bet · GR01MJU13 · 2004-03-30 00:00:00 — Det behövs ökade och effektivarekontroller av att tilldelade fiskekvoter iakttas.Regeringen bör senast i tilläggsbudgeten ivårpropositionen återkomma till riksdagenmed förslag om hur en sådan skärpning kan utformasoch vilka kostnader detta kommer att innebära(yrkande 4). När det gäller torskfisket i Östersjönbör enligt motion 2002/03:MJ432 (kd) arbetetfortsätta med utveckling av olika begränsningar,t.ex. utflyttning av trålgränser, ökad maskstorlek,höjt minimimått på fångad torsk, utökat antalfredningsområden och längre fiskeuppehåll.Bifångster och garnmängd bör begränsas ochkontrollverksamheten utökas (yrkande 8). I motion2002/03:MJ440 (v) begärs att regeringen får iuppdrag att vidta åtgärder för att säkra ettlångsiktigt hållbart torskfiske i (yrkande2). Enligt motion 2002/03:MJ428 (c) bör inom EUminimimåttet för den torsk som får fångas ökas tillminst (yrkande 27). I motion 2002/03:MJ486 (s)begärs totalstopp för torskfisket för alla länder,utvecklande av förvaltningsplaner och förnyelse avfiskeflottan. Fisket bör göras mer lockande förungdomar och åtgärder som underlättar förberedningsindustrin, transportsektorn,varvsindustrin och turismen bör vidtas. Vidare böråtgärder vidtas även för främjandet av en levandekust- och skärgårdsmiljö, och samarbetet medÖstersjöländerna på miljöområdet bör förstärkas.I motion 2003/04:MJ433 (c) behandlas frågan omensidiga beslut på fiskeområdet och framställs kravpå internationella överenskommelser. Motionärernaanför att beslutet om fiskestopp för allt rovfiskeefter torsk saknar respekt för det svenska fisketsförutsättningar och relation till internationellaöverenskommelser och samarbete. Regeringens politikkommer att fortsatt påverka yrkesfisket negativt(yrkande 1).I ett flertal motioner från allmänna motionstiden2002 framförs krav på att det då aktuella ensidigasvenska torskfiskestoppet inte skulle införas.Sådana yrkanden framförs i motionerna2002/03:MJ201 (c), 2002/03:MJ202 (m) yrkande 2,2002/03:MJ203 (m) yrkande 1, 2002/03:MJ238 (c),2002/03: MJ257 (kd), 2002/03:MJ269 (m) yrkande 6delvis, 2002/03:MJ282 (m) yrkandena 1 och 3,2002/03:MJ300 (kd) yrkande 1, 2002/03:MJ320 (fp),2002/03:MJ328 (kd), 2002/03:MJ342 (m), 2002/03:MJ395(c), 2002/03: MJ426 (kd) yrkande 3 delvis,2002/03:MJ440 (v) yrkande 1 och 2002/03: MJ493 (c)yrkande 2.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför i propositionen kan arbetet medutveckling av tekniska åtgärder bedrivas såvälnationellt som internationellt. Regeringen hartidigare varit pådrivande för den internationellautvecklingen där exempelvis den mer selektivatorsktrålmodellen BACOMA ()numera har införts som enda tillåtna inom EU:svatten i . Genom denna trålmodell harfångsterna av småtorsk minskat avsevärt, och torskenfår därmed möjlighet att leka innan den fångas. Isyfte att skapa fiskeregler på EU-nivå som stödersvenska nationella mål och förvaltningsverktyguttalar regeringen i propositionen sin avsikt attfortsatt driva på utvecklingen av derådsförordningar (88/98 och 850/98) som innehållerbestämmelser om tekniska åtgärder.En viktig förutsättning för det internationellaarbetet är givetvis motsvarande utveckling pånationell nivå. Utskottet har tidigare i dettabetänkande anslutit sig till regeringens uppfattningatt tekniska åtgärder, såsom reglering avfiskeredskap och fiskemetoder, tillfälliga stoppsamt fredade områden, bör användas mer aktivt föratt uppnå ett långsiktigt hållbart fiske och för attskapa ändamålsenliga regleringar anpassade efterregionala och lokala förhållanden och till stöd förkust- och insjöfisket samt fritidsfisket. Val avskyddsinstrument måste göras från fall till fallberoende på fiskemönster, hotbild och naturvärden,och berörda intressenter bör genom kontinuerligtinformationsutbyte ges möjlighet att lämnasynpunkter och förslag på tekniska åtgärder.De viktigaste tekniska åtgärderna tillämpasvanligen i särskilda geografiska områden ochomfattar bl.a. minsta maskstorlek, användning av merselektiva redskap såsom trålmodeller med s.k.flyktpaneler som minskar fångster av bl.a. ungfisk.Åtgärder såsom förbud mot fiske i vissa områden ochunder vissa perioder, s.k. fredade områden, kan ävensyfta till att skydda ung eller lekande fisk.Därutöver finns bestämmelser om minstalandningsstorlek för fisk och skaldjur samtbegränsningar av bifångst. Det finns dock få, om ensnågra, generella eller optimala lösningar förtekniska åtgärder. Som utskottet har uttalattidigare i betänkandet är det därför angeläget attvalet av åtgärd väljs mot bakgrund av det aktuellasyftet. Sektorsansvar, regional förankring samt ökaddelaktighet och en utvecklad dialog med berördaintressenter är viktiga vid valen av åtgärder liksomsamverkan mellan myndigheter och lokala fiskare samtövriga berörda. Det bör enligt utskottets meningäven fortsättningsvis ankomma på attkomplettera med bestämmelser på nationell nivå ochvara pådrivande i den nationella utvecklingen inomområdet.När det gäller torskbestånden har utskottetinhämtat att driver sexprojekt som bl.a. avser torskens lekplatser vid densvenska , transportmekanismer hostorsklarver men även larver av andra kommersiellaarter, vandringsmönster hos torsk längs den svenskavästkusten, referensvärden och nuvarande status förbiologisk mångfald.Som utskottet tidigare anfört kan, utifrån vad sombedöms vara lämpligast i det enskilda fallet,områdesskydd genomföras med fiskerilagstiftningeneller med miljölagstiftningen som grund.Fiskeriverket och har fått iuppdrag att utreda möjligheterna att fram till år2010 införa fiskeförbud i skyddat marint område.Detta arbete pågår genom att kriterier ochstrategier för skydd av områden utarbetas,att den biologiska mångfalden i reservat medeller utan fiskeförbud följs upp samt attutsjöområden med skyddsvärda miljöer och arterkartläggs och samverkansformer med berörda parterutvecklas. Trots att bevarandet av särskiltskyddsvärda miljöer har gått framåt i och medarbetet med Natura 2000, anser utskottet att arbetetmåste påskyndas och prioriteras av myndigheterna såatt det uppsatta miljömålet kan uppnås till år 2005.I sammanhanget vill utskottet erinra omHavsmiljökommissionens framlagda förslag sominnebär att hela delas in i zoner därolika former av nyttjande tillåts (SOU 2003:72).Bland annat föreslås en kärna av marinaskyddsområden där uttag av resurser inte skall ske,dvs. områden med fiskeförbud skall inrättas, samtett större system av skyddade områden där vissatyper av brukande kan tillåtas.Havsmiljökommissionens förslag behandlas nu iRegeringskansliet, och regeringen uttalar ipropositionen sin avsikt att återkomma i frågan.Utskottet har vidare inhämtat att Naturvårdsverketoch på regeringens uppdrag harutrett möjligheten att införa fiskestopp i vissaskyddade områden. Verken föreslår bl.a. attett eller flera av områdena Fladen, ,Lilla Middelgrund, /, ,/Hartsö, Kvädöfjärden ochSalvorevKopparstenarna avsätts somfiskfredningsområden. I propositionen uttalarregeringen sin avsikt att lägga framförslag med anledning av Havsmiljökommissionensbetänkande, vilket enligt regeringen kommer att skedels i miljömålspropositionen, dels i en skrivelseom en nationell strategi för en hållbar havsmiljö.Fiskeriverket har i uppdrag att bedömaomfattningen av orapporterat fiske och illegalhantering av fisk samt mot den bakgrunden belysabetydelsen för bl.a. kvaliteten i de vetenskapligauppskattningarna av fiskbestånden. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 1 juni 2004.Verket har vidare i regleringsbrevet för år 2004fått regeringens uppdrag att senast den 1 juli 2004redovisa en analys av fiskerikontrollen i Östersjöninklusive en bedömning av vilka åtgärder på EU-nivåsom skulle kunna initieras i syfte att förbättrabevarandet av fiskbestånden. Det bör framhållas attSverige verkar vidare för att inom ramen förÖstersjörådet anordna ett ministermöte på miljönsoch jordbrukets områden . På förslagfrån föreslås att mötet skall diskuterafiskerikontrollen i . Ärendet bereds förnärvarande i . Det bör även påpekasatt länderna inom EU i enlighet med förordning2847/1993 artikel 23 har reglerat frågan omsanktioner vid överskridande av ländernas TAC:ergenom avdrag på nästa års TAC.Utskottet vill även erinra om att Kustbevakningeni samband med propositionen Svenska miljömål delmål och åtgärdsstrategier (2000/01:130 bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) har tilldelatsytterligare medel för ökade övervakningsinsatser ochsatellitspaning till havs för att spåra olje- ochkemikalieutsläpp. Detta kan även medverka till enförbättrad fiskerikontroll. 2004 har anslaget till fåtten överföring från utgiftsområde 20, vilket innebäratt anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfaldhar ökats med för finansieringav den ökade miljöövervakningen. Det bör ävenframhållas att, genom de ändringar i fiskelagen(1993:787) som trädde i kraft ,påföljderna för enskilda för överträdelser påfiskeområdet har skärpts betydligt (prop.2002/03:41, bet. 2002/03:MJU16, rskr. 2002/03:173).När det gäller åtgärder mot bifångster framgår avbudgetpropositionen för , utgiftsområde 20,att vissa åtgärder har vidtagits för att komma tillrätta med bifångsterna inom fisket och för att fåtill stånd ett uthålligare fiske, men attytterligare åtgärder krävs. Under år 2002intensifierades arbetet med att utvecklafiskeredskap som är selektiva för den art somfiskas. Vidare har kommissionen lagt framett förslag som innebär utfasning av drivgarnen iÖstersjön, med totalförbud för användningen avdrivgarn efter . Bakgrunden är attdet förekommer bifångster av tumlare i detta fiske.Från svensk sida verkar man för att bifångsterna avmarina däggdjur skall minska så att bestånden kanrestaureras. Förslaget kommer att få stor betydelseför bl.a. laxfisket i med stora effekterför flertalet länder runt . Frågan hardiskuteras vidare i fiskerådet och,som utskottet redogjort för tidigare i betänkandet,beslöt EU:s fiskeministrar om åtgärder föratt skydda småvalar. För svenska förhållandenhandlar det framför allt om tumlare i . beslut innebär attdrivgarn, efter en utfasningsperiod, kommer attförbjudas helt i . Utfasningenbörjar dock , då av fiskeflottanskall ha upphört med denna fiskemetod. Drivgarn somi dag får vara användsframför allt vid laxfiske i . Vidareinnebär beslutet att ljudskrämmare kommer att bliobligatoriskt vid fiske med bottengarn ochinsnärjningsgarn i ICES-område 24 för fiskefartygöver samt vid fiske med bottensatta nät iNordsjön och egentliga . Vidare skallstörre fiskefartyg ha observatörombord vid vissa fisken i , ,och , t.ex. pelagisk trålning ochfiske med bottensatta nät.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottetfinner syftet med motionerna 2002/03:MJ203 (m)yrkandena 24, 2002/03:MJ269 (m) yrkande 6 delvis,2002/03:MJ300 (kd) yrkande 2, 2002/03:MJ359 (kd),2002/03:MJ361 (kd), 2002/03:MJ426 (kd) yrkandena 3delvis och 4, 2002/03:MJ428 (c) yrkande 27,2002/03:MJ432 (kd) yrkande 8, 2002/03:MJ440 (v)yrkande 2 och 2003/04:MJ433 (c) yrkande 1 i alltväsentligt tillgodosett. Motionerna i dessa delarbör inte medföra någon ytterligare riksdagensåtgärd.Med det ovan anförda och med vad utskottet itillämpliga delar anfört tidigare i detta betänkandeavstyrks motion 2002/03:MJ486 (s) om totalstopp förtorskfisket i alla länder i den mån motionen intekan anses tillgodosedd.Ensidigt svenskt torskfiskestoppMot bakgrund av den allvarliga situationen förtorskbestånden i och beslutaderegeringen i samråd med ochMiljöpartiet de gröna att unilateralt stoppa detsvenska torskfisket. Kommissionen gjorde emellertidbedömningen att förslaget inte var förenligt medmålen för den gemensamma fiskeripolitiken ochdiskriminerande mot de svenska fiskarna, varför detföreslagna stoppet inte godkändes. En nationellarbetsgrupp tillsattes i syfte att utarbeta förslagtill alternativa tekniska åtgärder för torskfisket.Fiskeriverket deltog i arbetsgruppen somavrapporterade sitt arbete i början av maj 2003.Kommissionen delade den svenska uppfattningen attåtgärder behövde vidtas för att säkra återväxten avtorskbestånden i . På grund av storabifångster av torsk under minimimåttet på 38 cmbeslöt kommissionen att som en nödåtgärd stoppa allttrålfiske efter torsk från till den 31maj. Det extra stoppet för trålfisket var entillfällig lösning inom gemenskapen. EftersomBACOMA-trålen med maska i den s.k.selektionspanelen var för selektiv fiskades istället med den mindre selektiva traditionelladiagonalmaskan. Detta resulterade i stora fångsterav ungtorsk mindre än minimimåttet, och syftet medbeslutet var att komma till rätta med detta problem.Det bör tilläggas att ministerrådet under slutet avår 2003 beslutade om en återhämtningsplan förtorskbestånden i . För fannssedan år 2002 en sådan återhämtningsplan.Med det anförda anser utskottet att motionerna2002/03:MJ201 (c), 2002/03:MJ202 (m) yrkande 2,2002/03:MJ203 (m) yrkande 1, 2002/03: MJ238 (c),2002/03:MJ257 (kd), 2002/03:MJ269 (m) yrkande 6delvis, 2002/03:MJ282 (m) yrkandena 1 och 3,2002/03:MJ300 (kd) yrkande 1, 2002/03:MJ320 (fp),2002/03:MJ328 (kd), 2002/03:MJ342 (m), 2002/03:MJ395 (c), 2002/03MJ426 (kd) yrkande 3 delvis,2002/03:MJ440 (v) yrkande 1 och 2002/03:MJ493 (c)yrkande 2 bör lämnas utan åtgärd från riksdagenssida.5.3 Reglering av visst fiske m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker sex motionsyrkanden (s,fp, kd) om s.k. spökgarn, dumpat militärtmaterial, ändrade regler för strömmings- ochsillfisket och dubbla roller.Yrkandena avstyrks med hänvisning till bl.a.tidigare ställningstaganden och pågåendearbete på områdena.MotionernaFiske av s.k. spökgarn behandlas i motionerna2002/03:MJ426 (kd) och 2003/04:MJ408 (kd) yrkandena6 respektive 27. Motionärerna anser att fiskare börha möjlighet att mot statlig ersättning fiska uppdessa garn. Enligt motionerna 2002/03:MJ426 (kd)yrkande 14 och 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 32 bör enny granskning göras av skyddet för fiskare vidolyckor med kemiska stridsmedel. Nya diskussionerbör inledas mellan staten och fiskarna, ochersättning bör kunna utgå för förlorad fångst ochför skador på fiskeredskap och annan materiel.Motion 2002/03:MJ482 (s) tar upp frågan om ändraderegler för strömmings- och sillfisket i . Motionären anser att regeringen börompröva den decenniegamla överenskommelsen medFinland om det industriella småmaskigaindustrifisket på strömming och sill.I motion 2003/04:MJ329 (fp) begärs en utredning avFiskeriverkets dubbla roller. VerksamhetsgrenenFiskenäring bör finnas kvar underJordbruksdepartementet medan verksamhetsgrenenFiskeresurser bör föras över tillMiljödepartementet.Utskottets ställningstagandeFrågor om s.k. spökgarn har vid flera tidigaretillfällen och varit föremål förutskottets behandling (bet. 2001/02:MJU23).Utskottet delade då motionärernas uppfattning attdessa garn utgör ett stort problem som behöveråtgärdas och betonade att undersökningar har visatatt gamla förlorade torskgarn är ett större problemän man trott. Garnen fångar fortfarandetorsk, liten som stor, , och ävenom det inte går att uppskatta hur mycket fisksom går förlorad, är detta enligt utskottets meningett oacceptabelt slöseri. Enligt dettiopunktersprogram som regeringen presenterade våren2002 skulle en handlingsplan för att få bortspökgarn i de svenska vattnen genomföras snarast.Utskottet redogjorde för ett EU-projektdär man draggat efter spökgarn i som justhade avslutats. Efter utvärdering av projektet kanbehovet av beslut om eventuella åtgärder bedömas.Utskottet har vidare inhämtat att försök medupptagning av spökgarn bedrivsgenom iLysekil. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna 2002/03:MJ426 (kd) yrkande 6 och2003/04:MJ408 (kd) yrkande 27 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.En ny uppdaterad utgåva av den år 1994presenterade informationsbroschyren Senapsgas tillsjöss som har utarbetats av ochNaturvårdsverket i samarbete med ett antalmyndigheter avser skyddet för fiskarena och spridsgenom deras organisationer utgavs för drygt ett årsedan. När det gäller yrkesfiskarnas kostnader förmiljörelaterade driftstörningar har utskottet vidflera tidigare tillfällen och senast våren 2002tagit ställning till liknande motioner som de nuaktuella. Utskottet konstaterade då att statenersätter en stor del av kostnaderna såsom eskorttill hamn, ersättning för saneringskostnader ocharbetslöshetsersättning saneringenpågår. I fråga om personskador erbjuder sina medlemmar en kollektivförsäkring. presenterade Statskontoret påregeringens uppdrag i rapporten fiskare vid fångst av militärt och miljöfarligtkemiskt material (1996:26) ett system för ersättningvid skador på fiskefartyg och fiskeredskap tillföljd av dumpade kemiska stridsmedel. I rapportenbelystes särskilt formerna för finansiering av ettersättningssystem där Statskontoret föreslår enkombination av privata försäkringar och en statligförsäkring uppbyggd med anslagsmedel. mening talade flera skäl för en nygranskning av skyddet för fiskare vid olyckor medkemiska stridsmedel. Även om staten till stor delersätter kostnader på grund av skador på fiskefartygoch fiskeredskap till följd av dumpade kemiskastridsmedel fann utskottet att skyddet föryrkesfiskarna inte var fullgott. Mot den bakgrundenföreslog utskottet ett tillkännagivande av innebördatt regeringen bör genomföra en översyn avifrågavarande ersättningssystem. beslutadei enlighet med utskottets förslag (bet.2001/02:MJU23, rskr. 2001/02:321). Utskottet har nuinhämtat att förregeringen redovisade en översyn aversättningssystem för kostnader i samband med skadorpå fiskefartyg till följd av dumpat kemiskt militärtmaterial eller miljöfarliga kemiska ämnen.Fiskeriverkets förslag bereds inomRegeringskansliet. Därmed anser utskottet attmotionerna 2002/03:MJ426 (kd) yrkande 14 och2003/04:MJ408 (kd) yrkande 32 bör lämnas utanriksdagens åtgärd.Med anledning av motion 2002/03:MJ482 (s) omändrade regler för strömmings- och sillfisket iÖstersjön och vill utskottet erinra omatt, i syfte att stärka bestånden för sill, kvoternahar sänkts inom IBSFC, dvs. Därmed bör motionen lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Våren 2003 hade utskottet att ta ställning till enmotion av samma innebörd som motion 2003/04:MJ329(fp). Utskottet betonade då att vissa bestämmelserom ansvarsfördelningen mellan ochregeringen har ansetts av så grundläggandeprincipiell karaktär att de har fått sin plats iregeringsformen (RF). Hit hör t.ex. reglerna om deninstitutionella ramen för regeringsarbetet och omförfarandet i regeringsärenden. Enligt 7 kap. 1 § RFfördelar regeringen ärendena mellan departementen.Detaljfördelningen anges av regeringen iinstruktionen för (1996:1515), ochav förarbetena framgår att detta är regeringensexklusiva kompetensområde. Enligt utskottets meningär det således en självklar princip att riksdageninte skall göra uttalanden i en fråga som gällerregeringens interna arbetsfördelning; likasjälvklart är att regeringen aldrig framläggerförslag till om t.ex. ärendefördelningenmellan utskotten. Det kan tilläggas attFiskeriverkets verksamhet regleras i verketsinstruktion (1996:145) som utfärdas av regeringen.Med dessa uttalanden avstyrktes den då aktuellamotionen (bet. 2002/03:MJU16, rskr. 2002/03:173).Utskottet, vars ställningstagande kvarstår,avstyrker på samma grund motion 2003/04:MJ329 (fp).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Mål och inriktning för en nationell politikför kust- och insjöfisket samt förfritidsfisket och vattenbruket (punkt 1)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens proposition2003/04:51. Därmed bifaller motion2003/04:MJ14 yrkande 1 och avslår motionerna2003/04:MJ17 yrkande 1 och 2003/04:MJ21 yrkande 1.StällningstagandeI propositionen beskriver regeringen de mål somföreslås gälla för fiske och vattenbruk. De fyra målsom anges i propositionen är enligt vår meningmycket generellt formulerade och närmast självklaraoch behövs därför inte. Vi anser således attpropositionen bör avslås.2. Mål och inriktning för en nationell politikför kust- och insjöfisket samt förfritidsfisket och vattenbruket (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens proposition2003/04:51. Därmed bifaller motionerna2003/04:MJ17 yrkande 1 och 2003/04:MJ21 yrkande 1och avslår motion 2003/04:MJ14 yrkande 1.StällningstagandeRegeringens avsikt med den nu aktuella propositionenär att lägga fast långsiktiga riktlinjer för ennationell politik för kust- och insjöfisket samt förvattenbruket. Det är en angelägen uppgift att stärkaoch utveckla kust- och insjöfisket liksomvattenbruket på ett långsiktigt och hållbart sättoch inom ramen för en ekologiskt hållbar utveckling.Härigenom kan ekonomiskt lönsamma förutsättningartillskapas för yrkesutövarna utifrån de svenskamiljömålen och en utveckling av svensk landsbygd iberörda områden och inte minst på de svenska väst-och ostkusterna komma till stånd. Propositionenssyfte och målformulering är vällovliga men med deförslagna åtgärderna kommer den angivnamålsättningen inte att kunna uppfyllas. Mot dennabakgrund anser jag att propositionen bör avslås.3. Åtgärder för en långsiktigt positivutveckling av yrkesfisket m.m. (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad som anförsi reservation 3. Därmed bifaller motion2003/04:MJ19 yrkande 12 och avslår motionerna2002/03:MJ428 yrkande 28, 2002/03:MJ493 yrkande 1,2003/04:MJ17 yrkande 2 och 2003/04:MJ20 yrkande 1.StällningstagandeI motion 2003/04:MJ19 påtalas behovet av ennationell och en europeisk marin strategi.Nationellt måste de mest angelägna delarna i enmarin strategi sjösättas , och strategin böräven omfatta vissa förslag från propositionen.Härigenom, och genom ett snabbt genomförande avlokal eller regional samförvaltning, bör bliledande och pådrivande i arbetet med att utvecklaEU:s strategi. Detta bör ges regeringen tillkänna.4. Åtgärder för en långsiktigt positivutveckling av yrkesfisket m.m. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad som anförsi reservation 4. Därmed bifaller motion2003/04:MJ20 yrkande 1 och avslår motionerna2002/03:MJ428 yrkande 28, 2002/03:MJ493 yrkande 1,2003/04:MJ17 yrkande 2 och 2003/04:MJ19 yrkande 12.StällningstagandePropositionen saknar så gott som fullständigtkonkreta förslag för att ta ställningtill. Dokumentet är att betrakta som enskrivelse och borde därmed behandlas som en sådan.Regeringen bör därför återkomma med konkretaförslag inom de områden som behandlas ipropositionen. Detta bör ges regeringen till känna.5. Åtgärder för en långsiktigt positivutveckling av yrkesfisket m.m. (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen vad som anförsi reservation 5. Därmed bifaller motion2003/04:MJ17 yrkande 2 och avslår motionerna2002/03:MJ428 yrkande 28, 2002/03:MJ493 yrkande 1,2003/04:MJ19 yrkande 12 och 2003/04:MJ20 yrkande 1.StällningstagandeRiksdagen bör begära konkreta förslag till åtgärdersom långsiktigt stärker yrkesfiskets utveckling ochuppfyller de i propositionen uppställda långsiktigamålen för kust- och insjöfisket samt vattenbruk. Somexempel på förhållanden som bör beaktas kan nämnassvensk fiskepolitiks ensidiga beslut och relationtill internationella överenskommelser, avvägningenmellan det kustnära yrkesfisket och havsbaseradevindkraftverk samt yrkesfiskarnas sakägarstatus.Vidare är det nödvändigt att ett samrådsorganetableras med , fiskenäringen ochforskarna.