bet · GS01AU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Till exempel skulle man kunna låta enlönebidragsanställning för en funktionshindrad person fortsättaäven om han eller hon fyllt om detta var befogat. Dettaskulle inte kräva någon ändring i gällande regler. Utskottetdelade därmed regeringens bedömning att några ändringar inteborde göras vad gäller möjligheten att delta iarbetsmarknadspolitiska program, men ansåg att detta inte fickinnebära något absolut hinder mot att en person som är över 65år deltar.När det gäller stöd till personligt biträde konstateradeutskottet i betänkande 2003/04:AU1 att sådant biträde fårkombineras med andra stödformer som avser personer medhandikapp. Utskottet ansåg att förordningen som reglerarinsatserna innebär en rimlig avvägning mellan de olikainsatserna och deras kostnadsfördelning.Eftersom beredning fortfarande pågår av två utredningar ochmed hänvisning till att regeringen aviserat en proposition omarbetshandikappades arbetsliv anser utskottetatt det inte finns någon anledning att omprövatidigare ställningstaganden.Utskottet avstyrker därför motionerna A205 (m), A216 (kd),A217 (fp), A227 (s), A246 (s), A247 (s), A249 (s), A253 (s),A254 (s), A256 (s), A258 (s), A261 yrkande 7 i denna del (c),A275 (s), A281 (mp ), A284 (s), A298 (v), A325 (s), A344 (s),A356 yrkande 26 (kd), A362 (fp) och A363 (s).Försörjning m.m. vid deltagande iarbetsmarknadspolitiskt programMotionernaVänsterpartiet anför i motion A307 yrkande 1 att denedsättningsregler som gäller arbetslöshetsförsäkringen integäller aktivitetsstödet. Med tanke på den roll somaktivitetsstödet spelar och det arbetsmarknadspolitiskasambandet mellan aktivitetsstöd och ersättning från a-kassanborde nedsättningsreglerna vara lika i de olika systemen. Dettaborde också underlätta en likvärdig regeltillämpning inom deolika systemen över hela landet.I motion A341 av och (båda s)anförs att det är diskriminerande att deltagare iaktivitetsgarantin inte har rätt till lika lång ledighet somandra. De som har deltagit i aktivitetsgarantin i minst ett årbör ha rätt till fem veckors ledighet med bibehållen ersättningi enlighet med semesterlagen.I motion A386 av m.fl. (s) anförs attlångtidsarbetslösa som grupp har större ohälsotal än övriga ochatt ansträngningar i syfte att göra det möjligt att kommatillbaka till arbetslivet måste öka. Hinder för detta somuppmärksammas är att regelverken för olika myndigheter intesamverkar till individens bästa. I motionen anförs därför attregeringen bör överväga om ytterligare åtgärder behövs för attstimulera samverkan mellan arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan.I motion A313 av och (båda m)anförs att för att uppmuntra att arbetssökande anstränger sigatt ta korttidsarbeten skulle en bonus kunna införas för demsom kan uppvisa kvittens på lön för arbete. För att intebelasta de offentliga finanserna på kort sikt skulle a-kassaoch socialbidragsnivå kunna reduceras något och medel avsättasför en sådan arbetsbonus. Den stora vinsten vore att människorkan hålla kontakt med arbetsmarknaden och känna den viktigatillfredsställelsen av att kunna göra nytta.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill betona att en praktisk tillämpning avarbetslinjen innebär att arbetslösa i första hand ska matchasmot lediga arbeten, i andra hand stärka sin position påarbetsmarknaden genom arbetsmarknadspolitiska program.Deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program ska inte varajämställt med arbete. Som programdeltagare har man tillgångtill en annan uppsättning rättigheter men också till en annanuppsättning skyldigheter än man har som anställd. Tillskyldigheterna hör att kontinuerligt söka arbete och accepteralämpliga erbjudanden, även under tid i arbetsmarknadspolitisktprogram. Arbetsförmedlingen förfogar över en rad instrument föratt säkerställa att dessa rättigheter och skyldighetertillämpas. Dessa är föremål för utvärdering. Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringen (IAF) har publicerat rapporten. I denna påtalas bl.a. att rutiner skiljer sig mellanlän och att dokumentationen av återkallanden ofta brister.Regeringen genomför när det finns behov av det regeländringarför att bibehålla systemets funktion och legitimitet. För attförbättra samspelet mellan rättigheter och skyldigheter harregeringen genomfört förändringar i lagen(1997:238) om arbetslöshetsförsäkringen och i förordningen(2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. De senastgenomförda förändringarna berörde särskilt regeltillämpning förarbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet för deltagareinom aktivitetsgarantin. Den som avstängts frånaktivitetsgarantin kan visserligen inte återgå till denersättningsperiod som gällde före anvisningen, men hon ellerhan ska i stället på nytt anvisas till aktivitetsgarantin 45dagar efter det att hon eller han anmält sig som arbetsökandevid en arbetsförmedling. Regeringens stävan med dessa regler äratt regelverken för arbetslöshetsförsäkringen ochaktivitetsgarantin ska vara någorlunda jämförbara. Utskottetser med tillfredsställelse på denna strävan och anser att detär särskilt angeläget att regelverket fungerar väl fördeltagare i aktivitetsgarantin eftersom denna grupp utgörs avutsatta individer som haftarbetslöshetsförsäkring och aktivitetsstöd som endainkomstkälla.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna A307 yrkande 1 (v), A313 (m), A341 (s) och A386 (s).Arbetsmarknadspolitiska program som insatsinom andra politikområden änarbetsmarknadspolitikMotionernaI motion A231 av och iSimrishamn (båda s), motion A368 av () samt imotion A369 av () anförs att det behövsnyföretagande i . Ett sätt att åstadkomma detta varprojektet "Bromöllamodellen". Modellen innebar förutominformationsinsatser och ökad samverkan möjlighet för anställdaatt erhålla den arbetsmarknadspolitiska stödformen stöd tillstart av näringsverksamhet. I motionerna yrkas att AMV skaundersöka möjligheten att i större skala få i gång projektliknande Bromölla-modellen, att stöd till start avnäringsverksamhet görs mer flexibelt och att det kan ges underen samt att de arbetsmarknadspolitiska programmenanpassas bättre till regionala förutsättningar.I motion A302 av och (båda s)och i motion A336 av och (båda s)yrkandena 1 och 2 anförs att det är viktigt att skyddet avvärdefull natur- och kulturmiljö fungerar. Betydande summoravsätts för markköp och andra investeringar men medlen räckerofta inte till löpande insatser för skötsel. "Hallandsmodellen"som inleddes innebarrestaureringsprojekt av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.I motionerna anförs att Hallandsmodellen är hotad eftersom AMVhar fått mindre möjligheter att bidra med finansiering och attregler bör ses över så att arbetsmarknadsmedel i ökadutsträckning kan användas till skydd av betydelsefulla natur-och kulturvärden.I motion A312 av och (båda s)anförs att skogsröjning för att trygga framtidens behov av skogbör införas som arbetsmarknadspolitisk åtgärd under ett par år.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att arbetsmarknadspolitiken utgår frånett individperspektiv. De arbetsmarknadspolitiska programmenmotiveras alltid genom individens behov till stärkt ställningpå arbetsmarknaden och arbetsmarknadens behov av arbetskraft.Om en anvisning av en arbetslös person till ettarbetsmarknadspolitiskt program kan ske som andrapolitikområdens angelägna behov tillgodoses är detta av godomen i första rummet kommer alltid målet förarbetsmarknadspolitiken och de ändamål som angivitnär medel ställts till regeringens disposition. Att det finnsbehov av fler företag i landet eller att ideella organisationerbehöver kansliresurser till låg kostnad eller att det ärangeläget med underhåll av natur- och kulturvärden kan såledesaldrig ensamt motivera arbetsmarknadspolitiska insatser.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna A231 (s), A302 (s), A312 (s), A336 yrkandena 1 och 2(s), A368 (s) och A369 (s).FriårPropositionenI enlighet med 121-punktsöverenskommelsen mellanSocialdemokraterna, införsfriår i hela landet från . Omfattningenberäknas till 12 000 helårsplatser i genomsnitt under 2005.Friårets två huvudsakliga syften är att erbjuda arbetstagare enmöjlighet till rekreation, kompetenshöjning eller start av egetföretag och att ge arbetslösa en chans att stärka sin ställningpå arbetsmarknaden. Regeringen anger att friåret bör ha entydlig arbetsmarknadspolitisk inriktning så att prioriteradegrupper som långtidsinskrivna, arbetshandikappade och vissainvandrare får en stor del av vikariaten. Detta kan ske genomatt arbetsförmedlingarnas roll görs stark vid valet av vikarie.Förordningen om friåret har skrivits så att arbetsgivaren fårvälja vikarie på förslag från arbetsförmedlingen. Arbetsgivarenhar dock alltid möjligheten att säga nej till de förslag somarbetsförmedlingen kommer med och det finns inte några krav påatt det måste vara någon ur de prioriterade grupperna somerbjuds vikariaten. Utgifterna för ersättning till defriårslediga beräknas till 2005inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska programmen underanslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning ochaktivitetsstöd.MotionernaI motion A375 yrkande 4 framhåller att utifrånnegativa erfarenheter i de utvärderingar som gjorts av försöketmed friår borde regeringen avsluta det och stoppa planerna påutvidgning.Kristdemokraterna anför i motion A354 yrkande 4 att man underlång tid har haft en positiv syn på att a-kassemedel ska kunnaanvändas till arbetstagare som ersätts av enarbetslös person. anser att det friår somregeringen avser att införa kan fylla en roll som en av fleraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Försöksverksamheten med friårska fortsätta men det ska ske inom befintlig ram förarbetslöshetsersättningen och det ska ställas krav på attfriårsvikariatet ges till en person som är långtidsarbetslös. Imotion A268 av Skånberg och (båda kd)anförs att friåret endast ska beviljas till personer över 45år.I motion A239 yrkande 2 framhåller () att enovanifrån beslutad arbetstidsförkortning som exempelvis friåretminskar utbudet av kvalificerad arbetskraft och att regeringensförslag om friåret inte ska genomföras.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens ambition att genom friårsreformenåstadkomma att arbetstagare ges en möjlighet till rekreation,kompetenshöjning eller start av eget företag och att arbetslösaska ges en chans att stärka sin ställning på arbetsmarknaden.Utskottet ser med tillfredsställelse på att verksamheten kommeratt äga rum inom ramen för arbetsmarknadspolitiken.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna A239 yrkande 2 (m), A268 (kd), A354 yrkande 4 (kd)och A375 yrkande 4 (fp) i de delar som inte kan ansestillgodosedda genom det som utskottet anfört.Ekonomiska drivkrafter och regionalutveckling m.m.MotionernaI motion A356 yrkande 4 föreslår att man påförsök ska införa en s.k. jobb-bonus. En arbetslös som ordnararbete bör få en bonus som motsvarara-kasseersättningen under förslagsvis . En jobb-bonusbör också övervägas för dem som är långtidsarbetslösa ochdeltar i aktivitetsgarantin. Försöksverksamheten bör ske inombefintliga anslagsramar.Kristdemokraterna anför i motion A356 yrkande 5 att grundidénmed aktivitetsgarantin är riktig. Man påtalar dock brister itillämpningen. Vad som krävs är tydliga krav som går att levaupp till, stöd och hjälp att bryta arbetslöshetsmönstret ochaktiva insatser för att möta den enskilde personens konkretabehov och problem. Det är också viktigt att nära samverkan skermed föreningsliv, näringsliv, privata bemanningsföretag ochförmedlare. Man yrkar att ger regeringen detta tillkänna.Kristdemokraterna tar i motion A356 yrkande 7 upp de olikaanställningsstöden. Partiet anser att stödnivåerna är för högaoch att anställningsstöd borde begränsas till ett allmäntanställningsstöd och ett förstärkt anställningsstöd. Man ärockså emot det system som innebär att anställningsstöden gessom skattesubvention. Det sägs vidare att det är orimligt attregeringen själv beslutar om regeländringar när det gälleranställningsstöden.I motion Fi259 yrkande 16 anför att det ofta ärsvårt att få ett arbete efter en lång tids arbetslöshet. Föratt ta sig ut på arbetsmarknaden behövs olika former av stöd.Ett konkret exempel på en lösning är att använda ettnettolönesystem där berörda myndigheter och arbetsgivaresamarbetar. Med nettolön skulle lönen för den anställde varadensamma som lönekostnaden för arbetsgivaren, ingeninkomstskatt och inga sociala avgifter betalas.I motion A279 av () anförs attarbetsmarknadsutbildning inom bristyrken ska kunna ges förhögskoleutbildningar som omfattar mer än 40 poäng.I motion Sf356 av m.fl. (m) yrkande 4 anförsatt det råder stora skillnader mellan svenskt och dansktregelverk inom det arbetsmarknadspolitiska området. Vid praktikmed stöd är det omöjligt för sökande på båda sidor att gå övergränsen. Speciellt svensk sida borde här kunna göra storavinster om praktik på dansk sida blev möjlig, eftersomarbetsmarknadsläget på är gott.I motion A292 av () framhålls att människorsom arbetar i ett annat nordiskt land faller ibland mellanstolarna vad gäller regelverk för arbetslöshet ochsjukförsäkringar. I motionen föreslås att fallgroparna i denordiska regelverken utreds samt att hjälp ges till dedrabbade.I motion A220 av () yrkande 2 anförs attandelen äldre ökar som de som arbetar blir färre.Behovet av fler arbetade timmar blir alltmer framträdande omSverige ska klara kravet om en bibehållen välfärd. Det behövsytterligare incitament för att få människor i aktiv ålder attgå upp till heltid från deltidsarbete.Utskottets ställningstagandeDe i motioner föreslagna insatserna jobb-bonus, nettolön ochincitament för längre arbetstid utgör varianter på metoder föratt genom ekonomiska drivkrafter minska arbetslösheten. Deolika utformningarna av förslagen visar på olika behov ochförutsättningar för olika grupper av arbetslösa. Regeringen harefter godkännande valt att tillgodose dessa olikabehov med en uppsättning, fyra stycken,anställningsstöd. Resultaten för anställningsstöden har medundantag för det förstärkta stödet för tvåårsinskrivnaförbättrats jämfört med tidigare. Det är alltså enstörre andel än tidigare som har arbete efter det attanställningsstödet upphört. Dessa resultat har uppnåtts trotsen svag efterfrågan på arbetskraft . Utskottet anseratt de olika behoven för att med ekonomiska drivkrafter minskaarbetslösheten tillfredsställs med en flexibel uppsättninganställningsstöd.Utskottet anser, vilket också anförts i motioner, att bättresamordning mellan regelverken i de nordiska länderna ärönskvärt. Problem kan dock inte lösas genom ensidiga åtgärderfrån riksdag och regering utan kräver långsiktigtarbete i alla berörda länder. Området är komplicerat och ärständigt föremål för arbete, inom bl.a. Nordiska rådet.För närvarande finns en begränsning som bara tillåter kortahögskoleutbildningar inom ramen för arbetsmarknadspolitiken.Denna begränsning har sin grund i en ansvarsuppdelning mellanarbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik. Inomutbildningssystemet ges grundutbildning, inomarbetsmarknadspolitiken görs mindre kompletteringar för attsnabbt ge arbetslösa möjlighet att få ett erbjudande om arbete.Ett utökat åtagande från arbetsmarknadspolitiken skulle ocksåinnebära rättviseproblem. Några skulle få bekosta sinutbildning med lån, andra skulle få den bekostad genomarbetsmarknadspolitiken. Utskottet anser att den nuvarandeuppdelningen mellan utbildningspolitik ocharbetsmarknadspolitik är rimlig.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi259 yrkande 16 (c), Sf356 yrkande 4 (m), A220yrkande 2 (c), A279 (s), A292 (fp) och A356 yrkandena 4, 5 och7 (kd).Arbetsmarknaden för verksamma inom kulturMotionernaModeraterna framhåller i motion Kr239 yrkandena 10 och 13 attunder den tid en konstnär uppbär arbetslöshetsersättning skahan eller hon stå till arbetsmarknadens förfogande. Personenska vara anmäld vid arbetsförmedlingen och det ska upprättas enindividuell handlingsplan. AF Kultur bör utvärderas.Folkpartiet betonar i motion Kr368 yrkande 4 att det är viktigtatt det även finns verksamhet liknande den som bedrivs i Stiftelsen , vilken så småningomska avvecklas. Nya fristående stiftelser måste byggas upp medett betryggande grundkapital, framhåller partiet och föreslåratt detta sker genom att de medel som används tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder inom kultursektorn styrs övertill kulturstiftelserna. I dessa ska medlen användas för attfinansiera kulturaktiviteter, vilket enligt fårbättre sysselsättningseffekter inom kultursektorn änarbetsmarknadspolitiska program.I motion Kr364 yrkande 2 påpekar att det ibudgetpropositionen anges att AF Kultur har drygt 10 000kultur- och mediearbetare inskrivna vid landets femregionförmedlingar, dock utan att det redovisas några uppgifterom resultatet av verksamheten. Partiet begär mot denna bakgrunden utvärdering av verksamheten vid AF Kultur.Enligt i motion Kr290 yrkandena 7, 9 och 11 bördet, i likhet med vad som är fallet i , skapasmöjligheter att ta i anspråk arbetsmarknadspolitiska medel föratt skapa riktiga anställningar i stället för att medlenanvänds till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Möjligheternatill fortsatt och utökat arbetsmarknadspolitiskt stöd tillcentrumbildningen för dans bör undersökas. Partiet anser ocksåatt centrumbildningarna måste ha juridisk kompetens för attkunna ge råd till konstnärer och för att fungera somförhandlingspart vid eventuella tvister, exempelvis iArbetsdomstolen.I motion Kr289 yrkande 5 hänvisar tillTeateralliansen som exempel på ett system som utformats för enviss grupp kulturarbetare, skådespelare, med otryggaanställningsförhållanden. Regeringen bör enligt motionärernaåterkomma med förslag till utformning av ett tryggt ochförutsägbart skydd vid arbetslöshet.Eva m.fl. (s) vill i motion A327 att AMS slår fastatt konstförmedlare ska kunna skriva in sig som arbetssökandevid AF Kultur i hela landet. varierar möjligheterna tilldetta över landet.Maria och (båda s) tar i motion A357upp bild- och formkonstnärernas utsatta situation påarbetsmarknaden. Motionärerna menar att det krävs särskildaåtgärder för att uppnå de nationella kulturpolitiska målen ochsäkerställa att uppfyller om konstnärernas rätt att som aktivakulturarbetare dra nytta av samma lagstadgade sociala ochekonomiska förmåner som andra.Utskottets ställningstagandeKulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken ocharbetslöshetsförsäkringen har varit föremål för utskottetsbehandling vid ett flertal tillfällen, se t.ex. 2003/04:AU1.Kulturarbetsmarknaden skiljer sig från andra delar avarbetsmarknaden, bl.a. genom att antalettillsvidareanställningar är begränsat. Kännetecknande är istället de tidsbegränsade anställningarna och förekomsten avkortare uppdrag. Många kulturutövare är beroende avarbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska insatserför sitt uppehälle. Utformningen av arbetsmarknadspolitiken hardärför stor betydelse för kulturen.Vid arbetet med en förändrad arbetslöshetsförsäkring (prop.1999/2000: 139, yttr. 2000/01:KrU1y, bet. 2000/01:AU5, rskr.2000/01:102) uttalade regeringen bl.a. att rimlig hänsyn bordetas till de särskilda behov som kan gälla för grupper medprojektanställningar och andra tillfälliga anställningar ochosäkra anställningsförhållanden, liksom till villkor som gällerför personer som har upprepade perioder av arbetslöshet.Dessa förhållanden gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet har i tidigare betänkanden betonatvikten av arbetslöshetsförsäkringens roll somomställningsförsäkring. Denna uppfattning har utskottetalltjämt.Etablerade kulturarbetssökande tillhör arbetsförmedlingen AFKultur och dess verksamhetsområde. De kriterier som fastslagitsför vem som är att anse som etablerad kulturarbetare skatillämpas på samma sätt i hela landet. Det ingår i AF Kultursåtaganden att underlätta inträde på arbetsmarknaden för depersoner som inte längre anses som etablerade påkulturarbetsmarknaden men som är inskrivna vid AFKultur. Dessa sökande måste matchas, utbildas eller aktiverasmot de sektorer på arbetsmarknaden där det råder brist påarbetskraft. Rörligheten, både den yrkesmässiga ochgeografiska, bör öka för denna grupp.Teateralliansen ska verka för frilansande skådespelarestrygghet, minskat beroende av arbetslöshetsförsäkringen ochstimulera till utveckling och rörlighet inom teaterlivet.Teateralliansen drivs som ett aktiebolag och finansierashuvudsakligen med statliga medel som anvisats på anslag 28:2Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte och samarbete. Vissarbetsförmedlingsverksamhet bedrivs vid centrumbildningarna medhjälp av statsmedel som anvisas över kulturbudgeten (anslag28:2).Stiftelsen inrättades 1994 i syfte attfrämja ett vitalt kulturliv såväl i som helhet som påenskilda orter. Stiftelsen ska under ge ekonomisktstöd till långsiktiga och nyskapande kulturprojekt. Stödet skastimulera det regionala kulturlivet i vid mening och syfta tillatt stärka tillväxt och utveckling.Kulturutskottet har senast i betänkande 2003/04:KrU8 anförtatt det ankommer på regeringen att i det ordinariebudgetarbetet överväga om en satsning motsvarandeTeateralliansen behöver göras på någon annan konstnärsgruppoch vilken utformning en sådan satsning i så fall ska ha.AF Kultur omorganiserades och är nu ensammanhållen specialförmedling, direkt under AMS. I stabensuppgifter ingår bl.a. att utveckla, följa upp och utvärderaverksamheten.AMS beslutade att utreda de verksammakulturarbetarnas sysselsättningsgrad. Uppdraget omfattar bl.a.typ av arbete/uppdrag, behov av omställningsinsatser, krav påeget företagande etc. Vidare ska bl.a. regionala olikheter ochfinansiering av kulturverksamhet belysas. Rapporten ska -enligt uppgift - vara klar . Vid beaktande av deutrednings- och utvärderingsinsatser som redovisats ovan,finner utskottet inte nu skäl att förorda en närmareutvärdering av AF Kultur.Ju längre en person är arbetslös, desto svagare anknytningfår han eller hon normalt anses ha till sitt tidigare yrke. AMVhar utarbetat speciella riktlinjer för arbetsförmedlingenstillämpning på kulturarbetsmarknaden av reglerna iarbetslöshetsförsäkringen. Några ytterligare initiativ i dennafråga är enligt utskottets bedömning inte påkallade.En rätt tillämpad arbetsmarknadspolitik motverkar enöveretablering av konstnärer och ger därmed också ettkulturutbud som motsvaras av efterfrågan av kulturellatjänster. Som utskottet tidigare uttalat ska därför inte dekulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska målen behövaställas mot varandra. Utskottet har ansett att dearbetsmarknadspolitiska resurserna ska fördelas efter de målsom styr arbetsmarknadspolitiken och klargjort att reglernainte får tillämpas på det sättet att vissa grupper i praktikenfår en form av yrkesförsäkring. Denna uppfattning hararbetsmarknadsutskottet alltjämt.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottetde i avsnittet behandlade motionerna Kr239 yrkandena 10 och 13(m), Kr289 yrkande 5 (v), Kr290 yrkandena 7, 9 och 11 (v),Kr364 yrkande 2 (fp), Kr368 yrkande 4 (fp), A327 (s) och A357(s).Arbetsmarknaden för vissa övriga grupperMotionernaInger m.fl. (s) lägger i motion A229 fram förslag omarbetsmarknadspraktik för tekniker. Arbetsmarknadssituationenför tekniker har varierat starkt ochperiodvis har många nyexaminerade gått ut i arbetslöshet. Dettahar medfört ett minskat intresse för teknisk utbildning. Pålängre sikt finns emellertid ett stort behov av tekniker.