bet · GR01KU21 · 2004-05-27 00:00:00 — Som framgår av följandesammanställning anges 10 av dessa riksdagsskrivelser medsammanlagt 14 tillkännagivanden som ej slutbehandlade.Tabell 2 Riksdagsskrivelser till regeringen som innehåller beslut omtillkännagivanden från trafikutskottets betänkanden--------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Riksdagsskrivelse|Tillkännagivande |Beslutsläge |-------------------------------------------------------|1994/95:232 |1 Återinförande av det |Ej || | statliga |slutbehandlad || | fritidsbåtsregistret | |-------------------------------------------------------|1997/98:192 | Medicinska krav för |Ej || | taxiförare |slutbehandlad |-------------------------------------------------------|1997/98:266 | Energi- och |Ej || | koldioxidskatt |slutbehandlad |-------------------------------------------------------|1999/2000:166 | Inrättande av |Ej || | trafikofferjourer |slutbehandlad || | | || | Ansvaret för | || | lastsäkring | |-------------------------------------------------------|1999/2000:189 | |Slutbehandlad || | roll på teleområdet | |-------------------------------------------------------|1999/2000:238 | Påföljdssystem för |Ej || | utländska fordonsförare |slutbehandlad |-------------------------------------------------------|2000/01:158 | |Ej || | tillsyn |slutbehandlad |-------------------------------------------------------|2000/01:249 | Ökad säkerhet för barn |Ej || | i trafiken |slutbehandlad || | | || | Åtgärder mot | || | telefonering under | || | bilkörning | |-------------------------------------------------------|2001/02:125 | Översyn av |Ej || | farledsavgifterna |slutbehandlad |-------------------------------------------------------|2001/02:195 | Åtgärder mot s.k. |Ej || | "svarttaxi" |slutbehandlad |-------------------------------------------------------|2002/03:161 | Körkort för deltagare i |Ej || | försöksverksamheten med |slutbehandlad || | alkolås m.m. | || | | || | EU-moped och | || | terrängskoter | || | | || | Kameraövervakning och | || | ägaransvar vid | || | hastighetsöverträdelse | |-------------------------------------------------------Inga motioner har väckts med anledning av regeringensredogörelse för de riksdagsbeslut som faller inomtrafikutskottets beredningsområde.Trafikutskottets synpunkterUtskottet har granskat regeringens redovisning med anledning avde riksdagsbeslut som fattats inom trafikutskottetsansvarsområde. Enligt utskottets mening synes skrivelsen på ettkorrekt sätt återspegla trafikutskottets riksdagsbeslut och detillkännagivanden som riktats av med anledning avtrafikutskottets betänkanden. Skrivelsen ger vidare en ihuvudsak god bild av de åtgärder som regeringen har vidtagit ochberedningsläget för de ärenden som inte är slutbehandlade.Beredningstakt för tillkännagivandenSom utskottet framhållit i tidigare yttranden tillkonstitutionsutskottet bereds vissa riksdagsskrivelser alltjämttrots att fattade beslut i ärendet sedan.Det äldsta ännu inte slutbehandlade tillkännagivandet ominrättande av ett fritidsbåtsregister är från /95.Även andra exempel finns på riksdagsskrivelser medtillkännagivanden där förflutit sedan riksdagenfattade beslut i ärendet.Utskottet framhåller mot denna bakgrund ånyo vikten av attregeringen efter ett tillkännagivande av utan någotegentligt dröjsmål vidtar de åtgärder som är nödvändiga för attregeringen skall kunna efterkomma tillkännagivandet. I deundantagsfall regeringen, av ett eller annat skäl, avser attavvakta med vidare beredningsåtgärder bör regeringen förriksdagen skyndsamt redovisa sitt dröjsmål och skälen för detta.Motsvarande bör gälla om en pågående beredningsåtgärd alltförlänge drar ut . Därutöver kan det vara en lämpligordning att regeringen i sin årliga skrivelse till påett mer preciserat sätt anger orsaken till en längretidsutdräkt. Vidare kan efterlysas en uppskattning närregeringen bedömer att olika skrivelser skall kunna blislutbehandlade.I sammanhanget kan nämnas att under våren 2004funnit anledning att rikta ett förnyat tillkännagivande tillregeringen om vikten av ett effektivt påföljdssystem föryrkesmässig trafik. Regeringen har därefter förelagt riksdagenproposition 2003/04:92 antagande av rambeslut omtillämpning av principen om ömsesidigt erkännande påbötesstraff. Vidare har regeringen lagt fram enlagrådsremiss om verkställighetsregler för överlastavgifter.Enligt utskottets mening är det viktigt för institutionen medtillkännagivanden att dessa behandlas med respekt och omsorg såatt upprepade tillkännagivanden kan undvikas. Utskottetförutsätter mot denna bakgrund att rutinerna för handläggning iförekommande fall ses över.Skrivelsens formEn viktig uppgift för är att kontrollera regeringenoch den offentliga förvaltningen. Detta gäller inte minst sedans.k. målstyrning alltmer börjat användas i offentlig verksamhet,dvs. uppsatta mål styr verksamheten i stället för ett stortantal regler. har mot denna bakgrund under senare årriktat ett ökat intresse mot uppföljning och utvärdering. mening bör detta intresse även riktas mot regeringenshantering av riksdagsskrivelser och då i synnerhetriksdagsskrivelser med tillkännagivanden. Utskottet har därförtidigare år i yttranden till efterlyst enmer lättillgänglig och aktuell redovisning av vilka åtgärder somvidtas med anledning av beslut. Vissa förslag harockså lämnats om hur redovisningen skulle kunna utvecklas.Utskottet anser det fortfarande angeläget att söka finna nyaformer för hur redovisningen skulle kunna utvecklas och bli ettmer verkningsfullt instrument i den årliga uppföljningen ochutvärderingen.Stockholm den 22 april 2004På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), HansStenberg (s), (), (), KarinSvensson (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Bilaga 14Protokollsutdrag från miljö- och jordbruksutskottetBilaga 15Protokollsutdrag från näringsutskottetBilaga 16Arbetsmarknadsutskottets yttrande 2003/04:AU4yTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har beslutat anmodaövriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse2003/04:75.Två motioner, 2003/04:K21 av m.fl. (m, fp, kd,c) och 2003/04:K22 av m.fl. (m), har väckts medanledning av skrivelsen.SkrivelsenTotalt redovisas 13 riksdagsskrivelser underArbetsmarknadsutskottet i det register som ingår i skrivelsen.Av dessa rapporteras 7 skrivelser som slutbehandlade och 6 sominte slutbehandlade.Nedan kommenteras främst de icke slutbehandlade skrivelserna.Utskottet kommenterar även några av de skrivelser som anges somslutbehandlade. Den punkt under vilken redovisning sker iregeringens skrivelse anges inom parentes.MotionernaI kommittémotion K22 av m.fl. (m) anges ett antalexempel på att regeringen underlåtit att efterkomma riksdagensbeslut, däribland system för individuell kompetensutveckling.Enligt motionärerna ska inte ständigt behöva påpekaregeringens dröjsmål i olika ärenden. Regeringens ageranderiskerar att leda till att allmänhetens förtroende för depolitiska institutionerna minskar.Motion K21 av m.fl. (m, fp, kd, c) tar uppfrågan om individuellt kompetenssparande. Motionärerna pekar påatt regeringen i den proposition om individuellkompetensutveckling som regeringen lade fram 2002 utlovade ettkomplett förslag med avsikt att systemetskulle kunna träda i kraft . Någon propositionhar ännu inte kommit och aviserades inte heller ipropositionsförteckningen . Enligt motionen harregeringen i klartext struntat i att genomföra sina löften tillväljarna och . I den nu behandlade skrivelsen sägsvisserligen att regeringen ska återkomma ,men preciseringen individuell kompetensutveckling finns intemed. De medel som har avsatts och uppgår till ca 6miljarder kronor ska enligt riksdagsbeslut avse individuellkompetensutveckling. I motionen framhålls attkompetensutveckling har betydelse för varje individ och för helasamhället. Det alltmer bekymmersamma läget på arbetsmarknadenförstärker behovet av individuell kompetensutveckling. Imotionen beskrivs hur ett system för detta skulle kunna se ut.Motionärerna begär att regeringen möjligt lägger framden utlovade propositionen.UtskottetIcke slutbehandlade skrivelserRiksmötet /20001. (N8) Riksdagsskrivelse 1999/2000:83, betänkande1999/2000:AU1, avser behandling av budgetpropositionen för år2000, anslag för utgiftsområdena 13 och 14. Skrivelsen är inteslutbehandlad i två delar.Moment 9 avser ett tillkännagivande om behovet av en översyn avbemanningsföretagen. Av regeringens skrivelse framgår attregeringen tillsatte en arbetsgrupp med uppdragatt inventera de problem som kan vara förknippade med enanställning i ett bemanningsföretag. Arbetsgruppen skulle haredovisat sitt uppdrag . Medanledning av bl.a. att förhandlingar pågår om ett EU-direktiv omarbetsvillkoren för personal som hyrs ut av bemanningsföretaghar arbetsgruppens uppdrag ännu inte avslutats. Ärendet beredsvidare.Moment 37 om anslag på utgiftsområde 14 , delmoment j,avser ett tillkännagivande om lönebidrag i beståendeanställningsförhållanden.Av skrivelsen framgår att regeringen bemyndigadechefen för att tillkalla en särskildutredare som bl.a. skall överväga frågan om lönebidrag ibestående anställningsförhållanden (dir. 2002:22). Uppdragetredovisades, efter förlängning, . Utredningenhar remitterats, och remissvaren skall inkomma senast den 13februari 2004. Ärendet bereds vidare.Arbetsmarknadsutskottets kommentarArbetsmarknadsutskottet hade vid förra årets behandling ingenerinran mot att skrivelsen kvarstod som inte slutbehandlad.Vad först gäller översyn av bemanningsföretagen är följande attsäga. I regeringens skrivelse 2003/04:119 Övergångsregler underen övergångsperiod för arbetstagare från nya medlemsstaterenligt anslutningsfördraget, som överlämnades till den11 mars , uppges att en inventering av eventuella problemmed bemanningsföretag sker i en arbetsgrupp med företrädare förarbetsmarknadens parter och . Gruppen, somhar avvaktat arbetet på EU-nivå med eventuella regler ombemanningsföretag, återupptar enligt skrivelse 119 arbetet inomkort då förhandlingarna på EU-nivå inte lett till något konkretresultat. Gruppen ska bl.a. arbeta vidare med frågan omauktorisation av bemanningsföretag. - Utskottet värdesätter attdetta arbete kommer i gång igen och förutsätter att regeringenåterkommer till utan ytterligare dröjsmål. Utskottethar mot den angivna bakgrunden ingen erinran mot att skrivelseni denna del fortfarande inte är slutbehandlad.I frågan om att bevilja lönebidrag i ett beståendeanställningsförhållande uttalade utskottet i det berördabetänkandet att man bör överväga om det finns situationer närdetta kan vara befogat. Utskottet underströk att ensådan möjlighet inte får innebära att arbetsgivarens allmännaansvar för arbetstagarens rehabilitering minskar. Frågan haromfattats av uppdrag, och i utredningensbetänkande Arbetskraft (SOU 2003:95) övervägs för- ochnackdelarna med att bevilja lönebidrag för redan anställda.Enligt uppgift från bereds nu frågan omlönebidrag i bestående anställningsförhållanden inom ramen fören kommande arbetsmarknadspolitisk proposition. Propositionen ärtänkt att överlämnas till . - Utskottet har ingenerinran mot att skrivelsen i denna del inte är slutbehandlad.2. (N9) Riksdagsskrivelse 1999/2000:149, betänkande1999/2000:AU5, avser i den del som inte är slutbehandlad etttillkännagivande om en utredning av arbetsrätten m.m. Avskrivelsen framgår att regeringen respektive ioktober 2001 beslutade om ett uppdrag åt omöversyn av vissa arbetsrättsliga frågor. Den 12 november 2002redovisades uppdraget, som har publicerats i arbetsrätt- för ett föränderligt arbetsliv, Ds 2002:56. Proposition planeras till . Ärendetbereds vidare.Arbetsmarknadsutskottets kommentarArbetsmarknadsutskottet hade vid förra årets behandling ingenerinran mot att skrivelsen kvarstod som inte slutbehandlad.Enligt underhandsuppgift från planeras enlagrådsremiss före sommaruppehållet och en proposition . -Utskottet, som noterar att propositionen var aviserad föresommaruppehållet, utgår från att den kan avlämnas i enlighet medunderhandsuppgiften och har därmed ingen erinran mot attskrivelsen kvarstår som ännu ej färdigbehandlad.Riksmötet /013. (N15) Riksdagsskrivelse 2000/01:145, betänkande 2000/01:AU7,avser i den del som inte är slutbehandlad ett tillkännagivandeom utredning om rätten till politisk information påarbetsplatsen.Av den nu aktuella regeringsskrivelsen framgår att ärendetbereds. Regeringen anför att en aviseradpromemoria beklagligtvis ännu inte blivit helt färdigställd.Regeringen är medveten om nödvändigheten av att återkomma utanytterligare dröjsmål så att skrivelsen därmed kan blislutbehandlad i denna del. Promemorian kommer därför attfärdigställas , varefter slutlig ställningkan tas till om ytterligare åtgärder behöver vidtas.Arbetsmarknadsutskottets kommentarI det berörda betänkandet underströk utskottet vikten av attmänniskor känner sig delaktiga i och har kunskap om politiskafrågor och att arbetsplatsen kan vara en sådan arena därpolitiska budskap kan förmedlas och debatteras. Utskottet ansågdärför att frågan borde övervägas av en utredning eller på annatsätt som regeringen fann lämpligt.När regeringens motsvarande skrivelse (2001/02:75) behandladesför förutsatte arbetsmarknadsutskottet i sittyttrande till (2001/02:AU3y) att dessafrågor borde kunna behandlas utan ytterligare dröjsmål. Vidförra årets behandling av regeringsskrivelsen (2002/03:75)underströk arbetsmarknadsutskottet (2002/03:AU2y) vikten av attregeringen återkommer utan ytterligare dröjsmål så attskrivelsen därmed kan bli slutbehandlad i denna del.Konstitutionsutskottet uttalade i sitt betänkande med anledningav föregående års motsvarande skrivelse att det inte fannsanledning att göra någon annan bedömning än den respektiveutskott gjort (2002/03:KU29).Arbetsmarknadsutskottet kan nu konstatera att ytterligare ettår har gått utan att regeringen återkommit i frågan. Det ska isammanhanget uppmärksammas att tillkännagivandet beslutadessedan utskottet i ett betänkande (1999/2000:AU5)berört frågan om information och opinionsbildning och då utgåttfrån att regeringen skulle följa frågan. Utskottet finner detnågot märkligt att en promemoria inte har kunnat färdigställasunder de som hunnit gå sedan riksdagsbeslutet. Utskottetförutsätter att frågan nu behandlas med hög prioritet och attregeringen återkommer till vid första lämpligatillfälle.4. (N18) Riksdagsskrivelse 2000/01:179, betänkande 2000/01:AU9,avser ett tillkännagivande om förstärkt skydd förföräldralediga.Av skrivelsen framgår att ärendet bereds. Regeringen beslutade ioktober 2001 att ge i uppdrag att övervägaom det finns behov av att förstärka skyddet för de arbetstagaresom väljer att utnyttja sin rätt till ledighet i samband medföräldraskap. redovisades uppdraget, sompublicerats i arbetsrätt - för ett föränderligtarbetsliv, Ds 2002:56. Promemorian har remissbehandlats.Proposition planeras till maj 2004.Arbetsmarknadsutskottets kommentarI betänkandet ansåg utskottet att det fanns starka skäl attöverväga om det finns behov av att stärka skyddet förarbetstagare som väljer att utnyttja sin rätt till ledighet isamband med föräldraskap och att i första hand förändringar iföräldraledighetslagen och lagen om anställningsskydd bordeövervägas.Arbetsmarknadsutskottet hade vid förra årets behandling ingenerinran mot att skrivelsen kvarstod som inte slutbehandlad.Enligt uppgift från planeras enlagrådsremiss före sommaruppehållet och en proposition (jämför ovan vid 2).Utskottet har ingen erinran mot att skrivelsen kvarstår som ickeslutbehandlad5. (N20) Riksdagsskrivelse 2000/01:211, betänkande 2000/01:AU10,avser ett tillkännagivande om avskaffad åldersgräns förläkarvårdsersättning m.m.Av skrivelsen framgår att ärendet bereds och att regeringen den20 bemyndigade chefen för atttillkalla en särskild utredare () med uppdrag att utredakonsekvenserna av ett avskaffande av åldersgränser när detgäller offentlig ersättning till läkare, sjukgymnaster,tandläkare och tandhygienister m.m. (dir. 2001:119). Utredarenredovisade sitt uppdrag i betänkandet Åldersgränser ochersättningsetablering (SOU 2003:7) som överlämnades tillregeringen . Mot bakgrund av betänkandetlämnade regeringen propositionen Höjdåldersgräns för tandläkares och tandhygienisters rätt tilloffentlig ersättning (prop. 2002/03:73) till . Genomförslaget höjdes åldersgränsen för tandläkares ochtandhygienisters rätt till offentlig ersättning. Regeringenavser att lämna en proposition rörande höjd åldersgräns förläkare och sjukgymnaster under våren 2004.Arbetsmarknadsutskottets kommentarÄrendet, som anknöt till det nya pensionssystemet, avsåg rättenatt arbeta till , vilket genomfördes med ändringar ilagen om anställningsskydd (LAS).För att göra det möjligt för läkare, sjukgymnaster, tandläkareoch tandhygienister att fortsätta förvärvsarbeta beslutaderiksdagen enligt utskottets förslag om en höjd åldersgräns från65 till för rätt till ersättning enligt lagen omläkarvårdsersättning, lagen om ersättning för sjukgymnastik ochlagen om allmän försäkring. Utskottet ansåg att dessaåldersgränser i nästa steg borde avskaffas helt och attregeringen borde återkomma med ett sådant förslag. De nämndaersättningslagarna hör annars till socialutskottetsberedningsområde.Arbetsmarknadsutskottet ifrågasatte i sitt yttrande tillkonstitutionsutskottet att skrivelsen angavssom slutbehandlad. fann inte anledningatt göra någon annan bedömning (2001/02:KU35). I förra åretsmotsvarande regeringsskrivelse redovisades skrivelsen som inteslutbehandlad.I sitt yttrande till medanledning av motsvarande skrivelse från regeringen hadearbetsmarknadsutskottet, från de synpunkter utskottet hade attiaktta, ingen erinran mot att skrivelsen kvarstår som inteslutbehandlad. Utskottet har ingen annan uppfattning i dag.Riksmötet /026. (N35) Riksdagsskrivelse 2001/02:322, betänkande 2001/02:AU10,avser ett system för individuell kompetensutveckling. Moment 2avser utgångspunkter m.m. för ett system för individuellkompetensutveckling och moment 3 riktlinjer i övrigt för ettsystem för individuell kompetensutveckling.Av den nu aktuella regeringsskrivelsen framgår att momentenåterstår att behandla och att ärendet bereds. IRegeringskansliet bedrivs ett arbete med inriktning att finnaalternativa lösningar på de problem som kunnat konstateras i detfortsatta arbetet med ett system för individuellkompetensutveckling. De grundläggande mål ställt sigbakom ligger fast. De finansiella medel som avsatts som en delav den gröna skatteväxlingen kommer att användas för attfinansiera de förslag om kompetensutveckling som regeringenåterkommer med under mandatperioden.Arbetsmarknadsutskottets kommentarerVid förra årets behandling av motsvarande skrivelse uttaladeutskottet i sitt yttrande till förståelseför att frågan kräver ett omfattande beredningsarbete. Utskottethade mot den bakgrunden ingen erinran mot att skrivelsenkvarstår som inte slutbehandlad.Konstitutionsutskottet uttalade i sitt betänkande med anledningav föregående års motsvarande skrivelse att det inte fannsanledning att göra någon annan bedömning än den respektiveutskott gjort (2002/03:KU29).Med anledning av de uppgifter som lämnas i regeringens skrivelsehar arbetsmarknadsutskottet beslutat att kalla politisktansvariga i för att få ytterligare informationom den pågående beredningen av frågan. Utskottet har ingenerinran mot att skrivelsen kvarstår som icke slutbehandlad.Detta innebär att utskottet inte anser att det finns skäl atttillstyrka de ovan angivna motionerna i motsvarande delar.Slutbehandlade skrivelserRiksmötet /031. (Fi42) Riksdagsskrivelse 2002/03:177, betänkande 2002/03:AU6,avser Statens ansvarsnämnds funktion och kompetensområde, m.m.och turordning vid uppsägning. Enligt regeringens skrivelse harregeringen utfärdat de lagar som antagit. Hänvisninggörs till moment 1 och moment 6 i utskottets förslag tillriksdagsbeslut och till SFS 296-298.Arbetsmarknadsutskottets kommentarRegeringens skrivelse ger intrycket att moment 6 innefattarantagande av lag. Det rätta förhållandet är att riksdagenbifallit reservation 5 (m, fp, kd, c, mp) vid moment (punkt) 6,vilket innebär att avslagit motionsyrkanden om ändringi lagen om anställningsskydd i det berörda hänseendet. Någon laghar följaktligen inte utfärdats i enlighet med moment 6.Hänvisningen till SFS avser de tre lagar som antagits vid moment1.Riksmötet /042. (N57) Riksdagsskrivelse 2003/04:69, betänkande 2003/04:AU2,avser regeringens skrivelse 2002/03:140 Jämt och ständigt -Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan förmandatperioden. Av regeringens skrivelse framgår att regeringenhar lagt skrivelse handlingarna.Arbetsmarknadsutskottets kommentarUtskottet noterar att genom en riksdagsskrivelseunderrättat regeringen om sitt beslut med anledning avskrivelsen, trots att beslutet inte innefattar något annat änatt regeringens skrivelse läggs till handlingarna (punkt 18 iutskottets förslag till riksdagsbeslut). Riksdagsbeslutet kräveralltså ingen verkställighet, och regeringen redogör i skrivelseninte för något annat än att den själv fattat beslut om att läggariksdagsskrivelsen till handlingarna. Detta kan enligtarbetsmarknadsutskottets mening förefalla vara en onödig omgång.Stockholm den 20 april 2004På arbetsmarknadsutskottets vägnarMargareta ()Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (),(), (), (),(), (), (), HenrikWestman (m), (), (), RolfLindén (s), () och ().Avvikande meningIndividuell kompetensutveckling (N35)av (), (), (), (), (), () och ().Vi kan konstatera att regeringen underlåtit att efterkommariksdagens beslut i ett stort antal ärenden. Det är viktigt attregeringen uppfyller de mål sätter upp så att inteallmänhetens tilltro till det politiska systemet urholkas. Iflera ärenden på arbetsmarknadsutskottets område har regeringenenligt vår mening visat en anmärkningsvärd senfärdighet.Det mest uppenbara exemplet på regeringens senfärdighet gällerriksdagens skrivelse 2001/02:322 Ett system för individuellkompetensutveckling. Vi anser att ett system för individuellkompetensutveckling är en viktig reform, och våra partier harett gemensamt förslag till riktlinjer för hur systemet skullekunna utformas. Reformen får inte ytterligare fördröjas.I proposition 2001/02:175 Ett system för individuellkompetensutveckling som tog ställning till uttalade regeringen att den avsågatt återkomma med förslag till den lagstiftning som behövs ochatt systemet var avsett att träda i kraft den 1 juli 2003.I en avvikande mening i förra årets yttrande tillkonstitutionsutskottet (2002/03:AU2y) kunde företrädarna förModeraterna, att tidsgränsen för regeringen att lägga fram ettsådant förslag hade passerats. Enligt den avvikande meningenborde regeringen ha kunnat förutse att den tänkta tidsplaneninte skulle kunna hållas.Av den nu behandlade skrivelsen framgår att ärendet fortfarandebereds. Det sägs att inriktningen är att finna alternativalösningar på de problem som konstaterats men att degrundläggande mål som ställt sig bakom ligger fast.Det sägs också att de finansiella medel som avsatts kommer attanvändas "för att finansiera de förslag om kompetensutvecklingsom regeringen återkommer med ". Vi kandärmed konstatera att frågan om ett system för individuellkompetensutveckling återigen har skjutits på framtiden.Redovisningen i skrivelsen ger anledning att ställa frågan omdet löfte till väljarna och om ett komplett system förindividuell kompetensutveckling som regeringen ställt i utsiktalls kommer att infrias.Redan tidigare har vi framfört (bet. 2001/02:AU10 och2002/03:AU2) att regeringen förtjänar stark kritik för hela sinhandläggning av frågan.