländerna och de storaläkemedelsbolagen utsätter fattiga länder för stor press att inte användasig av billiga kopior utan att så strikt som möjligt följa existerandepatentlagstiftning under TRIPS. Forskare har pekat på riskerna med attbl.a. och måste anpassa sig till TRIPS och varnat förprisökningar på flera . Motionären kräver att dettaagerande måste motverkas.I motion 2004/05:U331 (kd) yrkande 20 framhålls att konvergensen inomEU:s bistånds-, jordbruks- och handelspolitik måste öka. Den europeiskahandels- och jordbrukspolitiken måste göras förenlig med internationellsolidaritet och måste aktivt verka för att stärka dethandelsrelaterade utvecklingssamarbetet och demontera EU:s hinder. I yrkande26 understryks behoven av regelbunden rapportering till kringsvenskt handlande inom EU, WTO och regionala handelsavtal vad det gällersvenska positioner och svenskt handlande för att uppfylla målen i densvenska utvecklingspolitiken och i yrkande 27 att en översyn görs avnuvarande svenska handelspositioner i förhållande till utvecklingsmålen.Vidare krävs i yrkande 29 att lokalt utformade fattigdomsstrategierskall styra och Valutafondens politik. I yrkande 30 krävsatt verkar för ökad transparens och demokratiska reformer avVärldsbanken och Valutafondens beslutsformer och att de berördademokratiska parlamentens inflytande ökar i dessa två institutioner.I motion 2004/05:U331 (kd) yrkande 28 krävs en ny modell för skuldavskrivningdär den skuldsatta statens små steg mot ekonomisk balans, demokratiskutveckling, respekt för mänskliga rättigheter och konkreta handlingsplanerför fattigdomsbekämpning kan ge betydligt större steg i skuldavskrivningsamt att bör verka för att löften om radikala skuldavskrivningarutställs till förmån för de fattigaste länderna utifrån ovanståendekriterier.I motion 2004/05:U331 (kd) yrkande 37 krävs att bör verka föratt utvecklingsländerna monterar ned tullar och handelshinder gentemotvarandra och att stöder arbetet för att öka den regionalaintegrationen mellan utvecklingsländerna.Utskottets övervägandenUtskottet har i tidigare nämnda betänkande (2003/04:UU3) utvecklat sinmening om skuldavskrivningar. Utskottet anser att skuldbördan utgör ettutvecklingshinder i många av de fattigaste länderna. Utskottet ser därförpositivt på svenskt agerande för ökade skuldnedskrivningar för dessaländer. Det är också utskottets uppfattning att på flera sättoch har föregått med gott exempel vad gäller skuldlättnaderför de allra fattigaste länderna. har också sedan starten 1996välkomnat det s.k. HIPC-initiativet (Heavily Indebted Poor Countries)som ett första viktigt steg mot en lösning av skuldkrisen i de fattigaländerna. har också sedan detta initiativ startade gjortbetydande inbetalningar till . Kostnadernaför initiativets genomförande är dock så omfattande att insatser frånSverige och andra likasinnade givare inte räcker till för att finansierainitiativet. Därför måste även de stora länderna axla sin del avfinansieringsbördan. Regeringen har mot denna bakgrund varit drivande iarbetet med att lägga fast en finansieringsprocess för HIPC-initiativet.Utskottet understryker också vikten av att minska de fattiga ländernasskuldbörda och att skuldavskrivning måste ske på ett sådant sätt attdet främjar utveckling och därmed fattigdomsbekämpning. En av degrundläggande tankarna bakom HIPC-initiativet (Heavily Indebted PoorCountries) är att ge de fattiga och skuldtyngda länderna en möjlighet attpermanent ta sig ur sin ohållbara skuldsituation. Skuldhållbarhet är enfunktion av sund ekonomisk politik, koncessionella resurser,direktinvesteringar, utveckling av exportmarknader, fattigdomsbekämpning ochskuldhanteringskapacitet. Länderna har härvidlag ett stort eget ansvarför hur deras framtida skuld utvecklas, och biståndets roll är att stödjadenna process. Grunden för att ett fattigt och skuldtyngt land skallbeviljas skuldavskrivningar under HIPC-initiativet är att landet bedriveren god ekonomisk politik med en tydlig fattigdomsinriktning. Ett särskiltvillkor för stöd är att länderna formulerar egna fattigdomsstrategiermed en tydlig plan för hur fattigdomen bäst bekämpas i det egna landet.Denna strategi är också vägledande för hur de resurser som frigörsanvänds. Detta är också en garanti för att de medel som frigörs inomramen för initiativet kommer till så god användning som möjligt. Likasåär en förnuftig ekonomisk politik, där åtgärder vidtas för att bekämpakorruption, en garanti för att fattigdomsbekämpningen är så effektivsom möjligt.Utskottet konstaterar vidare att för fattiga länder är en öppen handelett viktigt verktyg för snabbare och mer långsiktig utveckling. Fråni-ländernas sida måste ett första steg vara snabbare avveckling av dehandelshinder som finns för de produkter som kan exportera ochavveckling av inhemska stöd som missgynnar utvecklingsländernasförutsättningar att konkurrera. Utskottet menar att skall fortsättaatt verka för en öppen och regelbaserad handel och att den ökade handelnskall komma de fattiga länderna till del. driver frågorna inomEU om att de åtagandena som gjorts vid i Dohaskall infrias. EU skall dels verka för ett ökat marknadstillträde föru-länderna på områden av särskilt intresse för dem, dels bistå fattigaländer med stöd för att bedriva förhandlingarna på ett effektivt sätt,vilket kan bidra till att deras intressen får ökat genomslag. Det behövsett förstärkt handelsrelaterat bistånd för att stödja egenkapacitet att formulera sin handelspolitik, analysera handelsförhandlingar,driva sina egna intressen och genomföra handelspolitiska åtaganden.Handelsrelaterade biståndsinsatser behövs också för att avhjälpa praktiskahinder som begränsar u-landsexportörernas möjligheter att utnyttja detmarknadstillträde som erbjuds dem. Handel måste i högre grad integrerasi strategier för det bilaterala utvecklingssamarbetet. är en avde mest aktiva förespråkarna för ett stärkt multilateralt handelsrelateratstöd liksom för att större vikt läggs vid handel i givarländernasbilaterala utvecklingssamarbete.Vid världstoppmötet om hållbar utveckling i komländerna överens om en genomförandeplan som bl.a. skall ge stöd tillinitiativ för att skapa och utöka marknader för ekologisk produktion.Sverige har drivit denna fråga inom ramen för arbetet med en europeiskhandlingsplan för ekologisk produktion.Utskottet har i tidigare avsnitt behandlat det s.k. iförhållande till vissa hälsofrågor i . Utskottet menar även attu-ländernas särskilda utvecklingsintressen måste beaktas och att det ärav stort reellt värde att anpassas till behov.Enligt överenskommelsen skall i-länderna erbjuda teknisktbistånd för att inrätta systemet och för att stimulera åtgärder föröverföring av teknik.Utskottet menar att en jämnare fördelning av inkomster och tillgångarhar en central betydelse för starkare tillväxt och fattigdomsbekämpningoch att detta bör betonas i högre grad i Bretton Wood-institutionernasverksamhet. Vidare anser utskottet att fördelningsfrågornas betydelseför tillväxt och effektiv fattigdomsbekämpning kraftigare bör belysasi den internationella debatten om millennieutvecklingsmålen. Utskottetkonstaterar vidare att det inom institutionerna förts en aktiv diskussionom hur man kan mäta biståndets effektivitet, och lämpliga indikatorerför detta. Det är utvecklingen på landnivå som är relevant, inte vilkeninsats eller organisation effekterna kan attribueras till. Vidare ärdet viktigt att betona långsiktigheten i arbetet med att uppnå och visaresultat. Kapacitetsuppbyggande insatser tar tid och att tvinga framsnabba resultat kan leda till att ägarskapet i landet går förlorat. Deindikatorer som används för att mäta resultat bör utgå från millenniemålenmen måste anpassas efter ländernas egna prioriteringar.Utskottet konstaterar att regeringen offentliggör rapporter somproduceras av valkretskontoren vid och . Utskottet harvidare inhämtat att dessa rapporter kommer att bifogas till den särskildaskrivelse om verksamheten som regeringen avser att lämna till riksdagenunder innevarande . I respektive rapport anges de frågor somunder året har varit aktuella på agendan samt de principiella frågornasom valkretsen drivit och varit aktiv i inom institutionerna. Vilketland som representerar den nordisk-baltiska valkretsen i styrelsen, dvs.innehar posten som exekutivdirektör (), bestäms av valkretsen enligtett rotationsschema för respektive institution. Inför innehavande avED-posten skall det berörda landet nominera en kandidat i valkretsen.I enlighet med gällande rotationsschema innehar i och i IMF. Vad gäller valav president i och managing director i IMF verkar Sverigeför att en öppen process och bred inventering av lämpliga kandidatertillämpas och att cheferna för respektive skall varapersoner med stor och bred kompetens samt ha en relevant bakgrund förtjänsterna.Utskottet konstaterar att i och starkt betonatvikten av ökat ägarskap och anpassning till utvecklingsländernas egnasystem. visar erfarenhet att ländernas strategier inte alltidär t.ex. miljömässigt eller finansiellt hållbara, varför det i vissafall kan finnas skäl för finansieringsinstitutionerna att ställa särskildakrav på utvecklingen i landet. Det är av vikt att institutionernaserfarenhet och kunskap inom ett antal områden framförs i dialog medsamarbetsländerna, för att säkerställa ekonomisk, social och miljömässigthållbar utveckling och fattigdomsminskning. Fattigdomsbekämpningsstrategiernasmetodik är emellertid inte fullt utvecklad och i många länder krävssärskilda insatser för att stärka det parlamentariska och det civiladeltagandet i PRSP-processerna.Sverige har mycket aktivt verkat för att såväl som IMF:sprogram baseras på utvecklingsländernas egna fattigdomsbekämpningsstrategier.Det är av vikt att huvudansvaret för fattiga länders utveckling ochvilka investeringar som skall göras ligger hos respektive lands regering.Det internationella utvecklingssamarbetet skall ta fattiga ländersegna strategier och planer som utgångspunkt och stödja och kompletteraländernas ansträngningar att bekämpa fattigdomen.Utskottet anser att primära mål vad gäller fortsattengagemang inom energisektorn bör vara fattigdomsbekämpning genom hållbarainsatser. Utskottet välkomnar bankens ökade engagemang inom området förförnybara energikällor och gas.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2004/05:U226 (fp)yrkande 21, 2004/05:U279 (v) yrkandena 6-11, 2004/05:U299 (s), 2004/05:U300(s), 2004/05:U302 (kd) yrkande 3, 2004/05:U307 (m) yrkande 10, 2004/05:U311(kd) yrkandena 11 och 14, 2004/05:U313 (kd) yrkandena 2 och 3, 2004/05:U315(kd) yrkande 8, 2004/05:U317 (kd) yrkandena 2-6, 2004/05:U320 (s) samt2004/05:U331 (kd) yrkandena 20, 26-30 och 37.7 MiljöfrågorPropositionenI det globala arbetet för en framsynt hushållning med naturresurser ochomsorg om miljön tar svenska insatser sin utgångspunkt i resultatetfrån Världstoppmötet om hållbar utveckling i (WSSD).Vatten- och sanitetsfrågornas betydelse i det multilaterala samarbetethar ökat genom besluten vid WSSD och vid Världsvattenforumet i Kyotounder . har medverkat aktivt i EU:s vatteninitiativ, sompresenterades i och som lett till ett intensifierat samarbetepå området inom unionen. Initiativet syftar till att genom samordningav medlemsländernas och gemenskapens insatser effektivare kunna bidratill uppfyllandet av millennieutvecklingsmålet om vatten och sanitet.Även inom har initiativ tagits för att öka kapacitet och samordninginom vattenområdet.Miljöaspekter skall integreras i all biståndsverksamhet. En stor del avSidas stöd till forskning har miljö som huvudmål.MotionernaI motion 2004/05:U219 (c) yrkande 11 krävs att i framtidenlägger större tyngd på vattenprojekt i det svenska utvecklingssamarbetet.I motion 2004/05:U302 (kd) yrkande 7 krävs att bör uppmuntratill samarbeten kring vattenfrågan inom Afrikanska unionen (AU).I motion 2004/05:U307 (m) yrkande 8 framhålls att alla länder har ansvarför miljön till kommande generationer.