bet · GR01FÖU6 · 2004-03-30 00:00:00 — Omriksdagen med trovärdighet skall utföra sin styrandeoch granskande uppgift måste utredningskapacitetenpå försvarsutskottets kansli förstärkas avsevärt.Det är, icke minst mot bakgrund avFörsvarsdepartementets tillkortakommanden i fråga omsjälvständiga och relevanta analyser, inte rimligtatt enkom skall hålla till godo med detunderlag som regeringen levererar. Framtiden fårutvisa om detta behov accentueras av att riksdageninte längre förfogar över en egenrevisionsverksamhet, vilken tidigare kunnat biståriksdagens utskott med värdefullafördjupningsstudier i hur olika verksamheterbedrivs. bör vid antagande av nästa budgetför riksdagsförvaltningen beakta vad som ovananförts beträffande försvarsutskottetskansliresurser (yrkande 3).I motion 2003/04:Fö3 av m.fl. (mkommitté) anförs att den försvarspolitiskabeslutsprocessen bör ges en förändrad inriktninginför det kommande försvarsbeslutet. Den långsiktigaplaneringen, såväl somunder försvarsbeslutets treårsperiod, måstesärskiljas från den årliga budgeten. Den långsiktigaplaneringen skall syfta till att ge inriktning förpersonal- och materielförsörjning samt den årligaverksamhetsinriktningen. Den årliga budgeten skallutformas utgående från den verksamhet som skallgenomföras . I all planering,budgetering och uppföljning måste enligtmotionärerna den årliga driften, dvs. kostnader förförbandsverksamheten (utbildning, beredskap),underhåll och vidmakthållande av den befintligaorganisationen särskiljas från den framtidautvecklingen, dvs. modernisering, nyutveckling ochanskaffning av nya system och förband. Styrningen avFörsvarsmakten behöver sålunda förändras (yrkande1).I fråga om finansieringen av Försvarsmaktensdeltagande i internationella insatser bör enligtmotionen anslaget för detta utformas som ettberedskapsanslag och omfatta de kostnader somuppstår i samband med att insatsen påbörjas ochskall redovisas under utgiftsområde 7Internationellt bistånd. Anslagsindelningen börändras (yrkande 2).Vidare föreslås i motionen att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vadRiksdagens revisorer anfört om redovisning rörandeförsvarets verksamhet (yrkande 3).Motionärerna anser att Försvarsdepartementet behöverförstärkas. Kompetens måste finnas för operativaanalyser och för det operativa behovet av olikaförband. Departementet behöver en bredare ochannorlunda kompetens än det har . Dennakompetens bör rekryteras fritt, såväl frånförsvarsmyndigheter som från annat håll, ochdessutom kompletteras med officerare som placerasvid departementet. Motionärerna avstyrker därförrevisorernas förslag att avbryta officerarnasväxeltjänstgöring (yrkande 4).Försvarsdepartementets kompetens förstärks medrekrytering av personal både frånförsvarsmyndigheter och från annat håll ochkompletteras dessutom med officerare som placerasvid departementet (yrkande 5).I motion 2003/04:Fö243 av m.fl. (fpkommitté) framhålls att den ekonomiska ochorganisatoriska planeringen störts av politiskaingrepp , t.o.m. underlöpande budgetår, har visat att myndighetens ekonomisaknat erforderlig stadga. Att de ekonomiskaförutsättningarna ständigt förrycks till följd avpolitiska beslut kan inte vara en nyhet förmyndigheten. Det är heller inte något som uniktdrabbar Försvarsmakten. Men bräckligheten iförsvarsekonomin är i grunden oacceptabel. Det måsteenligt motionärerna skapas större marginaler iFörsvarsmaktens budget (yrkande 4).I motionen framhålls att det är nödvändigt att denpolitiska styrningen skärps. Detta kan ske genom attresurserna för att granska medelsanvändningen och deredovisningar som beställs i budgetpropositionenbyggs ut. I detta sammanhang är detotillfredsställande att den s.k. växeltjänstgöringeninnebär att tjänstemän vid Försvarsdepartementet istor utsträckning hämtas från Försvarsmakten. Saksamma gäller den brist på ekonomisk ochadministrativ kompetens som på alla nivåer präglardet militära försvaret.Folkpartiet anser det även nödvändigt att utredahuruvida skall fastställa fler än de tvåanslag som beslutas . Mycket tyder på attregeringen och Försvarsmakten inte förmått hanterade lösa tyglarna. Försvarsberedningen bör få entydligare roll såvitt gäller uppföljning ochutvärdering. Beredningen skall inte vara utlämnadtill de resurser som Försvarsdepartementet ställertill förfogande. Den bör även ges i uppdrag attregelbundet utvärdera måluppfyllelse såvälekonomiskt som organisatoriskt. Än mer i-ögonfallande är behovet av att förstärka riksdagensmöjligheter att kontrollera och följa upp detmilitära försvaret och dess stödmyndigheter.Riksdagens resurser bör därför förstärkas för attgöra detta möjligt (yrkande 5).I motion 2003/04:Fö259 av m.fl. (mkommitté) föreslås att den långsiktiga planeringen idet kommande försvarsbeslutet skall särskiljas frånden årliga budgeteringen. Den långsiktigaplaneringen skall ge inriktning för personal- ochmaterielförsörjning samt den årligaverksamhetsinriktningen. Den årliga budgeteringenbör helt fokuseras på den verksamhet som skallgenomföras. Uppdelningen mellan anslagen till detmilitära försvaret bör således ändras. Vidare börkostnader för förbandsverksamheten (utbildning,beredskap), underhåll och vidmakthållande av denbefintliga organisationen särskiljas från denframtida utvecklingen, dvs. modernisering,nyutveckling och anskaffning av nya system ochförband (yrkande 2).I motion 2003/04:Fö264 av m.fl. (kdkommitté) framhålls att en grundläggandeförutsättning för att skall kunna styradet militära försvarets utveckling är attåterrapporteringen från regeringen om försvaretsverksamhet fungerar tillfredsställande. Men på grundav ofullständiga beslutsunderlag är - enligtmotionärerna - de reella möjligheterna för riksdagenatt styra försvaret mycket begränsade. Regeringensbeskrivningar av försvarets verksamhet, som görs ibudgetpropositionen, är endast allmänt deskriptivaoch relateras inte till några klara mål förförsvaret. har ingen klar bild vare sig avhur målen uppfylls och verksamhetens resultat ellerav dess kostnader. kräver därföratt regeringen kontinuerligt återrapporterar tillriksdagen hur ställda krav uppnås samt redovisar enomvärldsanalys (yrkande 14).Motionärerna anser vidare att oklaraansvarsförhållanden och regler inom Försvarsmaktenhar gjort att Överbefälhavaren inte förmått vara densammanhållande kraften i försvaret. Försvarsmaktenbehöver civila ekonomer. Av allt att döma verkarFörsvarsmaktens internrevision inte fungera på etttillfredsställande sätt. Med anledning av den oklarastyrningen av försvaret anser motionärerna att enutredning bör tillsättas för att analyseraformerna för styrning och finansiering avFörsvarsmakten (yrkande 15).Utskottets ställningstagande1 Utredning om formerna för styrning ochfinansiering av försvaretUtskottets förslag i korthetUtskottet har vid ett antal tillfällen undersenare år behandlat frågor om styrning avförsvaret. har med anledning avbetänkanden från finansutskottet (bet.2002/03:FiU14 och bet. 2003/04:FiU11) - efteryttranden från försvarsutskottet (yttr.2002/03:FöU3y och yttr. 2003/04:FöU2y) -givit regeringen till känna vad utskottetanfört om en utredning för att analysera ochutvärdera styr- och finansieringsformerna iförsvaret. Den utredning som föreslås imotionerna 2003/04:Fö1 (kd) yrkande 1 och2003/04:Fö264 (kd) yrkande 15 har kommittill stånd. Regeringen har i februari 2004beslutat om direktiv för en sådan utredning.Något ytterligare uttalande från riksdagenssida med anledning av dessa motioner behövsdärför inte, varför utskottet avstyrkerdessa.I motion 2003/04:Fö1 (kd) yrkande 1 delarmotionärerna revisorernas åsikt om att en utredningsnarast bör tillsättas för att analysera formernaför styrning och finansiering av försvaret. Sammamotionärer anser vidare i motion 2003/04:Fö264yrkande 15 att oklara ansvarsförhållanden och reglerinom Försvarsmakten har gjort att Överbefälhavareninte förmått vara den sammanhållande kraften iförsvaret. Med anledning av den oklara styrningen avförsvaret anser motionärerna att en utredningsnarast bör tillsättas för att analysera formernaför styrning och finansiering av Försvarsmakten.Utskottet erinrar om att det i ett antal betänkandenoch yttranden har behandlat frågorom styrning av försvaret. Det har bl.a. skett i bet.1994/95:FöU4 Försvarspolitiken 1995/96, bet.1996/97:FöU4 Styrning och uppföljning avtotalförsvaret, yttr. 2002/03:FöU1y Ramar förutgiftsområde 6 Försvar samt beredskap motsårbarhet, yttr. 2002/03:FöU3y Styrning avförsvarets fastigheter och anläggningar, yttr.2003/04:FöU2y Tilläggsbudget för , bet.2003/04:FöU3 revisorers förslag angåendeFörsvarsmaktens arbetsgivarpolitik och vissapersonalfrågor i försvaret samt bet. 2003/04:FöU5Försvarsmaktens förbandsutveckling m.m.I anslutning till försvarsutskottets yttrande tillfinansutskottet inför dess beredning av betänkande2002/03:FiU14 Styrning av försvarets fastigheter ochanläggningar (förs. 2002/03:RR7) deladeförsvarsutskottet revisorernas och flertaletremissinstansers uppfattning att bör låtaregeringen analysera styr- och finansieringsformernai försvaret. Enligt utskottets mening bör dennagranskning ta ett helhetsgrepp, dvs. den bör omfattasåväl Försvarsmakten som samtliga myndigheter somlämnar stöd till Försvarsmakten. Den bör särskiltfokusera på hur och regeringens insyn,styrning och uppföljning skall kunna förbättras.Försvarsutskottet bedömde att nuvarande ordning inteär tillfredsställande, vilket begränsar riksdagensmöjligheter att utöva sin finansmakt enligtregeringsformen (RF 9 kap).Finansutskottet anslöt sig (bet. 2002/03:FiU14) tillförsvarsutskottets uppfattning.Finansutskottet ansåg vidare - i likhet medförsvarsutskottet -att det bör finnas någon form avparlamentarisk insyn i utredningens arbete men attdet inte nödvändigtvis behöver innebära attutredningen skall vara parlamentariskt sammansatt.Riksdagen beslutade tillkännage för regeringen somsin mening vad finansutskottet anfört om enutredning för att analysera och utvärdera styr- ochfinansieringsformerna i försvaret.Finansutskottet har på nytt, efter yttrande frånförsvarsutskottet, i bet. 2003/04:FiU11Tilläggsbudget 2 för , behandlatfrågan om utredningen och därvid framhållit att denbör komma till stånd skyndsamt.Mot bakgrund av bl.a. beslut harregeringen beslutat att en särskildutredare skall tillkallas för att utvärdera styr-och finansieringsformerna i försvaret (dir.2004:12).Utredaren skall analysera och utvärdera styr- ochfinansieringsformer i det militära försvaret.Granskningen skall omfatta såväl Försvarsmakten somsamtliga myndigheter som lämnar stöd tillFörsvarsmakten. Den bör särskilt fokusera på hurriksdagens och regeringens tillsyn, styrning ochuppföljning skall kunna förbättras samt granskaincitamenten i styrningen och finansieringen så attregelverket befordrar sparsamhet och effektivitet,inte minst på den lokala nivån inom Försvarsmakten.Utredaren skall dessutom analysera och utvärderatillämpningen av systemet medbeställningsbemyndiganden inom försvaret samtformerna för redovisning av bemyndiganden tillriksdag och regering. Utredaren skall redovisaresultatet av sitt arbete senast den 1 november2005.Utskottet noterar att regeringen beslutat attutredaren till sitt förfogande skall ha enreferensgrupp med representanter förriksdagspartierna. Utredaren skall fortlöpandeinformera representanterna om resultatet avutredningsarbetet och bereda dem tillfälle attkontinuerligt komma med synpunkter på det somframkommer under utredningen.Det utredningsarbete som föreslås i motionerna harsålunda kommit till stånd. Något ytterligareuttalande från sida med anledning avdessa motioner behövs inte, varför utskottetavstyrker dessa. Utskottet återkommer emellertidnedan till behovet av att komplettera utredningensdirektiv.2 Mål, kostnader, anslag och resultatUtskottets förslag i korthetRiksdagen ger som sin mening regeringen tillkänna vad utskottet anfört om mål, kostnader,anslag och resultat. Därmed bifallerriksdagen delvis revisorersförslag om en bättre resultatredovisning ibudgetpropositionerna samt om en tydligareredovisning av försvarets kostnader.Riksdagen bifaller delvis motionerna Fö2 (fp)yrkandena 1 (i denna del) och 2, Fö3 (m)yrkande 1, Fö243 (fp) yrkande 4 och Fö259 (m)yrkande 2.Jämför motivreservation (m, fp, kd).Revisorerna kritiserar regeringen för attpropositionstexterna har varit översiktliga med vagabegrepp och otydliga ordval. Regeringensresultatinformation till har enligtrevisorerna varit alltför begränsad.Propositionstexterna har i huvudsak varitbeskrivande, och regeringen har inte relateratbeskrivningarna till målen för försvaret.Revisorerna föreslår att regeringen tydliggörresultatredovisningen för försvaret ibudgetpropositionen.Riksdagens revisorer anser att riksdagensmöjlighet till insyn i försvarets ekonomiförsämrades i och med att styrningen av försvaretförändrades 1998. Förändringen innebar bl.a. attregeringens redovisning av försvarets resultat ochkostnader i 15 olika program ersattes med enredovisning i sex olika verksamhetsområden. Systemetför redovisning av försvarets verksamhet har stegvisfrångåtts. I budgetpropositionen för år 2003redovisade regeringen försvarets verksamhet i fyraverksamhetsgrenar:Resultatredovisningen av de olikaverksamhetsområdena har enligt revisorerna aldrigkopplats till någon redovisning av kostnader. Detgår därför inte att utifrån uppgifter ibudgetpropositionen bilda sig någon uppfattning omförsvarets kostnader inom de olikaverksamhetsområdena. Kostnadsutvecklingen för detmilitära försvaret redovisas i stället genom de tvåanslagen till Försvarsmakten (anslag förförbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjandetruppinsatser m.m. samt anslag för materiel,anläggningar samt forskning och teknikutveckling).Revisorerna föreslår att regeringen ibudgetpropositionerna redovisar försvarets kostnaderutifrån uppdelningen i verksamhetsgrenar.I motion Fö2 (fp) yrkande 1 tillstyrks revisorernasbåda förslag om en bättre kostnads- ochresultatredovisning. I yrkande 2 framhålls att detnu är naturligt att kräva en större förgrening avredovisningen på flera verksamhetsområden. Imotionen konstateras att i flera centrala delar harrevisorerna avstått från att ge konkreta förslagtill förbättringar av främst den politiskastyrningen. Viktigast i detta hänseende torde varaatt överväga om inte också anslagsstrukturen börförändras på motsvarande sätt.I motionerna Fö3 (m) yrkande 1 och Fö259 (m) yrkande2 anförs bl.a. att de årliga driftskostnaderna förförbandsverksamheten måste särskiljas frånkostnaderna för modernisering och utveckling av nyaförband och system.I motion Fö243 (fp) yrkande 4 föreslås att detskapas större marginaler i Försvarsmaktens budgetför att under verksamhetsåret bättre hanteraförändrade ekonomiska förutsättningar.Med anledning av revisorers förslag ochmotionerna vill utskottet anföra följande:Försvars- och finansutskotten har vid fleratillfällen behandlad frågor somrör mål, kostnader, anslag och redovisning avresultat inom det militära försvarets område.Förutsättningarna för styrning ochuppföljning av verksamheten inom totalförsvaret harpå olika sätt påtagligt förändrats under 1990-talet.Den finansiella styrningen och det finansiellaregelverket har inneburit att myndigheterna gettsökad ekonomisk frihet och större ansvar att inomramen för ett system med mål- och resultatstyrningdisponera anvisade medel. Ansvaret för ochfinansieringen av investeringar i samt drift ochunderhåll av mark, anläggningar och lokaler harlagts om. Ansvaret för att utveckla och drivaarbetsgivarpolitiken har decentraliserats även inomförsvarets område.En förutsättning för att skall kunna följaupp medelsanvändningen är att regeringen tydligtanger vilka ändamål som anslagen är tänkta attfinansiera, så att kan ta ställning tillförslaget. För att styrningen och uppföljningen avverksamheten från sida skall blieffektiv, måste regeringen lämna förslag tillkonkreta uppföljningsbara mål för de olikaverksamheterna - så att det blir meningsfull attfölja upp dem - samt redovisa resultat och effektermer konkret än . Om inte ges reellmöjlighet att ta en aktiv del i mål- ochresultatstyrningen finns det betydande risker föratt omläggningen av styrsystemet inte kommer att,som det var tänkt, innebära en starkare politiskstyrning utan tvärtom. De nu gällande målen förpolitikområdet Totalförsvar respektive förpolitikområdet Skydd och beredskap mot olyckor ochsvåra påfrestningar är allmänt hållna och mycketsvåra att följa upp.Utskottet har vid upprepade tillfällen tagit uppbehovet av att målen och resultaten av verksamheteninom totalförsvaret formuleras på ett sådant sätt,t.ex. i budgetpropositioner, att gesförutsättningar att utöva den i regeringsformenfastslagna finansmakten samt för att styraverksamhetens inriktning och kontrollera resultatetoch dess effekter.I yttrande 2002/03:FöU1y Ramar för utgiftsområde 6 Försvar samtberedskap mot sårbarhet till finansutskottet anfördeutskottet bl.a. följande: Enligt regeringens intentioner är det numeraendast på politikområdesnivå som riksdagenfortsättningsvis bör godkänna mål förverksamheten. Utskottet vill peka på den förändring av styr-och uppföljningsprocessen som föreslås.Utskottet är inte främmande för att det inommånga utskotts beredningsområden är en väl avvägdnivå att på politikområdesnivå godkänna mål förverksamheten och därmed inriktningen avmedelsanvändningen.Förändringen kommer dock för försvarsutskottets delatt innebära att utskottets insyn ochpåverkansmöjligheter jämfört med gällandeordning, kommer att minska t.ex. inom politikområdetTotalförsvar som föreslås omfatta ca 43,5 miljarderkronor. Utskottet kan förutse ett behov av attibland förse medelsanvändningen inom vissa anslagmed olika villkor för att därigenom utöva riksdagensfinansmakt. Sambandet mellan anslagsvillkor ochgodkända mål för politikområden bör studeras.I sitt betänkande 2002/03:FiU2 deladefinansutskottet försvarsutskottets bedömning att demer generellt hållna målen inom utgiftsområde 6bidrar till att försvarsutskottets insyn ochmöjligheter att påverka utvecklingen inom enskildaverksamhetsgrenar begränsas. Generellamålformuleringar kan - enligt finansutskottet -framkalla tolkningssvårigheter vid arbetet medbudget-frågor och medför att målen därmed förlorarsin roll som ett verkningsfullt styrinstrument. Defaktiskt styrande besluten kommer därmed att fattaslängre ned i beslutshierarkin. Målen inompolitikområdet Totalförsvar är begränsat användbaraför budgetarbetet samt verksamhetsuppföljningen iriksdagen eftersom de saknar en tydligare kopplingtill anslagsdiskussionerna i regeringensbudgetproposition.Försvarsutskottet delar finansutskottets uppfattningatt målformuleringar och resultatbedömningar börkopplas ihop med budgetförslagen och ses som enhelhet för att den ekonomiska styrningen av statenskall kunna förverkligas.Utskottet anser i likhet med revisoreroch flera motionärer att budgeten ochresultatredovisningen, inom i första hand detmilitära försvarets område, bör utvecklas vad avsermålformulering, kostnadsredovisning, anslagsstrukturoch redovisning av uppnådda resultat. Det bör isammanhanget även redovisas hur vissa s.k. nyckeltalkan få en ökad användning och bidra till en relevantresultatuppföljning.Vissa ställningstaganden i liknande frågor harutskottet redan gjort. I betänkande 2003/04:FöU3Riksdagens revisorers förslag angåendeFörsvarsmaktens arbetsgivarpolitik och vissapersonalfrågor i försvaret begär utskottet attpersonalkostnaderna för olika kategorier inomFörsvarsmakten, liksom avvecklingskostnaderna förpersonalen, fortsättningsvis redovisas förriksdagen. I betänkande 2003/04:FöU5 Försvarsmaktensförbandsutveckling m.m. begär försvarsutskottet attett fördjupat beslutsunderlag om Försvarsmaktensförbandsutveckling skall redovisas för ochformuleras på ett sådant sätt att riksdagenkontinuerligt kan följa upp det.Utskottet har tidigare framhållit att börägna större uppmärksamhet än åt resultatetav produktionen inom Försvarsmakten, dvs. åtkrigsförbanden, och vilken effekt,säkerhetspolitiskt och militärt, som uppnås av dessaför olika nationella och internationella behov påkort och lång sikt. Det bör därför övervägas om denutvecklade kostnadsredovisning som utskottetefterlyser kan omfatta de olika krigsförbanden.I direktivet till den ovan nämnda utredningen omstyr- och finansieringsformerna i försvaret harregeringen föreskrivit att utredaren också börbeakta eventuella utskottsbetänkanden från försvars-och finansutskotten i hithörande frågor. Regeringenär sålunda beredd att utredarens uppdragkompletteras. Utskottet anser därför att utredarensuppdrag genom tilläggsdirektiv bör kompletteras medvad utskottet ovan anfört om mål, kostnader, anslagoch resultat och därvid beakta vad revisorernaanfört om bättre målformuleringar och kostnads- ochresultatredovisningar. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.Eftersom en referensgrupp med företrädare förriksdagspartierna skall stå till utredarensförfogande blir det möjligt för dessa att föra framsynpunkter och därmed successivt påverka utredarensförslag.Därmed torde åtskilligt av det som eftersträvas imotionerna Fö2 (fp) yrkandena 1 (i denna del) och 2,Fö3 (m) yrkande 1, Fö243 (fp) yrkande 4 och Fö259(m) yrkande 2 kunna tillgodoses. Motionsyrkandenabör därför delvis bifallas.3 Försvarsmateriel ochbeställningsbemyndigandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen ger som sin mening regeringen tillkänna vad utskottet anfört omförsvarsmateriel ochbeställningsbemyndiganden. bifallerdärmed delvis revisorers förslagom en tydligare redovisning avbeställningsbemyndiganden, delvis motionernaFö1 (kd) yrkande 3 samt Fö2 (fp) yrkande 1 (idenna del).Revisorerna föreslår att regeringen ibudgetpropositionerna informerar om vilkamaterielobjekt som ingår i bemyndiganderamen förmateriel, anläggningar, forskning ochteknikutveckling. För att det skall vara möjligt förriksdagen att dra slutsatser om hur bemyndigandenautvecklas bör budgetpropositionen innehållaberäkningar av bemyndiganderamen framåt itiden och bakåt i tiden.I motion Fö1 (kd) yrkande 3 föreslås att regeringenklart bör ange vilka materielobjekt och anläggningarsamt vilken forskning och vilka teknikutvecklingarsom ingår i bemyndiganderamen.I motion Fö2 (fp) yrkande 1 (i denna del) biträds revisorernasförslag.Enligt regeringsformen får regeringen inte användastatens medel på annat sätt än harbestämt. Ett bemyndigande innebär däremot attriksdagen ger regeringen befogenhet att upp till ettvisst belopp och för ett visst ändamål ingåekonomiska förpliktelser som medför utgifter undersenare budgetår än det år statsbudgeten avser.I finansutskottets betänkande 2003/04:FiU11Tilläggsbudget 2 för anförs bl.a.följande: I propositionen om budgetlagen (prop.1995/96:220, s. 36) anförde regeringen att ettbemyndigande är liktydigt med att anslag såsmåningom måste anvisas. Därför, anförderegeringen, är det naturligt att beslut omomfattningen av och ändamålet med ettbemyndigande prövas lika noga som ettanslagsbeslut.Försvarsutskottet har vid flera tidigare tillfällenunder (bet. 1994/95:FöU4, bet.1996/97:FöU4) anfört att vill ha ettinflytande när det gäller anskaffning av viktigarematerielobjekt. anvisade medeltill forskning, utveckling och anskaffning avförsvarsmateriel och anläggningar över ett flertalanslag på statsbudgeten. ingår medlen tilldetta i ett anslag på statsbudgeten.