bet · GR01UU9 · 2004-03-18 00:00:00 — 2003/04:UU3 politik för globalutveckling) att alla kvinnor skall ha rätt till fri och säker abort.Mot bakgrund av det ovan anförda och utskottets övriga övervägandenavstyrker utskottet motionerna 2003/04:U17 (fp) yrkande 8, 2003/04:A2 (s),2002/03:U212 (c) yrkande 9, 2002/03:U228 (fp) yrkandena 17 och 18,2002/03:U235 (fp) yrkande 1, 2002/03:U313 (c) yrkandena 5-8, 2002/03:U318(s), 2002/03:U328 (kd) yrkandena 1, 2, 4, 5, 7, 9, 12-14, 19-21 och 23,2003/04:Ju447 (fp) yrkande 10, 2003/04:Ju478 (mp) yrkande 13, 2003/04:U203(c) yrkande 10, 2003/04:U245 (m) yrkande 5, 2003/04:U255 (kd) yrkandena1,2, 4-6, 8, 10-12, 15-18, 21 och 22, 2003/04:U276 (fp) yrkandena 1 och3, 2003/04:U278 (fp, m, c, kd) yrkandena 1, 4 och 5, 2003/04:U282 (fp)yrkandena 17, 18 och 20, 2003/04:U285 (c, m, fp, kd, v, mp) yrkandena 3-6,2003/04:U286 (c) yrkande 3, 2003/04:U312 (kd) yrkande 7, 2003/04:U327(v) yrkandena 1 och 2, 2003/04:U332 (s), 2003/04:U334 (s), 2003/04:U349(s) yrkandena 1-5, 2003/04:U350 (kd) yrkande 2, 2003/04:U352 (kd) yrkande11 samt 2003/04:So242 (v) yrkande 1.5 Konflikten i MellanösternSammanfattning av motionernaI motion 2002/03:U236 (m, kd) yrkande 2 krävs att svenskt bistånd tillpalestinierna inte får ges på ett sådant sätt att det direkt eller indirektkan användas för våld mot och i yrkande 3 att när fredsprocesseni området visar önskat resultat bör det svenska biståndet kunna öka ochdå mot bakgrund av det stora behovet av återuppbyggnad bidra till att enpalestinsk stat skall existera i fred tillsammans med staten motion 2002/03:U251 (m) framhålls att det är en avgörande viktig politiskuppgift för världssamfundet att genom tydliga krav och opinionsbildningmedverka till en demokratisk utveckling i . Förtrycket avmänskliga fri- och rättigheter kan och får aldrig ursäktas av kulturellaeller religiösa skäl. Människor som lever i arabiska länder har sammarätt till frihet, demokrati och respekt för den enskilda individen sommänniskor i andra länder. bör artikulera kraven på frihet ochdemokrati i bilaterala kontakter med länderna och genom det utrikespolitiskaarbetet i Europeiska unionen. Även i motion 2003/04:U325 (m) yrkande 1framhålls att medborgare har samma rätt till respekt försina mänskliga fri- och rättigheter som varje annan person.I motion 2002/03:U275 (mp) yrkande 4 framhålls att både den israeliskaregeringen med i spetsen och de palestinska självmordsbombarna harbidragit till att förvärra krisen i . bör ta initiativtill att FN-trupper sänds till området för att förhindra de grova brottmot de mänskliga rättigheterna som ständigt pågår.I motion 2002/03:U283 (kd) krävs en mer balanserad svensk Mellanösternpolitiksom medför bra relationer till konfliktens alla parter. De mänskligarättigheterna bör sättas i fokus, och roll som "tredje land" ärframför allt att verka som en opartisk medlare. kan däremot inteställa sig neutralt i kampen för demokrati och det öppna samhället.Speciellt viktigt är det att arbeta för försoning och ökad respekt mellanisraeler och araber. Den politiska dialogen behöver kompletteras av enreligiös dialog för att främja och utveckla det som är gemensamt avvärderingar inom islam, judendom och kristendom. I yrkande 1 krävs attparterna i uppmanas uppfylla sina åtaganden enligtFN:s resolutioner och i enlighet med tidigare ingångna avtal och i yrkande3 att alla parter måste arbeta för försoning och ökad respekt mellanisraeler och araber. I yrkande 5 krävs ett utökat utbyte mellan israeliskaoch arabiska historiker för att arbeta fram gemensamma riktlinjer förhistoriebeskrivningen och i yrkande 6 att främja den judiska, muslimskaoch kristna dialogen för att utveckla det som är gemensamt av värderingarinom de tre världsreligionerna. I yrkande 7 krävs att och EU böruppmana att inleda sin del av fredsförhandlingarna med utandröjsmål och att och EU bör uppmana och attfortsätta att bidra till regional fred och stabilitet genom diplomatisktstöd och stimulans till en fortsatt fredsprocess (yrkande 8). I yrkande9 krävs att EU skall bidra till en lösning av konflikten som en s.k.facilitator och i yrkande 10 att det politiska och ekonomiska stödet frånSverige och EU måste vara kopplat till en respekt för mänskliga rättigheteroch relateras till en vilja att uppnå fred i regionen.I motion 2003/04:U14 (m) yrkande 11 krävs att och EU aktivt börverka för att den syriska ockupationen av upphör.I motion 2003/04:U250 (s) krävs att det tas ytterligare svenska initiativför att EU skall intensifiera sitt arbete för en förbättring av situationenför de palestinska flyktingarna i allmänhet och barnen i synnerhet. Imotion 2002/03:U219 (kd) framhålls att en förändring av attityder iMellanöstern måste börja hos barn och ungdomar, och då är innehållet iläroböckerna viktigt. Genom att inte insistera på att de palestinskaläroböckerna skall ändras är genom biståndet i någon mening delaktigti ansvaret för det hat som är terrorismens grogrund. Samma yrkande framförsi motion 2003/04:U218 (kd).I motion 2003/04:U259 (s) framhålls att de palestinska extremistiskaterrorbombningarna bör fördömas och bekämpas men att det finns en tydligskillnad mellan palestinska och israeliska terrordåd. I fallhandlar det om utomrättsliga avrättningar som måste stoppas (yrkande5).I motion 2003/04:U289 (m) framhålls att när länderna i intelängre känner sig hotade till sin existens så bör det öka deras möjlighetertill fredlig utveckling. I yrkande 4 krävs att EU bör etablera samarbetemed fokusera på värdet av integration. Lärdomenfrån understryker vikten av att länder minskar och slutligen tarbort sina gränshinder för att möjliggöra en snabb och uthållig ekonomiskoch demokratisk utveckling.I motion 2003/04:U302 (mp) framhålls behovet en stadig internationellnärvaro inom FN:s ram för att säkerställa att den israeliska armén intekränker palestinier. I yrkande 2 understryks behovet av stark kritik motdet israeliska våldet mot internationella fredsaktivister och i yrkande3 behovet av att skydda de svenska fredsaktivister som agerar med icke-våldi Mellanöstern.I motion 2003/04:U340 (kd) konstateras att är enav de mest allvarliga och utdragna konflikterna i världen. Den har såvälpolitiska som kulturella och religiösa dimensioner. Det mänskliga lidandethar varit och är enormt. I yrkande 2 framhålls att världssamfundetspolitiska stöd förutsätter att "vägkartan" för fred respekteras av parterna.Utskottets övervägandenIsraelUtskottet konstaterar att israelisk lagstiftning garanterar och slår vaktom domstolsväsendets oberoende. saknar en skriven författning. Ettantal s.k. Basic Laws stadfäster en rad friheter som i andra länder ärangivna i författningen. Vissa rättigheter är också angivna i Israelssjälvständighetsförklaring . Tortyr är förbjuden i lag. Israelhar ratificerat CAT (Convention against Torture) men den är inte inkorporeradi israelisk lag. Dödsstraff för ordinära brott avskaffades 1954 men finnskvar för vissa brott i krig. Dödsstraff har endast verkställts i ett fall(1962).Utskottet har inhämtat att har ratificerat kvinnokonventionen ochatt ingen könsdiskriminering återfinns i lagstadgad form. Familjelagstiftningenligger under de religiösa samfundens jurisdiktion. antogs enlag om kvinnans rättigheter som stipulerar jämställdhet vad gäller t.ex.arbete, militärtjänst, utbildning samt reglerar skydd för kvinnan motvåld, sexuella trakasserier och exploatering. De finns inga lagliga hinderför kvinnligt deltagande i det politiska livet men kvinnor är i praktikenunderrepresenterade. Våldet mot kvinnor har inte minskat utan snararefinns oro hos kvinnorättsorganisationer för att tendensen går mot ökatvåld.Under de senaste åren har insikten om att även barn har rättigheter vuxit,och uppmärksamheten kring barnmisshandel har ökat. En indikation om enförändrad attityd var ett beslut i om att inte undantaföräldrar, lärare eller ungdomsledare från brottsligt ansvar för barnmisshandel.Arabiska barn drabbas i större utsträckning än andra av ekonomiska ochsociala nedskärningar, och uppgifter förekommer om barnarbete bland denarabiska befolkningen. Barnprostitution förekommer bland den växandegruppen utländska - ofta illegala - gästarbetare.Utskottet konstaterar att den största minoriteten i utgörs av av befolkningen som är araber. Icke-judiska israeliska medborgare harinte samma rätt att köpa fast egendom som judiska israeliska medborgare.Drygt 93 % av staten territorium förvaltas/ägs av staten genomIsrael Lands Authority eller genom de halvofficiella organisationernaJewish och . Organisationernas stadgar förbjuderupplåtelse eller uthyrning av mark till icke-judar. Arabiska medborgareäger av den privat ägda marken i . I praktiken ärdet omöjligt för en icke-jude att förvärva statsägd mark. Utskottet menaratt det är ett betydande problem även för konflikten mellan ochPalestina att alla medborgare i inte har samma rätt till markägande.Utskottet anser att mer effektivt och systematiskt måste beivraövergrepp från bosättare och rättsföra de skyldiga.Tidigare hade drygt 120 000 palestinier från och Gazaarbetstillstånd i . Efter den andra intifadan är antalet avsevärt mindre.Palestinsk arbetskraft har kommit att ersättas med utländsk arbetskrafti form av legala och illegala gästarbetare. Regeringen försöker nu minskaantalet utländska gästarbetare genom olika åtgärder som deraseftersatta situation alltmer uppmärksammats.Palestinska myndighetenUtskottet konstaterar att enligt interimsöverenskommelsen ärden palestinska myndigheten förhindrad att ingå internationellaöverenskommelser. PLO:s rätt att ingå avtal begränsas till vissa angivnaområden.Varken den palestinska myndigheten eller PLO kan således tillträdainternationella konventioner på MR-området. PLO har undertecknat den s.k.Barcelonadeklarationen, vilken innehåller avsnitt om respekten fördemokratiska processer och efterlevnad av principer om mänskliga rättigheter.Den israeliska ockupationen av , och östra och konfrontationerna mellan israeler och palestiniersedan slutet av september 2000, den s.k. andra intifadan, har haft djuptnegativa konsekvenser vad gäller respekten för de mänskliga rättigheternaoch den humanitära rätten på de palestinska områdena. Allvarliga kränkningarav mänskliga rättigheter från ockupationsmakten förekommer genom kollektivbestraffning, förstörelse av egendom, utomrättsliga avrättningar i formav s.k. targeted killings, förnedrande behandling i samband med arresteringaroch bristande rättssäkerhet vid militärdomstolar. har vid upprepadetillfällen i strid med den humanitära rätten använt oproportionerligtvåld som i första hand drabbat civila. Effekterna av avspärrningar,utegångsförbud på de ockuperade områdena liksom byggnationerna av barriärenpå har fått kännbara negativa effekter vad gäller de mänskligarättigheterna för den palestinska civilbefolkningen. Till följd avavspärrningar har också arbetsmöjligheterna för internationell humanitärassistans och medicinsk personal kommit att försvåras. På grund av denisraeliska ockupationsmakten har den palestinska myndighetens institutionerytterligare försvagats . Det gäller t.ex. de institutionervars fungerande är av avgörande betydelse för MR-situationen, bl.a. detpalestinska lagstiftande rådet (PLC), polisen och domstolarna.Frågan om en internationell fredsstyrka på de palestinska områdena haraktualiserats vid ett flertal tillfällen . Sverigeoch EU står bakom kravet på en internationell närvaro iregionen. En sådan styrka kräver parternas godkännande, och harhittills inte accepterat omvärldens krav på internationell närvaro.Utskottet menar att agerande på de ockuperade områdena äroacceptabelt. har en självklar rätt att bekämpa terrorism, men intemed medel som bryter mot den internationella humanitära rätten och demänskliga rättigheterna. och EU har påtalat kränkningarna av deninternationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna vid deassocieringsrådsmöten som hålls med i enlighet med associeringsavtalet.Utskottet menar att det är positivt om enskilda organisationer engagerarsig i försöken att reducera våldet och öka respekten för mänskligarättigheter. Det är dock djupt olyckligt om personer som gör sådana insatserför fred kommer till skada genom att de utsätts för våldshandlingar.År 1995 inrättade den palestinska myndigheten särskilda säkerhetsdomstolarmen tog beslut att avskaffa dem, vilket bara delvis harverkställts. Säkerhetsdomstolarna fungerar i praktiken som ett slags parallellträttssystem på de palestinska områdena, men det råder stor oklarhet omvilka fall som förs till säkerhetsdomstol. Godtyckligheten härvidlag ärett stort problem och ett antal personer hålls häktade trots att palestinskadomstolar beslutat om deras frigivning. Dödsstraffet finns i straffskalanbåde på (för 17 brottsrubriceringar) och i (15 brott).PLO:s strafflag , som tillämpas i säkerhetsdomstolarna på depalestinska områdena, tillåter dödsstraff för 42 brott. Dödsstraff ett flertal tillfällen utdömts av säkerhetsdomstolar efter summariskarättegångar där den anklagades försvar närmast beskrivs som en formalitet.Ett utdömt dödsstraff måste godkännas av presidenten före verkställandet.En dödsdom utfärdades , men har ej verkställts.Våldet har också drabbat . Självmordsbombare har skördat mångaisraelers liv, och för den enskilde israelen har säkerheten successivtförsämrats som gått. Utskottet menar att situationen äroacceptabel och att utvecklingen skadar de palestinska intressena och attden palestinska myndigheten måste ta ett större ansvar för att få ettslut på det våld som kommer från de självstyrande områdena och arresteraoch rättsföra de skyldiga bakom våldet. I detta sammanhang vill utskottetupprepa sin åsikt att antisemitiska uttalanden och handlingar är alltförvanligt förekommande i olika delar av världen, även inom EU. Utskottetframhåller att det är viktigt att understryka att antisemitism alltidmåste bekämpas men att omvärlden måste kunna inta en kritiskhållning till och landets politik och att en sådan kritisk hållninginte nödvändigtvis är antisemitisk.En växande kritik har riktats från det civila samhället och från oberoendepolitiker mot den palestinska myndighetens maktutövning. Det gäller främstden verkställande maktens obehöriga påverkan på rättssystemet och ocksåfenomen som tjänstetillsättningar på politiska grunder och känslighet förkritisk granskning av utomstående. Kritik mot förhållandena kommer bådefrån det civila samhället och från givarhåll.Frihetsberövanden utan rättegång förekommer främst i form av s.k.administrativt frihetsberövande. Sådana frihetsberövanden som sker i Israelregleras numera i israelisk lag medan de som sker på de ockuperade områdenaregleras genom militära order. Den palestinska myndigheten har brustit iansträngningarna att beivra brott som begås av palestinska civila ellerav den palestinska säkerhetstjänsten mot civila israeler på Västbankenoch i . Den har även brustit i ansträngningarna att beivra brott motpalestinier. Detta gäller framför allt palestinier misstänkta för att hadödat andra palestinier som misstänks för att vara kollaboratörer.Behovet av att förbättra rättssäkerheten och stärka den institutionellakapaciteten i det palestinska samhället har fått stor uppmärksamhet igivarsamfundets dialog med den palestinska myndigheten. En växande kritikhar riktats från det civila samhället och från oberoende politiker motden palestinska myndighetens maktutövning. Utskottet menar attden israeliska ockupationen skapar stora svårigheter för den palestinskamyndigheten att uppfylla kraven från den egna befolkningen.Barriären som byggs gör det svårt eller omöjligt för mångapalestinska barn i förorter att ta sig till sina skolor.Möjligheterna för den palestinska myndighetens institutioner att tillhandahållagrundläggande social service undergrävs av den ekonomiska krisen,avstängningspolitiken samt av utegångsförbuden.Utskottet har inhämtat att det finns palestinska skolböcker som innehållerantijudiska referenser. Detta gäller framför allt äldre böcker av jordanskteller egyptiskt ursprung. I det spända läge som råder i Mellanösternär det ytterst viktigt att förtroende skapas mellan parterna. Detta gällerinte minst i fråga om vilken bild som sprids av den andra parten genommedierna och i skolan. Vanföreställningar och fördomar om den andra sidanförsvårar detta. I kontakter med konfliktens parter kommer och EUäven fortsättningsvis att trycka på hur viktigt det är att ge en balanseradoch rättvis bild av den andra parten i läromedel och medier.Den första intifadans inledande period innebar en framflyttning av kvinnansposition i det palestinska samhället. En mängd nya formella och informellastrukturer skapades, och de många välutbildade unga ledarna för upproretpåverkade synen i samhället rörande demokrati, självbestämmande ochsjälvhjälp. För många kvinnor innebar intifadan en period av frigörelsefrån invanda mönster. militariserades upproret.Skolor stängdes, antalet fängslade ökade och den allmänna samhällsordningenifrågasattes alltmer. Hemmet och familjen, och de traditionella normsystemenkring dessa, återtog sin dominerande roll. Det sena 1990- talets ekonomiskaoch politiska instabilitet förstärkte denna trend.Skolan ses ofta som ett av de mest jämställda områdena i det palestinskasamhället. I skolans lägre årskurser finns det inga nämnbara skillnadermellan pojkar och flickor vad gäller möjligheter. De könsrelateradeskillnaderna är relativt små inom utbildningssystemet men är desto tydligarei arbetslivet och i samhället i stort.Ett särskilt FN-organ, UNRWA, skapades för att bistå de personer som blevflyktingar och deras familjer. Flyktingfrågan utgör en avslutstatusfrågorna i fredsprocessen mellan och palestinierna. Hosflyktingorganet fanns 3,7 miljoner palestinier registreradesom flyktingar varav drygt 1,4 miljoner på och i . I Gazaberäknas av befolkningen vara flyktingar, ett faktum som sätter sintydliga prägel på hela samhällslivet.Sverige och EU ger stöd till framväxten av en demokratisk palestinskrättsstat; i detta stöd ingår att försöka utveckla och förbättra denpalestinska myndigheten. En fråga som ständigt tas upp i kontakterna medden palestinska myndigheten är efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna.För bilaterala utvecklingssamarbete med palestinierna är stödettill MR-organisationer en mycket viktig komponent.Dialogen mellan parternaUtskottet menar att målet för den och är att bidra till en rättvis, varaktig och allomfattandefred mellan och dess grannar. Detta förutsätter säkra och erkändagränser i området samt bildandet av en självständig palestinsk stat. Attupprätta en palestinsk stat och normalisera de bilaterala förbindelsernamellan länderna utgör fredsprocessens logiska slutmål. Regionens framtidhänger på att den israelisk-palestinska konflikten kan avslutas genom enfredlig, hållbar och rättvis lösning enligt folkrättens regler och att derelevanta FN-resolutionerna uppfylls och genomförs. En hållbar fred iregionen är inte möjlig utan fredsavtal också mellan och Syriensamt och Libanon.Utskottet konstaterar att det s.k. Genèveinitiativet har förhandlats framav framträdande israeler och palestinier. Genèveinitiativet skiljer sigpå viktiga punkter från tidigare fredsförslag i och med att det äveninnehåller konkreta förslag till lösningar av frågor som de israeliskabosättningarna, den palestinska flyktingfrågan, , de heligaplatserna, gränser och status. Genèveinitiativet behöver inte anses stå imotsättning till färdplanen för fred utan utgör ett konkret förslag på enpermanent lösning enligt färdplanens tredje fas. Utskottet ser därförpositivt på initiativet som bl.a. visar på att det även i ett känsligtläge finns möjlighet till fortsatta förhandlingar.Utskottet menar att även om den s.k. Barcelonaprocessen inte är en del avfredsprocessen i utan drivs parallellt och självständigtpåverkas den politiska utvecklingen i regionen av processen. Det är förnärvarande det enda forum förutom FN där israeler och araber möts påministernivå. Inom Barcelonaprocessen finns flera parlamentariska forumoch pågår arbete för att upprätta en parlamentarisk församlingför Barcelonaprocessen. Genom EU:s MEDA-bistånd går stöd till ekonomiskomvandling, stärkande av den socio-ekonomiska jämvikten och stöd förutveckling av det civila samhället samt av regionalt samarbete. Även dettaär ett viktigt bidrag till fredsprocessen i Mellanöstern.Utskottet menar att det är av stor vikt att åter engagerar sig merintensivt i regionen och, tillsammans med alla inblandade parter, sökeren lösning på problemen. I den rådande situationen, då behovet av engagemangav utomstående blivit större, anser utskottet att EU måste agera merkraftfullt och med större enighet för att bidra till att parterna återupptararbetet med fredsprocessen.Mot bakgrund av det ovan anförda och utskottets övriga övervägandenavstyrker utskottet motionerna 2003/04:U14 (m) yrkande 11, 2002/03:U219(kd), 2002/03:U236 (m, kd) yrkandena 2 och 3, 2002/03:U251 (m), 2002/03:U275(mp) yrkande 4, 2002/03:U283 (kd) yrkandena 1, 3 och 5-10, 2003/04:U218(kd), 2003/04:U250 (s), 2003/04:U259 (s) yrkande 5, 2003/04:U289 (m)yrkande 4, 2003/04:U302 (mp) yrkandena 2 och 3, 2003/04:U325 (m) yrkande1 samt 2003/04:U340 (kd) yrkande 2.6 , , och CentralasienSammanfattning av motionernaI motion 2002/03:U212 (c) framhålls att det ligger i intresseatt ha så förtroendefulla relationer som möjligt med och bidratill att inlemmas i ett bredare multilateralt säkerhetssamarbete.I yrkande 15 framhålls dels att nyckeln till många av konflikterna ochproblemen i och i övriga f.d. sovjetrepubliker ligger i hurRyssland agerar i sitt närområde och i att samarbete med Rysslandges allt stöd.I motion 2003/04:U14 (m) yrkande 7 framhålls att de svenska och europeiskakraven på skall vara tydliga. Det är ett europeiskt intresse atträttsstaten och respekten för mänskliga fri- och rättigheter samtutvecklingen av fria medier står starka även i den stora del av somRyssland utgör. bör driva frågan om att utvidga nuvarandefrihandelsområde genom avveckling av handelstullarna mellan EU och har en central roll att spela för att värna respekten förmänskliga rättigheter och demokrati i landet. bör engagera sig iTjetjenienkonflikten och upprätta en mission i området.I motion 2003/04:U220 (c) konstateras att utvecklingen i ,och i hög grad bör ses som en fråga av svenskt nationelltintresse och att samarbetet måste bli intensivare. I yrkande 5 krävs attmed olika samarbetspartner i EU, och FN driva demokratiprocessen iVitryssland, och . I yrkande 6 framhålls att harbegränsade kontaktytor med , och men borde,i dialog med , kunna bidra till en demokratisk utveckling i deforna sovjetstaterna.I motion 2003/04:U205 (kd) framhålls att troligen är det endaland i där den demokratiska utvecklingen går åt fel håll. harpekat ut som ett av fyra länder i världen där det sker flestkränkningar av mänskliga rättigheter i arbetslivet. Situationen är etthot mot andra länder. Motionärerna kräver att tydligare måsteagera för en demokratisk utveckling av en aktiv svensk Vitrysslandspolitikdär det svenska arbetet särskilt inriktas på att stödja arbetet fördemokrati och mänskliga rättigheter.I motion 2003/04:U249 (m) yrkande 7 begärs att tar initiativettill att det utökade främjar respekt för mänskliga rättigheteroch utveckling av demokrati i Vitryssland.I motion 2002/03:U226 (v) konstateras att efter Sovjetunionenssammanbrott blev en självständig stat och förblev medlem av OSS (Oberoendestaters samvälde). territorium var dock inte helt sammanhängandegenom att enklaven , belägen i , var territorielltavskild från övriga . har förklarat sig självständigtoch utsett egen regering och egen president. Denna statsbildning erkännsdock inte av någon . I yrkande 1 krävs att inom aktivtbör verka för att frågan om löses.