bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — , , ,, , och Ryska federationen.Övriga samarbetsområdenDen gemensamma handelspolitikenSkrivelsenSveriges mål är att värna och utveckla öppna, enkla,rättvisa och legitima ramvillkor för internationellhandel och investeringar. Detta gynnar såvälSveriges export, import och investeringar somutvecklingsländernas möjligheter att delta ivärldshandeln och dra nytta av globaliseringensfördelar. verkar för att detta synsätt skallfå genomslag i EU:s gemensamma handelspolitik både ivärldshandelsorganisationen, WTO, och i andra forum,inklusive de bilaterala och regionalahandelsavtalen, så att dessa medel ska samverka tillmålen att skapa förutsättningar för tillväxt,sysselsättning och hållbar utveckling i , iövriga EU och i omvärlden.MotionernaFem motioner uppmärksammar handelspolitiska frågor.Motionärerna bakom partimotion 2003/04:U348 (kd)yrkande 28 anser att bör verka för en mersammanhållen utvecklings-, handels- ochutrikespolitik inom EU och arbeta för att integrerarättvisefrågorna inom alla . Imotionerna 2003/04:U348 (kd) yrkande 28,2003/04:U351 (kd) yrkande 1 och 2003/04:U18 (kd)yrkande 2, krävs att regeringen inom EU arbetar föratt eliminera handelshinder för exporttill i-länder, såsom ursprungsregler och gränsskyddsom försvårar handel.För att åstadkomma handelsliberaliseringar påjordbruksområdet och en genomgripande reformering avEU:s jordbrukspolitik menar , ikommittémotion 2003/04:U19 (m) yrkande 6, attSverige i EU måste verka för att WTO:s ministermötei hålls års utgång.Utskottets övervägandenUtskottet vill med hänvisning till tidigareställningstaganden gjorda av , senast ibet. 2003/04:UU3 och 2003/04:UU12, framhålla att enfri och öppen handel med överenskomna spelregler ärett kraftfullt instrument för att åstadkommautveckling och sprida ekonomiska framsteg. Det ärett i högsta grad svenskt intresse att värna omfrihandel och förespråka dess principer. En framsynthandelspolitik har goda förutsättningar att verkastödjande för möjligheterna att uppnå målet förpolitiken för global utveckling. Det är utskottetsuppfattning att frihandel gynnar ett lands och helavärldens utveckling. Ensidigahandelsliberaliseringar från olika länders sida kanbefrämja tillväxt och välfärd på lång sikt.Övergångsvis kan dock problem uppkomma, och detfinns, särskilt på jordbruksområdet, anledning attuppmärksamma de effekter som kan påverka u-länderna.Det råder även bred enighet om att friare handelöver nationsgränserna generellt leder till högresysselsättning och ökat välstånd. Betydelsen avutrikeshandel och internationella investeringar förekonomisk utveckling är också väl dokumenterad.Utskottet instämmer i tidigare ställningstagandensom framhållit att internationell handel, liksomandra former av samarbete över gränserna, harpositiva effekter för demokrati och mänskligarättigheter samt bidrar till att befrämja person-och kunskapsutbyte mellan länder.Enligt utskottets mening medför nedmontering avhandelshinder möjligheter till ökad handel mellan i-länderna och , men även mellan u-ländernasjälva. driver därför en långtgåendefrihandelsvänlig linje inom EU med syfte atteliminera handelshinder för export tilli-länder. Utskottet vill starkt markera detangelägna i att den industrialiserade världen intelåter tid gå förlorad när det handlar om attavveckla sina handelshinder och att regeringendriver denna linje inom EU. Utvecklingsländerna börges möjlighet att gradvis öppna sina marknadersamtidigt som handelshinder elimineras i snabbaretakt vad gäller export till i-landsmarknaderna. Utskottet anser att det finnsutrymme att föra en generös politik vad gällertidsgränser för implementering av avtaloch övergångsregler. Utskottet noterar i dettasammanhang att utvecklingsländerna inte är enenhetlig grupp med lika förutsättningar. Många haren styrka att bygga vidare på, medan andra är svagaoch behöver betydligt större hänsynstaganden och merstöd.Utskottet anser det angeläget att ocksåhandelshindren utvecklingsländerna emellanuppmärksammas och att ansträngningar görs för att fåutvecklingsländerna att öka handelsutbytetsinsemellan, bl.a. genom att dessa handelshinderavvecklas. Ett centralt inslag i svensk politik äratt ge utvecklingsländerna möjlighet att reformerasin handelspolitik i en takt och i en sådan ordningatt processen ingår som en del i landetsövergripande utvecklingsstrategi. Det finnsanledning att ge längre övergångsperioderän i-länder för att införa specifika åtaganden.Utskottet konstaterar att det av mandatet för WTO-förhandlingarna, som antogs i ,framgår att utvecklingsländernas marknadstillträde,särskilt till i-ländernas marknader, skall öka ochatt interna handelsstörande stöd skall reducerassamt att alla former av exportstöd skall fasas ut.Avsikten med mandatet är främst att åstadkomma öppnaoch rättvisa spelregler för världshandeln påjordbruksområdet med intressen icentrum. Denna politik har utskottets stöd.Utskottet noterar vidare att Kommerskollegiumnyligen kommit med en rapport om konsekvenserna föru-länderna av WTO-avtalen, som gjorts på uppdrag avregeringen efter en beställning av riksdagensnäringsutskott (bet. 2002/03:NU5, rskr.2002/03:127).Utskottet har senast i betänkande 2003/04:UU3 och2003/04:UU12, framhållit att det, mot bakgrund avsammanbrottet vid ministermötet i , ärcentralt att möjligt återupptaDohaförhandlingarna. Vidare har utskottet framhållitatt det kan ske på basis av det utkast tillministerdeklaration som förelåg i . Enligt vadutskottet kunnat inhämta har regeringen verkat föratt förhandlingarna skall återupptas. Ett avskälen är att det ligger i intresse attmålsättningen för utvecklingsdagordningen från Dohakan uppnås.I enlighet med ministeruttalandet vid iCancún hölls ett möte i WTO:s allmänna råd idecember 2003. Vid mötet konstaterades att tilltrontill det multilaterala handelssystemet var utbreddmen att det saknades nödvändig politisk vilja ochflexibilitet för att kunna överbrygga sakligaskillnader och återuppta förhandlingarna. I januari2004 tog chefsförhandlare ett initiativ genom att sända ett brev tillsamtliga WTO-medlemmar med uppmaningen att återupptaDohaförhandlingarna. Brevet innehöll också ettförslag om att hålla nästa ministermöte i år 2004. Utskottet anser att engagemangför förhandlingarna är positivt och kan bidra tillny energi kring Dohaförhandlingarna. Ettställningstagande i frågan om en ministerkonferens iHongkong har dock skjutits upp tillhalvårsskiftet 2004.Det framgår av ministerdeklarationen från atten liberalisering av handeln på jordbruksområdet ären fundamental del av det åtagande alla WTO-medlemmar har gjort. En minskning av exportstöden ären central del av dessa förhandlingar. Regeringenhar verkat för en snabb utfasning avexportsubventionerna, vilket framförts såväl inomsom utanför EU-kretsen. Detta är en fråga avsärskild vikt för u-länderna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2003/04:U18 (kd) yrkande2, 2003/04:U19 (m) yrkande 6, 2003/04:U348 (kd)yrkande 28 samt 2003/04:U351 (kd) yrkande 1.Sysselsättning och socialpolitikSkrivelsenSysselsättning ligger sedan mitten av 1990-talethögt upp på EU:s dagordning. Syftet med samarbetetär att "främja en anpassningsbar arbetskraft och enarbetsmarknad mottaglig för ekonomiskaförändringar".Vid toppmötet i antog EU den s.k.Lissabonstrategin med målet att, genom närasamverkan mellan ekonomisk politik,sysselsättningspolitik och socialpolitik, stärkaunionens konkurrenskraft och stimulera till arbeteoch hållbar tillväxt. EU enades även om attmedlemsstaterna ska sträva mot full sysselsättning,och i denna strävan bidra till att nå följandegenomsnittliga delmål i EU: Den totala syssel-sättningsgraden skall vara 2005, och 2010.Sysselsättningsgraden för kvinnor skall vara 57 %2005, och 2010. Sysselsättningsgraden för äldre() skall vara 2010.Den arbetsform som används för att bedrivasamarbetet och samordna medlemsstaternassysselsättningspolitik mot gemensamma mål är den"öppna samordningsmetoden". Påsysselsättningsområdet används den öppnasamordningsmetoden enligt artikel 125 i fördraget.Sociala dialogen och goda relationer mellanarbetsmarknadens parter står i centrum för deneuropeiska sociala modellen. ,arbetsmarknadens parter och kommissionen harupprepade gånger betonat vikten av social dialog påalla nivåer för att främja modernisering ochförändringar såväl inom unionen som i de nyamedlemsstaterna. Kommissionen utvecklade i sittmeddelande (KOM (2002) 341 slutlig) synpunkter påden sociala dialogens framtid, både som nyckelfaktorför bättre styrelseformer i en utvidgad union ochsom en drivkraft för ekonomiska och socialareformer. lade kommissionen fram ettförslag till rådsbeslut som innebär att skall ersättas med ettsocialt trepartstoppmöte för tillväxt ochsysselsättning. fattade rådet beslut ominrättande av ett socialt trepartstoppmöte förtillväxt och sysselsättning. Toppmötet, som skallsammanträda minst en gång , skall fungera somsamrådsorgan mellan rådet, kommissionen och arbets-marknadens parter. Det skall ge arbetsmarknadensparter på europeisk nivå möjlighet att inom ramenför den sociala dialogen bidra till de olika delarnaav den strategi som inleddes vid i Lissabon.År 2000 inrättades trygghet(se avsnitt 13.5.2 i skrivelsen för ).Kommittén har till uppgift att främja samarbetet pådet sociala trygghetsområdet på europeisk nivå genomutbyte av information och erfarenheter mellanmedlemsstaterna. Arbetet har under 2003huvudsakligen inriktats på frågor om pensioner ochsocial sammanhållning.MotionernaFlera motioner innehåller förslag i syfte attstimulera sysselsättningen inom unionen.Enligt motion 2003/04:U19 (m) yrkande11 bör utnyttja möjligheterna till undantagsom EU:s s.k. arbetstidsdirektiv medger. Enligtmotionärerna är det ett direktiv som kan fåkonsekvenser för hela samhällsekonomin om regeringeninte utnyttjar de möjligheter till undantag ochavvikelser som direktivet medger. hardärför i röstat emot det s.k.arbetstidsdirektivet med bestämmelser om bl.a.dygnsvila, begränsning av veckoarbetstiden ochnattarbete.Vidare anser , i motion 2003/04:U19 (m)yrkande 12, att fri rörlighet för tjänster och iprincip fri etableringsrätt måste garanteras.Moderaterna anser att tjänstesektorn i i ochi EU måste utvecklas. Därför bör fri rörlighet förtjänster och i princip fri etableringsrättgaranteras. Regeringen uppmanas att aktivt stödjaarbetet med det sk. Tjänstedirektivet.I kommittémotion 2003/04:U18 (kd) yrkande 10föreslås ett införande av jobbguider i isyfte att förbättra tillvaratagandet av invandrareskompetens. påpekar i sin motionatt invandrare har svårt att snabbt komma inpå arbetsmarknaden trots att många är högutbildade.Det är därför oerhört angeläget attkunskapsvalideringen förbättras så att exempelvisinvandrare med akademisk utbildning snabbt kan kommain på arbetsmarknaden. För många medinvandrarbakgrund krävs det ibland specifikaåtgärder eftersom många saknar ett socialt nätverk,kontakter och erfarenhet av att söka arbete iSverige. vill införa så kalladejobbguider för invandrare som är nya på den svenskaarbetsmarknaden.Kristdemokraterna önskar i kommittémotion2003/04:U18 (kd) yrkande 11 främja en effektivareåterintegrering på arbetsmarknaden förlångtidssjukskrivna. menar attSverige fortfarande har långt kvar för att uppfyllakommissionens rekommendationer på området.På det sociala samarbetsområdet lyfter motionerna2002/03:U235 (fp) yrkande 2 och 2003/04:U276 (fp)yrkande 2 fram kravet att bör verka för attkvinnors rätt till fri abort främjas inom EU ochblir ett nytt krav för ansökarländerna.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet slår fast att den förSverige alltför låga sysselsättningen och den högaarbetslösheten är några av de största problemen somSverige har att ta sig an. Den svenska regeringensövergripande mål är att uppnå full sysselsättning. Idenna strävan ingår som två väsentliga komponenterdels att halvera ohälsotalet, dels att ökainvandrares integrering på den svenskaarbetsmarknaden.Utskottet pekar vidare på kommissionens utkasttill gemensam rapport om sysselsättning (KOM (2004)24 slutlig) som innehåller en första bedömning avmedlemsstaternas genomförande av den nyasysselsättningsstrategin. Kommissionen konstateraratt arbetsmarknadsläget innebär en stor utmaning föratt uppnå Lissabonstrategins mål. Sysselsättningeninom EU slutade att öka ochförväntas bara öka långsamt 2004-2005.Arbetslösheten inom EU har successivt ökat till8,2003. När det gäller Lissabonmålet om en totalsysselsättningsintensitet på hardet inte gjorts några framsteg, och med ensysselsättningsintensitet på står det nuklart att EU inte kommer att uppnå det delmål på som fastställdes . , ligger dock redan över målet om minst70 % sysselsättning 2010. Sysselsättningen blandkvinnor i EU ökade 2002 (55,), och möjlighetenfinns fortfarande att delmålet () kankomma att uppnås. Huruvida målet kommer attnås beror på hur sysselsättningen bland äldrepersoner utvecklas. Även om sysselsättningen blandäldre arbetstagare har ökat till under2002 ligger man ännu långt från målet på till2010.Sverige har den högsta sysselsättningsgraden i EUför kvinnor och äldre () samt en av delägsta nivåerna för långtidsarbetslöshet. Rapportenanger att framtida utmaningar ligger i attfortsätta arbeta för att få in invandrare påarbetsmarknaden, halvera antalet sjukdagar till 2008och att fortsätta minska marginaleffekterna avskatte- och bidragssystemen för att ökadrivkrafterna till höll sittårliga möte om Lissabonstrategin och den ekonomiska,sociala och miljörelaterade situationen i unionen.Vid mötet, som hölls i , konstaterades attdet krävs stark ekonomisk tillväxt och skapande avarbetstillfällen tillsammans med en hög grad avsocial sammanhållning och miljöskydd för atttillgodose förväntningarna hos befolkning omhögre levnadsstandard och bättre livskvalitet. Detfastställdes att de viktigaste politiska frågornasom leder till ökad tillväxt och sysselsättningmåste prioriteras. Mötet inriktades därför på tvåfrågor, nämligen hållbar tillväxt och fler ochbättre arbetstillfällen. Man gav också uttryck föratt ökad sysselsättningsgrad är av avgörandebetydelse för bl.a. ekonomisk tillväxt. Rådetbetonade att medlemsstaterna måste förnya sittåtagande att uppnå Lissabonmålen för uppmanade kommissionen att inrättaen ny högnivågrupp under ledning av för attgenomföra en oberoende översyn av hur Lissabonmålenkan uppfyllas på bästa sätt i synnerhet mot bakgrundav utvidgningen. Rapporten skall läggas fram förkommissionen senast den 1 november 2004.Att öka de utlandsföddas inträde på arbetsmarknadenär en central uppgift för arbetsmarknadspolitiken.Det är av stor betydelse att ta till vara allasvilja att arbeta och att motverka alldiskriminering. Det är också en viktig del av desärskilda sysselsättningsriktlinjerna. Alla skall hasamma rätt och möjlighet att försörja sig med egetarbete. Detta är också viktigt för att skapa enintegrerad arbetsmarknad för alla. Utskottet har ibudgetbetänkande 2003/04:AU1 redogjort för en del avde insatser som pågår för att integrera invandrarepå arbetsmarknaden och hänvisar därför i dettayttrande till den sammanställningen. Här kan docknämnas att utskottet pekat på behovet avtillräckliga personalresurser vidarbetsförmedlingarna i de mest utsattastorstadsområdena, försöksverksamheten medarbetsplatsintroduktion för vissa invandrare och densärskilda satsningen på bristyrkesutbildning förredan anställda där ett särskilt mål satts upp förpersoner med utländsk högskoleutbildning.Utskottet pekar på att det finns flera pågåendekommittéarbeten på diskriminerings- ochintegrationsområdet. harett omfattande utredningsuppdrag att bl.a. övervägaen gemensam lagstiftning mot diskriminering somomfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunderoch samhällsområden och överväga om regler om aktivaåtgärder bör införas i arbetslivet för andradiskrimineringsgrunder än kön och etnisktillhörighet. En annan utredning på området är denom strukturell diskriminering. I uppdraget ingårbl.a. att föreslå åtgärder för att motverkastrukturell diskriminering på grund av etnisk ellerreligiös tillhörighet och att föreslå åtgärder föratt fylla luckor i kunskapen om strukturelldiskriminering på dessa grunder. Regeringen harockså föreslagit en ny utredning om diskriminering,integration och makt.Integrationsverket har i rapporten presenterat en rad, som utskottet finner,intressanta men även alarmerande uppgifter omintegrationen bl.a. på den svenska arbetsmarknaden.Så länge har kunnat följastatistiken har utrikes födda lägre sysselsättningän de som är födda i har konstaterat att det sker enhög utvandring av utrikes födda med hög utbildning,vilket innebär att den svenska arbetsmarknadenförlorar välutbildad arbetskraft. Den risk förförlust av kompetens som detta innebär förstärks avatt återinvandringen tillbaka till ärbetydligt lägre bland utrikes födda än bland inrikesfödda.Utskottet pekar också på att Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) nyligenhar presenterat en rapport (2004:5) om praktik somåtgärd för invandrares integration och socialisationi arbetslivet. Slutsatsen i rapporten är att de somanordnar praktik för nyanlända invandrare kan haganska olika föreställningar om vad praktiken harför syfte. Praktiken står inte alltid i relationtill den enskildes tidigare yrkeserfarenheter. Detkan finnas en risk att praktiken leder till en"inlåsning" i okvalificerade arbetsuppgifter ochbidrar till en framtida etnisk delning avarbetsmarknaden.Utskottet understryker att frågan om hur välintegrationen på arbetsmarknaden lyckas får enavgörande betydelse för möjligheter tillframgång när det gäller att öka tillväxten och attuppnå målet om reguljär sysselsättningsgrad2004.I betänkande 2003/04:AU1 behandlades liknandeyrkanden som de som återfinns i motion U18 yrkande10 om att ta till vara invandrares kompetens och attinföra jobbguider. AMS arbetar aktivt medintegrationsfrågorna och genomför flera satsningarpå området. anser att detinte finns anledning att föreslå några ytterligareåtgärder med anledning av motionen, varför motionU18 yrkande 10 bör avstyrkas.Arbetsmarknadsutskottet ser, trots att utvecklingenhar vänt och att antalet sjukskrivningar nu minskar,med oro på de fortsatt höga sjukskrivningssiffrorna.Riksförsäkringsverket () konstaterade den 19 mars2004 att ohälsotalet - som är ett mått på de samladeutbetalningarna för sjukpenning, sjuk- ochaktivitetsersättning samt rehabiliteringsersättning- inte ökar på mycket lång tid.Enligt utskottets mening måste sjukfrånvaronfortsätta att bringas ned både för att minska denenskildes lidande och för att minska samhälletskostnader genom att ge fler chansen att försörja siggenom eget arbete. För långsiktigt högsysselsättning måste utvecklingen av sjukfrånvaronminskas ytterligare. Utskottet vill särskiltframhålla att det är arbetsplatsen och parterna sommåste stå i fokus för arbetet med ett hållbartarbetsliv. Arbetsgivarna måste ta ett större ansvarän för att integrera det förebyggande ochrehabiliterande arbetet i verksamheten. Utskottetunderstryker vikten av att kvinnornas situationsärskilt uppmärksammas i arbetet mot ohälsan.Arbetsmarknadsutskottet instämmer i uppfattningeni motion U18 att det höga ohälsotalet äroacceptabelt och att man skall främjaåterintegrering på arbetsmarknaden förlångtidssjukskrivna. Utskottet redovisade ibetänkande 2003/04:AU1 pågående åtgärder somtillsammans skall bidra till ökad hälsa iarbetslivet.Arbetsmarknadsutskottet ser positivt på detomfattande arbete som regeringen bedriver inom ramenför strategin för ökad hälsa i arbetslivet och dets.k. Tillsammans med deytterligare åtgärder som redovisats här börohälsotalet kunna pressas ned mot målet om atthalvera antalet sjukdagar . Medhänvisning till vad som ovan anförts är utskottetinte berett att ställa sig bakom förslageti motion U18 yrkande 11.Genomförandet av arbetstidsdirektivet i svensk rätthar varit föremål för diskussion under mycket långtid. Frågan om lagstiftningen på arbetstidsområdetär mycket komplicerad, bl.a. eftersom man på storadelar av arbetsmarknaden reglerat arbetstiden genomkollektivavtal. På så sätt har parterna kunnat göranödvändiga anpassningar till branschen m.m.Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att 1993års arbetstidsdirektiv i fråga om undantag har enhänvisning till ramdirektivet 89/391 om åtgärder föratt främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhetoch hälsa i arbetet. Denna hänvisning finns kvar,vilket innebär att vissa sektorer fortfarande ärundantagna från arbetstidsdirektivets regler.Flera utredningar har lämnat betänkanden påområdet. har dessutom bidragit tillrättsutvecklingen genom sin dömande verksamhet.Förutsättningarna har ändrats för bådearbetsmarknadens parter och lagstiftaren. Därtillhar kommissionen aktivt drivit vissa frågor avseendedet svenska införlivandet på området och i somrasavgett det ovannämnda motiverade yttrandet.Utskottet konstaterar att arbetstidsfrågan ärkomplex och har starka parts- och branschintressen.Regeringen har aviserat att en proposition påarbetstidens område skall lämnas till riksdagensenare i vår. Utskottet anser att denna propositionbör avvaktas. Motionsyrkandet bör därför avstyrkas.Till yttrandet finns fogat två avvikande meningar av(m, fp, kd) och (m).Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis uttryckatillfredsställelse över att Lissabonprocessen ochdess genomförande, samt sysselsättningssamarbetet ärbland de högst prioriterade frågorna i regeringensEU-politik. Utskottet ser positivt på målsättningenatt EU skall bli världens mest dynamiska ochkonkurrenskraftiga ekonomi där strävanefter full sysselsättning är en central komponent.Det är utskottets uppfattning att Lissabonstrategini kombination med de andra ekonomisk-politiskaprocesserna, Cardiffprocessen ochsysselsättningsstrategin (Luxemburgprocessen), utgörviktiga verktyg för att modernisera den europeiskaekonomin. Dessutom kommer Lissabonstrategin attutgöra ett värdefullt redskap för att integrera denya medlemsländerna i det europeiska ekonomiskasamarbetet.Utskottet vill särskilt framhållaLissabonstrategins ambitiösa målsättningar och serpositivt på att kunnat uppnå överlag högabetyg i jämförelser över hur långtmedlemsländerna har kommit i arbetet för att nåstrategins ambitiösa mål. För att nå målet att tillår 2010 vara världens mest konkurrenskraftiga,dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi, medmöjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fleroch bättre arbetstillfällen och en högre grad avsocial sammanhållning krävs dock en betydligt störrepolitisk vilja. Utskottet vill vidare framhålla attSveriges tillväxt är god och har legat övergenomsnittet för EU:s medlemsländer. I fråga omincitamenten att arbeta kan nämnas att regeringen iSveriges handlingsplan för sysselsättning 2003redovisar att de genomsnittliga marginaleffekternahar sänkts betydligt . Målet inom EU:ssysselsättningsstrategi är att man mot bakgrund avde nationella omständigheterna skall haåstadkommit en betydande sänkning av höga effektivamarginalskatter och när så är befogat avskattetrycket på lågavlönad arbetskraft.Vid Europeiska rådets möte i i juni 1993fastslogs villkoren för EU-medlemskap, de s.k.Köpenhamnskriterierna. Kriterierna är av politisk,ekonomisk respektive administrativ karaktär.De politiska kriterierna innebär att ettkandidatland, för att kunna bli medlem, skalluppvisa stabila institutioner som garanterardemokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter ochrespekt för och skydd av minoriteter. De ekonomiskakriterierna innebär att landet, för att kunna blimedlem, skall vara en fungerande marknadsekonomisamt ha förmåga att hantera den konkurrens och demarknadskrafter som uppträder på unionens inremarknad. De administrativa kriterierna innebär attlandet, för att kunna bli medlem, skall ha förmågaatt fullgöra de skyldigheter som följer avmedlemskap i .