bet · GR01KU9 · 2004-02-19 00:00:00 — Staten och är åtskilda. Kravet påatt statschefen och prinsar och prinsessor av det kungliga huset skalltillhöra en viss religiös tro är vidare inte förenligt med den grundläggandeprincipen om religionsfrihet i 2 kap. 1 § 6 RF. Det torde dessutom stridamot bestämmelserna i 2 kap. 2 § RF om att varje medborgare gentemot detallmänna är skyddad mot både tvång att ge till känna sin religiösa åskådningoch att tillhöra visst trossamfund. Vad som anförts bör med bifalltill motionerna 2002/03:K282 yrkande 8, 2003/04:K290 yrkande 12, 2003/04:K330yrkande 2 i denna del och 2003/04:K363 yrkande 8 samt med delvis bifalltill motion 2003/04:K240 ges regeringen till känna.4. Successionsordningens giftermålsbestämmelser, punkt 7 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2002/03:K301,2003/04:K326 och 2003/04:K330 yrkande 2 i denna del.StällningstagandeJag anser att det tillkommer en myndig människa att själv bestämma vemhan eller hon vill gifta sig med. Därför delar jag uppfattningen i motionerna2002/03:K301, 2003/04:K326 och 2003/04:K330 yrkande 2 i denna del attstatschefen och regeringen inte bör ha befogenhet att besluta om kungahusetsmedlemmars val av partner. Detta stadgande i successionsordningen ärotidsenligt och bör därför inte längre gälla. Vad som anförts bör medbifall till de nämnda motionerna ges regeringen till känna.5. Kravet på samtycke vid tronföljarens utlandsresor, punkt 8 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2003/04:K330yrkande 2 i denna del.StällningstagandeJag anser att kravet på statschefens samtycke enligt 7 § successionsordningenvid tronföljarens utlandsresor strider mot 2 kap. 8 § RF, enligt vilkenvarje medborgare är skyddad gentemot det allmänna mot frihetsberövandeoch tillförsäkrad rätten att förflytta sig inom riket och att lämna detta.Detta bör med bifall till motion 2003/04:K330 yrkande 2 i denna del gesregeringen till känna.6. Statschefens immunitet, punkt 9 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 6. Därmed bifaller delvis motion 2003/04:K330yrkande 1.StällningstagandeEndast den som är kan vara statschef. Statschefen är såledesstraffmyndig när denne tillträder. Vi anser att statschefen, i likhet medövriga straffmyndiga, bör kunna åtalas om det finns misstanke om att haneller hon har begått brott. Statschefens uppdrag är enbart av ceremoniellnatur. Enligt vår mening finns det därmed inget behov av åtalsimmunitetmed anledning av gärningar som utförts i kraft av något reellt maktutövande.Vi anser för övrigt att den som ges formella maktbefogenheter skall utövadessa under lagarna och vara ansvarig för sina beslut och gärningar.Riksdagen bör därför med delvis bifall till motion 2003/04:K330 yrkande 1ge regeringen till känna vad som anförts om att upphäva 5 kap. 7 § RF.7. Statschefens uppgifter, punkt 10 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 7. Därmed bifaller motion 2003/04:K437yrkandena 2-5.StällningstagandeVi har tidigare i detta betänkande tillstyrkt bifall till motionsyrkandenom att monarkin bör avskaffas. I avvaktan på att så sker bör statschefendock fråntas vissa av sina uppgifter som utgör från principiell synpunktstötande rester av den forna kungamakten. I enlighet med vad som anförsi motion 2003/04:K437 yrkandena 2-5 bör därför statschefen fråntasuppgifterna att vara ordförande i , att ackreditera andraländers sändebud - vilket i stället bör ske hos talmannen eller utrikesministern-, att underteckna de svenska sändebudens kreditivbrev eller att i övrigtutöva statschefsrollen i förhållande till främmande makt. De två sistnämndauppgifterna bör i stället åligga talmannen eller statsministern. Vad somnu anförts bör med bifall till den nämnda motionen i berörda delar gesregeringen till känna.8. Redovisning av anslaget till hovstaten, punkt 11 (m, c)av (), (m), () ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 8. Därmed avslår motionerna 2003/04:K347,2003/04:K401 och 2003/04:K438 yrkande 2.StällningstagandeVi vill framhålla att de Kungl. hovstaterna inte är någon myndighet ochstår utanför den statliga förvaltningsorganisationen. Denna skillnad ärviktig att upprätthålla bl.a. för att klargöra att där inte utövas någonform av myndighetsutövning. Den olikhet som finns i fråga om å ena sidanStåthållarämbetet och Husgerådskammaren, som både granskas och varsverksamhet redovisas mer utförligt, och å andra sidan övrig verksamhet inomde Kungl. hovstaterna som inte granskas och endast redovisas översiktligt,har sin grund i förhållanden som har gällt . Detta framgår avden utredning som tog fram inför överenskommelsenmed regeringen . Överenskommelsen mellan regeringen och de Kungl.hovstaterna avviker inte från denna grundläggande syn somanlades för länge sedan på frågor om konungens apanage och andra därtillhörande frågor.Det har inte framkommit något nytt som föranleder en annanbedömning än den som då gjordes. Något problem som skapar nya behov avkontroll och insyn har heller inte konstaterats av utskottets majoritet.Vi finner därför skäl att respektera den gränsdragning som gäller.Det tydliggör också det faktum att statschefen inte utövar någonmyndighetsutövning som normalt annars är grunden för offentlighetsprincipen.Enligt vår uppfattning finns det inget i dagens situation som ger anledningatt , och endast till viss del, avvika från den överenskommelse somrelativt har ingåtts och, vilket framhållits, bygger på sedanlänge gällande förhållanden. Enligt vår uppfattning bör därför motionerna2003/04:K347, 2003/04:K401 och 2003/04:K438 yrkande 2 avslås.9. Redovisning av anslaget till hovstaten, punkt 11 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 9. Därmed avslår motionerna 2003/04:K347,2003/04:K401 och 2003/04:K438 yrkande 2.StällningstagandeEnligt 2 § 3 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. fårRiksrevisionen granska den verksamhet som bedrivs av Kungliga Slottsstatenoch förvaltning. I lämpligt sammanhang bör regeringenöverväga behovet av större öppenhet och insyn inom detta avgränsade område.Detta bör, med avslag på motionerna 2003/04:K347, 2003/04:K401 och2003/04:K438 yrkande 2, ges regeringen till känna.10. Behörighetskrav för statsråd, punkt 12 (fp, v, mp)av (), (), () ochLiselott ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 10. Därmed bifaller motionerna 2002/03:Sf289yrkande 15 och 2003/04:K232 och bifaller delvis motion 2002/03:K246.StällningstagandeVi vill framhålla att alla svenska medborgare bör behandlas lika ochneutralt. I en modern demokrati bör det inte förekomma att en medborgarkategoridiskrimineras på grund av födelseort eller andra ovidkommande faktorer.Därför bör, såsom anförs i motionerna 2002/03:K246, 2002/03:Sf289 yrkande15 och 2003/04:K232, kravet i 6 kap. 9 § första stycket RF om att statsrådskall ha varit svensk medborgare tas bort. Vad som nuanförts bör med bifall till motionerna 2002/03:Sf289 yrkande 15 och2003/04:K232 samt med delvis bifall till motion 2002/03:246 ges regeringentill känna.11. Domstolarnas konstitutionella ställning, punkt 20 (m)av (), (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 11. Därmed bifaller motionerna 2002/03:K379yrkande 15, 2003/04:K271 yrkande 16 och 2003/04:Ju477 yrkande 3.StällningstagandeDomstolarna har en central roll i en demokratisk rättsstat. Till skillnadfrån polis- och åklagarväsendet är domstolarnas uppgifter inte begränsadetill att medverka i arbetet med att bekämpa brott, utan till domstolarnasviktigaste uppgifter hör att värna rättsstatens principer. En sätt attstärka domstolarnas konstitutionella ställning kan därför, såsom anförsi motionerna 2002/03:K379 yrkande 15 och 2003/04:K271 yrkande 16, varaatt i regeringsformen ge domstolarna ett bemyndigande att besluta om sinaegna arbetsordningar. Kritik har riktats mot rådande ordning, där delegationav sådana beslut kan ske till eller annan myndighet,eftersom den riskerar att urholka domstolarnas självständighet och därmedrubba maktbalansen till nackdel för den dömande verksamheten.Med nuvarande ordning, där frågor om domstolsväsendet sorterar underjustitieutskottets beredningsområde, tenderar vidare domstolarna attuppfattas mer som brottsbekämpande myndigheter än som den rättsstatens kärnasom de utgör. Såsom anförs i ovan nämnda motioner bör ansvaret fördomstolsväsendet föras över till i syfte att inskärpaderas konstitutionella ställning. Ett annat skäl för att i regeringsformenstärka domstolarnas ställning är vad som anförs i motion 2003/04:Ju477yrkande 3, att domstolarnas möjlighet att fullgöra sina viktiga uppgifterblir beroende av den statsfinansiella utvecklingen.Vad som anförts bör med bifall till de nämnda motionerna ges regeringentill känna.12. Domstolarnas konstitutionella ställning, punkt 20 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 12. Därmed bifaller motionerna 2002/03:K379yrkande 15, 2003/04:K271 yrkande 16 och 2003/04:Ju477 yrkande 3.StällningstagandeDomstolarna har en central roll i en demokratisk rättsstat. Domstolarnasuppgifter är inte begränsade till att medverka i arbetet med att begränsabrott utan till domstolarnas viktigaste uppgifter hör att värna rättsstatensprinciper. Det är exempelvis inte rimligt att domstolarnas möjligheteratt fullgöra sina uppgifter blir beroende av den statsfinansiellautvecklingen.Därför bör det införas ett förstärkt skydd i grundlagen för den dömandemakten. En liknande ordning till värn för det som rimligen bör betraktassom den tredje statsmakten finns bl.a. i , och . Isyfte att slå vakt om domstolarnas självständighet bör domstolarna bl.a.få större möjligheter att besluta över sina egna arbetsordningar. Vadsom nu anförts bör med bifall till motionerna 2002/03:K379 yrkande 15,2003/04:K271 yrkande 16 och 2003/04:Ju477 yrkande 3 ges regeringen tillkänna.13. ställning, punkt 21 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 13. Därmed bifaller motion 2003/04:K381yrkande 3.StällningstagandeVid de förändringar i ställning och dess ledning som gjordes1999, i syfte att göra mer självständig, var Vänsterpartietemot dessa ändringar. framhöll i lagstiftningsärendet attdet var svårt att se behovet av att penningpolitiken skall styras utanpolitisk eller demokratisk påverkan. De principiella skäl som talar föratt skall ha en vald ledning kvarstår alltjämt. Vänsterpartietstår därför fast vid sitt principiella ställningstagande och anser attRiksbankens ställning och ledningsorganisation bör återställas till vadsom gällde före . Även om i detta läge intefattar beslut om att fullt ut återställa ledning och organisationtill tidigare ordning finns det, såsom anförs i motion 2003/04:K381 yrkande3, skäl att vidta andra åtgärder som syftar till att stärka det demokratiskainflytandet över och sambandet mellan och Riksbanken.Även om den rådande ordningen beträffande utfrågningar av ochoffentliggörandet av dess protokoll i praktiken fungerar tillfredsställandeför närvarande, finns det enligt mening skäl att i särskildform överväga ytterligare lagreglering av dessa frågor. Ett mer långtgåendealternativ skulle kunna vara att flytta makten att utse riksbankchef ochdirektion helt eller delvis från regeringen till . Vänsterpartiettar dock inte nu ställning för ett sådant alternativ. Som anförs i dennämnda motionen bör emellertid frågan om ställning ochledningsorganisation bli föremål för en samlad översyn i syfte att övervägaförslag för att öka den demokratiska styrningen och insynen i Riksbankensverksamhet. Vad som anförs bör med bifall till den nämnda motionen iberörd del ges regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Författningsutredning, punkt 1 (m)(), (m) och ()anför:Regeringen har inlett samtal med de politiska partierna om en samladöversyn av regeringsformen. Vi anser att den bör vara omfattande ochfokusera på tre övergripande frågeställningar. Dessa frågeställningar ärgränsdragningen mellan offentlig maktutövning och enskildas rättigheter,olika sätt att öka maktdelningen samt frågor om val och regeringsbildning.Den första frågeställningen innefattar bl.a. frågor som en stärktlagprövningsrätt, och särskilt då avskaffandet av uppenbarhetsrekvisitet ochfrågan om inrättandet av en författningsdomstol. Den inbegriper ocksåfrågor om hur skyddet för äganderätten, den negativa föreningsfrihetenoch andra individuella fri- och rättigheter kan stärkas samt frågan omdomstolarnas konstitutionella ställning.När det gäller möjligheterna att åstadkomma en ökad maktdelning bör frågorom en stärkt självstyrelse och roll i förhållandetill regeringen, bl.a. när det gäller EU-frågor, tas upp.Den tredje övergripande frågeställningen om val och regeringsbildninginnefattar t.ex. frågan om skilda valdagar, personvalssystemet,folkomröstningsinstitutet, småpartispärren samt tillvägagångssättet vidregeringsbildning.2. Författningsutredning, punkt 1 (fp)() och () anför:Sverige behöver en levande konstitutionell debatt om den moderna demokratinsvillkor. ser positivt på att samtal nu har inletts mellan depolitiska partierna om en samlad översyn av regeringsformen. Det liggerväl i linje med det krav som vi för fram i partimotion 2003/04:K290.Enligt uppfattning bör tre aspekter särskilt analyseras underden kommande grundlagsöversynen. Det handlar, för det första, om hur denoffentliga makten granskas. Under denna rubrik hör flera viktigaförfattningsfrågor hemma, bl.a.: roll i förhållande till regeringen,förstärkt lagprövningsrätt (inrättande av författningsdomstol) ochEuropapolitikens förankring i riksdagen.En andra central aspekt rör det lokala självstyret. Enligt Folkpartietsmening måste det lokala självstyrets ställning bli tydligare. I syfte attnå det målet avser bl.a. att lyfta fram förslag på skildavaldagar för kommun, landsting och riksdag liksom inrättande av enkompetenskatalog för makt- och ansvarsfördelningen mellan skilda nivåer idet svenska folkstyret. En tredje kärnpunkt som grundlagsöversynen börfokusera rör den enskilde medborgarens möjligheter att påverka i demokratin.För oss är frågan om ett mer renodlat personval av stor betydelse.I fråga om formerna för grundlagsöversynen har poängteratvikten av ett öppet förhållningssätt som inbjuder till bred samhälleligdebatt. Föreningar, organisationer, den akademiska världen, det civilasamhället i övrigt skall uppmuntras och ges möjligheter att aktivt deltai det offentliga samtalet om nya grundlag. hardärvidlag pekat på att viss inspiration kan hämtas i den s.k. konventsmetoden,från det europeiska konvent som har arbetat fram ett förslag till nyförfattning för Europeiska unionen.I och med att en översyn av regeringsformen nu inleds påbörjas ett arbetesom, med alla dess olika faser inräknade, kan komma att uppgå till ettdecennium. Det är, enligt mening, viktigt att det inte ledertill att det läggs en död hand över alla tänkbara reformer under dekommande tio åren. Skulle breda överenskommelser i författningsfrågor kunnanås måste det vara möjligt att också genomföra partiellareformer av grundlagen.3. Författningsutredning, punkt 1 (kd)() anför:Kristdemokraterna avlämnade 1998 en kommittémotion med syfte att totalrevideragrundlagen sett ur ett rättsnormsperspektiv. En sådan översyn skulle fågod tid på sig. Vi välkomnar därför en bred översyn och utvärdering avregeringsformen. I andra sammanhang har vi också väckt motioner om översynav den grundlagsreglerade delen av valsystemet. Till exempel behövereffekterna av personvalssystemet djupanalyseras.En sådan stor, bred utredning bör bl.a. enligt vårt förmenande innehållaföljande uppgifter:Riksdagens tillkännagivanden fullföljsom lagprövningsrätten och i förlängningen vilket/vilka organ som skallutöva den (författningsdomstol)om folkomröstningsinstitutet - (uppföljning av den Ruinska utredningen).Analys av subsidiaritetsprincipen som arbetsverktyg i maktdelningen.Ett förstärkt grundlagsskydd för de kommunala nivåerna måste till. Entanke är en särskild svårändrad kommunalordning lik riksdagsordningen.Ett sådant förstärkt skydd förutsätter också lagprövningsrätt.Möjligheten till ett faktiskt grundlagsfäst diskrimineringsskydd förmänniskans integritet oberoende av religion, ålder, ras, kön, sexuellidentitet, ekonomisk eller social ställning, funktionshinder, etnisk ellerpolitisk tillhörighet.Översyn av fri- och rättigheter, t.ex. rätten till personlig integritet,föräldrarätten, den negativa föreningsfriheten och äganderätten. Ävenrättigheter mellan enskilda.Kriminalisering av enskilds deltagande i och/eller stöd till kriminellaorganisationer.Regeringsbildning/talmansval.Regeringens hantering av tillkännagivanden.4. Författningsutredning, punkt 1 (c)() anför:Centerpartiet har i motion 2003/04:K222 framfört krav på en översyn avregeringsformen i syfte att forma en samhällsordning för 2000-talet somstärker individen, stärker civilsamhället och möjligheterna fördeltagardemokrati. En samhällsorganisation byggd underifrån, enligtfederalismensprinciper bör utgöra grunden för en kommande översyn av regeringsformen.Makten utgår från de enskilda människorna och de lokala gemenskaperna,fördelas via delegation från enskilda till olika nivåer och inte som enbart till riksdagen.Vi noterar att regeringen inlett samtal med samtliga politiska partier omen samlad och bred översyn av regeringsformen. Detta välkomnar vi. I dettasammanhang förutsätter vi att ovan nämnda och därmed sammanhängande frågorsom t.ex. skilda valdagar, stärkt personval samt stärkta fri- och rättigheterkommer att behandlas. Utifrån det tydliga syftet att stärka medborgarnasmakt, delaktighet och möjlighet till ansvarsutkrävande krävs att detverkligen blir en bred översyn där såväl maktdelning horisontellt somvertikalt behandlas. Vi förutsätter även att den kommande översynen genomförspå ett sätt som involverar olika nivåer, civilsamhället och olika aktöreri en bred författningspolitisk dialog. Huruvida detta ges formen av konventförutsätter vi kan prövas av den parlamentariska utredningen.5. Författningsutredning, punkt 1 (v)() anför:Jag och välkomnar en författningsöversyn, men inte därföratt den gällande författningen skulle vara behäftad med betydandekonstruktionsfel. Tvärtom menar jag att de grundläggande principer som tre avvåra fyra grundlagar (RF, TF och YGL) vilar på är demokratiskt radikalaoch viktiga att försvara. Däremot är det viktigt att grundlagarna är enlevande lagstiftning som är relevant och giltig till såväl bokstav somanda. En löpande revidering av grundlagarna är därför nödvändig för attbibehålla deras styrka och betydelse och så har också skett alltsedan1974. Dock kan det nu vara tid för en mer övergripande översyn som intefrämst syftar till att lösa avgränsade och identifierade problem utan merser till helheten.Vänsterpartiets författningspolitiska utgångspunkt är folksuveränitetsprincipen.All (offentlig) makt skall utgå från folket. är folkets främstaföreträdare. Ingen makt förutom folket självt skall stå över riksdagen.Därför menar jag att förslag om författningsdomstol bör avvisas.Riksdagen är folkets främsta företrädare. Det kräver ett högt valdeltagandeoch att den valda församlingen åtnjuter ett brett förtroende. Det förutsätteri sin tur att upplevs som rimligt representativ, i synnerhetvad gäller politiska och ideologiska ståndpunkter, men även t.ex. vadgäller könsfördelning. Av bl.a. detta skäl bör ett valsystem med långtgåendeproportionalitet mellan partierna bibehållas.Det är viktigt att inte anlägga ett alltför snävt statsrättsligt perspektivpå författningsanalysen utan lägga särskild vikt vid hur Regeringsformen,eller rättare sagt de konstitutionella förhållanden och institutionersom den reglerar, samverkar med samhället och medborgarna. Här krävs såvälett klass- som ett könsperspektiv i analysen. I motion 2002/03:K296 harVänsterpartiet särskilt lyft fram behovet av en analys ur könsperspektivoch jag delar utskottsmajoritetens bedömning att en sådan analys finneren naturlig plats i den kommande författningsöversynen.6. Författningsutredning, punkt 1 (mp)() anför:De frågor som tas upp i motioner som behandlas i denna del av betänkandetkommer med stor sannolikhet att tas upp i den kommande parlamentariskaöversynen av regeringsformen. delar därför utskottets bedömningatt motionerna bör avslås. Vi delar dock i sak den uppfattning som framförsi motion 2003/04:K296 om behovet av en översyn av författningen ur ettkönsperspektiv. Vi är inte lika positiva till tankarna om attförfattningsöversynen bör ske i konventsform, även om vi gärna understrykerviktenav ett öppet förfarandesätt där frivilligorganisationer såväl som övrigadelar av det civila samhället har möjlighet att aktivt delta iutredningsarbetet.Den nya grundlagen skall bli allas grundlag. Därför kommer Miljöpartieti de författningspolitiska samtalen främst att prioritera två områden:Relationen mellan riksdag och regering. Vi anser att den folkvalda riksdagensställning på flera sätt bör stärkas, bl.a. handlar det om EU-frågor,utnämningsmakten och möjligheten att förmå regeringen att efterfölja avriksdagen fattade beslut. Vi tror också att skulle tjäna på enstarkare lagprövning.Ökat medborgerligt engagemang. Erfarenheterna av ett sjunkande valdeltagandemåste ligga till grund när man ser över regeringsformen. Det medborgerligaengagemanget kan bl.a. stärkas genom skilda valdagar, ökat inslag avpersonval, stärkt folkinitiativ och folkomröstningsinstitut samt sänktrösträttsålder och begränsning av möjligheten till återval (s.k.rotationsprincip).7. Flernivådemokrati och självstyrelse, punkt 2 (m)(), (m) och ()anför:Vi vill framhålla att ett samhälle som värdesätter den enskildes rätt ochsjälvständighet måste bygga på demokratiska institutioner som gör detlätt för varje människa att påverka, inte bara personliga angelägenheter,utan också offentliga beslut. Detta talar enligt vår mening för attkommunerna tillerkänns en viktig roll i det demokratiska systemet. Detåligger kommunerna att följa generella regler. Inom sådana ramar måstedet dock finnas stor frihet. Enligt vår uppfattning kräver självständigakommuner en stat som både respekterar och värdesätter olikheter.En stark självstyrelse är att lägga makten nära människorna. Viförordar därför en i grundlagen förstärkt självstyrelse i enlighetmed vad som anförs i motionerna 2002/03:K281 yrkandena 1 och 2, 2002/03:K304yrkande 3, 2002/03:K379 yrkande 5, 2003/04:K224 yrkandena 1 och 2 och2003/04:K271 yrkande 5.8.