bet · GS01TU2 · 2004-11-16 00:00:00 — Farliga vägavsnitt måste därför byggas bort samtidigtsom säkerheten höjs genom ombyggnation (yrkande 2).Trafikanterna måste ta sitt ansvar att köra nyktra och följa trafikreglerna,heter det i motion 2003/04:T23 av m.fl. (kd). Enligtmotionärerna lämnar dock vägarna stort utrymme för misstag, något sommåste åtgärdas. Mot denna bakgrund föreslås ökade resurser för att byggasäkrare vägar och vägmiljöer (yrkande 3).Mikael m.fl. (kd) efterlyser i motion 2003/04:T442 enhandlingsplan för bättre trafikmiljö för motorcyklister, bl.a. mot bakgrundav den kraftiga utbyggnaden av vajerräcken. Enligt motionärerna böralternativ undersökas för att även denna trafikantgrupp skall få enökad trygghet i trafiken. Det kan exempelvis handla om särskilda skyddöver vajrar och stolpar (yrkande 7).Yvonne () hänvisar i motion 2003/04:T250 till forskningsresultatsom säger att den vanligaste orsaken till olyckor med dödlig utgång äratt föraren har kört påverkad av trötthet och sömnbehov. Motionärenmenar därför att det borde byggas fler pausställen vid våra motorvägar,exempelvis en var tjugonde kilometer.Sven m.fl. (c) föreslår i motion 2004/05:T398 ett tillkännagivandetill regeringen om vägnätets standard och dess betydelse för trafiksäkerheten.Vissa sträckor måste byggas eller rustas upp, sidoområdesåtgärdernaoch mötessepareringen med vajerräcken måste fortsätta, somdet är av största vikt att dessa åtgärder görs i nära samråd med lokalaföreträdare samt att hänsyn tas till gående, cyklister och långsamtgåendefordon (yrkandena 3 och 4).Vidare anför motionärerna att cykeln är ett oslagbart transportmedelför väldigt många människor på mindre orter och i mellanstora städer.För att cykeln verkligen skall vara ett alternativ som transportmedelkrävs dock enligt motionärernas mening infrastruktur som är anpassadför en säker och snabb trafikmiljö även för cyklister, med bl.a. effektivbelysning som snabbt åtgärdas när något gått sönder, tydlig skyltningoch planskilda korsningar (yrkande 6).Då motorcyklisterna är en relativt oskyddad trafikantgrupp föreslås hänsyn skall tas till motorcyklisternas speciella förhållanden iplanerandet av trafikmiljön. Skydd över vajrar och stolpar är exempelpå åtgärder som skulle gagna motorcyklisterna (yrkande 15).I motion 2003/04:T547 av () efterfrågas en utvärderingav miljökonsekvenserna av körbaneseparering med vajerräcken. Enligt vadmotionären anför i motionen har trafikrytmen på dessa vägsträckor blivitmer ryckig och ojämn, vilket leder till mer avgaser.Utskottets ställningstagandeAngående infrastrukturens betydelse för trafiksäkerheten har utskottetinte ändrat uppfattning sedan föregående behandlingstillfälle (bet.2002/03:T4) då utskottet uttalade som sin mening att utbyggnaden ellerförbättringen av vägsystemet är en av de viktigaste åtgärderna för ökadtrafiksäkerhet. Utskottet såg även positivt på den satsning på de 100farligaste vägarna som gjorts inom ramen för elvapunktsprogrammet samtpå satsning på mötesfri landsväg, eftersom denna visat sigvara ett kostnadseffektivt sätt att öka trafiksäkerheten. Utskottet haräven uttalat som sin mening att olika trafikantgruppers särskildaförutsättningar, exempelvis motorcyklister och cyklister, måste beaktasvid planeringen av trafiksäkerhetsåtgärder i infrastrukturen.Då den av regeringen i propositionen redovisade bedömningen överensstämmermed utskottets bedömning i frågan ser utskottet ingen anledning att tanågot initiativ i frågan. Motioner i ämnet avstyrks således samtidigtsom syftet med flera motionsyrkanden kan anses delvis tillgodosett.Barn i trafikenUtskottets förslag i korthetUtskottet konstaterar att trots att viktiga åtgärder vidtagits i syfteatt förbättra trafiksäkerheten för barn har de senaste årens utvecklinginneburit fler förolyckade barn i trafiken. Utskottet anser att dennautveckling är oacceptabel och måste brytas. Med hänvisning till redanplanerade åtgärder och till att regeringen förutsätts överväga ytterligareinsatser avstyrks motionsförslag i frågan.Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).BakgrundSkolskjutsarBarn är ofta beroende av samhällsbetalda transporter. Antalet barn iåldern uppgår till 1,3 miljoner. Av dem åker ca med någon form av skolbarnstransport, därav uppskattas mellan 60000 och 70 000 barn åka med reguljär linjelagd kollektivtrafik.Enligt skollagen (1985:1100) är hemkommunen skyldig att sörja för attdet för eleverna i anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådanbehövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinderhos en elev eller någon annan särskild omständighet.Enligt förordningen (1970:340) om skolskjutsning avses med skolskjutsningsådan befordran av elev i förskola, grundskola, gymnasieskola ellermotsvarande skola till eller från skolan som ordnas av det allmännasärskilt för ändamålet och inte är av tillfällig natur. Skolskjutsningskall med avseende på tidsplaner och färdvägar ordnas så att kraven påtrafiksäkerhet tillgodoses. I varje kommun skall styrelsen för skolväsendetverka för att särskilt anordnade hållplatser för skolskjutsning utformasså att olyckor i möjligaste mån undviks. Styrelsen bestämmer för varjeskolskjuts - efter samråd med den kommunala nämnd som ansvarar förtrafikfrågor, polismyndigheten och väghållaren - färdväg och de platserdär på- eller avstigning bör ske. Vidare svarar styrelsen för atteleverna undervisas om vad de skall iaktta för att undvika olyckor isamband med skolskjutsning. När ett fordon används för skolskjutsningskall det vara försett med en skylt eller liknande som visar fordonetsanvändning. Vid skolskjutsning skall dörrar på vänster sida av fordonetinte kunna öppnas av passagerare. Andra dörrar skall vara så konstrueradeatt de inte kan öppnas ofrivilligt av passagerare. Sådana fordon sominte uppfyller kraven får endast i undantagsfall användas för skolskjutsning.I fråga om bilbälte anges dels att sittplatserna i en personbil somanvänds för skolskjutsning skall vara utrustade med bilbälte, dels attden som färdas i ett sådant fordon också skall använda bilbälte. Densom färdas i en buss som används vid skolskjutsning och sitter på ensådan sittplats som är utrustad med bilbälte skall använda bältet. Förundantag från dessa regler görs en hänvisning till de allmänna reglermed krav på bilbälten som gäller enligt trafikförordningen. Den somuppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att använda bilbälte vidskolskjutsning döms till penningböter. Till samma straff döms förarenom den som färdas i fordonet är och inte använder bilbälteeller särskild skyddsanordning när detta är föreskrivet i denna förordningoch föraren uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåtit att göra vad somfår anses ankomma på honom för att se till att bälte eller skyddsanordninganvänds.För att få köra skolskjuts krävs körkort med behörighet för taxieller buss. Inga ytterligare lagkrav avseende utbildning ställs påföraren. Kommunerna har däremot ett stort inflytande i egenskap avupphandlare av skolskjutsverksamhet. Studier visar att kommunerna ställerolika krav vid upphandling av skolskjutsverksamhet. I upphandlingsavtalenkan särskilda trafiksäkerhetskrav skrivas in. Där kan också anges hur,av vem och till vem utbildning skall ges om trafiksäker skolskjuts.ÅtgärderFör att öka barns rörelsefrihet har väghållarna, och då särskilt kommunerna,gjort insatser för att skapa säkra och trygga närmiljöer för barn.Sedan gav ut skriften Lugna Gatan harmer än 190 kommuner genomfört delar av de analyser som beskrivs iskriften. Till följd av detta har antalet vägsträckor och zoner där denhögsta tillåtna hastigheten begränsats ökat.Vidare har analyserna lett till att biltrafiken har separerats från deoskyddade trafikanterna och att fysiska åtgärder har vidtagits för attsänka hastigheten. Inom ramen för nationell samling för en ökadtrafiksäkerhet har aktörer på nationell nivå åtagit sig att genomföraåtgärder och inlett samarbeten för att åstadkomma mer effektivatrafiksäkerhetsåtgärder på vissa nyckelområden, varav ett är barn och unga.Det har också inletts liknande arbeten på regional och lokal nivå.Inom ramen för arbetet med nationell samling för en ökad trafiksäkerhethar ett av de tre prioriterade områdena varit barn och unga. Många avde aktörer som deltar i samlingen har påbörjat samarbeten och egnaprojekt för att åstadkomma säkrare skolskjutsar. Ett exempel är arbete med att revidera den av förbundet utgivnaskolskjutshandboken. , som riktar sig till dem som arbetar medskolskjutsfrågor i kommunerna, handlar bl.a. om upphandling av miljövänligaoch trafiksäkra kommunala transporter. arbetarockså med att ta fram en av skolskjutsar.Vägverkets skolskjutsprojekt har fokus på bättre statistik, åtgärdsområdenför ökad trafiksäkerhet och tillgänglighet, definition av säker skolväg,ansvarsfördelning under hela resan, säker och tillgänglig hållplatsoch säker passage över väg, en utveckling av förordningen (1970:340) omskolskjuts samt upphandlingskrav och kvalitetssäkring. Arbetet medförfattningsförslaget till en ny förordning om skolskjutsning behandlarbl.a. definitionen av skolskjuts, kvalitetssäkring av skolskjutsverksamhetoch skyltning av fordon som används vid skolskjuts.Regeringen har gett i uppdrag att kartlägga omfattningenav trafikundervisningen i och undersöka hur den integrerasi undervisningen i olika ämnen. skall lyfta fram exempel påbra trafikundervisning och efter samråd med komma med förslagpå hur trafikundervisningen kan förbättras i . Uppdragetskall redovisas senast den 1 december 2004.BarnsäkerhetsdelegationenRegeringen tillsatte en delegation, som antog namnetBarnsäkerhetsdelegationen, med uppgift att arbeta med frågor om säkerhetoch förebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. Delegationenhar överlämnat delbetänkandet Barns rätt till säkra och utvecklandemiljöer - framtida huvudman (SOU 2003:19). I slutbetänkandet - Frånbarnolycksfall till barns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127)- analyserar delegationen barns skador och lämnar förslag till åtgärdersom kan förebygga eller förhindra olyckor inom olika områden. Delegationenframhåller följande fyra viktiga områden som bör beaktas i det framtidaarbetet med barns säkra och utvecklande miljöer:Öka barns inflytande i de beslut som gäller deras vardag.Kunskapen om skadors sociala bakgrundsfaktorer måste fördjupas.Säkerhet och utveckling är varandras förutsättningar. Barn och ungdomarhar rätt att växa upp i en miljö där de kan leka fritt, anta utmaningar,successivt öka sin aktionsradie och sin självständighet utan att riskeraatt dö eller skadas allvarligt.Ungdomar är en bortglömd grupp. En stor del av det svenska skadeförebyggandearbetet har fokuserats på de yngre barnen.Delegationen konstaterar bl.a. att vägtrafiken står för den störstaandelen dödsfall under hela barn- och ungdomstiden och andelen ökar medstigande ålder. Delegationen lämnar också en rad förslag för att ökatrafiksäkerheten och rörelsefriheten för barn och ungdomar. Delegationensslutbetänkande har remitterats under våren 2004.UtvecklingenEnligt årsredovisning omkom 45 barn () i vägtrafikenunder 2003, jämfört med 38 under föregående år. På de statliga vägarnadödades 32 (30). Antalet barn döda i personbil har ökat, somantalet döda på moped minskat.Under 2003 beräknas 675 barn () ha skadats svårt i vägtrafiken,vilket innebär en ökning jämfört med . Ökningen har främstskett bland personbilsförare och mopedister medan antalet gående somskadats svårt minskat.Tidigare behandling i riksdagenI det av godkända betänkandet om trafiksäkerhet från våren2001 (bet. 2000/01:TU13) gjordes ett tillkännagivande till regeringenom ökad säkerhet för barn i trafiken. Som framgår av betänkandetinnefattade detta tillkännagivande även behovet av en samlad redovisningför av de åtgärder som bör vidtas för att öka säkerheten förbarn i trafiken.I betänkande 2002/03:TU4 konstaterade utskottet att den begärdaredovisningen inte lämnats. Mot bakgrund av att antalet döda barn på statligavägar ökat ansåg utskottet att behovet av dennaredovisning ökat ytterligare.Såvitt gäller frågan om barns och ungdomars färd till och från skolansåg utskottet det som en nödvändighet att dessa transporter är trafiksäkra.En av utskottet tidigare framförd ståndpunkt, att frågan omskolskjutsverksamheten borde ses över, vidhölls därför. Bland annat börskolskjutsförarens ansvar för elevernas säkerhet - såväl under resan somvid på- och avstigning - klargöras. Vidare bör system med krav pågenomförd specialutbildning för att få tillstånd att köra skolskjutsövervägas. Bland angelägna frågor att se över är även behovet av en regelsom förbjuder omkörning av stillastående skolskjutsar, angav utskottet.PropositionenI propositionen redogör regeringen för nollvisionens utgångspunkt attvägtransportsystemet skall utformas så säkert att trafikanter som följergällande bestämmelser inte skall behöva betala med liv eller hälsa,samt att de mest utsatta trafikantgruppernas behov av trafiksäkerhethuvudsakligen skall vara styrande vid systemutformarnas val avtrafiksäkerhetsåtgärder. Detta innebär att systemutformarna har särskiltstora krav på sig då det gäller exempelvis barn. Vidare gör regeringenbedömningen att kunskaper om trafik och attityder till riskbeteenden itrafiken är något som måste byggas upp samt att det därförär viktigt att trafikundervisningen i skolan ger goda kunskaper om trafikoch goda attityder till trafikbeteenden.MotionernaElizabeth m.fl. (m) kommenterar i motion 2003/04:T21 regeringensbedömning att trafikundervisningen i skolan skall ge goda kunskaper omtrafik och attityder till trafikbeteenden. Enligt motionärerna bör maninte belasta skolorna med ytterligare uppgifter när många skolor inteklarar av att ge eleverna baskunskaper. Enligt motionärerna är detbristande polisresurser som är problemet eftersom trafikundervisningeni skolan tidigare sköttes av polisen. Motionärerna vill även uppmärksammaföräldrarnas ansvar för sina barn i trafiksäkerhetsfrågor (yrkande 13).Vidare uppmärksammas skolskjutsarna, som enligt motionärerna kan förbättrasur trafiksäkerhetshänseende. Det är otillfredsställande att mångaskolbusschaufförer saknar utbildning anpassad för de särskilda krav somställs i den aktuella miljön. Det är även otillfredsställande attstandarden varierar kraftigt mellan kommunerna. Då de flesta olyckor skeri samband med på- och avstigning anser motionärerna även att det börövervägas huruvida det skall vara förbjudet att köra om bussen när debakre ljusen på denna lyser gult (yrkande 14).Det krävs kraftfulla insatser för att åstadkomma en säkrare trafikmiljöför barn anför m.fl. (m) i motion 2003/04:T454. Enåtgärd för att åstadkomma detta är enligt motionärerna att ställa högrekrav vid upphandlingen av denna trafik, exempelvis att bälten skallfinnas tillgängliga i fordonet (yrkande 4).Vad gäller bussförarnas utbildning anser motionärerna att det börövervägas huruvida man inte kan införa en speciell utbildning för dennayrkesgrupp (yrkande 5).Att barn och ungdomar är särskilt utsatta i trafiken uppmärksammas avRunar m.fl. (fp) i motion 2004/05:T465. För att förbättratrafiksäkerheten för denna trafikantgrupp föreslås att skolbussar skallutrustas med säkerhetsbälten och alkolås som dessa transportergörs så säkra som möjligt i övrigt. Ytterligare en föreslagen åtgärd äratt se över upphandlingsreglerna för kommunernas skolbussverksamhet(yrkande 4).I motion 2003/04:T294 av () uppmärksammas att NTF avresursskäl tvingats lägga ned Barnens . Motionären finnerdetta olyckligt då arbetet med barns rätt till en trafiksäker miljö ären viktig del i arbetet med att uppnå nollvisionen. Mot denna bakgrundföreslås att regeringen låter utreda möjligheterna att återupprättabarnens trafikklubb i någon form, exempelvis genom att tillföra NTF denödvändiga resurserna.Barn som skickas till skolan har rätt att vara skyddade anför . (fp) i motion 2003/04:Ub388. Motionärerna ser det därför somnaturligt att det blir obligatoriskt med säkerhetsbälten och alkolås iskolskjutsar. (yrkande 18).FN:s barnkonvention och nollvisionen i trafiken, som utgår från attdödsfall och allvarliga skador är oacceptabla, måste vara utgångspunkteni arbetet med att skapa säkra skolresor för barn och ungdomar, anförRagnwi Marcelind (kd) i motion 2003/04:T417. Enligt motionären krävsett antal åtgärder för att skapa trafiksäkerhet och acceptabel psykosocialmiljö i övrigt för de 400 000 barn som åker skolskjuts tillskolan. Då dagens situation inte är acceptabel och då variationernamellan olika kommuner är stora behövs åtgärder på nationell nivå.Enligt motion 2004/05:T398 av m.fl. (c) är det barnensom är de som är allra mest utsatta i trafiken, dels eftersom de är mersårbara rent fysiskt, dels eftersom de har svårare att överblicka ochförstå vad som sker i trafiken. Enligt motionärerna är det därför viktigtatt inte mista barnens perspektiv i planeringen av trafikmiljön, inteminst i deras grannskap (yrkande 20).Eftersom barns huvudsakliga vistelse i trafiken består i färden tilloch från skolan anser motionärerna vidare att denna behöver göras såtrafiksäker som möjligt. Exempelvis bör chaufförer av skolbusstransportergenomgå en utbildning som ger kunskaper om de särskilda krav som ställspå en sådan transport (yrkande 21).Sofia () kräver i motion 2004/05:T214 en säkrare skolbusstrafik.För att kunna skärpa säkerheten måste man enligt motionären se tillhelheten. Det krävs inte bara bälten utan även säkrare gångvägar tilloch från skolan, säkrare på- och avstigningsplatser och sänkta hastigheter.Annika Qarlsson och (båda c) talar i motion2004/05:T399 om den ökade alkoholkonsumtionen och sambandet mellanalkoholkonsumtion och rattonykterhet. För att stoppa och vända denna utvecklingefterfrågas undervisning i skolan som tydliggör riskerna och vars ochens ansvar (yrkande 1 delvis).Marina () pekar i motion 2003/04:T354 på att det i mångaglesbygdslän är vanligt att busshållplatserna för av- och påstigningsaknar bussficka, vilket innebär en säkerhetsrisk inte minst vidskolskjutsning. I syfte att minimera denna risk föreslås lagstiftning omatt bussfickor alltid skall finnas för bussresenärer där av- och påstigningskall ske. Kan inte detta ske bör regeringenöverväga att lagstifta om att skolskjutsar inte får köras om vid av- ochpåstigning av skolbarn.När barn och ungdomar skall åka skolbuss till och från sin skola tvingasde att ur trafiksäkerhetsperspektiv flytta , anförKenneth G () i motion 2003/04:T509. I de allra flesta fallsaknas säkerhetsbälten på passagerarplatserna i skolbussar, vilket inteär förenligt med modernt trafiksäkerhetstänkande. Mot denna bakgrundefterfrågar motionären ett nationellt krav på säkerhetsbälten i samtligaskolbussar.Lars och (båda s) vill med motion 2004/05:T422uppmärksamma trafikmiljön kring skolor. För att förbättra denna föreslås,i syfte att förbättra sikten och därmed trafiksäkerheten, ettparkeringsförbud på 30-sträckor där hastigheten är nedsatt på grund av attbarn vistas i miljön.Utskottets ställningstagandeTrafikolyckor med barn inblandade är enligt utskottets mening särskilttragiska och måste därför ges högsta prioritet inom trafiksäkerhetsarbetet.Mot denna bakgrund föreslog utskottet i det av godkändabetänkandet 200/01:TU13 ett tillkännagivande till regeringen om ökadsäkerhet för barn i trafiken. Som framgår av betänkandet innefattadedetta tillkännagivande även behovet av en samlad redovisning för riksdagenav de åtgärder som bör vidtas för att öka säkerheten för barn i trafiken.Utskottet har sedan återkommit till frågan vid ett antal tillfällen,bl.a. i betänkande 2002/03:TU4. Enligt utskottets mening har fråganfortfarande högsta aktualitet då utvecklingen inneburitfler dödade barn i trafiken. Enligt utskottet är denna utvecklingoacceptabel och måste brytas.Utskottet noterar att regeringen vidtagit åtgärder bl.a. med anledningav tillkännagivande. I det av regeringen beslutaderegleringsbrevet för anges att åtgärder som särskilt syftar tillatt förbättra barns trafiksäkerhet skall prioriteras i arbetet medgenomförandet av trafiksäkerhetsåtgärder på det statliga vägnätet.Angående kunskaper om trafik och attityder till riskbeteenden i trafikengör regeringen i propositionen bedömningen att detta är något som måstebyggas upp samt att det därför är viktigt atttrafikundervisningen i skolan ger goda kunskaper om trafik och goda attitydertill trafikbeteenden. Utskottet delar denna bedömning.Då de nu behandlade motionerna i huvudsak gäller barns och ungdomarsfärd till och från skolan vill utskottet även uppmärksamma arbete med att revidera den av förbundet utgivnaskolskjutshandboken. , som riktar sig till dem som arbetar medskolskjutsfrågor i kommunerna, handlar bl.a. om upphandling av miljövänligaoch trafiksäkra kommunala transporter. arbetarockså med att ta fram en av skolskjutsar. Vägverketsskolskjutsprojekt har fokus på bättre statistik, åtgärdsområden förökad trafiksäkerhet och tillgänglighet, definition av säker skolväg,ansvarsfördelning i hela resan, säker och tillgänglig hållplats ochsäker passage över väg, en utveckling av förordningen (1970:340) omskolskjuts samt upphandlingskrav och kvalitetssäkring.Angående det fortsatta arbetet vill utskottet uppmärksamma de förslagsom lagts fram av Barnsäkerhetsdelegationen. Några av dessa förslag harredan resulterat i åtgärder från regeringen, det gäller exempelvisobligatorisk riskutbildning för privata handledare som behandlas iavsnittet Körkortsutbildningen i detta betänkande. I Barnsäkerhetsdelegationensslutbetänkande återfinns dock fler förslag, bl.a. att nationella riktlinjerför kommunernas upphandling av skolskjuts skall utarbetas och att metoderför samråd med barn, föräldrar, förare, skola och kommun i syfte attöka säkerheten inom skolskjutsverksamheten skall utvecklas.Utskottet konstaterar att delegationens förslag till stor del överensstämmermed de här behandlade motionsförslagen och förutsätter att regeringenåterkommer till med sin bedömning i dessa frågor. Med vadutskottet ovan anfört som sin mening kan syftet med ett flertal i dettaavsnitt behandlade motionsförslag anses till väsentlig del tillgodosett.Samtliga motionsförslag som behandlas i detta avsnitt avstyrksdock.Funktionshindrade i trafikenUtskottets förslag i korthetEnligt utskottets mening är det av största vikt att stor hänsyn tastill de funktionshindrades särskilda förutsättningar i utformningen avtrafikmiljön. Utskottet förutsätter därför att de funktionshindradesbehov av en trafiksäker miljö ägnas tillbörlig uppmärksamhet av berördaaktörer. Motionsförslagen avstyrks då det enligt utskottets mening intefinns anledning för att i detta sammanhang ta något initiativi ärendet.BakgrundMål för funktionshindrades tillgänglighetRiksdagen har beslutat om målet att kollektivtrafiken skall varatillgänglig för funktionshindrade . Detta mål har konkretiseratsbl.a. i verksamhetsgrensmål för . gäller att andelenfunktionshindrade som kan utnyttja vägtransportsystemet, inklusivekollektivtrafiken, fortlöpande skall öka och att kollektivtrafiken senastår 2010 bör kunna användas av de flesta funktionshindrade. ÄvenRikstrafiken har givits som mål att arbeta för att andelen funktionshindradeoch andra grupper med särskilt behov som kan utnyttja det interregionalakollektiva persontransportsystemet skall öka.TrafikförordningenEnligt trafikförordningen (1998:1265) anges att en trafikant för attundvika trafikolyckor skall visa särskild hänsyn mot bl.a. personer somhar någon form av funktionshinder. Vidare gäller väjningsplikt mot gåendesom gått ut på eller som just skall gå ut på ett obevakat övergångsställe.Hela resanUnder 2003 avslutades ett projekt vid namn Hela resan genom att enslutrapport överlämnades till regeringen . Det övergripandemålet för projektet har varit det av fattade beslutet om attkollektivtrafiken skall vara tillgänglig för personer med funktionshindersenast . Arbetet har bedrivits i form av ett samverkansprojektmellan Rikstrafiken, , , , ,, , Tåg i Bergslagen, Samtrafikenoch Handikappförbundens Samarbetsorgan.