bet · GR01UBU13 · 2004-09-09 00:00:00 — Lärlingsutbildning skall ha sammakunskapsmål som skolförlagd utbildning och geeleverna goda kunskaper i skolans kärnämnenoch karaktärsämnen.·· För att nå bättre resultat i kärnämnena börundervisningen i kärnämnena präglas av denutbildning som eleven går, s.k. infärgning.·· Vidare föreslås att grundprincipen skall vara attkurserna i gymnasieskolan omfattar minst 100gymnasiepoäng för att på så sätt geförutsättningar för sammanhang och fördjupning.·· För att göra kurserna nationellt likvärdiga föreleverna skall enbart sådana kurser vars innehållprövats och fastställts av fåförekomma i gymnasieskolan.·Nedan behandlas motioner dels i anledning avpropositionen, dels från den allmänna motionstiden2003 som avser utgångspunkterna för gymnasieskolan.Övergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena avseendeinförande av linjer i gymnasieskolan,kvalitetssäkring, skolans värdegrund,arbetsro i skolan, kunskapssyn, kunskapsrätt,flexibel skolstart, utbildningsgaranti,samarbetet mellan skola och högskola,ansvarskontrakt och entreprenad.Jämför reservationerna 1(fp), 2 (m), 3 (kd),4 (m, fp, kd, c), 5 (kd), 6 (m, c), 7 (m, c),8 (c), 9 (fp, kd, c), 10 (kd) och 11 (kd, c).MotionerFolkpartiet anser i motion 2003/04:Ub12 yrkande 1att gymnasieskolan behöver förändras så att elevernakan välja mellan tydliga utbildningspaket - linjer -i stället för den splittring som uppdelning i småkurser innebär. Linjerna skall enligt Folkpartietbyggas upp av ämnen som läses och somvarierar till omfattning och innehåll.Moderaterna framhåller i motion 2003/04:Ub9yrkande 29 att skolan, oavsett vilka kurser den hareller vilken huvudman som driver den, måste bliföremål för en mer omfattande kvalitetssäkring somgenomförs oftare och mer ingående.Kristdemokraterna tar upp frågor om skolansvärdegrund i ett antal yrkanden. I motionerna2003/04:Ub10 yrkande 30 och 2003/04:Ub498 yrkande 1anför att de vill ha störreengagemang i värdegrundsfrågorna eftersom en tydligvärdegrund är avgörande för att trygghet ocharbetsro skall råda i skolan. Varje gymnasieskolabör därför i sin kvalitetsredovisning redogöra förhur arbetet med värdegrunden går till. I motion2003/04:Ub10 yrkande 31 framhåller Kristdemokraternaatt värdegrundsfrågorna är viktiga även i arbetetmot mobbning och att nolltolerans mot mobbning skallråda. Att den gemensamma värdegrunden är viktig föratt gemensamma regler och förhållningssätt skallkunna råda i skolan understryks i yrkande 34. Varjeskola skall ha nedskrivna regler och sanktioner föratt möjliggöra arbetsro.Kristdemokraterna efterlyser i motion 2003/04:Ub10yrkande 9 en ny syn på utbildning där människan,inte institutionerna, står i centrum. I motion2003/04:Ub498 yrkande 2 framhåller Kristdemokraternabehovet av en utveckling av kunskapssynen. Iläroplanen definieras kunskap övergripande såsomfakta, förståelse, förtrogenhet och färdighet menelevernas utveckling behöver stimuleras mer än i enstatisk faktafixerad skola.Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub11yrkande 1 att en individuell kunskapsrätt införs. Istället för att skicka en elev som inte nåttkunskapsmålen vidare i skolsystemet bör kommunen ochskolan ha ett åtagande som inte är avklarat förräneleven nått dessa mål. Som en del av enindividualiserad skola föreslår ocksåflexibel skolstart (mot. 2003/04:Ub11 yrkande 2).Med flexibel skolstart blir det elevernas kunskaps-och mognadsnivå som styr mer än deras ålder. Imotionerna 2003/04:Ub11 yrkande 15 och 2003/04:Ub391yrkande 6 föreslår att enutbildningsgaranti införs. Garantin skall innebäraatt gymnasiestudier som påbörjats före ålderfår fullföljas , vilket ökarmöjligheten att få en godkänd gymnasieutbildning.I motionerna 2003/04:Ub10 yrkande 39 och2003/04:Ub498 yrkande 28 framhållerKristdemokraterna att samarbetet mellan grund- ochgymnasieskolan samt gymnasieskolan och högskolanbehöver öka. Genom ökad samverkan kan elevernalättare få sammanhang och överblick över sinutbildning. I motion 2003/04:Ub10 yrkande 36 menarKristdemokraterna att kontakterna mellan forskareoch personal i skolan måste förbättras.Kristdemokraterna förespråkar i motionerna2003/04:Ub10 yrkande 32 och 2003/04:Ub498 yrkande 25införande av ansvarskontrakt i gymnasieskolan.Eleven, skolan och hemmen måste hjälpas åt för attfrämja den enskilde elevens kunskapsmässiga, socialaoch individuella utveckling. I en skriftlig årligöverenskommelse bör regleras vilka delar som åliggerrespektive part.En möjlighet att lägga ut undervisning i allaämnen på entreprenad föreslås av imotion 2003/04:Ub367 yrkande 25.Kristdemokraterna (mot. 2003/04:Ub10 yrkande 33)och (mot. 2003/04:Ub11 yrkande 5 och2003/04:Ub391 yrkande 2) efterfrågar åtgärder föratt individuella studieplaner skall användas i högregrad i gymnasieskolan. Partierna understrykerbetydelsen av att sådana planer upprättas för varjeelev och föreslår att får i uppdrag att isitt kvalitetsuppföljningsarbete granska att deindividuella studieplanerna fungerar.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Att elever slutar sina gymnasiestudier utan att haslutfört sina studier är djupt otillfredsställande,och utskottet välkomnar därför regeringens förslagtill förändringar av gymnasieskolan. Utskottet delarregeringens syn på gymnasieskolan som en skola meden minsta gemensam kunskapsbas för såväl studie- somyrkesförberedande utbildningar. Kärnämnena bör varagemensamma för samtliga utbildningar. Gymnasieskolanär inte bara en förberedelse inför högre studierutan också en förberedelse inför arbetslivet och förlivet som aktiv samhällsmedborgare. Utskottet menardärför att en gemensam kunskapsbas är nödvändig.Även gymnasieskolans struktur med 17 program menarutskottet vara ändamålsenligt, och en återgång tilldet tidigare linjesystemet avvisas därför.Utskottet vill också framhålla grundskolanssjälvklara betydelse för elevernas möjlighet attfullfölja gymnasieskolan. Ett omfattandekvalitetsarbete inom pågår och somsenast redovisats av utskottet i betänkandetAllmänna skolfrågor (bet. 2003/04:UbU12). Även förgymnasieskolan pågår ett sådant arbete, ochytterligare åtgärder presenteras nu i regeringensproposition. Utskottet delar uppfattningen attkvalitets- och utvecklingsarbetet måste fortsättaför att eleverna i gymnasieskolan i högreutsträckning än nu avslutar sin utbildning meduppnådd gymnasiekompetens. Regeringens förslagkommer enligt utskottets uppfattning att leda ytterligare förbättrad kvalitet i gymnasieskolan.När det gäller det konkretakvalitetssäkringsarbetet hänvisar utskottet till detarbete och Myndigheten förskolutveckling bedriver. skall genom sinutbildningsinspektion granska kvaliteten, följa uppoch utvärdera skolväsendet. samlar sinuppföljnings- och utvärderingsinformation i ensärskild databas, , där aktuella granskningarrörande en viss kommun eller skola återfinns.Myndigheten för skolutvecklings uppgift är attstödja kommuner och andra huvudmän i derasutveckling av verksamheten så att nationelltfastställda mål och likvärdighet i utbildningenuppnås. Vidare skall man bl.a. svara för generellautvecklingsinsatser främst inom nationelltprioriterade områden och svara för riktatutvecklingsstöd genom att stödjakvalitetsutvecklingsarbete och utveckling av lärandeoch lärmiljöer.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatyrkanden som rör värdegrunden, senast i betänkande2002/03:UbU16, och pekat på det värdegrundsarbetesom har initierats från central nivå. Regeringen harockså i utvecklingsplanen för skolan (skr.2001/02:188) angett att arbetet med värdegrunden börges fortsatt hög prioritet. Utskottet delaruppfattningen att värdegrundsfrågorna är viktiga isammanhang som i arbetet mot mobbning och när detgäller att få arbetsro i skolan och utgår ifrån attskolorna i hög utsträckning också arbetar medvärdegrunden på detta sätt. Det konkreta arbetet medvärdegrunden är dock en fråga för skolhuvudmannenoch den enskilda skolan. skollagskommitté(i fortsättningen ) föreslår i sittbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet(SOU 2002:121) att det tydligare än anges iskollagen de centrala värden som utbildningen skallomfatta. Frågor om skolornas kvalitetsredovisningoch dess innehåll har likaså behandlats iSkollagskommitténs betänkande, och beredningen avkommitténs förslag bör avvaktas. Regeringenbeslutade dessutom att ge iuppdrag att utarbeta ytterligare bestämmelser omkvalitetsredovisning inom skolväsendet. Skolverketskall överväga hur regelverket kan kompletteras såatt bl.a. ett övergripande syfte medkvalitetsredovisningen slås fast och det avbestämmelserna framgår vad redovisningen närmareskall innehålla beträffande obligatoriskakvalitetsområden och kvalitetsindikatorer. Uppdragetskall redovisas senast den 1 februari 2005.När det gäller de framställda yrkandena omkunskapsrätt, synen på kunskap och läroplanensinnehåll hänvisar utskottet också till detberedningsarbete som pågår med anledning avSkollagskommitténs förslag. Kommittén har i sittbetänkande lämnat förslag om en ny terminologi förskollagen och aviserar också ett behov av revideringav läroplanerna.Utskottet har vid upprepade tillfällen framhållitvikten av att alla elever skall ges möjlighet att nåmålen för , senast i betänkandet Allmännaskolfrågor (bet. 2003/04:UbU12). Alla elever nårinte målen för skolan och på samma sätt.Undervisningen skall anpassas till varje elevsförutsättningar och behov, något som framgår både avskollagen (1 kap. 2 §) och läroplanerna Lpo 94 ochLpf 94. I skollagen anges som huvudregel attskolplikten upphör vid utgången av vårterminen detkalenderår eleven fyller (3 kap. 10 § förstastycket). En del elever kan behöva extra tid igrundskolan, vilket är möjligt enligt gällandebestämmelser (4 kap. 10 § skollagen). Elever igrundskolan har rätt att gå ytterligare två läsårefter det att skolplikten upphört om de inte harnått upp till kunskapsmålen. Skolplikten kan dockupphöra 9 om eleven tillfredsställandeslutfört högsta årskursen i eller visatsig ha motsvarande kunskaper vid en särskildprövning. föreslår i sittbetänkande ytterligare en regel för att elever skallkunna gå kvar i trots att skolpliktenupphört, nämligen att elever skall ha rätt att gå iskolan så länge att de får gå högsta årskursen.Utskottet anser att beredningen av kommitténsförslag bör avvaktas.Utskottet har vid ett flertal tillfällen, senast ibetänkandet Allmänna skolfrågor (bet. 2003/04:UbU12)behandlat och avstyrkt yrkanden om ändradskolstartsålder med hänvisning till att ettbetydande mått av flexibilitet redan finns i detnuvarande systemet. Enligt 3 kap. 8 § skollagenskall barnet, om vårdnadshavaren så begär,höstterminen det kalenderår det fyller sex årjämställas med skolpliktiga barn i fråga om rättenatt börja skolan. Om uppskjuten skolplikt till detår barnet fyller stadgas i 3 kap. 7 §skollagen. Regeringen har uppdragit åt Skolverketatt utreda vilka konsekvenser flexibel skolstartunder läsåret i skulle få. Skolverketkonstaterar i utredningen av flexibelskolstart (dnr 2003:3264) att det redan finns enbetydande möjlighet till flexibilitet i elevernasskolgång, men som utnyttjas mycket lite. Verketavråder regeringen från att initieraförsöksverksamhet med flexibel skolstart igrundskolan. Det viktigaste skälet är attkonsekvenserna för elevernas övergång tillgymnasieskolan inte är tillräckligt utredda.I betänkandet Gymnasieskolan (bet. 2002/03:UbU16)behandlade utskottet rätten att fullfölja sinagymnasiestudier. Enligt 5 kap. skollagen ärgymnasieskolan en skolform som är avsedd attpåbörjas fram t.o.m. det första kalenderhalvåret detår eleven fyller . Utbildningen är avsedd attkunna genomgås på tre läsår men det är möjligt attfördela den både på kortare och . Den somhar tagits in på ett nationellt program och påbörjatdet har rätt att fullfölja sin utbildning på detprogrammet (5 kap. 16 § skollagen). En elev har rättatt gå om en kurs han eller hon inte har fått minstbetyget Godkänd på. Om eleven slutfört en kurs tvågånger utan att ha fått detta betyg, får rektorbesluta att eleven får gå om kursen ytterligare engång, enligt 6 kap. 14 § gymnasieförordningen(1992:394). Elever som har slutat i gymnasieskolaninnan de har slutfört utbildningen och som önskarfortsätta på det program där de gick tidigare får imån av plats tas in på nytt (6 kap. 16 §gymnasieförordningen). det år man fyller (alternativt har slutfört utbildning på ettnationellt program eller likvärdig utbildning igymnasieskolan) finns det också möjlighet attstudera inom den kommunala vuxenutbildningen.Utskottet ser inte något behov av förändringar avreglerna för tillträde till gymnasieskolan i dettaavseende.Enligt utskottet finns redan, såsom framförtssenast i betänkandet Gymnasieskolan (bet.2002/03:UbU16), möjligheter till och exempel påsamarbete och samverkan mellan olika nivåer iutbildningssystemet. Regeringen har också iutvecklingsplanen för förskolan, skolan ochvuxenutbildningen (skr. 2001/02:188) pekat på densamverkan som förekommer mellan olikaverksamhetsformer för yngre barn, och som låterbarnen gå framåt utifrån individuellaförutsättningar även över skolformsgränserna.Regeringen menar på motsvarande sätt att äldreelever i respektive elever igymnasieskolan borde ges möjlighet att läsa kurserinom nästa utbildningsform. Det är viktigt att värnaelevens hela utveckling, men utbildningsväsendetsformella indelning får inte begränsa den enskildeslärande. Det krävs enligt regeringen att huvudmänneninom hela utbildningssystemet samverkar för attflexibiliteten mellan olika nivåer skall utvecklas.Utskottet delar denna uppfattning.Utskottet har behandlat frågan omansvarskontrakt i (bet. 2003/04:UbU12).Utskottet menade då att ansvarskontrakt har sammasyfte som utvecklingssamtal, nämligen att skolan,eleven och föräldrarna kommer överens om vad sombehöver göras framöver för att eleven skall göraframsteg och nå målen. Utskottet hänvisade tillregeringens utvecklingsplan där det betonas attuppföljning och utvärdering samt studieplanering ären process som är unik för varje elev och därförvarken kan eller bör regleras centralt iförfattningar eller föreskrifter. Samtalet kanibland innebära att man kommer överens om olikaåtaganden för eleven, läraren eller föräldern.Sådana överenskommelser kan ofta fästas på pappermen ett formaliserat kontrakt synes ej varaförenligt med synen på utvecklingssamtalets syfteoch innebörd. Utskottet menar att ståndpunkten hargiltighet även för gymnasieskolan.När det gäller frågan om möjligheten att lägga utundervisning i alla ämnen på entreprenad hänvisarutskottet till regeringens beslut atttillsätta en särskild utredare som skall se överbestämmelserna om entreprenad i gymnasieskolan ochfrågan om kommuners möjlighet att anordnagymnasieutbildning i även andra former än ett direkthuvudmannaskap (dir. 2004:4). Översynen aventreprenadreglerna skall avse både vilka inslag iverksamheten som bör kunna läggas ut på entreprenadoch till vem ett sådant uppdrag skall få lämnas.Uppdraget skall redovisas senast den 1 september2005.Enligt 1 kap. 12 § gymnasieförordningen skall detupprättas en individuell studieplan för varje elev.Planen skall bl.a. innehålla uppgifter om elevensstudieväg och om de val av kurser som eleven hargjort. I 7 kap. 19 § gymnasieförordningen anges atteleven minst en gång per termin skall ges samladinformation om kunskapsutveckling ochstudiesituation vid ett utvecklingssamtal. Samtaletskall genomföras med den individuella studieplanensom grund. Utskottet understryker vikten av attsådana studieplaner upprättas i gymnasieskolan menkonstaterar också att i sin löpandetillsyn granskar huruvida individuella studieplanerförekommer och också hur dessa är utformade.Exempelvis framför i rapporten frånverkets inspektion av skolorna 2003(2003 ur ett nationelltperspektiv, dnr 50-2004:468) kritik till ett antalkommuner för att individuella studieplaner inte harupprättats. Man menar också att det på en del skolorsaknas kunskaper hos lärarna om hur en individuellstudieplan skall se ut. Frågan är enligt utskottettillräckligt uppmärksammad.Jämställdhet och insatser motsnedrekryteringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena avseendejämställdhet och insatser mot snedrekryteringmed hänsyn till pågående insatser.Jämför reservationerna 12 (m, fp, kd, c) och13 (kd).MotionerFolkpartiet vänder sig i motion 2003/04:Ub12 yrkande10 mot att propositionen inte tar upp frågan omjämställdheten i gymnasieskolan. Det är ett problematt elever i sina val av utbildningsvägar är bundnai traditionella könsroller och att de bemöts olika iskolan beroende på vilket kön de tillhör. OcksåCenterpartiet hävdar i motion 2003/04:Ub11 yrkande14 att elever tidigt bör påverkas för att främjaderas intresse för otraditionella val. Derasnyfikenhet bör väckas men deras syn på vad som är"normalt" för pojkar respektive flickor att sysslamed bör också vidgas. efterfrågarförslag från regeringen på hur gymnasieskolan skallbli mer jämställd.Kristdemokraterna efterlyser i motionerna2003/04:Ub10 yrkande 35 och 2003/04:Ub498 yrkande 5förslag från regeringen för att brytasnedfördelningen vad gäller kön och den socialasnedrekryteringen till högskolan. I samma motionsyrkande 6 pekar på behovet avlångsiktiga strategier för att skapa en modern bildav högskolestudier.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har årligenbehandlat motioner avseende jämställdhet inomutbildningsväsendet. Utskottet har konstaterat attjämställdhetsfrågorna har uppmärksammats ochtydliggjorts . Det är flera aktörersom på olika sätt bidrar med kunskapsutveckling ochstöd i dessa frågor. En rad åtgärder har ocksåvidtagits på nationell nivå för att stödja ochstimulera det lokala jämställdhetsarbetet. När detgäller förskola och skola har ettsärskilt ansvar att främja flickors och pojkars likarätt och möjligheter. Myndigheten för skolutvecklingkommer att överta vissa delar av det pågåendearbetet. Jämställdhetsaspekter ingår som en del avarbetet med demokrati- och värdegrundsfrågor liksomi arbetet mot kränkande behandling. Utskottet villdessutom peka på att regeringen i propositionenframhåller att ett genusperspektiv bör integreras iundervisningen i gymnasieskolan. Eleverna ges dåbättre möjligheter att upptäcka och motverkadiskriminerande och ojämställda förhållanden isamhället. När det gäller specifika insatser för attfrämja jämställdheten hänvisas till betänkande2003/04:UbU18.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärangeläget att motverka den sociala snedrekryteringenoch att bredda rekryteringen till högskolan. Det ärviktigt att elever med goda förutsättningaruppmuntras till fortsatta studier och här harstudie- och yrkesvägledarna en viktig roll. Det ärockså skolornas uppgift att förmedla en rättvisandebild av högskolestudier. Genom de ökademöjligheterna för kommunerna att anställa personal iskolorna som statsbidraget tillpersonalförstärkningar ger, bör skolorna kunnaerbjuda eleverna sådan vägledning att de som inteannars skulle fortsätta sina studier i högskolanändå gör det. Frågor om breddad rekrytering tillhögskolan behandlas i Tillträdesutredningensbetänkande Tre vägar till den öppna högskolan (SOU2004:29), och utskottet anser att beredningen dettabör avvaktas.ElevinflytandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena angåendeelevinflytande, elevrådsarbete och lokalastyrelser i gymnasieskolan med hänvisningtill pågående insatser och beredningen avSkollagskommitténs betänkande.Jämför reservationerna 14 (m), 15 (kd), 16(kd, v, c, mp), 17 (c, mp) och 18 (kd).MotionerModeraterna menar i motion 2003/04:Ub9 yrkande 1 atteftersom gymnasieskolan är en frivillig skolform böreleverna där i högre utsträckning ängrundskoleeleverna kunna ha stort inflytande överhur deras utbildning skall se ut och var den skallbedrivas. Eleverna bör själva kunna komponera sinutbildning utifrån egna intressen och bedömningar avkommande behov på arbetsmarknaden, vilket leder tillmotivation och frihet att förverkliga det egnalivet. Också har framställt ettantal yrkanden avseende ökat elevinflytande. Imotionerna 2003/04:Ub10 yrkande 40 och 2003/04:Ub498 yrkande 29 föreslår man att en konkretiseringi skollagen bör göras som fastställer en miniminivåför elevinflytande. I motionerna 2003/04:Ub10yrkande 41 och 2003/04:Ub498 yrkande 30 menarKristdemokraterna att bör ges i uppgiftatt utarbeta måldokument för elevinflytande pågymnasieskolan samt att som tillsynsmyndighetansvara för en utökad kontroll av elevinflytandetstillämpning i skolorna.I motionerna 2003/04:Ub10 yrkande 42 och2003/04:Ub498 yrkande 31 anser attpraktiska möjligheter att medverka i elevråd måstefinnas och föreslår att elevrådsarbete inte fårredovisas som frånvarotid i elevernas slutbetyg utani stället redovisas där som meriterande för eleven.Även yrkar i motion 2003/04:Ub292yrkande 10 att elevfackligt arbete skall varameriterande och föras in som en merit ibetygsdokumentet.Ett antal yrkanden har framställts avseende lokalastyrelser i gymnasieskolan. anseri motionerna 2003/04:Ub10 yrkande 38 och2003/04:Ub498 yrkande 27 att lokala styrelser förgymnasieskolan där elever, föräldrar, lärare ochövrig personal ingår skall kunna tillsättas i högregrad. Styrelserna kan spela en viktig roll för attöka det omgivande samhällets delaktighet i skolansutveckling. menar i motionerna2003/04:Ub11 yrkande 13 och 2003/04:Ub391 yrkande 5att försöksverksamheten med lokala styrelser medelevmajoritet inte behöver pågå längre utan attstyrelserna skall permanentas. Också Miljöpartietvill i motion 2003/04:Ub271 yrkande 14 permanentaförsöket med lokala styrelser med elevmajoritet.Sådana styrelser utvecklar medbestämmandet ochelevdemokratin ytterligare och skall därförpermanentas i alla gymnasieskolor. Styrelserna skallkunna fatta beslut i alla övergripande frågor somrör verksamhet och drift.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Frågor om att stärka elevernas inflytandebehandlas i betänkande.Regeringens beredning av förslagen bör avvaktas. Närdet gäller försöksverksamheten med lokala styrelserhar regeringen beslutat att förlängaförsöksverksamheten med lokala styrelser med elev-respektive föräldramajoritet fram till den 30 juni2007 (SFS 1996:605). En arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet har föreslagit attförsöksverksamheten skall permanentas (Var - dags -inflytande, Ds 2003:46). Förslaget bereds förnärvarande inom . Utskottet anseratt beredningen bör avvaktas.Högskolebehörighet som mål förgymnasieskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attgymnasieskolan inte skall leda tillhögskolebehörighet.Jämför reservation 19 (m, fp, kd).MotionerModeraterna, i ett antal motioner att allagymnasiestudier inte skall behöva leda tillhögskolebehörighet.Moderaterna menar i motionerna 2003/04:Ub9 yrkande2 och 2003/04:Ub276 yrkande 30 att det inte finnsnågot egenvärde i att alla utbildningar skall ledatill universitetsstudier. Såväl yrkesinriktadeelever som starkt studiemotiverade elever måstekunna lyckas och utvecklas i gymnasiet, och detskall inte heller vara nödvändigt med obligatoriskakurser för alla elever. framhåller imotion 2003/04:Ub367 yrkande 5 att den ökadeteoretiseringen i gymnasieskolan har lett till attkunskaperna i såväl kärn- som karaktärsämnen harförsvagats och menar att det är en myt atthögskolebehörighet krävs för att hävda sig påarbetsmarknaden. Kravet leder till attgymnasieskolan blir en utslagningsmaskin för allaungdomar som inte vill eller orkar läsa merteoretiska ämnen. föreslår imotion 2003/04:Ub498 yrkande 3 att kravet på attsamtliga program skall leda till allmänhögskolebehörighet tas bort och att goda möjlighetertill kompletterande utbildning i stället ges.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare i detta betänkandeunderstrukit vikten av att gymnasieutbildningeninnehåller vissa gemensamma obligatoriska ämnen.Kunskaper i svenska, engelska och matematik ärnödvändiga för att tillgodogöra information ochkunna delta i samhällslivet.