bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — Närdet förutses behov av större investeringar anvisasmedel genom engångsbelopp vid varje tillfälle.Innebörden av skyddetI världsarvskonventionens artiklar 4 och 5 beskrivsvad åtagandet innebär. Enligt artikel 4 erkännerkonventionsparten att skyldigheten att säkerställaidentifiering, skydd, bevarande, levandegörande ochöverlämnande till kommande generationer av detkultur- och naturarv som avses i artiklarna 1 och 2och som befinner sig på dess territorium främstankommer på denna stat. Den skall göra allt denförmår så långt dess egna resurser räcker och - omså är lämpligt - med visst internationellt bistånd.För att säkerställa att effektiva och aktivaåtgärder vidtas, för skydd, bevarande ochlevandegörande av det kultur- och naturarv sombefinner sig på dess territorium, skall varje statenligt artikel 5, såvitt möjligt och lämpligt,sträva efter att bl.a.anta en allmän politik som syftar till att gekulturarvet en funktion i samhällslivet samt inordnaskyddet av arvet i omfattande planeringsprogram,upprätta organ för skydd, bevarande ochlevandegörande av kultur- och naturarvet med lämpligpersonal och med resurser som gör det möjligt fördem att utföra sina uppgifter,utarbeta arbetsmetoder som gör det möjligt attmotverka de faror som hotar kultur- ellernaturarvet,vidta lämpliga rättsliga, vetenskapliga, tekniska,administrativa och ekonomiska åtgärder som ärnödvändiga för identifiering, skydd, bevarande,presentation och återställande av detta arv.I ansökan till hänvisas till förordningen(1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. ochkulturminneslagen.Budgetpropositionen 2004Till de båda grenarna av Stiftelsen verksamhet fördelas statliga medelfrån utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfundoch fritid. Bidrag till slottsteaterbetalas dels från anslaget 28:31 Bidrag till vissamuseer med , dels från anslaget 28:7Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål.Enligt regleringsbrevet till får bidraglämnas från anslagsposten 3 Bidrag till vissteaterverksamhet med tillhopa tillbl.a. I likhet med tidigareår tilldelades , utöver sittordinarie verksamhetsbidrag, ett extra stöd på 1miljon kronor från anslaget 28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete.Interpellationssvar om vården av teaterklenoderSom svar på en interpellation av harkulturminister den 5 december 2003hänvisat till att det är viktigt att slå fast attDrottningholms slottsanläggning är upptagen påUnescos världsarvslista bl.a. på grund av attteatern och dess samlingar är en unik kulturskatt.Av detta skäl har Stiftelsen erhållit ett årligt statsbidrag, somför innevarande år uppgår till 14,8 miljoner kronor.Drottningholms teatermuseum är inte en statligmyndighet utan en självständig stiftelse. Det ärföljaktligen stiftelsen och dess styrelse som hardet yttersta ansvaret för hur verksamheten bedrivs.Det är styrelsen som prioriterar hur statsbidragetoch andra ekonomiska resurser fördelas och används.För statsbidraget har regeringen satt upp som målatt museet "skall förbättra förutsättningarna församlingarnas långsiktiga bevarande". Det ärstyrelsen och verksamhetsledarna som svarar förlångsiktiga vårdplaner, för valet av lämpligamagasinslokaler och för nödvändiga kontakter medfastighetsägare rörande underhåll och andraangelägenheter. Regeringen utgår från att styrelsenagerar utifrån detta ansvar.När det gäller de mer långsiktiga planerna förmuseet har stiftelsens styrelse tidigare hemställtatt regeringen tar initiativ till dels en utredningom samgående med , dels en översyn avfrågan om dokumentationen av scenkonsten i Sverige.Förslagen, som bereds i , krävernoggrann analys och samråd. De förslag om höjningarav anslaget som stiftelsen uppvaktat om bereds i detordinarie budgetarbetet. höjdesdet årliga anslaget med en halv miljon kronor.Sammantaget får de båda verksamheterna 14,8miljoner kronor i statsbidrag. Man kan dela upp detpå de olika verksamheterna. Museet har ett anslagsom räknas upp i takt med pris- och löneomräkningenoch fick dessutom en nivåhöjning i den förrabudgetpropositionen. Teaterverksamheten har utöversitt anslag haft ett tillägg på 1miljon kronor.Verksamhetsberättelse/årsredovisning 2003 förStiftelsen för Stiftelsen i februari 2004årsredovisning/verksamhetsberättelse för år 2003.För samlingsverksamheten var summan intäkter 10,8miljoner kronor och kostnaderna var 10,7 miljonerkronor. Stiftelsen erhöll i statsbidragtill , varav påtilläggsbudget som engångsanvisning.Drottningholmsteaterns vänner bidrog med 150 000 krtill inköp, varav till museisamlingarnaoch till . Visningsintäkternapå uppgick till ochvisningsintäkterna i till . 2003års verksamhet vid redovisarett överskott om . Från RiksbankensJubileumsfond erhölls för projektetDokumentation av scenkonst.För slottsteaterns del gäller attföreställningsverksamheten fick istatsanslag . Ett engångsanslag på 1 miljonkronor anvisades också. Enligt årsredovisningen hardet samlade statliga anslaget, oavsett vilkaberäkningar och jämförelser som görs, med undantagför urholkats sedan1992.Sponsorsintäkterna minskade något, till 2,25miljoner kr, biljettintäkterna uppgick till 1,06miljoner kr, ersättning från FöreningenDrottningholmsteaterns vänner till ,ersättning från till 0,6 miljonerkronor. Överskottet uppgick till 593 000kr. Enligt årsredovisningen varföreställningsverksamheten den mestbegränsade med bara åtta egnaföreställningar och 13 balettföreställningar somgavs av , beroende på den mångårigaurholkningen av stiftelsens statsanslag förföreställningsverksamheten.Enligt årsredovisningen gäller för både Sverigesteatermuseum och attökningen av statsbidragen långt ifrånnöjaktigt kompenserat för automatiskakostnadsökningar med oförändrad verksamhet. Förteatermuseet har främst ökade lokalkostnaderkraftigt urholkat tillgängliga medel. Endast tackvare en engångsanvisning på under 2003kunde två vakantsatta museitjänster periodvisbesättas. Nämnden hänvisade till att det ordinariestatsanslaget för inteökat . Ett årligt engångsanslag på 1miljon kronor kompenserade visserligenunder 2000 och 2001 för kostnadsökningar, men denackumulerade urholkningen ledde enligtårsredovisningen till att stiftelsen tvingadeshalvera sin föreställningsverksamhet påslottsteatern . Vidare hänvisades tillökade kostnader på grund av det nya pensionsavtalet,PA 03.Lokaler och samlingarSveriges teatermuseum har enligt årsredovisningenställning som centrum för dokumentation av scenkonsti hela riket och förvaltare av landets störstateaterhistoriska samling. Museet samlarföreträdesvis föremål knutna till svensk teater,opera och dans. En tyngdpunkt ligger i descenografiska samlingarna och porträttsamlingarna,där en representativ bredd eftersträvas. Deteaterhistoriska föremålssamlingarna omfattar ca 31500 föremål till i form avscendekorationer, scenmodeller, rekvisita, dekor-och kostymskisser, scenbilder och porträtt,kostymer, accessoarer, dockteatrar,skuggspelsteatrar samt teatertekniska ochteaterbyggnadsrelaterade föremål. Biblioteketinnehåller 72 000 volymer, pjäsmanuskriptsamlingen32 000 manuskript, affischsamlingen 76 000affischer, programsamlingen ochpressklipparkivet . Fototeketinnehåller över1 miljon foton. Det finns 200 enskilda arkiv sominnerhåller originaldokument kring svensk teater.Möjligheten att ta emot mer skrymmande föremål(dekorationer, kostymer och teknik) begränsas bl.a.av utrymmesbrist i magasinen. I de av KungligaOperan förhyrda lokalerna i , ,används merparten av lokalytan av Sverigesteatermuseum (arkiv, bibliotek, fototek ochmuseisamlingar), men rymmer även Drottningholmsslottsteaters administration och den gemensammakanslifunktionen. I enlighet med tidigare redovisasdet statliga bidraget för dessa stiftelsensgemensamma lokaler via anslaget till Sverigesteatermuseum och redovisas således i dess ekonomi.Den permanenta 1600-1700-talsteaterutställningen i paviljong harmåst tas ned för översyn på grund av skadliga tempe-ratur-, fukt- och säkerhetsförhållanden.Konservatorer som anlitats har påtalatatt fukt- och ljusförhållanden är olämpliga även närdet gäller föremål som hänger påDrottningholmsteatern, vilket fått till följd attdepositioner från bl.a. måståterlämnas.Utanför lokalerna i i finnssamlingar i Dragonstallet (på menutanför världsarvsområdet) och ett magasin från 1974i Dammtorp på , vilket är museets klimatmässigtbästa magasin. drabbadesmagasinet av ett kraftigt läckage, vilket åtgärdadesav . En skadeinventering idekormagasinet påbörjades först . Även omskadeinventeringen just påbörjats är det enligtårsredovisningen angeläget att påpeka attomfattningen av skadorna betydligt överdrivits imedierna. Magasinet på Dragonstallets vind har inteutnyttjats fullt ut på grund av takläckage ochoacceptabla fuktighets- och temperaturvariationer. Islutet av 2003 gjordes därför en omfattandeflyttning av kostymer till bättre förvaring iGäddviken.Enligt årsredovisningen är museets centralauppgift att med anlitande av expertergöra en inventering, en vårdplan för framtiden ochvissa brådskande vårdinsatser. Eftersom museetsaknade egna medel för detta ändamål söktes ochbeviljades från Stiftelsen fond för svensk kultur, vilka medel kommeratt användas för ändamålet tillsammans med det frånFöreningen årligentilldelade inköpsbidraget på 150 000 kr.Med restriktivitet har museet tagit emotdonationer, bl.a. värdefulla samlingar från nedlagdateatrar, från privatpersoner och dödsbön, främstarkivalier, foton, pjäsmanuskript, pressklipp ochprogram men även scenmodeller, tavlor och vissrekvisita.I avsaknad av fast museiintendent har sortering,gallring, föremålsregistrering ochföremålsdokumentation endast kunnat utföras ibegränsad utsträckning av en tillfällig vikarie ochtvå praktikanter. Den mångåriga bristen på enarkivarie försätter enligt årsredovisningen museet ien alltmer prekär situation. Enstaka insatser hargjorts av tre praktikanter. Också bl.a. förlusten aven tidigare tjänst för pressbevakning försvårarmuseets arbete.Promemorior från KulturdepartementetSom svar på frågor från hardet inom utarbetats tvåpromemorior, bilagorna A3.5.2-3.I promemoriorna hänvisas till att beslut om världsarvetDrottningholms slottsområde inte innehåller någonuttrycklig skrivning om samlingarna på Sverigesteatermuseum. Eftersom samlingarna är en viktig delav slottsteatern och bidrar till teaterns storavärde får det dock enligt promemorian anses attdessa ingår. Omständigheter som talar för attsamlingarna inte omfattas av konventionsåtagandet ärdels att konventionen inte innehåller någonuttrycklig skrivning om samlingar, dels att beslut inte heller innehållernågon uttrycklig skrivning om samlingarna påSveriges teatermuseum. Enligt promemoriorna är detägaren som har huvudansvaret för sin egendom och somunderhåller den. Ägaren svarar för ett världsarvsdagliga skötsel i enlighet med fastställda planeroch eventuell skyddslagstiftning. Det innebär ocksåatt ägaren skall ha sådan tillsyn att egendomen inteförstörs eller förfaller. Ägarens ansvar innebärinte att det är förenligt med statensvärldsarvsåtagande att låta ett världsarvsobjekthelt förfaras. Det förhållandet att regeringen utserdelar av nämndens ledamöter kan enligtKulturdepartementet i sig inte anses medföra ettansvar för stiftelsens verksamhet. Det är och dess styrelse somhar ansvaret för samlingarna. anslutningtill världsarvskonventionen medför i sig ingenskyldighet för staten att ge ekonomiskt stöd tillvärldsarvsobjekten. Årliga statliga bidrag utgårdock både till ochSveriges teatermuseum och genom regleringsbrevetanger staten villkoret för statsbidraget, bl.a. omåterrapportering i fråga om samlingarnas omfattning,innehåll samt om magasinssituationen. Någonomprioritering när det gäller fördelningen av anslagmellan de två verksamheterna har inte begärts frånstiftelsens sida.Utskottets ställningstagandeStatens åtagande enligt världsarvskonventioneninnebär att det finns en skyldighet för staten attse till att världsarvsobjektet bevaras, skyddas ochöverlämnas till kommande generationer i ett skicksom innebär att värdet inte försämrats. Det är iförsta hand ägaren som har huvudansvaret föregendomen och dess vård. Som framhållits frånKulturdepartementets sida är det emellertid inteförenligt med statens världsarvsåtagande att låtaett världsarvsobjekt helt förfaras. mening för detta med sig att det inomRegeringskansliet bör vara sörjt för en beredskapatt vidta de åtgärder som kan behövas för attSverige skall kunna leva upp till sitt åtagande attinte låta världsarvsobjekt förfaras.Granskningen föranleder inte något uttalande iövrigt från utskottets sida.3.6 Tre f.d. försvarsministrarsansvar i fråga om FörsvarsmaktensagerandeAnmälanI en anmälan i har begärtsatt utskottet granskar före dettaförsvarsministrarna . , och roll vid och kännedomom hur Försvarsmakten mellan använtsig av svenska agenter för att i samarbete med ryskmaffia bl.a. köpa en stulen flygradaranläggning,betecknad som elektrooptisk enhet 36 E. Agenternahar även haft andra uppdrag för försvarets räkning,benämndaGP 1, GP 2 och GP 4.Utskottets granskning bör enligt anmälningenvidare avse ansvarig ministers roll vid och kännedomom vissa förehavanden vid Försvarets materielverkoch samtvissa frågor om upphandling m.m. Anmälningenåterfinns i bilaga A3.6.1.Utskottets granskningUtskottet har riktat in den granskning somanmälningen ger anledning till på vissa frågor omanskaffningen av den aktuella flygradaranläggningen,de ekonomiska befogenheter som förelegat i fråga omköpet samt regeringens eller regeringens ledamöterskännedom om anskaffningen av flygradaranläggningenoch om hanteringen av utfärdande av intyg m.m.BakgrundGällande bestämmelserFörsvarsunderrättelseverksamhet m.m.Enligt 1 § lagen (2000:130) omförsvarsunderrättelseverksamhet skallförsvarsunderrättelseverksamhet bedrivas för attkartlägga yttre militära hot mot landet och tillstöd för svensk utrikes-, försvars- ochsäkerhetspolitik. I verksamheten ingår att medverkai svenskt deltagande i internationelltsäkerhetssamarbete och att, enligt vad regeringennärmare bestämmer, medverka med underrättelser föratt stärka samhället vid svåra påfrestningar påsamhället i fred. Regeringen bestämmerförsvarsunderrättelseverksamhetens inriktning.Försvarsunderrättelseverksamhet skall bedrivas avFörsvarsmakten och de andra myndigheter somregeringen bestämmer. Försvarsmakten skall enligt4 § förordningen (2000:555) med instruktion förFörsvarsmakten leda och bedriva den verksamhet somanges i 1 § lagen omförsvarsunderrättelseverksamhet.Enligt 5 § lagen omförsvarsunderrättelseverksamhet skall en särskildnämnd under regeringen ha insyn iförsvarsunderrättelseverksamheten. har till uppgift att följaunderrättelsetjänsten inom Försvarsmakten och deövriga myndigheter som bedriverförsvarsunderrättelseverksamhet (SFS 1988:552).Nämnden skall bl.a. granska att verksamheten bedrivsi enlighet med den inriktning som är bestämd ochskall särskilt bl.a. granska de medel och metoderför inhämtning av underrättelser som skall enligt 1 a §förordningen (1996:103) med instruktion och enligt 2 § förordningen(2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhetbedriva försvarsunderrättelseverksamhet. Demyndigheter som bedriverförsvarsunderrättelseverksamhet skall enligt 4 §sistnämnda förordning till (Försvarsdepartementet) lämna information om viktigafrågor som uppkommer i samarbetet och omförsvarsunderrättelseverksamhetens inriktning iövrigt, verksamhetens bedrivande i stort och omviktiga händelser. Skrivelser till regeringen ellerRegeringskansliet som berörförsvarsunderrättelsemyndigheternas administrationeller förvaltning och som avserförsvarsunderrättelseverksamhet skall ställas tillexpeditions- och rättschefen i Försvarsdepartementet(Försvarsmaktens regleringsbrev bilaga 4).Offentlig upphandlingLagen (1992:1528) om offentlig upphandling ()gäller enligt 1 kap. 2 § vid upphandling som görs avbl.a. Enligt 1 kap. 3 § gäller endastbestämmelserna i 6 kap. för upphandling som omfattasav sekretess eller andra särskilda begränsningar medhänsyn till rikets säkerhet samt upphandling avförsvarsprodukter och tjänster som inte har civilanvändning och som omfattas av artikel 296 iRomfördraget. Anbud får enligt 6 kap. 2 b § begärasav endast en leverantör bl.a. om det som skallupphandlas av tekniska skäl eller på grund avensamrätt kan levereras av endast en viss leverantöreller om det gäller ytterligare leveranser från denursprungliga leverantören.Vid upphandling som omfattas av sekretess ochandra särskilda begränsningar med hänsyn till riketssäkerhet samt av försvarsprodukter och tjänster sominte har civil användning m.m. får regeringen enligt6 kap. 17 § föreskriva eller i enskilda fall beslutaom undantag från bestämmelser i lagen som ärnödvändiga med hänsyn till försvars- ochsäkerhetspolitiska intressen. Regeringen får iföreskrifter eller i enskilda fall överlåta till enupphandlande enhet att själv besluta om sådanaundantag som avses i första stycket. Materielverkethar fått förordnande att i vissa fall besluta sådanaundantag (3 § förordning 2001:870 omförsvarsupphandling).Frågestund i torsdagen den 23 januari2003Lars anförde vid frågestunden den 23januari 2003 att det är många som förvånats överuppgifter i TV och kvällstidning om hur det svenskaförsvaret har använt sig av narkotikasmugglare föratt köpa stöldgods från och försvaretssamarbete med den ryska maffian.Statsrådet anförde att han somansvarig för vapenexporten skall svara på frågan.Denna fråga aktualiserades i enartikelserie i . Det föranleddeMaterielverket och dess revisorer att noggrant gåigenom om något hade förevarit som det fanns atterinra mot. Inget tydde på det vid det tillfället.Regeringen utgår från att , som allamyndigheter, har följt svensk lag. De har att hållasig till de regler som gäller för offentligupphandling. Regeringen kan inte och skall intelägga sig i ärenden om offentlig upphandling somsker i regi av den enskilda myndigheten.Vidare anfördes att självklart inte skallsamarbeta med rysk maffia. Det finns heller intetydligt och klart bevisat att så skulle ha skett idet här fallet. Definitivt har inte somnation gjort det. Det kan ha ägt rum oegentligheter,t.o.m. brott av olika slag, i samband med den häraffären. Det skall självklart bli en fråga förpolis- och åklagarmyndigheter. Men de svenskamyndigheter som har varit involverade i det här harinte begått några fel, såvitt regeringen kan bedöma.Statsrådet informerade slutligen om attförsvarsministern hade varit i kontakt för att få en ytterligareredovisning av ärendet för att se om det finnstillkommande omständigheter.Promemorior från RegeringskanslietMot bakgrund av de uppgifter som förekommit imedierna om anskaffning avviss utrustning från har den 24 januari2003 upprättats en promemoria inomFörsvarsdepartementet, bilaga A3.6.2.Utskottet har genom två skrivelser tillRegeringskansliet begärt svar på vissa frågor. Somsvar har avlämnats promemorior upprättade inomUtrikesdepartementet och Försvarsdepartementet den25 och inom Försvarsdepartementet den2 , bilagorna A3.6.3-4.Anskaffningen av flygradaranläggningen m.m.Enligt promemorian Försvarsmaktensuppdrag att från anskaffa mätutrustning förmikrovågssignaler. vände sig tillföretaget som i sin tur anskaffadeutrustningen hos det ryska statliga exportföretagetRosvooruzhenie.Utrustningen levererades till den 16november 1995. fram till oktober 1999genomfördes tilläggsbeställningar ochtilläggsleveranser vad gäller mätutrustningen frånRosvooruzhenie via . har ingabeställningar avseende mätutrustningen gjorts.På Försvarsmaktens uppdrag gjorde Materielverketår 1998 och 1999 andra beställningar från . Vissa förskottsbetalningar har gjorts.Vad beställningarna avser omfattas avförsvarssekretess. Enligt Materielverketsuppfattning fullgjorde inte sina åtaganden.Materielverket anser därför att verket har enfordran på bolaget som svarar motförskottsbetalningarna. harMaterielverket inte lagt några beställningar påExico AB.Som svar på fråga av motsvarande innehåll anförs ipromemorian att regeringen harinte haft någon befattning med anskaffningen avflygradaranläggningen. Försvarsdepartementet hardäremot fått information från om anskaffningen. Det skedde genom enskrivelse . Påföljande dagbekantgjorde anskaffningen genom ettpressmeddelande. skrivelse den 22november 1995 lades till handlingarna som enrutinåtgärd av expeditionschefen den 6 december1995. Av akten i ärendet framgår inget ytterligare.Det finns inget som tyder på att saken har varitföremål för beredning eller information till denpolitiska ledningen.Som svar på fråga om regeringens eller regeringensledamöters kännedom om anskaffningen anförs attnågon information om anskaffningen inte har lämnatstill regeringen eller till dess ledamöter av berördamyndigheter. ledning informerade den24 försvarsminister omanskaffningen.I Försvarsdepartementets promemoria den 2 april2004 anförs som svar på fråga av motsvarandeinnehåll att förre expeditions- och rättschefen,numera generaldirektören vid Försvaretsradioanstalt, har uppgivit att haninte inom ramen för sitt arbetemed underrättelsekommitté (Fö 1996:08)diskuterat de anskaffningar som berörs igranskningsärendet. Han har vidare uppgivit att, vadhan kan komma ihåg, anskaffningen av de aktuellaflygradaranläggningarna över huvud taget inte hardiskuterats i kommittén i övrigt. Han hade ingenkännedom om dem vid tiden för kommitténs arbete. Avnaturliga skäl har han därmed inte heller lämnatinformation om anskaffningarna tilldepartementschefen.De ekonomiska befogenheter som förelegat ifråga om köpetI promemorian anförs attbefogenheterna att besluta om anskaffning avmateriel har varit uppdeladmellan regeringen och Försvarsmakten. framgår vilka ärenden ommaterielanskaffning som skulle prövas av regeringen.Anskaffningen av radaranläggningen hörde inte tilldenna kategori av ärenden.En skyldighet har gällt för Försvarsmakten atttill Försvarsdepartementet anmäla avsikten attbesluta om anskaffning av materiel där detsammanlagda anskaffningsvärdet för ett enskiltobjekt uppgår till eller mer. År1997 höjdes beloppet till . Någonanmälan om avsikten att besluta om anskaffning avflygradaranläggningen har inte gjorts tillFörsvarsdepartementet.Av de uppgifter som lämnatFörsvarsdepartementet med anledning av granskningenframgår att värdet av det som levererades enligtpressmeddelandet var lägre än . Deprovkörningar och försök som följde på leveransenledde till ytterligare beställningar och kostnaderpå några miljoner kronor.Regeringen eller regeringens ledamöterskännedom om hanteringen av utfärdande av intygMot bakgrund av flera tidningsartiklar i mars 2002med uppgifter om att en person som hadetillverkningstillstånd för krigsmateriel fängslatsför misstanke om brott mot rikets säkerhet, förhördesig enheten för strategisk exportkontroll på UD (UD-ESEK) hos omärendet. Det framkom att det handlade om en personsom hade två tillstånd för tillverkning avkrigsmateriel. Enligt uppgift hade det förstatillståndet utfärdats och rörde ihuvudsak modifiering av k-pist. Det andratillståndet hade utfärdats och avsåg ettbredare tillstånd för handel, utveckling ochtillverkning av krigsmateriel. Sedvanligtremissförfarande hade ägt rum inför utfärdandet avdet förstnämnda tillståndet med remisser tillPolismyndigheten i och Sydsvenskahandelskammaren. Båda remissinstanserna uppgavs halämnat ärendet utan erinran. Inget remissförfarandetillämpades vid utfärdandet av det senaretillståndet då det följde av det första och ingetfanns vid det tillfället att erinra mot innehavarensförfarande med det ursprungliga tillståndet.Tillverkningstillstånden hade utfärdats avInspektionen för strategiska produkter enligt lagen(1992:1300) om krigsmateriel.