bet · GR01KU24 · 2004-05-04 00:00:00 — Effekter av sexualiseringen av detoffentliga rummet och en stereotypheterosexuell norm (punkt 12)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:So568 yrkande 3.StällningstagandeVi vill framhålla att sexualiseringen av detoffentliga rummet bidrar till att både kvinnor ochmän exponeras på ett fördomsfullt sätt. Somframhålls i motion So568 yrkande 3 finns ingaentydiga samband mellan ett mediebudskaps innehålloch dess effekt på mottagarna. En ständig exponeringav dessa schabloniserade bilder bidrar emellertidtill en normalisering och en avtrubbning där manriskerar att inte längre reagera på könsförtryck,trakasserier och sexualiserat våld. Det är viktigtatt samhället skaffar sig mer kunskap om hur bådesexualiseringen av det offentliga rummet och denstereotypa heterosexuella norm som är rådande imedierna påverkar människors möjligheter attutveckla den kärlek som de själva önskar. Regeringenhar visserligen tagit vissa initiativ när det gällerkunskapsuppbyggnad kring sexualiseringen av detoffentliga området. Enligt vår mening kan det dockredan nu konstateras att det finns behov av attutifrån det nu förda resonemanget göra en översyn avlagstiftning och regleringar av reklam- ochmedieområdet om vilka förändringar som skulle behövagöras. Vad som anförts bör med bifall till dennämnda motionen ges regeringen till känna.10. Den framtida digitalradion (punkt 15)av (), (),(m), () och NilsFredrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 10. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Kr359 yrkande 7.StällningstagandeVi vill framhålla att det finns oroväckande teckenpå att samma krafter som agerade för enstatsdirigerad utveckling av digital TV i marknätetnu agerar för en liknande styrd process med dendigitala radion. Sådana tendenser måste med kraftavvisas. Enligt vår uppfattning får man inte i frågaom den digitala radion upprepa det misslyckadeförsöket från den digitala TV:ns område att motkonsumenternas vilja tvinga fram ett teknikskifte.Vad som anförts bör med bifall till motion Kr359yrkande 7 ges regeringen till känna.11. Kommersiell nationell radio (punkt 16)av (), (),(m), () och NilsFredrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 11. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:K382 yrkande 6 och2003/04:K444 yrkande 13.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att vidgayttrandefriheten genom att öppna för såväl nyaregionala radiokanaler som fria nationella kanaler.Enligt vår uppfattning saknas både tekniska ochdemokratiska skäl för att begränsa den fria radionsutveckling. Underlaget för att satsa på kvalitet ochkvalificerade programkoncept urholkas genom attvarje radiostation begränsas till ett litetsändningsområde. Förbudet mot kommersiellarikstäckande kanaler motverkar därmed möjlighetentill mångfald, som de befintliga statligarikstäckande radiokanalerna inte utsätts för någonheltäckande konkurrens. Koncessioner för frianationella radiokanaler bör därför erbjudas. Deprivata lokala radiostationerna skall ges möjlighetatt inom nätverk samverka nationellt om olika delarav programutbudet. Härigenom skapas möjlighet tillkvalitetskanaler som riktar sig till olika delar avpubliken och som kan nå tillräckligt underlag föratt finansiera ett fördjupat programutbud. Vad somanförts bör med bifall till motionerna K382 yrkande6 och K444 yrkande 13 ges regeringen till känna.12. Regionala koncessioner för TV (punkt 18)av (), (m) ochNils ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 12. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K444 yrkande 12.StällningstagandeVi anser att staten genom regionala koncessioner börge olika möjlighet att, redan i detanaloga nätet, börja sända med olika delar av landetsom sändningsområden. TV-bolag som växer fram ur ensådan process skall kunna genomföra nationellasändningar genom samarbete. Enligt vår uppfattningskall nya tillstånd inte innehålla särskilda avstaten reglerade program- och reklamvillkor för varesig eller andra programföretag. Vad som nuanförts bör med bifall till motion K444 yrkande 12ges regeringen till känna.13. Reklamtid i kommersiell lokalradio(punkt 22)av (), (),(m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 13. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K382 yrkande 7.StällningstagandeVi delar uppfattningen i motion K382 yrkande 7 atten kommersiell lokalradio inte kan utöka sin reklamunder sändningarna i alltför hög grad utan attsamtidigt förlora lyssnare. Det finns således ensjälvreglerande nivå för hur mycket reklam som kansändas. I enlighet med vad som anförs i motionen bördärför reglerna på området lättas upp. Vad som nuhar anförts bör med bifall till den nämnda motioneni berörd del ges regeringen till känna.14. Skyldighet att vidaresända program(punkt 24)av (), (),(m), () och NilsFredrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 14. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K444 yrkande 11.StällningstagandeEnligt vår uppfattning saknas det anledning attålägga kabelägare att kostnadsfritt distribuerakommersiella program. Vi anser också, i likhet medvad som anförs i motion K444 yrkande 11, att det kanifrågasättas om dagens omfattande skyldighet attvidaresända program, s.k. must carry, är förenligmed yttrandefrihetsgrundlagen. Kravet påallmänhetens tillgång till allsidig informationmåste enligt vår mening anses tillgodosett genom attde licensbetalda public service-kanalerna omfattasav must carry-skyldighet. Denna skyldighet bördärför begränsas till enbart dessa kanaler. Vad somnu har anförts bör med bifall till den nämndamotionen i berörd del ges regeringen till känna.15. Åtgärder mot piratkort (punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 15. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Kr326 yrkande 30 och avslårmotion 2003/04:K408.StällningstagandeDet finns en stor marknad för piratkopieradeprogramkort för betal-TV i uppskattar att det finnsnärmare 400 000 piratkort och att piratmarknadenomsätter ca . Reglerna på dettaområde har visserligen skärpts genom den lag omförbud beträffande viss avkodningsutrustning sominfördes . Man har dock valt attinte kriminalisera innehav av piratkort, bl.a. avskälet att det skulle bli mycket svårt attkontrollera privat innehav. Såsom anförs i motionKr326 yrkande 30 bör i stället åtgärder vidtas somgäller tillverkningen och distributionen avpiratkort. Om tillverkningen av piratkortförhindras, kan man också få ett stopp påförsäljningen och därmed bruket av piratkort. EnligtCenterpartiets uppfattning är det nödvändigt medökade incitament för att stoppa tillverkningen ochdistributionen av piratkort. Vad som anförts börmed bifall till motionen Kr326 yrkande 30 och medavslag på motionen K408 ges regeringen till känna.16. Åtgärder mot piratkort (punkt 25)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 16. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K408 och avslår motion2003/04:Kr326 yrkande 30.StällningstagandeGenom den nya lagen om förbud beträffande vissavkodningsutrustning, som trädde i kraft för fyra årsedan, skärptes reglerna på detta område. Någotförbud mot innehav av s.k. piratkort infördes inte.Mängden av illegalt framställda och distribueradekort är, trots den skärpta lagstiftningen, alltjämtstor. Som anförs i motion K408 lider betal-TV-bolagen därmed stora förluster. Konstnärer,författare, skådespelare, regissörer, musiker m.fl.går miste om ersättningar som de har rätt till somupphovsmän. I denna situation förefaller det vararimligt att förbjuda också innehav av piratkort. Detfinns således ett behov av att utreda hur denproblematiska situationen kan åtgärdas. En sådanutredning bör syfta till att ett förbud mot innehavav piratkort införs. Vad som anförts bör medbifall till den nämnda motionen och med avslag påmotion Kr326 yrkande 30 ges regeringen till känna.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Mediekoncentration (punkt 7)av (), (),(m), () och NilsFredrik ().Massmedierna spelar i moderna demokratier enbetydande roll för opinionsbildningen och därmedmöjligheterna att förstärka och fördjupa demokratin.Mångfald inom medierna med möjlighet för många olikaröster och uppfattningar att göra sig hörda ärdärför av vital betydelse för vårt samhälle.Mediekoncentrationskommitténs förslag innebär attvanlig lag, i detta fall konkurrenslagen och en nymediekoncentrationslag, skall kunna bryta igenomtryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Det är betydande ingreppi de grundlagar som skall garantera tryck- ochyttrandefrihet. Enligt vår uppfattning är detväsentligt att rågången mellan fria medier ochstatsmakt upprätthålls. Det sker bäst genom atttryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen är tydliga och så fågenombrott av vanlig lag som möjligt sker. Deproblem som finns vad gäller svenska medier, t.ex.att kvalitetsmedier har svårt att hävda sig och attmediekoncentrationen är betydande, kommer enligt vårmening knappast att lösas genom att en regel införsom att konkurrenslagen också skall gällamedieområdet. En sådan åtgärd kommer enbart attskapa nya problem. kan manvidare konstatera att den tekniska utvecklingen ochpolitiska beslut har gjort att mediekoncentrationenhar minskat. Den viktigaste förändringen är attetermonopolet har fallit. utgör publicservice-bolagen det dominerande inslaget i densvenska medievärlden.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionen2003/04:118 Digitala TV-sändningar:Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår omräckvidden för de digitala marksändningarna.Följdmotioner2003/04:K28 av m.fl. (fp):1. avslår regeringens proposition omdigitala TV-sändningar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att beslutetom nedsläckning av det analoga TV-nätet måsteomprövas.2003/04:K29 av m.fl. (m):1. avslår proposition 2003/04:118.2. beslutar upphäva beslutet om att deanaloga marksändningarna skall upphöra den 1februari 2008 i enlighet med vad som anförs imotionen.Motioner från allmänna motionstiden2003/04:K271 av m.fl. (m):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om sändningsrätterför radio och TV.2003/04:K362 av m.fl. (v):1. begär att regeringen ser över hur lagen(1990:886) om granskning och kontroll av filmeroch videogram efterföljs och vid behov återkommertill med nya lagförslag.2003/04:K365 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om en positiv utvecklingför de lokala TV- och radiostationerna.2003/04:K382 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om övervägande avlaglig genmälesrätt.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regelverk för"negativ textreklam".3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en allsidig ochrelevant utvärdering av verksamheten och . tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utredning omnationell fri radio på kommersiell grund.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förändrade reglerför reklamtid i den kommersiella radion.8. begär att regeringen lägger framförslag till en avvecklingsplan ner till en rimlignivå för de höga koncessionsavgifter som gällerför de ursprungliga tillstånden för kommersielllokalradio.9. begär att regeringen lägger framförslag om hur koncessionsavgiften för TV-sändningi det analoga nätet skall justeras enligt vad imotionen anförs.2003/04:K388 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utredadistributionskanalerna för tidskrifter ur etttryck- och yttrandefrihetsperspektiv.2. begär att regeringen lämnar förslagtill ändring i konkurrenslagen där en särskildregel ingår om att prövningen i fall som harbetydelse för den grundlagsskyddade sektorn skallske under beaktande av de grundläggande intressenaav att säkerställa ett fritt meningsutbyte, en frioch allsidig upplysning och ett fritt konstnärligtskapande.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenåterkommer med förslag tillmediekoncentrationslag.2003/04:K408 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att förbjuda innehav avs.k. piratkort för att därigenom se betal-TV utanatt erlägga avgift.2003/04:K439 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om priskonkurrensen på detfasta digitala TV-nätet.2003/04:K444 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om från statenoberoende medier.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tryck-, yttrande-respektive etableringsfrihet.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om formerna förfördelning av sändningstillstånd.10. beslutar att koncessionsavgiften förTV 4 avvecklas i enlighet med vad som anförs imotionen.11. beslutar att begränsa must carry-skyldigheten i enlighet med vad som anförs imotionen.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om regionalakoncessioner.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om koncessioner förfria nationella radiokanaler samt möjligheten tilllokala radiostationers nationella samverkan.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om övergången frånanalog till digital TV.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om tidpunkt försläckning av det analoga marknätet.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om statens roll vidteknikskiften inom medierna.17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utvärdering avmisslyckandet med DAB.18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om fördelning avkoncessioner för digitalradion.2003/04:L352 av m.fl. (s):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att aktivtbör medverka till att EU:s direktiv om TV ochregler för reklam även omfattar regler för reklamriktad till barn.2003/04:So568 av m.fl. (mp):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om översyn avlagstiftning och regleringar på reklam- ochmedieområdet.2003/04:Kr326 av m.fl. (c):27. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att alla som kan se analoga TV-sändningar skall garanterasTV-mottagning via digitala marksändningar ellerundantagsvis via satellit.28. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om en utbyggnadav det digitala TV-nätet.29. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om attkommissionen som skall se över direktiven omdigitala TV-sändningar även bör se över krypteringsamt konsumentekonomiska konsekvenser av detdigitala teknikskiftet.30. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att det behövsökade incitament för att komma åt tillverkningenoch distribueringen av piratkort.2003/04:Kr359 av m.fl. (fp):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av en frikonkurrens på TV-marknaden.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att frågan omvilken digitaliseringsteknik som skall användasskall avgöras av marknaden.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ett statligtoperatörsföretag inte självständigt skall få väljaut vilka programföretag som skall ingå i ettsändarnät.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den digitalaradion inte får utsättas för samma ingrepp somskett med digital-TV.10. begär att regeringen låter göra enöversyn av den samlade medielagstiftningen i syfteatt uppnå teknikneutralitet enligt vad i motionenanförs.2003/04:Kr386 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bevarandet avnärradions ideella och lokala inriktning.3. begär att regeringen återkommer medförslag om hur lokal-TV kan stärkas och utvecklas.Bilaga 2Yttrande från kulturutskottet /04:KrU3yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 15 april 2004beslutat att bereda kulturutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 2003/04:118 Digitala TV-sändningar jämte motioner.Kulturutskottet yttrar sig i det följandedels över propositionen, delsöver motionerna 2003/04:K28(fp) och 2003/04:K29 (m).Utskottets övervägandenPropositionenRiksdagen beslutade att den marksändatelevisionen skall övergå till digital teknik ochatt de analoga marksändningarna efter enövergångsperiod skall ha upphört (prop. 2002/03:72, yttr. 2003/04:KrU1y, bet.2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196). begärdeatt regeringen skulle återkomma med förslag om dedigitala sändarnätens utbyggnad, om de digitala TV-sändningarnas tillgänglighet och om riktlinjerna förtillståndsgivningen. Vidare delade riksdagenregeringens bedömning att alla som bor i börha möjlighet att även efter en nedsläckning av detanaloga marknätet kunna ta emot programmen från SVToch UR, antingen via marknätet eller via satellit.Riksdagen ansåg också att minst två digitalamarksändarnät bör byggas ut (prop. avsnitt 2 och 3).Av den nu aktuella propositionen framkommer attregeringen anser att man bör eftersträva att - vidskiftet från analog till digital sändningsteknik -så många hushåll som möjligt kan använda denmottagningsteknik som är billigast och minstkomplicerad för konsumenterna och att hushållenskall drabbas av så små olägenheter som möjligt vidsjälva övergången. Full befolkningstäckning för dedigitala TV-sändningarna kan uppnås genom enbartmarksändningar eller genom en kombination avmarksändningar och satellitsändningar. Om dedigitala marksändningarna skulle byggas ut i mindreomfattning skulle emellertid de konsumenter somendast ges tillgång till satellitmottagning kommaatt drabbas av olägenheter. Det är ofta merkomplicerat att ta emot digitala satellitsändningarän digitala marksändningar och det är inte möjligtatt till överkomliga kostnader ordnasatellitmottagning på alla platser. I och med attsatellitsändningarna krypteras måste dessutom ävenden som endast vill se avgiftsfria TV-program ha ettprogramkort, vilket medför extra kostnader.Teracom AB har redovisat kostnaderna för fortsattutbyggnad av de digitala sändarnäten. EnligtTeracoms beräkning uppgår investeringskostnaden föratt bygga ut två sändarnät från nuvarande 90 %befolkningstäckning till98 % befolkningstäckning till 125 miljoner kronor.Om endast ett sändarnät byggs ut till blirinvesteringskostnaden 80 miljoner kronor.Den ytterligare kostnaden för att anlägga ett nyttnät från 98 till befolkningstäckning anges avTeracom till . Teracompresenterar emellertid även en teknisk lösning sominnebär att man kan nå från 98 till 99,8 %befolkningstäckning utan stora investeringar. Enligtdenna lösning kommer samma sändare som användsför de analoga sändningarna av med 99,8 %täckning att sända ut SVT:s och UR:s digitalaprogram efter det att de analoga sändningarna harlagts ned. På detta sätt kan man uppnå sammaräckvidd som för de analoga sändningarna trots attinvesteringsbehovet uppgår till endast 11 miljonerkronor.Om ett helt nytt sändarnät skulle byggas upp till99,täckning kan parallella sändningar med analogoch digital teknik pågå . Ombefintliga sändare konverteras i de områden somfaller utanför täckningsgrad sker övergångendär utan parallellsändning.Regeringen anser att både det digitala sändarnätsom används av SVT och UR och ytterligareminst ett digitalt sändarnät bör byggas ut tillminst befolkningstäckning. På så sätt kommeralla som har möjlighet att ta emot analogamarksändningar av SVT, UR och att även ifortsättningen ha tillgång till marksändningar frånflera programföretag än SVT och UR.När det gäller hur full befolkningstäckning, dvs.99,, skall uppnås för public service-televisionen, dvs. SVT och UR, bedömer regeringensom nämnts att enbart satellitmottagning är en sämrelösning för konsumenterna än mottagning frånmarksändare. Regeringen menar att kostnaden för attbygga ett helt nytt nät i de berörda områdena och deproblem som det skulle innebära om räckvidden för dedigitala marksändningarna var lägre och vissahushåll enbart skulle kunna ta emot public service-televisionen via satellit talar för att lösningenmed konvertering av analoga sändare till digitalasändare bör väljas. Förutsättningen är att hushållensom då blir utan parallellsändning får särskildservice och information inför övergången.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att dedigitala marksändningarna av SVT:s och UR:s TV-program ges samma räckvidd som de bådaprogramföretagens analoga sändningar. Det innebäratt av befolkningen skall kunna ta emotprogrammen med utomhusantenn i sina permanentabostäder. Omställningen underlättas ytterligare omde digitala marksändningarna av SVT:s och UR:s TV-program i allmänhet sker på frekvenser som innebäratt hushållen kan använda samma antenn som för deanaloga sändningarna (prop. avsnitt 4).SVT, UR och har ingått ett avtal om analogoch digital TV-distribution för perioden 2004-2013.Därmed är enligt regeringen omställningen av SVT:soch UR:s markbundna TV-sändningar från analog tilldigital distribution tryggad. Avtalet bygger påförutsättningen att den fortsatta medelsanvisningenfrån rundradiokontot till distributionskontot kommeratt utvecklas på det sätt som förutsattes närdistributionskontot inrättades (se prop. 2000/01:94,s. 72, bet. 2000/01:KrU8 s. 61 f., rskr.2000/01:268). Underskottet på distributionskontotkommer - anför regeringen - att vara återbetaltsenast vid avtalsperiodens slut (avsnitt 5).MotionernaI motioner från Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet liberalerna yrkas avslag påpropositionen.Motionärerna bakom motion K29 (m) anser att stateninte skall försöka styra teknikutvecklingen inommedieområdet utan hålla sig neutral. Dendistributionsteknik som regeringen har valt ärenligt motionen ekonomiskt och tekniskt underlägsenandra distributionsformer. Regeringens låsning vidmarknätet tvingar in alltfler konsumenter i dendistributionsform som har lägst kapacitet och sämstutrymme för interaktivitet. Med tanke på attmarkbundna sändningar är fem till sex gånger dyrareän satellitsändningar bara för att nå upp till 98 %täckning kommer de sista procentenheterna att varaän mycket dyrare i förhållande till annan digitalteknik.Vidare anför motionärerna att SVT:s sändningarfinansieras med offentliga medel. Det innebär att deskall vara tillgängliga för alla utan villkor omsärskild betalning. SVT:s program bör därförerbjudas samtliga satellitoperatörer för kostnadsfridistribution inom . En sådan lösning ökartillgängligheten för tittarna och minskar beroendetav marknätet. Mot den bakgrunden välkomnarmotionärerna att SVT fått en vidare spridning viasatellit.