bet · GR01LU17 · 2004-03-18 00:00:00 — Förslagetinnebär att tekniska uppfinningar i vilka en programmering eller ettdatorprogram ingår skall kunna patenteras under förutsättning att deuppfyller de generella patentkraven om exempelvis väsentligt bidrag tillteknikens ståndpunkt och nyhet. Förenklat kan sägas att det innebär attsystemprogram och andra program som behövs för själva datorns funktionkommer att kunna patenteras med stöd av direktivet, medan andra applikationer,som ordbehandlingsprogram eller e-postprogram, inte blir patenterbaraunder förutsättning att sådana applikationer inte innebär en innovativteknisk lösning på ett tekniskt problem.Förslaget har behandlats en första gång i rådet och parlamentet. Rådethar antagit en allmän inriktning och i sak i väsentliga delar anslutitsig till vad kommissionen föreslagit. Parlamentets ståndpunkt innebar ettstort antal ändringar i förslaget, av vilka flera går emot rådets allmännainriktning. Rättsakten är nu tillbaka i rådet för en andra behandling dären rådsarbetsgrupp arbetar vidare med frågorna. Den preliminära tidsplaneninnebär att konkurrenskraftsrådet skall fatta beslut om en gemensamståndpunkt vid sitt möte i maj 2004.Justitieminister har besvarat två frågori om de pågående förhandlingarna och parlamentets ändringsförslag(svar på frågorna 2003/04:393 respektive 737). I svaren poängteradejustitieministern att kommissionens förslag bygger på den praxis som tillämpasav EPO och att det är en rättstillämpning som redan är vägledande i Sverigeoch andra länder anslutna till EPC. Vidare anförde justitieministern attkommissionen och rådet vill dra en gräns mot rättsläget i där manbeviljar patent på datorrelaterade affärsmetoder. Gränsdragningen skergenom kravet att alla datorrelaterade uppfinningar måste innebära etttekniskt bidrag, dvs. ett tekniskt nytänkande, för att kunna patentskyddas.Justitieministern framhöll att direktivet är viktigt eftersom det skapartydliga regler för när patent på datorrelaterade uppfinningar kan meddelassamtidigt som det klart markerar att EU inte skall gå i riktning mot denamerikanska rättsutvecklingen. När det gäller parlamentets yttrande anfördejustitieministern att det går emot rådets allmänna inriktning och att detskulle omöjliggöra patentskydd för en rad datorrelaterade uppfinningarsom kan skyddas eller göra sådana patent meningslösa. Enligtjustitieministern skulle ett direktiv i enlighet med vad parlamentet föreslagitfå allvarliga konsekvenser för sysselsättning och tillväxt. Rådets allmännainriktning innebär, enligt justitieministern, en väl avvägd lösning sommöjliggör för näringslivet att även fortsättningsvis skydda sina innovationerpå området som patentskyddet inte blir oskäligt omfattande iförhållande till tredje man. I de fortsatta förhandlingarna kommer Sverigedärför att kraftfullt verka för att direktivet får en balanserad lösningi linje med rådets allmänna inriktning.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om patent på mjukvara,i betänkande 2002/03:LU16. Från utskottets sida harframhållits att det är ofrånkomligt att tyngdpunkten i de svenskaaktiviteterna på området läggs vid det internationella arbetet. Utskottet harvidare konstaterat att frågan om skydd för datorprogram är föremål föruppmärksamhet inom ramen för övervägandena inom EU av frågan om patenterbarhetav datorprogram och att det arbetet bör avvaktas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser fortfarande att det pågående arbetet inom EU med fråganom patenterbarhet hos datorrelaterade uppfinningar bör avvaktas. Riksdagenbör därför avslå motion T474 yrkande 5.Upphovsrättsligt skyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande med krav på åtgärder för attytterligare värna det upphovsrättsliga skyddet. Utskottet hänvisar bl.a.till pågående arbete inom . Jämför reservation 2 (m).BakgrundLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk gerett tidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådant verk. Skyddet innebäratt skaparen av verket, exempelvis en kompositör, har rätt att utnyttjadetta ekonomiskt och att han eller hon har ett visst ideellt betonatinflytande över hur och i vilka sammanhang det används.Begreppen litterära och konstnärliga verk är mycket vidsträckta. För atten produkt över huvud taget skall anses som ett verk och därmed komma iåtnjutande av skydd enligt upphovsrättslagen måste den emellertid ha vadman brukar kalla verkshöjd. Kravet på verkshöjd kan uttryckas så, att enprodukt är ett verk om den praktiskt sett inte har kunnat framställas avtvå personer oberoende av varandra. Utanför skyddet faller idéer ochuppslag som flera kan tänkas komma på, vanliga nyhetsmeddelanden, vardagligasamtal, enklare nyttoföremål och andra prestationer av rutinmässig elleralldaglig karaktär.Ett verk kan framträda i många olika former. Det kan vara fixerat på ettmateriellt underlag, dvs. i ett exemplar. Exemplar av verket är inte baraen bok eller en målning som kan ge en omedelbar upplevelse av verket,utan också en grammofonskiva, en filmremsa, en trycksats, en matris osv.som endast medelbart kan ge en sådan upplevelse. Verket kan också framträdai obeständig form, t.ex. i uppläsarens ord, i tonerna av ett musikstycke,i bilden på filmduken eller på TV-skärmen. Alla former som verket framträderi faller inom dess skyddssfär, även bearbetningar.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verk innefattar enprincipiell ensamrätt att framställa exemplar av verket och att göra dettillgängligt för allmänheten, t.ex. genom att framföra det offentligt ochsprida exemplar av verket.I upphovsrättslagen finns också bestämmelser om skydd för vissa prestationersom, även om de inte kan betecknas som litterära eller konstnärliga verk,har ett visst samband med sådan verksamhet och påkallar skydd efterliknande principer som de som gäller för upphovsrätten. Sådana s.k. närståenderättigheter ger musiker, sångare, skådespelare och andra utövande konstnärerett rättsligt skydd då de framför litterära eller konstnärliga verk. Tillde närstående rättigheterna räknas också det skydd som framställare avljudupptagningar (t.ex. skivproducenter), framställare av upptagningar avrörliga bilder (t.ex. filmproducenter), radio- och TV-företag, framställareav kataloger samt fotografer har enligt upphovsrättslagen.Rättigheterna enligt upphovsrättslagen tillämpas i första hand endast påsvenska verk och prestationer. Det upphovsrättsliga skyddssystemet ärdock internationellt, och de flesta länder är bundna av en lång radinternationella konventioner på området. Den viktigaste av konventionernaär för skydd av litterära och konstnärligaverk. Konventionen bygger på principen om nationell behandling, vilkeninnebär att stater som är bundna av konventionen är skyldiga att geupphovsrättsligt skydd åt verk från alla andra konventionsländer på sammasätt som man skyddar sina egna verk. Ett liknande internationelltskyddssystem gäller på de närstående rättigheternas område, framför allt genomRomkonventionen om skydd för utövande konstnärer,fonogramframställare och radioföretag. Även innehållerinternationellaåtaganden på det upphovsrättsliga området.Det internationella konventionsarbetet på upphovsrättsområdet bedrivsnumera huvudsakligen inom för den intellektuellaäganderätten, . antogs två tilläggskonventioner tillBernkonventionen, vilka utgör de första stegen mot att på en global nivå anpassaupphovsrätten till den digitala miljön. Den ena konventionen rör denegentliga upphovsrätten och den andra producenternas och de utövandekonstnärernas rättigheter, nämligen WIPO-fördraget om upphovsrätt (WCT)respektive WIPO-fördraget om framföranden och fonogram (WPPT). Avsiktenär att samtliga EU:s medlemsstater skall ratificera konventionerna samtidigt.Även gemenskapen kommer att ratificera dem för egen del, eftersomkonventionerna innehåller sådant som faller inom dess kompetens.MotionenKent m.fl. (m) anför i motion Kr254 att det är viktigt att reglersom kringgärdar småföretagandet förenklas och avskaffas. Arbetet medregelförenklingar bör ges en hög politisk prioritet och företagarna självabör få påverka arbetet genom samråd. Många konstnärer, inte minstbildkonstnärer, är egenföretagare och förenklade regler skulle enligtmotionärerna underlätta för de konstnärer som är småföretagare. Motionärernaanför vidare att konstnärer måste kunna känna sig säkra på att lagar ochregler om upphovsrätt ger dem en fullgod säkerhet för att deras verk skallvara skyddade. Det begärs ett tillkännagivande i enlighet härmed (yrkande5).Pågående arbeteUtvecklingen av informationstekniken har skapat situationer som inte kundeförutses när det upphovsrättsliga systemet utvecklades. Den digitalatekniken har medfört att text, ljud och bild kan kopieras och spridas påett helt annat sätt . Skapandet av nya produkter och tjänsterbygger på betydande investeringar, vilka kräver ett tillräckligt skydd iden digitala miljön för upphovsrätt och närstående rättigheter.Mot denna bakgrund antog rådet och rådetsdirektiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närståenderättigheter i informationssamhället (2001/29/EG). Direktivet bygger på detvå WIPO-fördragen WCT och WPPT, och direktivet och dess genomförande ären förutsättning för att EU och dess medlemsstater skall kunna anslutasig till dessa fördrag. Direktivet avser både upphovsrätt och närståenderättigheter och syftar till att skapa en säker rättslig ram för handelmed varor och tjänster som skyddas av upphovsrätt samt till att underlättautvecklingen av elektronisk handel med nya produkter och multimedietjänster.Genom direktivet harmoniseras rätten till mångfaldigande, spridningsrätten,rätten till överföring till allmänheten, rättsligt skydd av skyddsåtgärdermot kopiering samt system för förvaltning av rättigheter.I departementspromemorian (Ds 2003:35) Upphovsrätten i informationssamhället- genomförande av direktiv /29/EG, m.m. lämnas förslag till hurdirektivet skall genomföras i svensk rätt och till ett svenskt tillträdetill WIPO-fördragen. föreslås också vissa andra ändringar sominte direkt följer av direktivet, men som har ett nära samband med defrågor som direktivet behandlar. Förslagen innebär omfattande ändringari upphovsrättslagen. Förslagen i departementspromemorian har varit föremålför remissbehandling och regeringen har för avsikt att överlämna enproposition till senare under innevarande år.I övrigt kan tilläggas att ett EG-direktiv om upphovsmannens rätt tillersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk, s.k. följerätt,antogs (2001/84/EG). Syftet med direktivet är att harmoniserade nationella reglerna om följerätt (angående innebörden av detta begreppse avsnittet Följerätt, s. 22). Direktivet skall vara genomfört i svenskrätt senast den 1 januari 2006.Tidigare behandlingVåren 2003 behandlade utskottet ett likalydande motionsyrkande som det nuaktuella (bet. 2002/03:LU16). Utskottet vidhöll då sina ställningstagandenfrån och anförde att det inte hade någon annan uppfattning änmotionärerna om vikten av att värna det upphovsrättsliga skyddet samterinrade om de lagändringar som beslutat om och år 1998om skärpta åtgärder mot intrång i samtliga immateriella rättigheter (seavsnittet Främjande av patent, s. 7). Vidare framhölls det pågåendeomfattande arbete som bedrivs på det internationella området som också syftartill att värna skyddet för de immateriella rättigheterna och motverkakränkningar av bl.a. upphovsrätten. Mot denna bakgrund fanns det, enligtutskottets mening, inte skäl för någon ytterligare åtgärd.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte heller nu någon annan uppfattning än motionärernabeträffande vikten av att värna det upphovsrättsliga skyddet. Mot bakgrundav det arbete som pågår inom det immaterialrättsliga området, och nunärmast arbetet med genomförande av EG-direktivet om upphovsrätten iinformationssamhället, anser utskottet att bör avslå motion Kr254yrkande 5.Upphovsrätt i anställningsförhållandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om en översyn av frågan om upphovsrätt ianställningsförhållanden. Utskottet hänvisar till pågående och kommandearbete inom Regeringskansliet.BakgrundEn grundläggande princip i upphovsrätten är att ensamrätten tillkommerupphovsmannen själv. Principen är inskriven i 1 § upphovsrättslagen, somanger att ensamrätten tillkommer den som skapat verket. Upphovsrätten,som är att betrakta som en förmögenhetsrätt, kan dock disponeras genomavtal. Det innebär att upphovsmannen fritt kan överlåta sin rätt, helteller delvis.Upphovsrättslagen innehåller inte någon allmän regel om rättsförhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare. Utgångspunkten är därför enligtlagen att rätten uppstår hos den anställde och att arbetsgivaren bara kanfå en från den anställde avledd rätt. Ett anställningsavtal kan dock -även utan en uttrycklig avtalsklausul, t.ex. genom sedvänja i en vissbransch - innebära att förfoganderätten till verk som arbetstagaren skaparsom ett led i sina arbetsuppgifter skall tillkomma arbetsgivaren.Upphovsrätten till datorprogram har i och med genomförandet i svensk rättav ett EG-direktiv om rättsligt skydd för datorprogram fått en särregleringvad gäller anställningsförhållanden. Enligt 40 a § upphovsrättslagenövergår upphovsrätten till ett datorprogram som är skapat av en arbetstagaresom ett led i hans eller hennes arbetsuppgifter eller efter instruktionerav arbetsgivaren på arbetsgivaren, om inte något annat är avtalat (prop.1992/93:48, bet. LU17, rskr. Regelns tillkomst innebar emellertidinte någon egentlig förändring av rättsläget, eftersom sedvänjan på dettaområde också tidigare innebar att program, tillkomna i anställningsförhållanden,ansetts överlåtna på arbetsgivaren på grund av anställningsavtalet.MotionenMagdalena och (båda m) pekar i motion L215 påatt upphovsrättslagen inte har någon särreglering för upphovsmän som äranställda. I ett anställningsförhållande är det arbetsgivaren som stårför produktionskostnader, lön, semesterersättning och andra socialaförmåner till den anställde upphovsmannen, som därutöver är tillförsäkradanställningstrygghet. Den för ett anställningsförhållande grundläggandeprincipen om att frukterna av arbetet skall komma arbetsgivaren till godofår dock inte genomslag på upphovsrättsområdet - annat än i fråga omdatorprogram. Nya produkter och användningsformer som inte kunnat förutsesoch uttryckligen avtalas om vid anställningsförhållandets tillkomst kanenligt motionärerna inte tas i bruk utan förhandlingar och ofta kostsammasärregleringar rörande upphovsrätten. Därför anser motionärerna att detsnarast bör inledas en översyn med inriktning att införa en regleringenligt vilken upphovsrätten i anställningsförhållanden skall tillkommaarbetsgivaren. Ett tillkännagivande begärs i enlighet med detta.Tidigare behandlingI samband med behandlingen av ett motsvarande motionsyrkande våren 2001framhöll utskottet att arbete avslutades år 1990utan att utredningen hunnit lägga fram förslag i de frågor som reglerasi 3 kap. upphovsrättslagen, dvs. Vidare anfördesatt regeringen därefter i olika sammanhang utlovat en översyn av reglernaom upphovsrätten i anställningsförhållanden (prop. 1994/95:58 s. 21 ochprop. 1996/97:111 s. 31). Något översynsarbete hade emellertid inte kommittill stånd. Enligt utskottets mening var det angeläget att det utlovadearbetet sätts i gång. Utskottet förutsatte att så kommer att ske senasti samband med att direktivet om upphovsrätten i informationssamhälletskall genomföras i svensk rätt. Ett genomförande av direktivet kommernämligen att kräva en översyn av den svenska upphovsrättslagen, ochutskottet förutsatte därför att bestämmelserna om upphovsrätten ianställningsförhållanden kommer att ses över i det sammanhanget. Något formellttillkännagivande från sida i frågan ansågs enligt utskottetsmening inte behövligt. Motionen avstyrktes därför (bet. 2000/01:LU8).Våren 2003 avstyrkte utskottet ett motsvarande motionsyrkande med hänvisningtill det arbete som pågick inom med att genomföradirektivet om upphovsrätt i informationssamhället och den allmänna översynav upphovsrättslagen som därefter skulle påbörjas (bet. 2002/03:LU16).Utskottets ställningstagandeI departementspromemorian (Ds 2003:35) Upphovsrätten i informationssamhället- genomförande av direktiv /29/EG, m.m. lämnas förslag om hurEG-direktivet bör genomföras i svensk rätt. Promemorian har remissbehandlats,och regeringen har för avsikt att överlämna en proposition senare underinnevarande år. Sedan arbetet med att införliva direktivet har slutförtsplaneras, enligt vad utskottet erfarit, en översyn av upphovsrätten bl.a.vad gäller reglerna om upphovsrättens övergång. Mot bakgrund av dettafinns det enligt utskottets mening inte anledning att nu föreslå någonåtgärd från sida. Utskottet föreslår därför att avslårmotion L215.Ersättning för kopieringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om en utvärdering av fördelningssystemetför kopieringsersättning. Utskottet hänvisar till pågående och kommandearbete inom . Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c).BakgrundI 2 kap. upphovsrättslagen finns bestämmelser om inskränkningar iupphovsrätten. En av dem, 13 §, innebär bl.a. att exemplar av upphovsrättsligtskyddade verk kan framställas genom reprografiskt förfarande (främstfotokopiering) inom undervisningsverksamhet, om det finns en sådanavtalslicens som avses i 26 i § upphovsrättslagen. Därmed avses ett avtal omverksutnyttjande som ingåtts mellan en organisation som företräder ettflertal svenska upphovsmän på området och någon som bedriverundervisningsverksamhet i organiserade former. Organisationen måste vararepresentativ.Den skall företräda flertalet upphovsmän inom ett visst område. Däremotkrävs inte att den företräder alla de kategorier av upphovsmän som kaningå i området som sådant (se H. , Upphovsrättslagstiftningen Enkommentar, 1996, s. 188). Den upphovsrättsliga organisation som påreprografiområdet ingår avtal om kopiering i undervisningsverksamhet är BonusPresskopia (Bild Ord Not Upphovsrättslig ).En avtalslicens enligt 26 i § upphovsrättslagen ger användaren rätt attutnyttja verk av det slag som avses med avtalet även om verkens upphovsmäninte företräds av organisationen. I paragrafens fjärde stycke har tagitsin bestämmelser som avser att skapa vissa garantier för de upphovsmän somstår utanför en avtalsslutande organisation. Utanförstående upphovsmänhar rätt till samma ersättning och andra förmåner som upphovsmän företräddaav organisationen har rätt till. Dessutom har de utanförstående upphovsmännentillförsäkrats en rätt att alltid få ersättning även i de fall dåorganisationen valt att använda sina medel till annat.MotionernaBirgitta m.fl. (c) anför i motion Kr326 att Bonus Presskopia intetillåter alla konstnärsorganisationer att bli medlemmar. Enligt motionärernamåste staten av den anledningen överväga om den nuvarande metoden är denbästa för att fördela den statliga upphovsrättsersättningen. I motionenbegärs ett tillkännagivande om en utvärdering av det rådande fördelningssystemet(yrkande 25).Motsvarande yrkanden framställs också av m.fl. (fp) imotion Kr 327 (yrkande 6 i denna del) och av m.fl. (kd)i motion Kr390 (yrkande 18).RättspraxisMarknadsdomstolen har i en dom (MD 1999:13) prövat bl.a.frågan om Bonus Presskopia gjort sig skyldig till missbruk av dominerandeställning enligt 19 § konkurrenslagen (1993:20) genom att neka två mindreupphovsrättsliga organisationer medlemskap i . Mot bakgrundav hur avtalslicenssystemet i upphovsrättslagen är utformat ansågMarknadsdomstolen att Bonus Presskopias agerande inte kunde utgöra något sådantmissbruk.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat likalydande motionsyrkanden tidigare, senast våren2003 i betänkande 2002/03:LU16. Utskottet förutsatte då att den fråga somtas upp i motionerna kommer att bli föremål för överväganden inom ramenför arbetet med att genomföra EG-direktivet om upphovsrätten iinformationssamhället. Med hänvisning till det avstyrkte utskottetmotionerna.Utskottets ställningstagandeSom tidigare redovisats lämnas i departementspromemorian (Ds 2003:35)Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv 2001/29/EG,m.m. förslag om hur EG-direktivet bör genomföras i svensk rätt. Promemorianhar remissbehandlats och regeringen har för avsikt att överlämna enproposition senare under innevarande år. Sedan arbetet med att införlivadirektivet har slutförts planeras en översyn av upphovsrätten bl.a. vadgäller avtalslicenserna. Med hänvisning till detta finner utskottet inteanledning att nu föreslå någon åtgärd från sida med anledningav motionsyrkandena. bör således avslå motionerna Kr326 yrkande25, Kr327 yrkande 6 i denna del och Kr390 yrkande 18.Ersättning till STIMUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om undantag för ideella organisationer närdet gäller ersättning till för offentliga framföranden av verk.Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden från sida.Jämför reservation 4 (kd, c).BakgrundFöreningen () är enekonomisk förening, till vilken tonsättare och författare genom ettanslutningsavtal upplåter sina rättigheter till offentligt framförande ochinspelning på skiva, band, film osv. Föreningen tecknar avtal medmusikanvändare samt inkasserar och fördelar till rättighetshavarna ersättningenför offentliga framföranden och inspelningar. , som har samarbete medliknande organisationer över hela världen, kontrollerar också att skyddadmusik inte spelas offentligt eller i förvärvsverksamhet utan tillstånd.Reglerom vissa situationer då offentliga framföranden får ske utan tillståndoch utan att ersättning för utnyttjandet av verket utgår till upphovsmannenfinns intagna i 21 § upphovsrättslagen. Där anges att ett utgivet verkfår framföras fritt under förutsättning att framförandet av verket inteär det huvudsakliga, tillträdet till evenemanget är avgiftsfritt ochanordnandet sker utan förvärvssyfte. Andra inskränkningar i upphovsmannensensamrätt gäller vid offentligt framförande av ett verk vid undervisningeller gudstjänst.MotionenEskil och (båda c) pekar i motion L276 påatt bestämmelsen i 21 § upphovsrättslagen förutsätter bl.a. att någonentréavgift inte betalats. I de fall ideella föreningar tar upp ett inträdevid sina arrangemang anser motionärerna att ställer orimliga krav påersättning för den musik som framförs vid arrangemanget. Motionärernayrkar att skall begära att regeringen lägger fram förslag tilländring av upphovsrättslagen så att undantag kan medges för ideellaorganisationer.Tidigare behandlingUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden medsamma inriktning som det nu aktuella, i betänkande2002/03:LU16. I dessa sammanhang har utskottet erinrat om att upphovsrättenär en del av förmögenhetsrätten och att det upphovsrättsliga skyddet gerupphovsmannen ensamrätt att utnyttja det skyddade verket ekonomiskt. STIMförvaltar i sin verksamhet enskilda upphovsmäns ekonomiska rättigheter,vilka är att se som upphovsmännens förmögenhetstillgångar. Enligt utskottetsmening borde det därför inte komma i fråga att genom ytterligarelagstiftningsåtgärder ingripa i upphovsmännens möjligheter att ta till varasina rättigheter. Vidare har utskottet understrukit att det måste beaktasatt är bundet av internationella konventioner som begränsarkonventionsstaternas möjligheter att inskränka de rättigheter som tillkommerupphovsmän och innehavare av närstående rättigheter. De bestämmelser ominskränkningar i upphovsrätten som lagen innehåller och degränsdragningsproblem som därvid kan göra sig gällande borde därför, enligtvad utskottet anfört, överlämnas till rättstillämpningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och anser att böravslå motion L276.FöljerättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om hanteringen av ersättningenenligt bestämmelserna om följerätt.