bet · GS01KU10 · 2004-11-25 00:00:00 — Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skall granskastatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottethar rätt att för detta ändamål få ut protokollen över beslut iregeringsärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden.Det åligger att när skäl föreligger till det,dock minst en gång , meddela vad utskottet vid singranskning har funnit förtjäna uppmärksamhet. I det betänkande som nuläggs fram behandlar utskottet vissa allmänna, administrativt inriktadegranskningsuppgifter angående regeringsarbetet.Utöver konselj-, regerings- och statsministerprotokoll har vid granskningenfunnits att tillgå material som tagits fram av utskottets kansli och avRegeringskansliet. Ett antal akter i regeringsärenden har varittillgängliga. Väsentliga delar av det material som har funnits att tillgååterges i bilagorna 1-12.SammanfattningUtskottet följer utveckling. Antalet tjänstgörandefortsätter att öka. kan konstateras att flera ärendegrupperminskar i . Enligt utskottets mening vore det värdefulltom resultatredovisningen för innehöll nyckeltal ellerlöpande statistiska uppgifter som redovisar utförda prestationer inomdet internationella området inklusive EU. Såvitt gäller jämställdhetsarbeteti noterar utskottet med tillfredsställelse att arbetetär fortsatt metodiskt och relativt omfattande.Den formella granskningen av regeringens protokoll har inte gettanledning till några uttalanden från utskottet.Protokollsgranskningen har gett utskottet anledning att närmare gå inpå frågan om senareläggning av avgiften till Europeiska utvecklingsfonden.Regeringen beslutade att senarelägga kvarståendeutbetalning till Europeiska utvecklingsfonden. Utskottet erinrar om sitttidigare ställningstagande i granskningen om senareläggningav avgiften till EU:s budget och anför att också det nu aktuella beslutetrörande avgiften till Europeiska utvecklingsfonden får anses ligga inomramen för regeringens befogenhet. Utskottet betonar vikten av attriksdagen informeras om eventuella kostnader som kan uppstå med anledningav sådana beslut. I en reservation (m, fp, kd och c) anförs att regeringenförtjänar kritik för sitt agerande.Under år 2003 kungjordes i 1 227 författningarm.m. I normalfallet bör enligt utskottet en författning inte komma utfrån trycket senare än före ikraftträdandet. Utskottetnoterar att andelen författningar som kommit ut senare än fyra veckorföre ikraftträdandet sjunkit, men är mycket hög. Utskottetnoterar också att antalet författningar som kommit ut från trycket senareän före ikraftträdandet minskat avsevärt under det senastedecenniet. Utskottet understryker vikten av att arbetet med att minskaandelen författningar som kommer ut sent fortsätter och blir mer effektivt.Utskottet understryker också värdet av att frågan om elektroniskpublicering och kungörelse av författningar nu skall utredas. Genom ensådan utredning skapas förutsättningar för nya bedömningar i fråga omtidsgränserna.Utskottet går vid sina granskningar som regel igenom någon eller någragrupper av förvaltningsärenden som avgjorts av regeringen. Åretsgranskning har gällt permutationsärenden och ärenden om avveckling avfideikommiss. Utskottet understryker i fråga om permutationsärendenaatt det är angeläget att handläggningstiderna inte blir alltför långa.Såvitt gäller fideikommissärendena konstaterar utskottet att fråganvem som skall kontrollera att allmänna intressen tillvaratas beträffandeegendom tillhörig fideikommissaktiebolag inte har lösts på det sätt somförutsatts under förarbetena till lagen om avveckling av fideikommiss.Det möter enligt utskottet emellertid inte något hinder i lag ellerannan författning att uppgiften såsom nu sker anförtros åt Fideikommissnämndenoch utskottet konstaterar att såväl som regeringen har funniten sådan ordning lämplig.Enligt förordningen om publiceringen av internationellaöverenskommelser, m.m. skall varje förvaltningsmyndighet som med stöd av10 kap. 3 § regeringsformen ingår en överenskommelse av offentligrättslignatur med en regering, en statlig eller myndighet i ett annatland eller med en mellanfolklig organisation föra en förteckning övergällande sådana överenskommelser. Ett exemplar av förteckningen skallsenast lämnas till Utrikesdepartementetsrättsavdelning. Utskottet har vid sin granskning iakttagit vissa bristeri fråga om förteckningarna. Utskottet understryker vikten av att arbetetmed att åstadkomma en fullständig redovisning fortsätter till dessordningen med redovisning av förteckningar fått genomslag hos allaförvaltningsmyndigheter.Utskottet har granskat förfarandet vid beredningen av svenska ståndpunkterinför ministerrådets beslut om EG-direktiv. Granskningen har riktats inpå remissförfarandet. Enligt utskottets mening skall vid beredningen avdet ursprungliga direktivförslag som kommissionen lägger fram traditionelltremissförfarande tillämpas i samma utsträckning som vid lagstiftningsärenden.Planeringen bör vara så god att s.k. remissmöten inte måste tillgripaspå grund av bristande tid. Vad som förekommer vid remissmöten bör ocksådokumenteras.I en granskning rörande beslutsfattande på utrikespolitikens områdefokuseras på regeringens godkännande av beslut inom Europeiska unionensgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Utskottets granskning visaratt det i nära vart tredje protokoll från Utrikesdepartementetfanns ett godkännande inför beslut om en gemensam åtgärd eller gemensamståndpunkt. Utskottet noterar att ett antal gemensamma åtgärder ochståndpunkter inte har föranlett särskilda regeringsbeslut. I dessa fallhar bedömningen gjorts att några folkrättsligt bindande åtaganden förSveriges del inte uppkommit som en följd av Europeiska unionens beslut.Något regeringsbeslut har således inte krävts i dessa fall. Utskottetförutsätter att det görs en noggrann bedömning i varje enskilt fall avhuruvida något folkrättsligt bindande åtagande uppkommer för Sverige.Utskottets anmälanUtskottets anmälanUtskottet anmäler härmed enligt 12 kap. 2 § regeringsformen för riksdagenresultatet av den i detta betänkande redovisade granskningen.Stockholm den 25 november 2004På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), PärAxel (), (), (), (), (m), (), (),(), (), (),(), () och ().2 Regeringsprotokollen2.1 Statistik över regeringsärendenAntalet registrerade regeringsärenden som avgjorts vid regeringssammanträdenhar minskat från 9 2002 till 7 2003, en minskning med 1614 ärenden. Den största minskningen finns i ärendegrupperna dispensärendenoch övriga partsärenden och regleringsbrev samt anslags- och bidragsärenden,medan ökningar återfinns i ärendegrupperna anställningsärenden, kommitté-och utredningsdirektiv, övriga ärenden samt propositioner.År Antal1988 20 2791989 19 2931990 20 6501991 21 3941992 13 9901993 13 9921994 12 9811995 11 6911996 10 2411997 9 3731998 9 9461999 9 0072000 8 2722001 10 5212002 9 5482003 7 9342.2 Formell granskning av regeringsprotokollen 2003För granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning har utskottet rätt att utfå protokollenöver beslut i regeringsärenden och handlingar som hör till dessa ärenden.Regeringsprotokollen 2003 från och Jordbruksdepartementethar gåtts igenom inom utskottets kansli. har samma genomgånggjorts också beträffande dels protokoll från konseljer, dels underprotokollB, dvs. hemliga protokoll, från samtliga departement.Genomgången av konseljprotokollen, de hemliga protokollen ochJordbruksdepartementets protokoll har inte visat några formella brister. Vidgenomgången av protokoll serie A harnågra smärre formella brister konstaterats. Iakttagelserna har underhand påpekats för . Nedan behandlas frågan om senareläggningav avgiften till Europeiska utvecklingsfonden.Utskottets ställningstagandeDen formella granskningen av ordningen i regeringsprotokollen har integett anledning till några uttalanden av utskottet.2.3 Senareläggning av avgiften till Europeiska utvecklingsfondenÄrendetI ett regeringsbeslut beslutades att senareläggakvarstående utbetalning till Europeiska utvecklingsfonden och Europeiskainvesteringsbanken om totalt till (UD2003/66333/GU). I beslutet anges att syftet är att säkerställa attutgiftstaket för staten efterlevs.Räknat på en kurs om per euro motsvarar ca 110miljoner kronor.Utredning i ärendetEuropeiska utvecklingsfondenI och med inträde i EU har förbundit sig att inomutvecklingssamarbetet bidra till Europeiska utvecklingsfonden (, iblandanvänds förkortningen EDF, , också på svenska).Europeiska utvecklingsfonden finansierar utvecklingssamarbetet underLomé- och Cotonouavtalen. består av både gåvomedel och lån. Gåvomedlenförvaltas av kommissionen och långivning sker genom Europeiskainvesteringsbanken (EIB).Europeiska utvecklingsfonden, liksom inbetalningar till densamma,hanteras vid sidan av EU:s budget. Enligt budgetförordningen av den 27mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (artikel 38) skallmedlemsstaternas årliga bidrag efter förslag från kommissionen fastställasav rådet med kvalificerad majoritet och bestå av tre delbetalningar.Förslaget till den tredje delbetalningen under det innevarande åretskall läggas fram av kommissionen . Rådet skallfatta beslut om denna delbetalning kalenderdagar efter detatt kommissionen har lagt fram sitt förslag. Medlemsstaterna skall senast21 kalenderdagar efter att de underrättats om rådets beslut betala debidrag som förfallit till betalning.Om en delbetalning inte erlagts inom tidsfristen skall den berördamedlemsstaten krävas på ränta för obetalt belopp (artikel 40). Dröjsmålsräntanär i princip den som tillämpar vid sinarefinansieringstransaktioner plus . Räntesatsen ökar med0,per ytterligare månad av försening, varvid denförhöjda räntesatsen tillämpas på hela förseningsperioden.Sammanlagt skulle till och bidra med 60 060 000euro (ca vid en kurs på per euro). I december2003 kvarstod en delbetalning om (ca ).Enligt rådets beslut skulle denna betalningerläggas . Betalningen försköts till januari 2004.Dröjsmålsräntan för den aktuella förseningen av avgiften till Europeiskautvecklingsfonden uppgick till ca (ca ). Medeltill betalas ut över statsbudgetens anslag 8:1 Biståndsverksamhetunder utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Tidigare granskningKonstitutionsutskottet granskade senareläggningen av avgiftentill Europeiska unionens budget till nästa budgetår (bet. 2003/04:KU20,s. Bakgrunden var att regeringen beslutadeatt den del av avgift till EU:s budget som avsåg december 2003inte skulle föras över från Kammarkollegiet och tillRiksgäldskontoret första arbetsdagen . Överföringenskulle i stället ske i samband med betalningen , dåRiksgäldskontoret senast skulle överföra aktuellt belopp till konto i . Som skäl för sitt beslut angav regeringensäkerställande av efterlevnaden av utgiftstaket . Regeringenbemyndigade i beslutet chefen för att besluta närmareom tidpunkt och belopp som skulle överföras till Europeiska kommissionenskonto i Riksbanken.Beloppet som skulle betalats till EU var 3,2 miljarderkronor. Med stöd av ovan nämnda bemyndigande beslutade finansministernatt av decemberavgiften skulle betalas den 19december 2003. Resterande delen av decemberavgiften, ,betalades den 2 januari 2004.Utskottet ansåg att regeringens beslut fick anses ligga inom ramen förregeringens befogenhet på finansmaktens område. Utskottet betonade viktenav att informeras om eventuella kostnader som kan uppstå ianledning av sådana beslut. Det fanns enligt utskottet ingen grund föratt rikta kritik mot regeringen och finansministern. I en reservation(m, fp, kd och c) anfördes att regeringen och finansministern förtjänadekritik.Rättslig regleringEnligt 9 kap. 8 § regeringsformen (RF) står statens medel till regeringensdisposition. Enligt 9 kap. 2 § RF får regeringen inte använda statensmedel på annat sätt än har bestämt. Bestämmelsen innebär attvarje utgiftsanordning av regeringen eller någon annan myndighet måsteha sin grund i ett riksdagsbeslut och följa de villkor för medlensanvändning som har uppställt i sitt beslut (prop. 1973:90 s.332).Av bestämmelserna i följer att regeringen rättsligt sett inte ärförpliktad att använda anslagen i statsbudgeten, utan den har möjlighetatt själv under parlamentariskt ansvar avgöra i vad mån de utgifter somanslagen möjliggör skall verkställas (prop. 1973:90 s. 224). En sådanprövningsrätt för regeringen har sin främsta praktiska betydelse i ettläge då det från stabiliseringspolitisk synpunkt blir önskvärt att utandröjsmål begränsa de statliga utgifterna. Också när det gäller atttillvarata uppkommande besparingsmöjligheter är en sådan prövningsrättav betydelse. Regeringens prövningsrätt kommer också till uttryck ilagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen). Enligt 8 § i nämndalag får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte skallanvändas om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamheteller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl.I budgetlagens inledande bestämmelse anges att i statens verksamhetskall hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas (1 §).Enligt förarbetena (prop. 1995/96:220 s. 20) åsyftas med hög effektivitetatt den statliga verksamheten skall bedrivas så att de mål riksdagenhar satt upp nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängligaresurser. God hushållning innebär att onödiga utgifter undviks och attverksamheten bedrivs med hög produktivitet. Det innebär vidare attstatens medel hanteras säkert samt att statens tillgångar i övrigt ochdess skulder förvaltas väl.Utgiftstak för statens utgifterOm regeringen avser att använda tak för statens utgifter skall enligt40 § budgetlagen förslag till beslut om ett sådant utgiftstak ingå ibudgetpropositionen. Finns det risk för att ett beslutat tak för statensutgifter kommer att överskridas har regeringen för att undvika dettaenligt 42 § skyldighet att vidta sådana åtgärder som den har befogenhettill eller föreslå nödvändiga åtgärder. Enligt förarbetenatill budgetlagen kan denna skyldighet leda till att regeringen beslutaratt medel på anvisade anslag inte skall användas. Vidare anförs attregeringen självfallet är förpliktad att se till att de åtaganden somstaten har till följd av lag eller avtal fullgörs. Om regeringen beslutaratt inte utnyttja anvisade anslag skall detta redovisas för riksdagenså snart det lämpligen kan ske, t.ex. i en ekonomisk-politisk proposition,en tilläggsbudget eller i nästkommande budgetproposition (prop.1995/96:220 s. 88). Som exempel på åtgärder som regeringen kan vidta dådet finns risk för överskridande nämns i förarbetena att regeringen iförhållande till underordnade myndigheter med stöd av 7 § budgetlagenkan föreskriva snävare villkor för utnyttjande av anslag. Vidare kanregeringen enligt 8 § budgetlagen besluta att anvisade medel på någoteller några anslag helt eller delvis inte skall utnyttjas (prop.1995/96:220 s. 112).Promemoria från RegeringskanslietUtskottet har genom en skrivelse som sänts till begärtkommentarer till senareläggningen av avgiften till Europeiskautvecklingsfonden mot bakgrund av utskottets granskning . Kommentarönskas således särskilt med avseende på bestämmelserna ide rättsakter inom EG enligt vilka i egenskap av medlemsstat iEU är rättsligt förpliktad att betala avgiften till Europiskautvecklingsfonden (budgetförordning av för den niondeEuropeiskautvecklingsfonden, särskilt artikel 40),1 § budgetlagen,42 § budgetlagen samt9 kap. 10 § regeringsformen.Vidare begärs kommentarer till iakttagelsen att inte informeratsom den extra kostnaden för staten för senareläggningen av avgiften tillEuropeiska utvecklingsfonden.Som svar har översänts en inom Utrikesdepartementetupprättad promemoria (bilaga 2). I promemorian anförs att regeringensutgiftsprognoser , som baserades på utfallet t.o.m. oktober, indikeradeatt utgifterna skulle kunna överstiga utgiftstaket för staten. För attsäkerställa att utgiftstaket skulle efterlevas beslutaderegeringen om förskjutningen av den aktuella delbetalningen till januari2004. Bidraget erlades med (ca )till kommissionen och med (ca 737miljoner kronor) till EIB . Denna åtgärd innebar ettavsteg från artikel 38 om tillhandahållande av EUF:s medel i budgetförordningenav för den nionde Europeiska utvecklingsfonden ochrådsbeslutet om att betalningen skulle erläggasden . Enligt artikel 40.4 ålades därmed attbetala dröjsmålsränta om 56 (ca ) avseende denförsenade delbetalningen till kommissionen och 4 (ca 43 000kr) avseende delbetalningen till EIB.I november 2003 beslutade regeringen också att en del av betalningen avEU-avgiften för skulle förskjutas till . Denärmare överväganden som regeringen gjorde inför detta beslut harutvecklats i Statsrådsberedningens yttrande i det tidigare granskningsärendet(bet. 2003/04:KU20, del 2, bilaga A 2.2.2, s. 130-137). Dessa övervägandenomfattade också förskjutningen av delbetalningen till Europeiskautvecklingsfonden.När det gäller förhållandet till 1 och 42 §§ lagen (1996:1059) omstatsbudgeten samt 9 kap. 10 § regeringsformen anförs följande i den nuaktuella promemorian. Det förhållandet att regeringen beslutat utbetalaSveriges tredje delbetalning av bidrag till Europeiska utvecklingsfondensenare än vad som föreskrivs i budgetförordningen och rådets beslut den17 innebär inte att regeringen överträtt sin befogenhetenligt 42 § budgetlagen. Beslutet att förskjuta betalningen av Sverigesbidrag till innebär att ålagts att betala dröjsmålsränta.Detta förhållande har dock inte inneburit att 1 § budgetlagen åsidosatts.Beslutet innebär inte heller att regeringen kan ansetts ha ingått enny ekonomisk förpliktelse för statens räkning. Dröjsmålsräntan rymsinom de av anvisade medlen för ändamålet. Beslutet har därförinte inneburit att regeringen har åsidosatt bestämmelserna i 9 kap. 10§ regeringsformen.I frågan om information till om den extra kostnaden för statensom beslutet att skjuta på betalningen av bidraget till Europeiskautvecklingsfonden innebar anförs följande i promemorian. Information avdetta slag ges naturligen i samband med redovisningen av statsbudgetensutfall i årsredovisningen för staten. Redovisningen av statsbudgetensutfall sker utgiften uppkommer. Vilken information som lämnasär generellt sett beroende av hur väsentlig den är. Bland annat harbeloppens storlek stor betydelse.I det aktuella fallet erlades dröjsmålsränta till EIB i februari 2004och till kommissionen . Sammantagna uppgick räntebeloppentill ca . Med hänsyn till utgiftens speciella karaktär avserregeringen att lämna informationen till i Årsredovisningenför staten 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om sitt tidigare ställningstagande i granskningenvåren 2004 om senareläggning av avgiften till EU:s budget (bet.2003/04:KU20). Som utskottet påpekade då är regeringen enligt budgetlagenskyldig att vidta åtgärder om det finns risk att ett beslutat utgiftstakkommer att överskridas. Mot bakgrund av den risk som fanns hösten 2003för att utgiftstaket skulle överskridas får beslutet att skjuta påavgiften till Europeiska utvecklingsfonden anses som en i sammanhangetrimlig åtgärd att vidta. I likhet med beslutet om att senarelägga endel av avgiften till EU:s budget får det nu aktuella beslutet rörandeavgiften till Europeiska utvecklingsfonden anses ligga inom ramen förregeringens befogenhet såsom den föreskrivs i regeringsformen. Somframgår av den inom upprättade promemorian rymsdröjsmålsräntan inom de av anvisade medlen för ändamålet.Utskottet noterar att regeringen avser att lämna information tillriksdagen i Årsredovisningen för staten 2004 om kostnaden för dröjsmålsräntan.Utskottet vill, i likhet med sitt ställningstagande , betonavikten av att informeras om eventuella kostnader som kan uppståi anledning av sådana beslut. Regeringsbeslutet om senareläggning avavgiften till fattades och dröjsmålsräntan erladesi . Årsredovisningen för staten förväntasöverlämnas till . I propositionen med förslagtill budgetlagen anförde regeringen att om den beslutar att inte utnyttjaanvisade anslag skall detta redovisas för så snart det lämpligenkan ske, t.ex. i en ekonomisk-politisk proposition, en tilläggsbudgeteller i nästkommande budgetproposition (prop. 1995/96:220 s. 88).Utskottet anser att detta bör gälla även för eventuella kostnader av häraktuellt slag. Med en sådan ordning skulle ha fått informationom de aktuella kostnaderna i t.ex. budgetpropositionen somavlämnades i september 2004.Utskottets granskning föranleder inte något ytterligare uttalande.3 Regeringskansliet3.1 Tjänstgörande i har under i sina granskningsbetänkanden,/04:KU10, redogjort för personalutvecklingen i Regeringskansliet.I likhet med föregående granskningar riktar utskottet även under dennagranskning uppmärksamheten mot bl.a. frågor som gäller antalet tjänstgörande,antalet politiskt tillsatta tjänstemän och jämställdhet.I årets granskning har utskottet beslutat att rikta speciell uppmärksamhetmot frågor rörande föräldraledighet ur kompetens- och konkurrensperspektiv.Utskottet följer också i viss mån upp granskningen som gjordes underdet förra angående kvinnor i högre tjänster. Utskottet granskadei denna del bl.a. andelen högre kvinnliga chefer ochambassadörer. Resultatet av granskningen visade att andelen kvinnligaambassadörer var låg och att inlett ett arbete med attförsöka få fler kvinnor i chefspositioner genom bl.a. ettkarriärplaneringsprogram, ett chefsprogram och ett mentorsprogram.Som underlag för granskningen har utskottet haft handlingar som begärtsfrån (bilaga 3) samt en skrivelsefrån (bilaga 4). Utskottet har också inhämtat muntligaupplysningar från förvaltningschefen och personaldirektörenMargareta , båda från Regeringskansliet.Tjänstgörande i RegeringskanslietAntalet tjänstgörande i , exklusive utlandsmyndigheternaoch kommittéanställda, var 3 642 . Personalutvecklingenunder visar följande personalfördelning:Tabell 1. Tjänstgörande i per departement åren2000-2004Dep. 2000 2001 2002 2003 2004SB 54 59 61 63 61 (-2)Ju 243 282 292 280 288 (+8)UD - - - 891 908 (+17)Fö 114 127 116 133 142 (+9)S 168 190 194 208 211 (+2)Fi 388 382 396 442 419 (-23)U 164 172 161 185 190 (+5)Jo 127 124 128 134 147 (+13)Ku 120 74 70 68 74 (+6)M 164 160 149 157 163 (+6)N 348 408 399 401 412 (+11)FA 545 572 592 588 627 (+39)Totalt - - - 3 550 3 642 (+92)Exkl. UD 2 435 2 550 2 558 2 659 2734 +75Antalet tjänstgörande (exklusive kommittéanställda, anställda vidutlandsmyndigheterna och ) . Från ochmed redovisas även i tabellen.Tjänstgörande i detta avseende innebär att varje deltidsarbetanderedovisas som 1 tjänstgörande.Statistiken visar att antalet tjänstgörande i harfortsatt att öka sedan utskottets senaste granskning. De största ökningarnahar skett på förvaltningsavdelningen och på med 39respektive 17 fler tjänstgörande. Ökningen på förvaltningsavdelningenförklaras av fortsatta organisatoriska förändringar som innebär attrutinmässig administration överförs från övriga . Samarbetspartierna ochMiljöpartiet de grönas politiskt tillsatta tjänstemän redovisas i likhetmed föregående år under förvaltningsavdelningen och uppgår till 16årsarbetskrafter fördelade på 19 tjänstgörande personer.Finansdepartementet har fått minskad personalstyrka med 23 tjänstgörandei jämförelse med föregående år. har haft en lågpersonalrörlighet till följd av ett förändrat arbetsmarknadsläge, vilkethar lett till ett minskat vakansläge i organisationen och därmed etthögre antal tjänstgörande i förhållande till . Detta skallsättas i samband med antalet regeringsärenden på respektive departement,som enligt egna framställningar fortsätter att minska(jfr avsnitt 2 Regeringsprotokollen).Mot bakgrund av tidigare granskningar kan utskottet se att antalettjänstgörande i har utvecklat sig på följande sätt:Tabell 2. Tjänstgörande i 1990-2004År Antal tjänstgörande exklusive UD Antal tjänstgörande inklusiveUD1990 1 786 -1991 1 803 -1992 1 720 -1993 1 849 -1994 1 846 -1995 i.u. -1996 2 157 -1997 2 233 -1998 i.u.