bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Enligt 3 kap. 12 §socialavgiftslagen (2000:980) grundas nämligenunderlaget för egenavgifter på de avgiftspliktiganettoinkomsterna vid taxeringen till inkomstskatt.Allmän pensionsavgift kan inte heller påföras närdet gäller inkomst av annat förvärvsarbete, eftersomdet förutsätter att personen är skattskyldig förinkomsten enligt inkomstskattelagen (1999:1229).Bristande överensstämmelse mellan avgifter ochsocialförsäkring uppstår även i andra situationer.I slutbetänkandet av Utredningen omsocialförsäkringens personkrets, Socialavgiftslagen(SOU 1998:67), som låg till grund för nuvarandesocialavgiftslag, lades fram förslag bl.a. om ettsärskilt förfarande för uttag av socialavgifter ivissa internationella fall. I proposition 2000/01:8Ny socialavgiftslag angavs (s. 54) att regeringen dåinte tog upp utredningens förslag om ett sådantsärskilt förfarande och därmed sammanhängandefrågor, t.ex. att allmän pensionsavgift skallbetalas också i de fall den enskilde inte taxeras iSverige. Inte heller tog regeringen upp förslagen omen utvidgad skyldighet att betala socialavgifter ide fall lagen om särskild inkomstskatt för utomlandsbosatta artister m.fl. är tillämplig. Regeringenangav att dessa förslag kommer att behandlas i ettannat sammanhang.Utskottet noterar att i en delrapport tillregeringen om bl.a. kontrollproblemvid hanteringen av ansökningar om F-skatt frånutlänningar anger som ett problemområdeatt F-skattsedel och socialförsäkringstillhörighetinte hör ihop. För att skall kunnadebitera egenavgifter krävs nämligen att personenhar överskott av aktiv näringsverksamhet som skallbeskattas i . Den situationen kan uppkommaatt en utländsk näringsidkare skall omfattas avsvensk socialförsäkring på grund av att han bedrivernäringsverksamhet här utan att han skall beskattashär. uppdrag om kontrollen vidutfärdande av F-skattsedel och av dem som redaninnehar F-skattsedel skall slutredovisas senast den30 november 2004.Det kan även nämnas att regeringen i skrivelse2003/04:119 Särskilda regler under enövergångsperiod för arbetstagare från nyamedlemsstater enligt anslutningsfördraget angav attnuvarande regelsystem rörandesocialförsäkringsförmåner med beaktande av EG-rättenoch internationella överenskommelser skallses över.Enligt utskottets mening är det försocialförsäkringssystemens legitimitet viktigt attså långt som möjligt upprätthålla ett samband mellanförmåner och avgifter på så sätt att socialavgiftererläggs för eller av den som omfattas av den svenskaarbetsbaserade socialförsäkringen. Enligt vadutskottet inhämtat från ökar problemenmed att inte kan ta ut egenavgifter ellerallmän pensionsavgift trots att personen omfattas avden svenska socialförsäkringen. Problemen gällerinte enbart egenföretagare utan även t.ex. utländskaartister. Liknande problem kan uppkomma när detgäller utsända arbetstagare. Utskottet förutsätteratt regeringen nu överväger möjliga åtgärder för attundanröja eller minska de påtalade problemen.Med det anförda får motion Sf302 ansestillgodosedd och avstyrks.Fram t.o.m. med utgången av gällde attarbetsgivaravgifter inte togs ut på sådanalönetillägg som, vid arbete som utförts utomlands,betingats av ökade levnadskostnader och andrasärskilda förhållanden i sysselsättningslandet.Lönetilläggen låg inte heller till grund förinkomstgrundad ålderspension. Dessa regler hadeursprungligen införts med motiveringen attdet var otillfredsställande att såvälpensionsförmånernas som arbetsgivaravgifternasstorlek var beroende av utlandstillägget. I fråga omvilka lönedelar som borde anses vara betingade avökade levnadskostnader och andra särskildaförhållanden i sysselsättningslandet borde de reglersom gällde för skattefria utlandslönetillägg förstatligt anställda tjäna som vägledning.I och med att den nya lagen (2000:980) omsocialavgifter infördes togsundantaget för att beräkna arbetsgivaravgifter pålönetilläggen bort, och blev lönetilläggenförmånsgrundande såvitt avser den inkomstgrundadeålderspensionen och kunde beaktas vid beräkningen avsjukpenninggrundande inkomst (SGI). Som motiv förändringen anfördes bl.a. att det skulle strida motprinciperna skattereform om en likformigoch neutral beskattning av arbetsinkomster om varkensocialavgifter eller särskild löneskatt betalas pålönetillägg vid utlandsarbete. Vidare uttalades attett undantag för lönetillägg vid utsändning frånSverige skulle behöva utvidgas till alla tillSverige utsända personer för att undvika attdiskriminera dessa. En sådan ordning skulle stridamot de grundläggande principer som bör gälla föravgiftsuttaget och ansågs därför mindre lämplig.Från och med den 1 januari 2002 har införts enskattefrihet för vissa kostnadsersättningar ochförmåner till utlandsstationerade statligtanställda. Denna skattefrihet omfattar kostnader förbostad på stationeringsorten, avgifter för barnsskolgång samt egna och familjemedlemmars resor tilloch från tjänstgöringsorten. ärlönetillägg skattefria och därmed avgiftsfria föranställda vid utrikesförvaltningen eller i svenskbiståndsverksamhet.För icke-statligt anställda gäller således attarbetsgivaravgifter betalas på samtliga lönetilläggunder utlandsstationeringen och detta även på dendel av lönetilläggen som avser att kompensera denanställda för ökade kostnader förorsakade avutlandstjänstgöringen. Skyldigheten för en icke-statlig arbetsgivare att betala arbetsgivaravgiftergäller enligt huvudregeln om utlandsvistelsen kanantas vara längst . Liknande regler omutsändning finns i förordning 1408/71. Enligtförordningen finns i vissa fall möjligheter tillförlängning av utsändningsperioden , och efter dispens kanutsändningsperioden få uppgå till . Även isocialförsäkringskonventioner som ingåttfinns regler om utsändning, i de flesta konventionerbegränsat , men det förekommerperioder från upp till fem år.Under hösten 2003 beslöt näringsministern atttillsätta en arbetsgrupp med uppgift att kartläggafaktorer som försvårar vid utlandsstationering avpersonal. En arbetsgrupp bestående av tjänstemänfrån Närings-, Finans-, Utrikes-, Utbildnings-och Socialdepartementen, Utlandsstationeringsgruppen (N2002/11536/NL), har redovisat sittuppdrag i en promemoria. Arbetsgruppen anger att deramvillkor som i första hand påverkar företageneller de enskilda i samband med beslut omutlandsstationeringar är socialförsäkrings-,socialavgifts- (arbetsgivaravgifts-) ocharbetslöshetsförsäkringssystemen samt möjligheternatill svenskundervisning utomlands. Promemorianinnehåller därför en genomgång av dessa olikaregelsystem i relevanta delar och av möjligheternaatt förändra dem i en riktning som främjarutlandsstationering.Arbetsgruppen anger att det är tänkbart attundanta vissa kostnadsersättningar från underlagetför beräkning av arbetsgivaravgifter, i varje fallom en sådan lösning görs tillämplig också i fråga omutländska företag som sänder anställda till Sverige.Arbetsgruppen avstår emellertid från att dra någranärmare slutsatser i denna del, eftersom en sådanlösning inte skulle stå i överensstämmelse mednuvarande principer för finansiering avsocialförsäkringen. Arbetsgruppen anser vidare attdet finns skäl att närmare granska om villkoren förnäringslivets utsända och deras medföljande när detgäller socialförsäkring skall närma sig dem somgäller för biståndsarbetare m.fl. Några beräkningarav de statsfinansiella effekterna av förslagen harinte gjorts.Utskottet anser att de fortsatta övervägandenainom i nämnda frågor bör avvaktasoch avstyrker motion Sk5 yrkande 2.Enligt socialförsäkringslagen kommer den som lämnarlandet att anses fortfarande vara bosatt här, omutlandsvistelsen kan antas vara längst ett år.Beträffande några särskilda persongrupper harsocialförsäkringen utsträckt giltighet vidutlandsvistelse. En person som är anställd av ettsvenskt trossamfund eller ett organ som är knutettill ett sådant samfund eller en svensk ideellorganisation som bedriver biståndsverksamhet skallanses bosatt i om utlandsvistelsen kan antasvara längst . Såväl biståndsarbetaren sommedföljande make samt barn som inte fyllt ärunder utlandsvistelsen försäkrade enligt denbosättningsbaserade försäkringen. Med make likställssambo om de har varit gifta eller gemensamthar eller har haft barn. I dessa fall gäller att avde bosättningsbaserade förmånerna utbetalasfamiljestödsförmåner under utlandsvistelsen. Efteråterkomsten till gäller för såvälbiståndsarbetaren som familjemedlemmarna att SGI:nlägst fastställs till det belopp som utgjorde derasrespektive SGI före utlandsresan. När detgäller 240-dagarsvillkoret i föräldraförsäkringenbortses från tiden för utlandsvistelsen. Förbiståndsarbetaren gäller att efterskyddstiden i denarbetsbaserade försäkringen börjar löpa efteråterkomsten till men för familjemedlemmarnakrävs i praktiken att den medföljande vid hemkomstenåtergår i arbete och blir försäkrad förarbetsbaserade förmåner.Utskottet anser sig inte kunna föreslå en utökningav de förmåner som redan tillerkäntsbiståndsarbetare och deras familjer. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Sf323.FöretagareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omföretagares socialförsäkringsskydd.Jämför reservationerna 9 (m), 10 (fp) och 11(c).Gällande ordningFör en person som driver näringsverksamhet i form avett aktiebolag beräknas SGI:n på den lön som tas utfrån bolaget (SGI på grund av inkomst avanställning). Personen likställs således med enanställd. Det innebär också att när han eller honblir sjuk är bolaget skyldigt att betala sjuklönenligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Socialavgifterbetalas på lönesumman i form av arbetsgivaravgifter.När det gäller personer som drivernäringsverksamhet som fysisk person eller i form avbl.a. handelsbolag, s.k. egenföretagare, räknasSGI:n med utgångspunkt i den taxeradenettoinkomsten, dock högst motsvarande skälig lönför liknande arbete som anställd (SGI på grund avinkomst av annat förvärvsarbete). Underuppbyggnadsskedet kan SGI:n sättas högre än denskatterättsliga nettointäkten, dock även här högstvad som motsvarar skälig lön för liknande arbete somanställd. Rätt till sjuklön enligt sjuklönelagengäller inte sådan egenföretagare. Vidare gäller attsocialavgifter betalas i form av egenavgifter och ihuvudsak på den taxerade nettoinkomsten.För egenföretagare kalenderdagsberäknas dentillfälliga föräldrapenningen.MotionerPer m.fl. (m) begär i motion Sf270tillkännagivanden i ett antal avseenden som röregenföretagare och socialförsäkringar. Motionärernaanser att de skilda reglerna för SGI för anställdarespektive egenföretagare är inkonsekventa och börgöras så likformiga som möjligt. SGI skall beräknassom genomsnitt av den lön som egenföretagaren tagitut (yrkande 1). Vidare börarbetstiden beräknas på samma sätt föregenföretagare som för löntagare vid tillfälligföräldrapenning (yrkande 2). Regler somdiskriminerar närstående till företagare bör slopas(yrkande 3). I motionen anges ett exempel då enkvinna deklarerat hälften av inkomsterna från ettlantbruk men SGI:n och därmed föräldrapenningenblivit lägre på grund av att maken gjortskattemässiga avsättningar. Egenföretagare ellervisstidsanställda skall inte heller riskera att ståutan inkomstbortfallsförsäkring i händelse avsjukdom eller föräldraskap, och det s.k.sexmånaderskravet vid fastställande av SGI bördärför slopas (yrkande 4).I motion N413 av m.fl. (fp) yrkande 7påpekas brister i det sociala trygghetssystemet förföretagare. Motionärerna anför att en egenföretagarehar fasta kostnader vid sjukdom ochföräldraledighet. som företagettillfälligt är stängt med bortfall av inkomsterriskeras även ett mer långsiktigt inkomstbortfallgenom att kunderna söker sig till andra företag.Detta är särskilt känsligt för företag som verkarinom tjänstesektorn. Motionärerna kritiserar ävenatt den tillfälliga föräldrapenningen för enegenföretagare beräknas per kalenderdag. Systemet ärheller inte anpassat för personer som kombinerareget företagande med anställning eller studier.Även i motion MJ508 av m.fl. (fp)yrkande 4 begärs ett förbättrat socialt skyddsnätför egenföretagare och i motion A355 yrkande 15 avLars m.fl. (fp) anges att villkoren iföräldraförsäkringen för företagare bör göraslikvärdiga med dem för andra personer.I motion N398 av m.fl. (c) yrkande 7begärs ett tillkännagivande om behovet av enreformering av trygghetssystemen som diskriminerarsmåföretagare. Även dessa motionärer påpekar attegenföretagaren vid sjukdom och föräldraledighetdels har fasta kostnader, dels riskerar att tappakunder som söker sig till andra företag.Egenföretagaren får också lägre tillfälligföräldrapenning än anställda. Motionärerna anser attsamma villkor skall gälla för företagare som föranställda.Vidare begärs i motion Sf313 av ()en översyn av trygghetssystemen för småföretagare.Som exempel på skevhet nämns beräkningen avtillfällig föräldrapenning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare och senast i betänkande2003/04:SfU1 behandlat motioner om de socialatrygghetssystemen för företagare bl.a. ur deaspekter som tas upp i nu aktuella motioner.Utskottet ifrågasatte därvid om det är rimligt atten person, särskilt när han eller hon redan har ettupparbetat socialförsäkringsskydd, skall riskera attställas utan försäkringsskydd underuppbyggnadsskedet av en verksamhet bara av detskälet att vederbörande valt aktiebolagsformen förverksamheten. Utskottet, som noterade attbestämmelserna redan hade uppmärksammats inomRegeringskansliet, ansåg det angeläget attregeringen skyndsamt återkommer med förslagbeträffande företagarnas ekonomiska situation.Däremot motsatte sig utskottet en sådanprincipiell förändring av socialförsäkringenskonstruktion att SGI:n för en egenföretagare skullekunna täcka även kostnader i verksamheten ochsåledes mer eller mindre beräknas på verksamhetensbruttoinkomst.Vid beräkning av SGI skall enligt RFFS 1998:12 endast sådan inkomstbeaktas som en försäkrad kan antas komma att tillsvidare få av eget arbete iföljd. Av 2004:5 framgår att dennabestämmelse inte innebär att en person i realitetenmåste ha ett arbete som varar isträck för att inkomsten skall kunna ingå iberäkningen av årsinkomsten, utan den försäkradesframtida avsikt med sitt förvärvsarbetande skallvägas in i bedömningen.Vad gäller beräkningen av tillfälligföräldrapenning till egenföretagare hänvisadeutskottet till följande. beräknadestillfällig föräldrapenning per kalenderdag för alla.Reglerna ändrades 1987 (prop. 1986/87:69, bet. SfU1986/87:12) så att tim- eller dagberäknad tillfälligföräldrapenning enligt huvudregeln gäller förförsäkrad med inkomst av anställning. Föregenföretagare kalenderdagsberäknas såledesfortfarande den tillfälliga föräldrapenningen,vilket i praktiken innebär att företagare i regelfår en lägre ersättning per dag. Som motiv tilldetta angavs bl.a. att den som arbetar somegenföretagare inte omfattas av arbetstidslagen ochdärför själv har möjlighet att förlägga sinaarbetstider på ett lämpligt sätt. Det kunde för denförsäkrade vara svårt att avgöra hur han eller honskulle ha arbetat om han eller hon inte hade vårdatsjukt barn, och därför ansågs det inte möjligt attutge ersättning för det antal timmar somegenföretagaren skulle ha arbetat.IBIS-utredningen ansåg i betänkande SOU 1997:85att den tillfälliga föräldrapenningen till enegenföretagare skulle kunna anpassas efterårsinkomsten fördelad på arbetsdagar beräknade efteren femdagarsvecka. Med hänsyn till de besparingarutredningen skulle göra inom sjukförsäkringen ansågsig utredningen dock inte kunna föreslå någraytterligare förändringar som medfördekostnadsökningar.Utskottet konstaterade att kalenderdagsberäkningenmedför att egenföretagare missgynnas vid uttag avtillfällig föräldrapenning. haderedovisat en teknisk lösning på problemet men avkostnadsskäl inte kunnat lägga fram något förslag.Av kostnadsskäl ansåg sig inte heller utskottetkunna föreslå en sådan regeländring.Utskottet avstyrkte även en motion om ändraderegler för beräkning av SGI när makar gemensamtdriver förvärvsverksamhet.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i defrågor som tas upp i nu behandlade motioner.Utskottet noterar därvid att det i direktiven tillden inledda översynen av socialförsäkringarna (dir.2004:129) anges att särskilt fokus skall ägnastrygghetssystemen för egenföretagare i syfte attförsäkringsvillkoren skall bli tydligare, enklareoch mer förutsägbara.Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf270 yrkandena 1-4, Sf313,MJ508 yrkande 4, N398 yrkande 7, N413 yrkande 7 ochA355 yrkande 15.Konstnärers socialförsäkringsskyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkonstnärers socialförsäkringsskydd.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c).MotionerI motion Kr239 av m.fl. (m) yrkandena 6och 7 framhålls att det karakteristiska förkonstnärsyrket är att det tar att etablerasig som konstnär och att inkomsterna är ojämna övertiden. För konstnärerna behövs därför merindividanpassade socialförsäkringssystem. För enkonstnär som är egenföretagare gäller i nuvarandesystem att sjukpenningen grundas på nettoinkomsten.Kostnader som t.ex. ateljéhyra ersätts således inte.Konstnären bör därför få möjlighet att kompletterasjukpenningen med en tilläggsförsäkring.Tilläggsförsäkringen skall även täcka inkomstförlustvid föräldraförsäkring, havandeskapspenning ocharbetsskadeförsäkring. I yrkande 11 föreslås etttillkännagivande om behovet av att utvecklaförsäkringsalternativ. Inbetalda egenavgifter bör iså fall tillfalla den försäkringslösning konstnärenvalt.I motion Kr357 av m.fl. (kd, m,fp, c) yrkande 1 anges att det krävs anpassningar avsamhällets trygghetssystem så att de tar rimlighänsyn till konstnärernas speciella arbetsvillkoroch livssituation.Utskottets ställningstagandeEn särskild utredare har haft i uppdrag attkartlägga hur gällande trygghetssystem inom bl.a.socialförsäkringsområdet förhåller sig tillkonstnärlig verksamhet. I betänkandet Konstnärernaoch trygghetssystemen (SOU 2003:21) anger utredarenbl.a. att analysen visar att merparten av de problemkonstnärer möter i de olika trygghetssystemen liggeri tillämpningen och mera sällan i lagar ochförordningar. Orsaken till problemen har att göramed en brist på samsyn och samordning avkonstnärernas ärenden i de olika systemen. Blandannat därför borde stat och myndigheter på områdetöverväga en mer samlad hantering av konstnärernasärenden. I avsnittet om det generellavälfärdssystemet och inkomstbortfallsprincipen angesatt inkomstskillnaderna mellan konstnärer ochkonstnärskategorier är betydande, men för storagrupper av konstnärligt yrkesverksamma ärinkomsterna låga. Det innebär att derasinkomstbortfall i händelse av sjukdom m.m. också ärlågt - dvs. ersättningsnivåerna är låga. Dettagrundproblem går i det stora hela inte att lösa isocialförsäkringssystemen, så längeinkomstbortfallsprincipen ligger fast. Utredarenkonstaterar att alltför låga inkomster är ettkulturpolitiskt problem.Utskottet vidhåller att inkomstbortfallsprincipenäven fortsättningsvis bör gälla isocialförsäkringssystemet. Det är ocksåutgångspunkten för den breda översyn avsocialförsäkringarna som inleds (dir. 2004:129).Utskottet vill emellertid även hänvisa till attregeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 17, s.47) anger att de statliga stöden och ersättningarnager många yrkesverksamma konstnärer ekonomiskgrundtrygghet och möjlighet att försörja sig påkonstnärligt arbete. är det dock svårtför många etablerade konstnärer att försörja sig påsitt konstnärliga arbete. Därför är det enligtregeringen viktigt att utveckla konstnärernasarbetsmarknad.I budgetpropositionen föreslås även satsningar föratt möjliggöra en kompletterande ålderspension förde grupper inom institutionerna som har en lägrepensionsålder än den gängse, t.ex. dansare ochsångare. Vidare har regeringen, i samråd medVänsterpartiet och , aviseratett antal nya pensionslösningar för de statligtstödda scenkonstinstitutionerna. Ytterligare medelskall tillföras för att täcka merparten av de ökadekostnaderna för pensionspremier. En gruppfrilansande konstnärer omfattas numera av särskildakompletterande avtalspensioner. Som ett led iarbetet att förbättra konstnärers ekonomiska ochsociala situation föreslås i budgetpropositionenäven att får ett vidgat uppdraginom sitt verksamhetsområde. Avsikten är att ökakunskapen om de generella trygghetssystemensutformning och tillämpning samt möjliggöra en stöd-och rådgivningsfunktion för konstnärer i frågor somrör trygghetssystemen.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaKr239 yrkandena 6, 7 och 11 samt Kr357 yrkande 1.Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappUtgiftsområdet omfattar politikområdet Ersättningvid arbetsoförmåga som omfattar sjukpenning,rehabilitering, närståendepenning, aktivitets- ochsjukersättning (f.d. förtidspension),handikappersättning samt ersättning vid arbets- ochkroppsskador. omfattas ävenutgifterna för bostadstillägg till de personer somuppbär aktivitets- eller sjukersättning.Även anslagen för socialförsäkringensadministration ingår i detta område och avser t.o.m.utgången av 2004 () och deallmänna försäkringskassorna och dennya myndigheten har för , i enlighet medregeringens förslag, fastställt ramen förutgiftsområde 10 till (bet.2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47).Ramen är beräknad att kunna innefatta kostnadermed anledning av en återgång till 14 dagarssjuklöneperiod samt en återgång till en sjukpenningsom motsvarar av SGI i enlighet med förslag avregeringen i proposition 2004/05:21 Drivkrafter förminskad sjukfrånvaro. Dessa förslag behandlassamtidigt av utskottet i betänkande 2004/05:SfU5.19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:1Sjukpenning och rehabilitering m.m. Därmedbör avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget.Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden ombl.a. information om sjukförsäkringens syfte,läkarnas roll i sjukskrivningsprocessen,studier vid sjukskrivning, flexibelsjukpenning, samverkan i rehabiliteringen ochandra rehabiliteringsfrågor,närståendepenning och SGI.Jämför reservationerna 13 (kd), 14 (m, fp,kd, c), 15 (m), 16 (kd), 17 (fp), 18 (kd), 19(mp), 20 (m), 21 (m), 22 (m), 23 (m), 24 (m),25 (kd), 26 (m, fp), 27 (kd), 28 (c), 29 (v),30 (m), 31 (m), 32 (fp), 33 (kd, c), 34 (fp,kd, c), 35 (m, fp, kd, c), 36 (fp), 37 (kd),38 (c), 39 (fp), 40 (c) och 41 (v, mp).Gällande ordningEnligt sjuklönelagen, SjLL, har arbetstagare underde första av ett sjukfall rätt tillsjuklön från arbetsgivaren. Rätten till sjuklöngäller fr.o.m. avanställningstiden. Är den avtalade anställningstidenkortare än en månad inträder dock rätten tillsjuklön endast om arbetstagaren tillträttanställningen och därefter varit anställd 14kalenderdagar, i princip i följd.För i sjuklöneperioden betalasingen ersättning (karensdag). För de återståendedagarna behåller den anställde av lön och andraanställningsförmåner.Antalet karensdagar är begränsat till tio under entolvmånadersperiod (allmänt högriskskydd). För enarbetstagare som lider av sjukdom som kan antasmedföra ett större antal sjukperioder med sjuklönunder en tolvmånadersperiod kan försäkringskassanbesluta om s.k. särskilt högriskskydd. Då utgessjuklön för och arbetsgivaren fårersättning från sjukförsäkringen. Vidare gäller ettutökat särskilt högriskskydd för den som har ensjukdom som medför risk för en eller flera längresjukperioder . Även idessa fall får arbetsgivaren ersättning frånsjukförsäkringen. Däremot utges inte sjuklön förkarensdag.Med anledning av beslut om förlängning avsjuklöneperioden fr.o.m. från 14till har även beslutats om ettobligatoriskt högkostnadsskydd mot sjuklönekostnaderför arbetsgivare som har en årlig lönesumma somhögst uppgår till 160 prisbasbelopp.Efter sjuklöneperioden utges sjukpenning enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL). Sedanden utgör sjukpenningen av avSGI, vilket motsvarar av hel SGI. Om densjukskrivne är arbetslös kan dock sjukpenning utgåhögst med det belopp som motsvarar det högstabeloppet inom arbetslöshetsförsäkringen (förnärvarande /dag).