bet · GR01UBU11 · 2004-04-01 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 81motionsyrkanden från den allmänna motionstiden år2003.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. skolansuppgift, skolans värdegrund, inriktning påundervisningen samt timplanen. Ett flertal yrkandenavser läroplans- och ämnesfrågor. Dessutom behandlasyrkanden rörande kultur och musik i skolan, fysiskaktivitet och hälsa samt undervisning i ämnet sexoch samlevnad.Utskottet föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till deförslag som lagts fram av ochbereds inom Regeringskansliet.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, , samt de gröna. Därtillfinns ett särskilt yttrande från degröna.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Skolans uppgiftRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub276 yrkandena 7 och 17,2003/04:Ub368 yrkande 2 och2003/04:Ub388 yrkande 1.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)2. Skolans värdegrundRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub282 yrkande 2,2003/04:Ub321 yrkande 3,2003/04:Ub325,2003/04:Ub439 yrkande 1,2003/04:Ub483 och2003/04:Ub500.Reservation 3 (kd)Reservation 4 (v)3. Obligatoriska och frivilliga ämnen igrundskolanRiksdagen avslår motion2003/04:Ub276 yrkandena 21 och 22.Reservation 5 (m)4. Särskild och allmän kursRiksdagen avslår motion2003/04:Ub388 yrkande 6.Reservation 6 (fp)5. Praktiska och teoretiska ämnenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub372,2003/04:Ub439 yrkandena 11 och 34 samt2003/04:Kr231 yrkande 2.Reservation 7 (kd)6. Svenska för elever med utländskbakgrundRiksdagen avslår motion2003/04:Ub392 yrkande 20.Reservation 8 (fp, c)7. Undervisning i minoritetsfrågorRiksdagen avslår motion2003/04:K417 yrkande 4.Reservation 9 (fp)8. Hållbar utveckling i skolanRiksdagen avslår motion2003/04:Ub392 yrkande 29.9. Avskaffande av timplanenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 26,2003/04:Ub388 yrkande 13 och2003/04:Ub392 yrkande 6.Reservation 10 (m, fp, c)10. ModersmålsundervisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub316,2003/04:Sf326 yrkande 24 och2003/04:Sf402 yrkandena 3 och 4.Reservation 11 (fp)Reservation 12 (kd)11. Undervisning i och på minoritetsspråkRiksdagen avslår motion2003/04:K417 yrkande 5.Reservation 13 (fp)12. Fysisk aktivitet och hälsaRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 37,2003/04:Ub292 yrkande 5,2003/04:Ub412,2003/04:Ub429,2003/04:Ub439 yrkande 12,2003/04:Ub466,2003/04:Ub480,2003/04:Kr282 yrkande 2 och2003/04:Kr285 yrkande 6.Reservation 14 (m, fp, kd, c)Reservation 15 (v)13. Antalet idrottstimmarRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub201,2003/04:Ub208,2003/04:Ub287,2003/04:Ub314,2003/04:Ub450,2003/04:Ub459 och2003/04:Sk309 yrkande 2.14. SimundervisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub358,2003/04:Ub411 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub432 och2003/04:Ub435.15. Sex- och samlevnadsundervisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub368 yrkande 6,2003/04:Ub428 yrkandena 4 och 5,2003/04:Ub437 yrkandena 4 och 5,2003/04:Ub458 yrkande 2,2003/04:K418 yrkande 27 och2003/04:So568 yrkande 16.Reservation 16 (m)Reservation 17 (fp)Reservation 18 (mp)16. HemkunskapsundervisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub401,2003/04:Ub505 och2003/04:L353 yrkande 2.17. HistoriaRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub255 yrkande 3,2003/04:Ub277 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub386 yrkande 1,2003/04:Ub418 yrkande 1 och2003/04:Ub439 yrkande 14.Reservation 19 (fp, kd)18. MediekunskapRiksdagen avslår motion2003/04:Ub517 yrkande 2.Reservation 20 (kd)19. ReligionskunskapRiksdagen avslår motion2003/04:Ub439 yrkandena 2 och 15.Reservation 21 (kd)20. RetorikRiksdagen avslår motion2003/04:Ub308.21. Kultur i skolanRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub439 yrkande 13 och2003/04:Kr284 yrkande 1.Reservation 22 (kd)Reservation 23 (c)22. Musik- och kulturskolorRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub303 yrkandena 14 och2003/04:Ub317.23. Elevens fria valRiksdagen avslår motion2003/04:Ub439 yrkande 30.Reservation 24 (kd)24. Kunskap om kooperationRiksdagen avslår motion2003/04:Ub446.25. Utbildningsinsatser inom IT-områdetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub447 och2003/04:T474 yrkande 6.Stockholm den 1 april 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (),(), (), Nils-ErikSöderqvist (s), (), (), (), (),(), (),(), () ochHåkan ().2003/04UbU11Utskottets övervägandenSkolans uppgiftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeskolans uppgift att förmedla kunskaper,skolans uppgift att ge eleverna möjlighet attnå de nationella kunskapsmålen, skolansuppgift att förmedla kunskap och goda värdensamt att skolan bör prioritera baskunskaper.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet och tar i sinamotioner upp frågan om skolans huvuduppgift. IModeraternas motion 2003/04:Ub276 yrkande 7 anförsatt skolans huvuduppgift är att förmedla kunskaper.Ett stort antal mål i skolan riskerar att skymma detsom bör vara skolans mest angelägna uppgift,nämligen att förmedla kunskap. I samma motionsyrkande 17 begärs att regeringen lägger fram förslagom nationella kunskapsmål. Skolans viktigasteuppgift är att ge eleverna möjlighet att nå deuppsatta kunskapsmålen. Alla skall få grundläggandefärdigheter i t.ex. svenska, matematik och engelska.Därför behöver kvaliteten i undervisningensäkerställas bl.a. genom att nationella kunskapsmålsätts upp. I motion 2003/04:Ub368 yrkande 2 skriverModeraterna att skolans uppgift är att förmedlakunskap och goda värden. Skolans uppgift, menar man,är att ge möjlighet till alla elever att klarakunskapsmålen. I motion 2003/04:Ub388 yrkande 1framhåller att skallprioritera baskunskaperna läsning, skrivning ochräkning. Detta är förmågor som behövs för att kunnata till sig undervisningen i andra ämnen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Genom skollagen (SFS 1985:1100) och läroplanernaanger regeringen och de grundläggandevärden som skall prägla skolans verksamhet samt demål och riktlinjer som skall gälla. Målen förskolans utbildning för barn och ungdom anges i 1kap. 2 § skollagen (1985:1100) på följande sätt:Utbildningen skall ge eleverna kunskaper ochfärdigheter samt, i samarbete med hemmen, främjaderas harmoniska utveckling till ansvarskännandemänniskor och samhällsmedlemmar. Motsvarandeskrivning i förslag till nyskollag lyder: Utbildningen syftar till att gekunskaper och färdigheter samt att främja enallsidig personlig utveckling och en livslång lustatt lära. Utbildningen syftar också till att isamarbete med hemmen främja barns och ungdomarsharmoniska utveckling till ansvarskännande människoroch samhällsmedlemmar (SOU 2002:121 s. 34).Regeringen har aviserat en proposition om ny skollagunder nästa riksmöte.Vid sidan av skollagens och läroplanernasföreskrifter för skolans verksamhet finnskursplaner. I kursplanerna för angesvilka kunskaper som alla elever skall ha uppnåttefter sitt femte respektive nionde skolår. Dessabindande föreskrifter uttrycker de krav statenställer på utbildningen i olika ämnen. Nationellakunskapsmål finns alltså i dag.Regeringen pekar i sin utvecklingsplan, Utbildningför kunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188), bl.a.på vikten av goda kunskaper i matematik och framförambitionen att svenska elevers resultat vidinternationella jämförelser bör vara ledande.Regeringen har därefter tillsatt enmatematikdelegation med uppgift att stärkamatematikämnet och matematikundervisningen i helautbildningssystemet, från förskola till högskola(dir. 2003:8). Arbetet inleddes ochskall redovisas för regeringen senast den 28 maj2004. I utvecklingsplanen har också ämnet svenskaaktualiserats.Utskottet anser att gällande regelverk vältillgodoser motionsyrkandenas intentioner.Skolans värdegrundUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeskolans värdegrund, ändringar i läroplanensförsta kapitel avseende värdegrunden,utvärdering av läroplanens värdegrund, m.m.Jämför reservationerna 3 (kd) och 4 (v).Gällande bestämmelserI läroplan för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) anges inledningsvis skolans värdegrund ochuppdrag. I det första avsnittet Grundläggande värdenanges bl.a. följande:Människolivets okränkbarhet, individens frihetoch integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samtsolidaritet med svaga och utsatta är de värdensom skolan skall gestalta och förmedla. Iöverensstämmelse med den etik som förvaltats avkristen tradition och västerländsk humanism skerdetta genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande.Formuleringen är delvis annorlunda i 1998 årsläroplan för förskolan (Lpfö 98). I förstaavsnittet Grundläggande värden anges bl.a.följande:En viktig uppgift för verksamheten är attgrundlägga och förankra de värden som vårtsamhällsliv vilar på. Människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet,alla människors lika värde, jämställdhet mellankönen samt solidaritet med svaga och utsatta ärvärden som förskolan skall hålla levande iarbetet med barnen.Motioner och utskottets ställningstagandeEtt flertal yrkanden behandlar frågor rörandeskolans värdegrund.Kristdemokraterna framför i sin motion2003/04:Ub439 yrkande 1 att läroplanen för förskolanbör innehålla samma formuleringar rörandevärdegrunden som de andra läroplanerna. Det äranmärkningsvärt att förskola och grundskola harolika etiska värdegrund som bas för sina respektiveverksamheter. I motion 2003/04:Ub325 (fp) anförmotionären att det är tillräckligt att värdegrundenredovisas med utgångspunkt i demokratin somförhållningssätt. Läroplanen för förskolan (Lpfö 98)skulle här tjäna som förebild för formuleringarna iläroplanen för . Skolans värdegrund börinte förknippas med en viss religion. ÄvenVänsterpartiet förespråkar i motion 2003/04:Ub282 yrkande 2 en förändring av läroplanernas (Lpo94 och Lpf 94) första kapitel. Det är dags attsamordna läroplanernas skrivning om värdegrund,menar motionärerna och föreslår en alternativformulering som framhåller individens fostran tillrättskänsla, generositet, tolerans ochansvarstagande. I motion 2003/04:Ub321 (kd) yrkande3 anförs att en utvärdering av implementeringen avläroplanens (Lpo 94) värdegrund i skolans vardag börgenomföras i syfte att se vad som kan göras för attförstärka skolans värdeöverförande funktion.Värdegrundsfrågan behandlas också i motion2003/04:Ub500 (s). Barn måste få möjlighet att redani skolan lära sig att hantera konflikter på ettfredligt sätt så att de redan där får lära sig attarbeta i en miljö av icke-våld och fred.Värdegrundsfrågorna bör därför klargöras och stärkasi skolans arbete samt vara obligatoriska. I motion2003/04:Ub483 (s) anförs att skolan har ett ansvarför att förmedla kunskaper till eleverna om värdetav demokrati och om vikten av att använda sinademokratiska rättigheter. Motionärerna framhålleratt demokrati och inflytande måste vara en naturligdel i skolans arbete redan från första skolåret.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Skolans värdegrund formuleras i läroplanerna ochanger de grundläggande värden som vårt samhällslivvilar på människolivets okränkbarhet, individensfrihet och integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed svaga och utsatta och som skolan skallförmedla och förankra hos eleverna. Enligtläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)respektive för de frivilliga skolformerna (Lpf 94)görs detta i överensstämmelse med den etik somförvaltats av tradition och västerländskhumanism, genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande.Läroplanerna visar tydligt att de grundläggandeprinciperna om alla människors lika värde oavsettkön, etnisk tillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ochfunktionshinder skall genomsyra verksamheten isamtliga skolformer.Yrkanden om att stryka den aktuella hänvisningen iLpo 94 respektive Lpf 94 har tidigare behandlats ochavstyrkts av utskottet (jfr bet. 2002/03: UbU11) medhänvisning till vad utskottet anförde vidbehandlingen av regeringens förslag till läroplanför det obligatoriska skolväsendet, nämligen attkristendomen har en särställning som grund förförståelse för svensk och västerländsk kultur ochsamhällsutveckling (bet. 1993/94:UbU1 s. 25). förelåg det ingen motsättning mellan attvara öppen för och se möjligheterna i ettmångkulturellt samhälle och värna om ochfå en fast förankring i det egna kulturarvet.Utskottet har inte ändrat mening i denna fråga.Utskottet har tidigare (bet. 2001/02:UbU10)behandlat motionsyrkanden rörande bristen påhänvisning till tradition och västerländskhumanism i läroplanen för förskolan (Lpfö 98). Ibetänkandet om införandet av en läroplan förförskolan konstaterade utskottet att i sina formuleringar avvärdegrunden för förskolan inte tog upp någonhänvisning till den etik som förvaltats av kristentradition. Detta hade inte mött några invändningarunder remissbehandlingen av kommitténs förslag.Regeringen tog utvecklingsplan (skr.1998/99:121) initiativ till ett brett arbete medskolans värdegrund. etablerades som ettvärdegrundsår. Ett skolformsövergripandevärdegrundsprojekt genomfördes inomUtbildningsdepartementet, och regeringen gavSkolverket ett uppdrag om värdegrunden. Bådainsatserna resulterade i skrifter till stöd förskolornas arbete med värdegrundsfrågorna. Ettomfattande arbete med att föra utvärdegrundsfrågorna i förskolans och skolansverksamhet pågår fortfarande. Det kan också noterasatt regeringen ekonomiskthar stöttat två värdegrundscentrum vid med uppgift attförmedla, förankra och gestalta värdegrunden.Skolansvarsutredningen kommer vidare, under våren2004, att lämna förslag till en lagstiftning somfrämjar lika rättigheter och motverkardiskriminering inom skolväsendet (dir. 2003:114).Här erinras också om det beredningsarbete som nupågår med anledning av förslag.Övergripande frågor om iövrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden avseendeobligatoriska och frivilliga ämnen igrundskolan, särskild och allmän kurs,praktiska och teoretiska ämnen, svenska förelever med utländsk bakgrund, undervisning iminoritetsfrågor samt hållbar utveckling iskolan.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd),8 (fp, c) och 9 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeModeraterna begär i motion 2003/04:Ub276 yrkande 21att regeringen lägger fram förslag om avvägningenmellan obligatoriska och frivilliga ämnen samtförslag som betonar vikten av en bred allmänbildningi skolan. I samma motions yrkande 22 förespråkarModeraterna en frivilligt vald inriktning avutbildningen redan i . Alla elever bör fåmöjlighet att tidigt odla sina specialintressen.Folkpartiet framhåller i motion 2003/04:Ub388yrkande 6 att den enskilda eleven har rätt att läsai en takt som passar hans eller hennes individuellaförutsättningar. Basämnena bör därför delas in iallmän och särskild kurs.I motion 2003/04:Ub439 yrkande 11 understrykerKristdemokraterna vikten av att undervisningen ipraktiska ämnen får en mer framskjuten plats iskolan. Fördelningen mellan praktisk-estetiska ochteoretiska ämnen i skolan bör förändras. Depraktisk-estetiska ämnena som hemkunskap, slöjd,musik, bild och idrott är en viktig del av denmotoriska, den musikaliska och den rumsligaintelligensen samt den sociala förmågan att förståsig själv. anser vidare att detkrävs en kvalitetsgranskning av ämnen som läses iblock och att åtgärder bör sättas in om det visarsig att vissa ämnen därvid hamnar i strykklass(yrkande 34). I motion 2003/04:Kr231 (kd) framhållsatt hantverket och den praktiska kunskapen böruppmärksammas inom den svenska skolan. Skolan bör setill varje individs förutsättningar och behov, ochde praktiska kunskaperna, handens kunskap, böruppvärderas. Ett lärlingssystem i gymnasieskolan ochmöjlighet till vidare studier vid en yrkeshögskolabör införas, menar motionärerna. I motion2003/04:Ub372 (s) understryker motionären att bådefysisk aktivitet och kreativt skapande med händernaär friskvård för hjärnan och båda dessa inslag börbli en naturlig del av elevens skolgång.I motion 2003/04:Ub392 yrkande 20 framhållerCenterpartiet vikten av att elever med utländskbakgrund skall kunna prioritera svenska och attundervisning i andra ämnen därför skall kunnaskjutas upp. Elever med utländsk bakgrund måste pådetta sätt ges bättre förutsättningar att nå godastudieresultat.Folkpartiet anför i motion 2003/04:K417 yrkande 4att skolan har en viktig roll att spela för att ökakunskapen om de nationella minoriteternas situationoch motverka fördomar. En översyn bör göras av hurfrågor kring minoriteter och minoritetsspråkuppmärksammas i och gymnasieskolan föratt bidra till kunskapsförmedling ochmetodutveckling kring dessa frågor.Centerpartiet anför i motion 2003/04:Ub392 yrkande29 att hållbar utveckling bör integreras i samtligaämnen i . Det behövs åtgärder för attutforma skolan med hänsyn till de förändrade kravsom utbildning för hållbar utveckling ställer.Utomhuspedagogiken är i detta hänseende en viktigdel av skolundervisningen.U t s k o t t e t föreslår att avslårsamtliga motionsyrkanden.Utskottet har tidigare betonat (bet.2001/02:UbU10) vikten av att skolan, i enlighet medgällande föreskrifter, arbetar på ett sådant sättatt varje elevs resultat och skolsituation ständigtföljs upp. Utskottet påpekade också attmålstyrningen innebär att det skall finnasmöjligheter till en flexibel lösning av pedagogiskainsatser för enskilda elever och för grupper avelever. Enligt Lpo 94 är skapande arbete och lekväsentliga delar i det aktiva lärandet. Där sägsockså att de intellektuella såväl som de praktiska,sinnliga och estetiska aspekterna skalluppmärksammas.Vid om hållbar utveckling, som höllsi , underströksutbildning som en avgörande faktor för att nåhållbar utveckling. Den åtog sigdärvid att inbjuda till en internationell konferensom utbildning för hållbar utveckling. Konferensenkommer att ha formen av ett internationellt rådslagmed ca 350 deltagare från hela världen och skall ägarum i detta år. Den kommitté somplanerar konferensen har också i uppgift att geförslag på olika åtgärder som kan stimulerautbildningssystemet, från förskolan till högskolan,samt folkbildningen att låta perspektivet hållbarutveckling genomsyra verksamheten.Avskaffande av timplanenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attavskaffa den nationella timplanen.Jämför reservation 10 (m, fp, c).Motioner och utskottets ställningstagandeI tre motioner anförs att timplanen bör avskaffas.Folkpartiet skriver i motion 2003/04:Ub388 yrkande13 att ett principbeslut om avskaffande av timplanenkan tas . Det är resultatet som en elevuppnår som är viktigast, inte antalet timmar somläggs på varje ämne i skolan. Med en utveckladmålstyrning och flera återkommande och utförligautvärderingar av elevernas kunskapsresultat behövsinte timplanen, enligt motionen. Även Centerpartietmenar i sin motion 2003/04:Ub392 yrkande 6 att ettprincipbeslut bör tas i frågan. Genom att avskaffatimplanen går det lättare att låta elevensmåluppfyllelse stå i fokus. Skolan kan då skapa dentid som behövs för att eleverna skall kunna nåkunskapsmålen. Även anför i motion2003/04:Ub271 yrkande 26 att den nationellatimplanen bör avskaffas. Därmed kan ett merflexibelt pedagogiskt arbete i skolan främjas ochtidspressen mellan lektioner, idrott och lunch kanminska. I motionen framhålls att det totala antalettimmar bör kvarstå.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Liknande yrkanden har behandlats vid förrariksmötet (bet. 2002/03:UbU11 s. 37). Även nu anser utskottet att det ärviktigt att den femåriga försöksverksamheten medavskaffad timplan, som inleddes hösten ochsom omfattar ca 900 skolor i 79 kommuner, genomförsoch att en utvärdering av denna försöksverksamhetsker innan ett eventuellt beslut fattas omavskaffande av timplanen. Försöksverksamhetenregleras av Förordning om försöksverksamhet medutbildning utan timplan i (SFS1999:903). Timplanedelegationen (dir. 1999:90) harsom uppgift att leda, stödja och utvärdera försöket.Timplanedelegationen lämnade för ett par dagar sedanett delbetänkande Utan timplan med målen i sikte(SOU 2004:35). Dehittillsvarande erfarenheterna avförsöksverksamheten är positiva.ModersmålsundervisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om utökadeller förändrad modersmålsundervisning samten översyn av modersmålsundervisningen.Jämför reservationerna 11 (fp), 12 (kd) och13 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandeI motion 2003/04:Ub316 (s) anförs att det krävs engenomgripande modersmålsreform. I motionen föreslåsen översyn av de samlade regelverken samt villkorenför dagens modersmålsundervisning. Folkpartietskriver i sin motion 2003/04:Sf326 yrkande 24 attmodersmålsundervisning skall erbjudas i denomfattning som sker, men att formerna förundervisningen måste ses över. I motionen framhållsatt de elever som bäst behöver den ordinarieskolundervisningen går miste om den på grund avmodersmålsundervisningen. föreslåri motion 2003/04:Sf402 yrkande 3 att eleverna skallha rätt till modersmålsundervisning och att kommunen har en skyldighet atterbjuda sådan undervisning om det finns minst treelever som är berättigade till undervisning. I sammamotions yrkande 4 föreslås en rätt för elever tillstödundervisning samt ämnesundervisning påmodersmålet. Motionären framhåller att elever medbristande kunskap i svenska ofta behöver stöd iandra skolämnen på sitt modersmål för att kunnafölja med i undervisningen, men att undervisning påoch i modersmål fyller helt olika syften.I motion 2003/04:K417 yrkande 5 framhållerFolkpartiet att det är viktigt att förbättraundervisningen i och på minoritetsspråken. Arbetetmed utveckling av läromedel och utarbetande avordbaser och lexikon bör utvecklas. I motionenframhålls också att stödet till språkvårdsorganenför minoritetsspråk bör förstärkas och att särskildainsatser bör göras för utbildning av lärare iminoritetsspråken som ämne.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Bestämmelserna om modersmålsundervisning finns i 2kap. 914 §§ grundskoleförordningen. I 9 § stadgasatt om en eller båda av elevens vårdnadshavare harett annat språk än svenska som modersmål och språketutgör dagligt umgängesspråk för eleven, skall elevenfå undervisning i detta språk som ett ämne, omeleven har grundläggande kunskaper i språket ocheleven önskar få sådan undervisning. I andra stycketanges att en samisk, tornedalsfinsk eller romsk elevskall erbjudas modersmålsundervisning även omspråket inte är elevens dagliga umgängesspråk ihemmet.Enligt 2 kap. 13 § grundskoleförordningen är enkommun skyldig att anordna modersmålsundervisning iett språk endast om det finns en lämplig lärare. Enkommun är skyldig att anordna sådan undervisning omminst fem elever önskar undervisning i språket. Närdet gäller samiska, tornedalsfinska eller romskaelever är kommunen skyldig att anordnamodersmålsundervisning även om antalet elever ärmindre än fem. Undervisning i dessa språk, som ärnationella minoritetsspråk, skall alltså anordnasäven om de inte utgör elevens dagliga umgängesspråk.Förskolan skall, enligt Lpfö 98, bidra till att barnmed ett annat modersmål än svenska får möjlighet attutveckla både det svenska språket och sittmodersmål.Utskottet anser liksom tidigare (jfr bet.2002/03:UbU11) att det inte finns anledning attföreslå några förändringar i regelverket vad avsermodersmålsundervisning i . Som utskottettidigare påpekat är modersmålsundervisningen enviktig rättighet för elever som har ett annatmodersmål än svenska. Även de nationellaminoritetsspråkens särställning är väl motiverad.Det ligger ett värde i att modersmålsundervisningenintegreras med den övriga verksamheten i skolan ochses som en del av skolans språkprogram.