bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — Motionärerna framhåller även attdet är viktigt att utvärdera måluppfyllelsen ochanalysera hur miljömålen kan nås på mestkostnadseffektiva sätt. bör därför tillseatt regeringen tar initiativ till en utvärdering avmåluppfyllelsen och kostnadseffektiviteten. Vidareär det av stor vikt att det skapas förutsättningarför investeringar i ökad kraftproduktion. I motionensägs att en grundförutsättning för ökadeinvesteringar är att lösa upp den politiskaosäkerheten på energiområdet och skapa ettkonsekvent, lättbegripligt och rimligtenergiskattesystem. Det finns heller inga godtagbaraskäl att behålla stora subventionssystem förproduktion av viss el, varken i form av stöd viastatsbudgeten eller genom tvingande subventioner viaelcertifikat. Statens stöd bör koncentreras tillforskning på energiområdet, särskilt långsiktigforskning, men även till information och insatsersom minskar sökkostnader för elkonsumenter eller sompåskyndar spridningen av ny teknik.Behovet av mångfald på energimarknaden och iSkånes framtida energiförsörjning påtalas i motion2004/05:N348 (m). är inte längresjälvförsörjande på el, vilket är en konsekvens avden förda energipolitiken. Motionärerna påpekar atten säker tillgång på el är en förutsättning förvälstånd och välfärd och att höga elpriser och bristpå el är ett hot mot den sydsvenska tillväxten.Vidare sägs att det behövs en reformering av detsvenska energiskattesystemet och att det måsteskapas långsiktiga och konkurrenskraftigaskatteregler för kraftvärme.Regeringen bör enligt vad som anförs i motion2004/05:MJ368 (fp) återkomma till med entidsplan för avvecklingen av beroende avfossila bränslen. Motionärerna framhåller attsamhället måste minska sitt beroende av fossilabränslen för att kunna uppnå miljömässig, social ochekonomisk hållbarhet. Vidare bör man begära avregeringen att utreda möjligheten att förbjudanyproduktion av energianläggningar drivna av fossilabränslen, med undantag för fossilt avfall, och attta fram en avvecklingsplan för fossilt baserade el-och värmekraftverk.I motion 2004/05:N309 (fp) betonas att denpolitiska styrningen av energiproduktionen måsteförändras. En rationell energipolitik främjas bästgenom en fri energiproduktion inom de ramar förhälsa, miljö och säkerhet som statsmakterna ställerupp. Valet av teknik för energiproduktion skallsåledes inte styras genom politiska beslut, utankonsumentstyrning och marknadsekonomi skall rådainom de ramar staten fastställer. Det svenskaenergisystemet bör successivt ställas om till attbli ekologiskt hållbart. Omställningen måste dockske med hänsyn till behov av tillväxt ochökad sysselsättning.Även i motion 2004/05:N413 (fp) sägs att enrationell energipolitik bäst främjas genom en frienergiproduktion. Staten skall ställa krav om hälsa,säkerhet och miljö och kontrollera att kravenuppfylls samt främja forskning och utveckling.Staten skall emellertid inte förbjuda någon specifikteknik för energiproduktion om den uppfylleruppställda miljö- och säkerhetskrav.Att alternativ energi ges marknadsmässigamöjligheter att konkurrera är av stor vikt anförsdet i motion 2004/05:N414 (fp). Motionärerna menaratt forskning inom energiområdet i samverkan medföretagen behöver förstärkas.Ett riksdagsuttalande om att regeringen med kraftskall driva frågan om minskad kol-, gas- ocholjebaserad energiproduktion i begärs imotion 2004/05:N421 (fp). val att låta defossila bränslena dominera landets energiförsörjningleder till stora utsläpp av framför allt koldioxidsom även drabbar och övriga Europa.Två tillkännagivanden av rörande hurregeringen skall agera gentemot EU förordas i motion2004/05:MJ498 (kd). För det första bör EU varapådrivande i fusionsforskningen genom att medverkatill ett snabbt beslut om lokaliseringen av deninternationella fusionsforskningsreaktorn av denna anläggning måste snarastpåbörjas, och EU bör hellre vika sig när det gällerlokaliseringen av anläggningen än ytterligare dra utpå frågan. För det andra bör EU fördubbla stödettill energiforskning på europeisk nivå och isamarbete med andra ledande industriländer.Sveriges energiförsörjning skall, enligt vad somanförs i motion 2004/05:N410 (kd), tryggas genom enlångsiktig och medveten energipolitik med fastaspelregler, där inhemska förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas. Målet, sägs det imotionen, bör vara ett ekologiskt uthålligtenergisystem utan drastiska prisförändringar,elbrist eller andra betydande påfrestningar påvälfärd och sysselsättning. För att möjliggöra dettakrävs stora satsningar på energiforskning ochenergiteknisk utveckling. Vidare påpekas i motionenatt regeringen saknar en samlad klimatpolitisk linjeoch att stängningen av bidrar tillväxthuseffekten. För att begränsa klimatutsläppenkrävs olika åtgärder inom ramen för samarbetet i EU,framför allt insatser för bättre energihushållningsamt en övergång till alternativa energikällor,främst då förnybara. Även transporternas roll måstebeaktas. Regeringen bör också vidta åtgärder för atttillse att elbrist inte uppstår.I motion 2004/05:U311 (kd) förordas olika insatserför det internationella miljösamarbetet. Enligtmotionärerna ligger en viktig del av lösningen förEuropas del i gemensamma satsningar och mersamordning på det energipolitiska området, bl.a. närdet gäller energieffektivitet och förnybaraenergikällor. Vidare bör EU, enligt motionärerna, gåi spetsen för att skapa en koalition av likasinnadeländer som vill sätta upp kvantifierbara, tidsbundnamål för en ökad användning av förnybar energi, ochden bör aktivt arbeta för ensådan utveckling inom EU.Nytänkande för en realistisk energipolitiksyftande till att säkra energiförsörjningen förhushållen och industrin till rimliga priserefterlyses i motion 2004/05:N283 (kd). I stället föratt koncentrera debatten till produktionsformernaborde mer uttalade allmängiltiga mål eftersträvas.Enligt motionären kan det handla om att ge rättincitament för investeringar, om att ge rättincitament för att stärka leveranssäkerheten av eloch om att harmonisera energi- ochmiljöbeskattningen med vår omvärld så att likakonkurrensvillkor kan upprätthållas. Därom börriksdagen göra ett uttalande.I motion 2004/05:N355 (kd) efterlyses enenergipolitik som ger basindustrin i Bohuslänrimliga villkor. Motionären menar att det är oroandeatt inte har en långsiktig energipolitik somger incitament för investeringar i ny elproduktionoch att det finns en majoritet i som villavveckla kärnkraften. Detta är ett hot mot såvälsysselsättningen som välfärden, sägs det i motionen.För att den svenska basindustrin skall kunnafortsätta att expandera och bidra till den svenskatillväxten krävs en långsiktig och stabilelförsörjning, anförs det i motion 2004/05:N376 (kd,m, fp). bör därför samla sig kring enlångsiktig energipolitik som ger förutsättningar förframtida tillväxt och välfärd.En förnyad och modern energipolitik som tar sinutgångspunkt i dagens verklighet efterlyses i motion2004/05:N377 (kd, m, fp). Motionärerna frågor sighur länge folkomröstningen om kärnkraften kan anseslegitim och menar att de folkvalda måste ta hänsyntill att väljargruppen har förändrats och attopinionsläget ser annorlunda ut. Forskningen ochdiskussionen därom bör föras utifrån dagens ochmorgondagens förutsättningar, inte utifrån en oklarfolkomröstning med oklara alternativ och ettotydligt utfall.Oljeberoendet tas upp i motion 2004/05:N307 (mp).Genom en relativt konsekvent politik haroljeförbrukningen för uppvärmning och el minskatväsentligt. Däremot har oljeberoendet ochförbrukningen av olja i transportsektorn förvärrats.Motionärerna förordar därför ett tillkännagivande omatt regeringen skall föreslå tydliga mål för enminskning av oljeberoendet och att planer tas framför att minska den samlade förbrukningen avoljeprodukter i alla sektorer. Vidare framhållsvikten av forskning om förnybar energi. Det finns,enligt motionärerna, flera viktiga områden därSverige ligger i framkant och där det finns en storpotential, som t.ex. solceller, solvärme och nyvindkraftsteknik. En satsning på miljötekniskforskning inom energiområdet skulle bidra till attstärka konkurrenskraft, sägs det imotionen.I motion 2004/05:N296 (mp) sägs att förnybarenergi för området uppvärmning och nedkylning intehar uppmärksammats i tillräcklig utsträckning inomEU, som av medlemsländernastotala energiförbrukning kan hänföras till dettaområde. bör därför arbeta för att frågan fårhögre prioritet inom EU. Fastställande av mål inomEU för området uppvärmning och nedkylning är viktigtoch ett direktiv med nationella åtaganden på sammasätt som för elområdet och transportsektorn ärrimligt. Vidare är behovet av forskning ochproduktutveckling stort, och inom EU bör ett programtas fram som innehåller störredemonstrationsanläggningar. Det är även viktigt attSverige för egen del ökar insatserna på dettaområde.Vikten av stabila villkor när det gälleromställningen av energisystemet påtalas i motion2004/05:N298 (mp) och motionären menar att Sverigeborde ta intryck av och . Dessaländer har stabila regler för dem som investerar isol och vind, sägs det i motionen. I har viarbetat alltför kortsiktigt, vilket inte får privatainvesterare att agera. Vidare borde regeringen låtaen utredning arbeta fram ett paket med åtgärder somlångsiktigt kan skapa förutsättningar för enomställning av det svenska energisystemet. Ettsådant arbete måste ta hänsyn till att såväl oljasom kärnkraft är att betrakta som kortsiktigaparenteser när det gäller energiförsörjningen.Regeringen bör arbeta med att förbättra såvälkunskapsunderlaget som villkoren för alla aktörer iomställningsarbetet. Detta innebär att såvälforskare och produktutvecklare som investerare måstefå stabila villkor . Motionärenförordar även ett långsiktigt investeringsstöd tillackumulatortankar.Vissa kompletterande uppgifterMål för energipolitikenRiksdagen beslutade om riktlinjerna förenergipolitiken (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17). Beslutet baserade sig, i likhet medden energipolitiska uppgörelse som träffades år1997, på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochCenterpartiet. energipolitiska beslutinnebar, enligt vad som angavs, en bekräftelse påatt energipolitiska riktlinjer låg fast.Målet för den svenska energipolitiken är, enligtvad fastställt, att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på gentemotomvärlden konkurrenskraftiga villkor.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktuthålligt samhälle. Vidare skall energipolitikenbidra till ett breddat energi-, miljö- ochklimatarbete i Östersjöregionen.Fossila bränslenEnligt de riktlinjer för energipolitiken somriksdagen fastställde bör användningen avfossila bränslen hållas på en låg nivå, ochenergiförsörjningen skall i ökande utsträckningbaseras på förnybar energi. Vidare börenergipolitiken bidra till att det klimatpolitiskadelmålet för uppnås (dvs. att desvenska utsläppen av växthusgaser som ett medelvärdeför perioden skall vara lägre än utsläppenår ) och att en god grund läggs för att detlångsiktiga klimatmålet kan uppnås(dvs. att bör utsläppen för Sverigesammantaget vara lägre än 4,5 tonkoldioxidekvivalenter och invånare, för attdärefter minska ytterligare) samt möjliggöra attdetta kan ske parallellt med den fortsattaomställningen av energisystemet.Riktlinjerna för energipolitiska insatser påklimatområdet innebär bl.a. att en begränsning avutsläppen av växthusgaser bör karakteriseras avkostnadseffektiva insatser såväl nationellt sominternationellt. Det betyder bl.a. att nationellaåtgärder inom energiområdet från kostnads- ocheffektivitetssynpunkt bör vägas mot insatser inomandra sektorer. De svenska insatserna skall utformasmed hänsyn till svensk industri och desskonkurrenskraft, sysselsättning, välfärd ochenergiförsörjning.I budgetpropositionen för (utg.omr. 21 s.20) redogörs för att olja stod för av energitillförseln i medan andelen år2003 var . Motsvarande andel för kol/koks ochnaturgas var respektive 1,6 %.Energimyndigheten har i uppdrag att göra ensystematisk uppföljning av de energipolitiska målenmed hjälp av indikatorer. I myndighetens rapport omenergiindikatorer 2003 (s. 40) återfinns enredogörelse för användningen av fossila bränslen iförhållande till total använd energi. Myndighetenkonstaterar att de fossila bränslenas andel minskatsedan början av 1980-talet. Skillnaden mellan olikaanvändarsektorer är dock stor. Transportsektornutnyttjar fortfarande i det närmaste uteslutandefossila bränslen (bensin, dieselolja, flygfotogenetc.) medan elproduktionen i stort sett är fri frånanvändningen av fossila bränslen. De områden därandelen fossila bränslen minskat snabbast ärfjärrvärmeproduktionen och servicesektorn. Ingensektor uppvisar långsiktigt ökande andel fossilabränslen. Vidare konstateras att fördelningen mellande fossila bränslena ändrats . Då utgjorde olja av de fossilabränslena. Resten utgjordes av kol. Naturgasenintroducerades och dess andelav de fossila bränslena uppgick till 4 %.Kolandelen var , medan oljans andel hademinskat till 85 %.Fusionsexperimentanläggningen ITERI har fusionsforskning för fredlig användningpågått inom ramen för Euratom.Forskningen har även integrerats inom ramen förgemenskapens forskningsprogram. Nästa steg gällerbyggandet av experimentanläggningen ITER(International Thermonuclear Experimental Reactor).Syftet med ITER är bl.a. att utveckla tekniken såatt fusionsenergi kan bli en möjlig framtidaenergikälla, en energikälla som använder väte sombränsle och där energin frigörs utan utsläpp avkoldioxid. När det gäller placeringen av dennaanläggning har EU beslutat sig för att stödjakandidaten /. EU står enat bakom deteuropeiska förslaget. Förhandlingar om ITER försmellan Euratom, , , , , och (). Förhandlingarnahar varit låsta då Förentastaterna och stöder placeringen i , medanEuropa, och anser att anläggningenskall byggas i . När det gäller valet avlokaliseringsort är den svenska regeringensståndpunkt att beslutet måste grundas på enkombination av ekonomiska och tekniska aspekter,bl.a. beräkningar av konstruktions- ochdriftskostnader för de olika alternativen.Regeringen anser att det är rimligt att medsin vetenskapliga kompetens bör vara en godkandidat. Regeringen har vid upprepade tillfällenredogjort för sin ståndpunkt inför EU-nämnd.Danmarks energisystemUtskottet har vid upprepade tillfällen behandlat(senast i betänkande 2003/04: NU3) framställningarom att den bör driva frågan om enomställning av det danska energisystemet. Vid dessatillfällen har utskottet avstyrkt motionerna ocherinrat om att , liksom , är en aktivpart i det internationella arbetet med att begränsautsläppen av växthusgaser och att utskottet inte sernågon anledning att ifrågasätta de danska insatsernaför att uppfylla åtagandena om utsläppsminskningarenligt Kyotoprotokollet.SpillvärmeMed anledning av vad som anförs i motion2004/05:N337 (s) kan erinras om att regeringen ipropositionen om program för energieffektivisering(prop. 2003/04:170) föreslår att energiintensivaföretag ges möjlighet att delta i femåriga programför energieffektivisering. De deltagande företagenåtar sig att införa energiledningssystem ochgenomföra el-effektiviserande åtgärder i utbyte moten nedsättning av skatten på el. Enligt förslaget ipropositionen skall detta program träda i kraft den1 . Ett enigt utskott har tillstyrktförslaget (bet. 2004/05:NU7), som kommer attbehandlas av senare under hösten 2004.Vidare har i uppdrag attanalysera om det är lämpligt att införatredjepartstillträde till fjärrvärmenäten (dir.2002:160). Även möjligheterna förspillvärmeleverantörer att sälja värme, också direkttill konsument genom att utnyttja distributionsnätenför fjärrvärme, skall analyseras. Uppdraget skallslutredovisas senast den 31 mars 2005.EU och förnybar energiBeträffande frågan om att öka användningen avförnybar energi inom EU kan nämnas attambitionsnivån enligt vitboken om förnybaraenergikällor (KOM/1997/599) är att andelen förnybaraenergikällor av den totala energianvändningen skallöka från till . I ett direktiv (2001/77/EG)om främjande av el från förnybara energikällor angesdet indikativa målet att elproduktionen frånförnybara energikällor i EU-15 skall uppgå till 22 %år 2010. Även när det gäller transportsektorn harmål ställts upp. Enligt direktivet (2003/30/EG) omfrämjande av användningen av biodrivmedel ellerandra förnybara drivmedel har en referensnivå på 2 %för och för antagits avseendeenergiinnehåll av på marknaden ersatt bensin ochdieselolja för transporter.I maj 2004 presenterade kommissionen ettmeddelande (KOM/2004/336 slutligt) angående andelenförnybar energi inom EU. Kommissionen konstateradeatt det vidtagits en rad åtgärder för att nå måletom att av energin skall komma från förnybaraenergikällor , bl.a. direktivet om främjandeav el från förnybara energikällor och direktivet omkraftvärme (2004/8/EG). Trots detta görs bedömningenatt det krävs ytterligare åtgärder och förslag tillsådana lämnas även i meddelandet. att ta fram en handlingsplan för biomassa.Enligt uppgift från är avsiktenatt anta slutsatser vid nästa energiministermöte medanledning av kommissionens förslag.EnergiforskningI några av de motioner som tagits upp i dettaavsnitt berörs forskning och utveckling inomenergiområdet. Denna fråga hanteras även underavsnittet om mål för energipolitiken och anslagetför energiforskning.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på energipolitikens inriktning liggeri linje med den som redovisas i budgetpropositionenoch med vad som har överenskommits i överläggningarmellan regeringen, ochCenterpartiet.Vägledande för energipolitiken är att den på kortoch lång sikt skall trygga tillgången på el ochannan energi på villkor som är konkurrenskraftigamed dem som gäller i omvärlden i övrigt.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ påverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktsamhälle.I motioner från Moderata samlingspartiet,, och harkritik framförts mot den förda energipolitiken ochhur omställningsarbetet bedrivs. Utskottet vill medanledning av dessa motioner framhålla vikten av ettfortsatt arbete för en omställning av energisystemetoch att denna omställning sker så att inte problem uppstår försysselsättning, välfärd, konkurrenskraft och miljö.Den energipolitiska överenskommelse som träffades år2002 mellan regeringen, ochCenterpartiet och som godkänts av innebärett gemensamt ansvarstagande för en fortsattomställning av det svenska energisystemet. Somriksdagen genom nämnda beslut fastställt skallSveriges elförsörjning tryggas genom ettenergisystem som grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara, energikällor samt eneffektiv energianvändning. Kärnkraften skallersättas med effektivisering av elanvändningen,konvertering till förnybara energislag samtmiljömässigt acceptabel elproduktionsteknik.Energiförsörjningen skall i ökande utsträckningbaseras på förnybara energislag. Detta återspeglasäven i det av beslutade målet attanvändningen av el från förnybara energikällor skallöka med års nivå . Föratt detta skall möjliggöras infördes ettsystem för handel med elcertifikat. 2002 årsenergipolitiska beslut innebar även omfattandeinsatser för effektivare energianvändning.Tyngdpunkten i omställningsarbetet ligger påforskning och utveckling, och 2005 föreslås mål och anslag för fortsattforskning och utveckling på energiområdet. ärdrygt en tredjedel av den totala energitillförseln iSverige baserad på förnybar energi. Internationelltsett är detta mycket högt. Enligt utskottets meningbör dock visionen vara att på lång siktbaserar hela sin energitillförsel på förnybarenergi.Det sagda innebär att utskottet inte delar deuppfattningar som framförs i motionerna 2004/05:N405(m), 2004/05:N309 (fp), 2004/05:N413 (fp) och2004/05:N410 (kd) beträffande energipolitikensinriktning och mål.I flera av de motioner som här behandlas lyftsenergipolitikens roll för basindustrin fram. uppfattning är en god tillgång på energitill konkurrenskraftiga priser en av de viktigasteförutsättningarna för konkurrensförmågan hosindustrin. I detta sammanhang vill utskottet ävenerinra om att energipolitiken, enligt de riktlinjersom fastställt, skall bidra till att skapastabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigtnäringsliv och en förnyelse och utveckling av densvenska industrin. I likhet med vad som anförs ibl.a. motionerna 2004/05:N220 (s) och 2004/05:N262(s) anser utskottet att det är angeläget attenergipolitiken utformas på ett sådant sätt att detfinns en tilltro till energiförsörjningen på långsikt och att energikostnaderna hålls på en medomvärlden konkurrenskraftig nivå. Utskottet menarsamtidigt att detta är i linje med den fördapolitiken och att ett riksdagsuttalande av dettaskäl kan besparas.Beträffande vad som anförs i motion 2004/05:N273(s) om insatser för energisparande vill utskotteterinra om 2002 års energipolitiska beslut. Enligtdetta beslut bör statens insatser inriktas på attstödja den effektivisering som sker spontant isamhället och som en följd av olika styrmedel.Statens insatser utgörs bl.a. av bidrag tillkommunal energirådgivning, utbildning ochinformation, upphandling av energieffektiv tekniksamt provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning. Någon ytterligaresatsning därutöver anser utskottet intemotiverad.I motion 2004/05:N337 (s) påtalas vikten av atttillvarata den spillvärme som uppkommer i industrinstillverkningsprocesser. Utskottet delar motionärensuppfattning att ett bättre utnyttjande av spillvärmeinnebär hushållning med naturresurser och eneffektivare energianvändning. (dir 2002:160) har, som tidigare redovisats, bl.a. iuppdrag att analysera dels om det är lämpligt attinföra tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten,dels möjligheterna för spillvärmeleverantörer attsälja värme direkt till konsumenten genom att fåtillträde direkt till nätet för självadistributionen. Med hänvisning till detta arbeteavstyrks motionen.När det gäller vad i motion 2004/05:N405 (m)anförs om behovet av att utvärdera måluppfyllelsenoch kostnadseffektiviteten för energipolitiken villutskottet hänvisa till det omfattandeutredningsarbete som genomförts under de senasteåren i syfte att belysa olika delar av de insatsersom görs. Delar av detta arbete redogörs även för ibudgetpropositionen. Enligt utskottets mening börmotionen inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida.I några motioner berörs beroendet av olja ochandra fossila bränslen. Utskottet vill i dettasammanhang påminna om att användningen av fossilabränslen, enligt de riktlinjer som riksdagenfastställt, bör hållas på en låg nivå och attenergiförsörjningen i ökande utsträckning skallbaseras på förnybar energi. I den proposition somriksdagen här har att behandla framläggs ävenförslag om vägledande mål för användningen avbiodrivmedel och andra förnybara drivmedel, vilketenligt utskottets mening bör ligga i linje med detmotionärerna efterfrågar. Till nämnda förslagåterkommer utskottet i det följande avsnittet.Motion 2004/05:N421 (fp), med förslag omtillkännagivande rörande energiproduktionen iDanmark, bör avslås av med hänvisning tillvad utskottet i sak anfört när detta förslag vidtidigare tillfällen framlagts.I några motioner har det argumenterats för hurSverige skall agera i olika frågor när det gällersamarbetet inom EU. Utskottet är av denuppfattningen att även fortsättningsvisskall vara aktivt i detta arbete. Det innebär bl.a.att skall vara pådrivande i klimatpolitikenoch offensiv när det gäller att begränsa utsläppenav växthusgaser. Vidare bör , bl.a. när detgäller handel med utsläppsrätter, verka för engemensam politik med gemensamma styrmedel inom EU.Tillsammans med andra EU-länder bedriver ettmålmedvetet arbete för en effektivareenergianvändning.