bet · GR01SFU5 · 2004-03-02 00:00:00 — I det nya systemet finns det barnpoäng, som är fördelaktiga framförallt för kvinnor. I det gamla systemet fanns 15-30-årsregeln, som intesystematiskt omfördelade från höginkomsttagare till låginkomsttagare utangynnade vissa kvinnor och missgynnade andra kvinnor.Jag har i en studie tillsammans med tittat på mänsoch kvinnors pensioner i det nya pensionssystemet. Vi har då studeratolika typfall av kvinnor. Det är kvinnor som beter sig på arbetsmarknadensom den genomsnittliga mannen, det vill säga de har en fullständig karriär.Vi har tittat på kvinnor som varvar heltid-deltid-heltid, det vill sägagår ned under småbarnsåren och sedan går tillbaka till heltid efterett antal år. Vi har tittat på kvinnor som jobbar deltid hela livet, 75 %av heltid hela sitt yrkesverksamma liv. Sedan har vi en extremvariant medkvinnor som jobbar enbart av sitt förvärvsverksamma liv.Vi tittar inte enbart på de årliga pensionsbeloppen. Pensionen kan sesockså utifrån andra mått. De viktigaste måtten jag ska redovisa för er äratt förutom den årliga pensionen titta på kompensationsgraden. Hur storandel av slutlönen är pensionen för kvinnor respektive män? Vi tittar påavkastningen på de inbetalningar som görs till pensionssystemet. Hur storär avkastningen för kvinnor jämfört med männens avkastning på de inbetalningarde gör?För varje typfall av kvinnor och män tittar vi på fem olika utbildningsnivåer:från enbart grundskola till forskarutbildning. (Bild 2) Den här tabellen ska läsas enligt följande. Den första radenvisar kvoten mellan kvinnors årsbelopp och den genomsnittliga mannensårsbelopp. Vi ser att de deltidsarbetande kvinnorna har en årlig pensionsom ligger på av männens. De kvinnor som varvar hel- och deltidhar en årlig pension på av männens. Kvinnor har lägre pensionerän män. Kvinnor jobbar mindre, och de har en lägre timlön.Låt oss se på nästa mått. Det visar hur stor andel av slutlönen pensionenutgör för olika typfall av kvinnor jämfört med den genomsnittliga mannen.Jag jämför kvinnors kompensationsgrad med mannens kompensationsgrad genomatt titta på kvoten mellan kvinnans kompensationsgrad och mannens. I sågott som samtliga fall har kvinnor en högre kompensationsgrad i det nyapensionssystemet än vad männen har. Pensionen i förhållande till slutlönenär högre för en deltidsarbetande kvinna. Den varierar mellan4 och beroende på vilken utbildningskategori vi väljer.När det gäller att varva hel- och deltid ligger två utbildningskategorierunder 1 - kvoten är 0,96 respektive 0,98.Med det tredje måttet har jag tittat på avkastningen på inbetalningarnatill pensionssystemet. Då jämför jag livstida förväntade förmåner medlivstida avgifter för kvinnor respektive män, och sedan tittar jag påkvoten mellan de båda. Avkastningen är genomgående större för gruppenkvinnor än för gruppen män. Den kan vara så stor som högre. Har männenen avkastning på på sina inbetalningar betyder det här att kvinnorsavkastning är högre, att de får en avkastning som är på varjeinbetalad krona.Kvinnor har lägre pensioner, men i förhållande till slutlönen får kvinnornaen högre pension än vad männen får. Avkastningen på varje inbetalad kronaär större för kvinnor än för män. Det är en följd av takregeln - den förstafiguren jag visade - det vill säga att männen slår genom taket fortare änkvinnor och då får en lägre kompensationsgrad och lägre avkastning påvarje inbetalad krona. Det är också en följd av att vi har gemensammalivslängdstabeller för kvinnor och män. Det har vi tittat närmare på.Gemensamma livslängdstabeller innebär kraftig omfördelning från män tillkvinnor.Garantipensionen dyker inte upp i de beräkningar jag har redovisat för er.De typfall av kvinnor jag har redovisat för er tjänar in sin egen pension.De får inte någon del av garantipensionen.Vi har också tittat närmare på barnpoängen. I våra beräkningar har den enomfördelningseffekt, men den effekten är mindre.Lennart Klockare (s): Jag har funderingar på frågan om hur demografinkommer att slå för de yrkesarbetande, de som är kvar i arbetslivet. Detär allt färre som arbetar, och många fler blir äldre. Hur kommer denutvecklingen att se ut långsiktigt för pensionärerna? Det kommer att finnas en brist på arbetskraft. Vad kommer de som redan finns iSverige men som står utanför arbetsmarknaden att få för pensioner - dekan komma in sent i arbetslivet eller upp mot ? Kommer de att få garantipension? Hur kommer det här att påverkaderas framtida pension?Jag vill kommentera ord om information. Det är bra att vifår höra om den informationssatsning som görs från verkets sida. I detsammanhanget vill jag trycka på att man uppmärksammar den flexibilitetsom finns i pensionssystemet som gör att man kan tjäna in pensionspengaräven efter . Jag vet inte om kan svara på fråganoch ge en kommentar.Ordföranden: Jag vill påpeka att till den senare delen av utfrågningenhar vi särskilt bett och att också nämnafrågan om demografi. Frågan återkommer senare under dagen.Ann-Charlotte : I det nya pensionssystemet ligger inbyggt incitamenttill att förvärvsarbeta. Det bygger på att vi förvärvsarbetar och att vitjänar in våra egna pensioner. Det är viktigt att också skapa incitamentatt arbeta fram till och kanske till och med längre än så.Problemet ligger i att det är ett förtida uttag, det vill säga attvi går i pension tidigare än den normala pensionsåldern. Det är mycket enfråga för arbetsmarknaden. Det är kanske inte en fråga som pensionssystemetkan lösa.Anna , generaldirektör, : Det är viktigt att inse att tillskillnad från det gamla pensionssystemet innebär det nya pensionssystemetatt pensionssystemet kan hålla vad det lovar, även om demografin utvecklasså pass ogynnsamt allmänt sett för pensionssystem. Regelverket är sådantatt det nya pensionssystemet inte lovar ut mer pengar än vad som faktisktfinns. Det är den stora skillnaden mellan det svenska pensionssystemetoch så gott som alla andra pensionssystem i EU och i många andra länder.Det som alla nu talar om när det gäller välfärdssystemen är det faktumatt befolkningen blir så mycket äldre, vilket egentligen är en positivsak. Med de pensionssystem de flesta har, och vi hade, innebär det måste göra någonting. Det är precis det vi har gjort. Vårt pensionssystemstår pall även för den demografi som vi har att förvänta, det vill sägaatt vi blir äldre och äldre. Men pensionerna blir inte lika höga om maninte arbetar längre. Det är den andra stora frågan som demografin ställer,nämligen hur vi ska anpassa arbetslivet så att man kan ta till varaarbetsförmåga, arbetslust och arbetsbehov som också äldre har. Ska det blibra pensioner när vi blir mycket äldre måste vi arbeta längre. Annarsblir det inte så mycket på kontot.Birgitta (): Jag uppskattar att man från Riksförsäkringsverketssida är självkritisk till den information som gick ut. Det är åtskilligamänniskor som har lyft fram frågan i olika sammanhang. blirdet fler frågetecken än svar på frågorna. Det är inte alltid så lätt attförstå innebörden och konsekvenserna för framtiden. Det är oerhört viktigtatt den information som går ut är så lättförståelig som möjligt. Det ärjobbigt för många människor, och de känner stor otrygghet när det intevet vilka konsekvenserna blir med det nya systemet.Hur vanligt är det att äkta makar delar på pensionsförmånen? Det kan ocksåha betydelse för kvinnors pension framöver.Ole : Om jag inte är felunderrättad är det ca 6 000 personer som överför premiepensionsrätt mellan makar. Det är den möjlighet somfinns i pensionssystemet.Hans Jacobson: Jag kan lägga till att vi inte puffar särskilt för denmöjligheten. Vid en sådan överföring sker en reduktion av pengarna.För man över en hundralapp till sin hustru, eller till sin make för dendelen, får mottagaren bara . Det är pengar rent i sjön. Räknar manmed att leva tillsammans tills man blir gamla har man tappat bort pengarna.Det kräver moget övervägande innan man bestämmer sig för att göradet.Birgitta (): Varför görs det stora avdraget?Hans Jacobson: Det är uttalat i förarbetena en allmän princip om attmedborgarna ska ges så stor valfrihet som möjligt förutsatt att det integår ut över de andra som är med i systemet. Här kan man räkna med - ochså har också verkligheten blivit - att eller mer går från män tillkvinnor. Eftersom kvinnor lever skulle de övriga i systemet förlorapå om kvinnorna fick räkna detta som . Det är för att kompenseraför det, dra ned till kvinnors livslängd, som reduktionen görs.Bo Könberg (): En av mina frågor kommer att röra samma sak som BirgittaCarlsson var inne på alldeles . Jag tänkte börja med två informationsfrågor.När det nya systemet skapades var ambitionen inte bara att skapa ett brapensionssystem utan också försöka se till att drivkrafter och incitamentgick åt rätt håll. Någon av reformatorerna, jag tror inte att vederbörandefinns närvarande, nämnde under arbetets gång att det inte bara är frågaom vad vi gör med pensionssystemet utan vad pensionssystemet gör med oss.En av de sakerna har att göra med vad som redan har varit uppe, nämligenhur incitamenten ser ut för att vi ska arbeta längre.Hur lyckas informera människor mellan 55 och 60 åratt om de jobbar efter den gamla pensionsåldern får de meri pension resten av livet? Skulle den nya möjligheten att stanna kvartill utnyttjas får de mer i pension resten av livet. Jag haren känsla av att det inte riktigt har nått ut . Har det nått ut, ochhar ni planer på att informera mer om det?Den andra frågan gäller möjligheten att dela. Jag tycker möjligen attnågra av svaren blev lite missvisande. Det som infördes var en möjlighetatt föra över pensionsrätter mellan makar. Bestämmelsen om att dra avpengar rör sig om att kvinnor förväntas leva längreän män. Därför görs avdraget så att andra inte ska drabbas. Man kandiskutera om det är en klok bestämmelse eller inte. Vi gjorde upp om den iett politiskt läge där det fanns olika uppfattningar. Om pensionsrätterförs över mellan makar och livslängden stämmer blir det missvisande - jagvänder mig närmast till - om man säger att 100 krblir 86. Makarnas beräkning handlar om att ska bli , barafördelas ut på fler år. Den fråga jag hade tänkt att ställa innan svarenkom var om på vilket sätt man hade tänkt att informera om detta. Den fråganriktas närmast till Riksförsäkringsverket.Sist har jag en fråga till . Det vore intressantatt höra hur garantipensionen slår mellan könen. Hur stor andel män ochkvinnor som har pension har inslag av garantipension? Hur ser detut ?Adriana Lender: Frågan var hur vi informerar om möjligheterna med denflexibla pensionsåldern. Den informationen går ut med all ordinarieinformation. Det finns med i alla broschyrer, i allt underlag. Jag kan intepåstå att det har varit ett jättelikt genomslag. Om jag på rak arm minnsrätt är drygt hälften medvetna om att det är en flexibel pensionsålderoch att man kan ta ut ned till en fjärdedel av sin pension. Problemet ärinte att få folk att jobba till 67, utan problemet är att få människoratt arbeta till 65.Vi har inte haft, och har heller inte för dagen, planer på riktadeinformationskampanjer, men det är något som kan övervägas.Hans Jacobson: Det är säkert rätt som säger, i varje fall näröverföringen sker till en kvinna. Om den sker till en man så är det litemer tveksamt hur bra affär det är.Ann-Charlotte : Jag kan inte svara på frågan om hur många som har garantipension. Den får du bolla vidare till Riksförsäkringsverket.Men i de kalkyler som jag redovisade här så var det enbart typfallen medde kvinnor som enbart hade jobbat av sitt förvärvsverksamma livsom fick garantipension.Jag skulle gärna vilja säga någonting om delad pensionsrätt, om jag får.En politik som är neutral till valet av familjemönster varken gynnareller missgynnar det obetalda hemarbetet gentemot marknadsarbete. Ettexempel på den typen av politik är delad pensionsrätt. Om pensionsrättenbåde i inkomstpensioner och premiepensioner delades och om delningengjordes automatisk i stället för frivillig så skulle det innebära enväsentlig förstärkning av kvinnors pensioner. Med automatisk menar jag attdelningen sker automatiskt, men om makarna eller parterna i ettsamboförhållande kommer överens om att inte vilja ha delningen så säger de ifrånoch avsäger sig den.Bo Könberg (): När det gäller det allra sista kan jag säga att jag haren politisk uppfattning som ligger mycket nära den som Ann-CharlotteStåhlberg nämner. Jag försökte verka för den vi försökte verkaför reformen. De som tycker så här får väl fortsätta att plädera för det.Jag vill ställa en följdfråga till . Det som jag är uteefter är något som jag tror att vi här i salen är ganska ense om, nämligenatt det vore bra om människor vet om hur det ser ut. Det skulle varaintressant om försökte se till att höja medvetenhetenhos dem om de siffror som jag nämnde och som vi äröverens om. De borde nå ut. Om man informerar om detta och tar reda påoch följer upp hur informationen har nått ut så tror jag att det skullefå en påtaglig effekt . Det skulle inte ske något denförsta dagen, men framåt. Detta är ju en sak som vi alla är överens om,så jag blev lite förvånad - för att vara vänlig - över att man inte trycktemer på det.Adriana Lender: Jag vill ändå påminna om att i de kuverten som gårut så ser man tydligt på första sidan hur pensionsutbetalningarna ändrarsig vid tre olika åldrar - 61, 65 och . Den som läser det kan alltsåfå ett tydligt incitament till att det är viktigt att arbeta längre. Manser också förändringarna i sin pensionsbehållning år i kuverten.På det sättet tycker jag nog att vi har gjort väldigt mycket, men visstkan det säkert göras mer.Kenneth (): Jag vill fortsätta på en tidigare frågeställning.Finns det siffror och statistik som säger hur många människor som övervägeratt fortsätta eller förlänga sin yrkesverksamma period, och ifrån vilkenålder? Hur många ligger i det skiktet där de kan tänka sig att de är redoatt jobba till 67, 68, 69 och ? Stimulansen och uppmuntran att göradet är uppenbar; vi förstår att detta finns. Men vad blir det för resultatrealt sett?Jag har också en fråga som gäller vårt europeiska system. Finns det någrakontakter? Förs det förhandlingar? Arbetar man för att på något sätt kunnaredovisa utländska EU-pensioner också tillsammans med det svenskapensionssystemet? Jag är väl medveten om att detta inte finns , menarbetar man med det och har man målsättningen att kunna sammanställaeventuella pensioner som tjänas in i ett EU-område?Anna : På den första frågan vill jag svara att det inte finns någrariktigt bra undersökningar av hur folk ser på det där med att arbeta. Menvi har i alla fall ställt frågorna. Då har det sorgligt nog visat sig attredan när människor är så har de helt klart för sig att de intetänker arbeta till 65! Det är en majoritet av ungdomarna som ser det pådet sättet. Det kan ju delvis bero på att de tycker att 60-65-åringar äruråldriga och absolut inte passar någonstans. De ändrar sig så småningom- det visar siffrorna när man frågar människor som är lite äldre. De villfaktiskt i högre grad stanna kvar längre, om än inte i någon överväldigandegrad.Ole : Först vill jag svara på frågan om hur många som hargarantipension. är det av alla ålderspensionärer somuppbär någon del garantipension. Många av dem får bara några kronor igarantipension. De totala kostnaderna för garantipensionen är ungefär12 % i förhållande till den inkomstrelaterade pensionen. Av den årskullsom är född , som är den första som har en del i det nya systemet, ärandelen garantipension ungefär 30 %.När det gäller frågan om huruvida det finns planer på att sammanställapension som har intjänats inom EU så är svaret att det nog inte finnsnågra sådana. De regler som finns för utbetalning av pension som harintjänats inom olika länder i EU fungerar trots allt ganska bra. Det ärett ganska rimligt system som inte är alltför administrativt betungande.Ordföranden: andra sidan är det ju en fantastisk utmaning när det gälleratt få en bild av de pensioner som är intjänade här i . Men denportalen har vi fått information om tidigare.Gunnar : fråga är väldigt bra. Det finns ingensom kan ge ett ordentligt svar på den, men det intryck som åtminstone vifår när vi har försökt följa vad som händer i arbetslivet är att 45-50 årär en mycket kritisk ålder. Människor som i den åldern börjar halka snetti det arbete som de har och egentligen skulle behöva byta har svårt attgöra det. När man gör det så är det bara att slå uppbilagan med lediga jobb och röra sig någon annanstans. Mennär man är är risken stor att man hamnar i en svårare och svåraresituation och lätt knuffas ut i långa sjukskrivningar och förtidspensioner.Frågan om hur vi underlättar för dem som är och däröver attbyta arbete när de behöver göra det är kanske den mest strategiska frågannär det gäller arbetsutbudet och pensionssystemet.Ulla (): Jag vill haka på lite grann av det som . Han är inne på arbetslivet och vad det gör med människor. Det är juockså en förutsättning för hur länge vi ska orka arbeta. Det är inte allomgivet att ha sådana arbetsuppgifter att man eventuellt skulle kunnaförlänga från 65 till . Det stora problemet är att arbetslivet slår utmänniskor . Då måste man se till att folk kan arbeta ochatt de har ett sådant jobb att de kan jobba längre. Det är en uppgift somjag tycker att vi kanske inte alltid tar riktigt på allvar.Jag har en fråga till . Pensionsforum kom för någontid sedan med en utredning. Jag läste en del intervjuer om den som visadeatt kvinnorna med det nya pensionssystemet för att kunna få samma utfallsom de fick i det gamla ATP-systemet och för att kunna kompensera sigskulle vara tvingade att ta en del pensionsförsäkringar på ganska storabelopp. Jag såg av det som du visade att kvinnor kompenseras i vissutsträckning, men frågan är om de kompenseras tillräckligt. Jag skulle därförvilja veta om du har gjort några undersökningar om hur kompensationen äri förhållande till det gamla ATP-systemet.Ann-Charlotte : I den studie som jag redovisar här tittar vi påbåde det gamla och det nya pensionssystemet och jämför dem. Där finnsalltså siffror även från det gamla pensionssystemet. Generellt kan mansäga att pensionerna blir lägre även för kvinnor om vi jämför det nya meddet gamla, om det gamla hade kunnat fortgå löpande såsom det såg ut innanvi gjorde om systemet. Men är kvinnor gentemot män i vissafall kraftigt kompenserade. De får en avkastning som kan vara högreän avkastningen för män, till exempel.Kvinnor får lägre pensioner i och med att de jobbar mindre och har lägretimlön än vad männen har. Man kan säga att barnåren kompenserar delöneskillnader som kommer sig av att kvinnor tar en större del av barnansvaretän vad männen gör. Men pensionssystemet jämnar inte ut de löneskillnadersom beror på att kvinnor jobbar på en starkt segregerad arbetsmarknad ochatt kvinnor jobbar i låglöneyrken och har lägre befattningar än män. Fråganär om pensionssystemet är den bästa lösningen på problemet med dessalöneskillnader. Det skulle kunna skapa låsningar i låglöneyrken och på denvägen försvåra en utveckling i riktning mot lika löner för kvinnor ochmän.Ulla (): Jag delar uppfattningen att arbetsmarknaden och kvinnorslöner förstås är viktiga och att ett pensionssystem kan förstärka ellerförsvaga sådana strukturer. Jag skulle vilja veta om du har tittat påkompensationsgraden också i ATP-systemet. Hur ser kompensationsgraden förkvinnor ut i ATP-systemet i jämförelse med det nya systemet? Tar det nyasystemet bättre hand om kvinnor än det gamla ATP-systemet?Ann-Charlotte : Det kan jag svara nej på. Överlag är det ganskalika. Om det finns någon skillnad så visar våra studier att kvinnor varmer gynnade förr jämfört med det nya systemet. Förklaringen är att när viser på löneutvecklingen framöver i typfallsberäkningarna så ligger enganska stor andel av både kvinnor och män över taket i pensionssystemet.Sådana omfördelningseffekter som 15-30-årsregeln medförde slog negativtpå kvinnor i det gamla systemet. Kvinnor som jobbade deltid hela livetvar de som var sämst lottade i det gamla ATP-systemet. De fick minstavkastning på varje inbetalad krona till systemet. De effekterna slår i denya studier som jag redovisade inte igenom på samma sätt eftersommånga kommer över taket och får en jämnare inkomstprofil.Anna : Jag tror att det är viktigt att komma ihåg att vad Ann-CharlotteStåhlbergs studie visar är att kvinnor generellt sett får en högre andelav de inbetalade avgifterna och de pengar som finns i systemet. Systemeti sig delar ut alla pengar som det har. Det är oerhört noga med att detinte ska ligga någon enda peng och damma i något hörn, i någon fond ellerpå något ofördelat sätt. Alla pengar i systemet fördelas, och de fördelasså att kvinnor får högre avkastning än män.Det går inte riktigt att jämföra det gamla systemet med detta, eftersomdet delade ut mer pengar än vad som fanns i systemet. Då måste man ocksåfundera på om man hade de pengar som kompensationsgraderna i så fall skulleha gett. I många fall var det inte så.Det är en del av den riktigt förnämliga effekten av det nya systemet; detdelar ut alla pengar men inte för mycket i förhållande till vad som finns.Det är systematiskt ändå så att kvinnor blir gynnade inte minst av detfaktum att alla är med i samma system och att man därför får en kraftfullriskgruppsomfördelningseffekt.Anna Lilliehöök (m): Finessen med det nya pensionssystemet är att man skage en långsiktig trygghet. Det gamla systemet riskerade i någon mån attinvagga alla i en falsk trygghet. Därför är informationsdelen så viktig.Jag har snarare en kommentar än en fråga. Jag tror att det som framförallt är oändligt viktigt är att när man får sitt pensionsbesked så skadet kunna kopplas till det kuvertet. Vi vet ju alla hur vi funkarnär man får generell information, oavsett om det är bankbesked eller vaddet är; det är inte förrän man har räkningen eller utbetalningen i nypansom det verkligen går in i hjärnan. Jag tror alltså att det är viktigtatt de här två sakerna hänger ihop. Kan jag få någon kommentar tilldet?Jag har också två frågor. Den ena riktar sig till säger att männen i genomsnitt får lite lägre utdelning på sina inbetaldapengar på grund av att de slår igenom taket. Men jag hade uppfattningenatt man betalar in upp till taket och sedan bara får ut upp till taket.Det skulle alltså jämna ut sig. Hur kommer det sig då att pensionentydligen blir lägre när man har högre lön? Hur kan det få den effekten? Jagantar att det är det här det rör sig om, det vill säga att män har högrelön än kvinnor. Men det finns ju också kvinnor som har hög lön.Jag vill också ställa en fråga som i och för sig ligger lite bredvid detsom har gåtts igenom. Flera av oss var på Pensionsforum,där man hade en genomgång av efterlevandepensionerna. Då uppmärksammadesbarnpensioner, framför allt i förhållande till skilsmässor. Återigen finnshär en informationsaspekt. Jag skulle vilja rikta frågan till AdrianaLender, eller vem som vill svara. Har ni funderat på informationen ochi så fall hur den ska vara? Det gäller då inte bara information om pensionenutan också om vad som händer när man går bort.Ann-Charlotte : Det beror på mer än en sak att männen får enlägre avkastning på varje inbetald krona till pensionssystemet. Som jagredovisade beror det på takregeln, den gemensamma livslängdstabellen,garantipensionen och barnpoängen. När det gäller takregeln så gällerpensionsgrundande inkomst upp till taket, men man fortsätter att betala enhalv avgift på inkomster över taket.När det gäller den avgift som vi betalar till pensionen så måste man skiljapå vad som är formellt och vad som är reellt. Vem betalar formellt inavgiften och vem bär i realiteten kostnaden för den? Den vanliga uppfattningenbland ekonomer är att arbetsgivaravgiften på lite bärs avlöntagarna själva genom att deras löneutveckling blir mindre gynnsam änvad den annars skulle ha varit. De får alltså en lägre kontantlön framöverän vad de skulle ha fått om pensionsavgiften inte hade funnits.