bet · GS01FIU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Bland annat bör kostnadsutjämningenta hänsyn till att det finns regioner som fått en högre lönekostnadsnivåför att man strävat efter att utjämna löneskillnader mellan kvinnor ochmän. Konstruktionen av det nuvarande utjämningssystemet utgör ett hinderför bättre utveckling i ett antal regioner med stark tillväxtpotential.Bland annat hämmas bostadsbyggande. De av beslutadeförändringarna i utjämningssystemet löser inte de grundläggande problemenutan lappar och lagar vidare på dagens system.Vi vill därför se en genomgripande översyn av de ekonomiska relationernamellan staten, kommunerna och landstingen så att utjämningen kan reformerasså att det främjar de välståndsbildande krafterna. Vi står därför fastbakom förslag till regeländringar, vilka presenterades imotion 2003/04:Fi44 i samband med regeringens förslag till förändringari systemet. Det är med reformförslag som kommunerna enligtvår mening stimuleras till att vidta egna åtgärder för att förbättrasin situation. Det är också med dessa förslag som kommunerna ochlandstingen kan få likvärdiga förutsättningar att bedriva sin kärnverksamhet.Vi anser att som sin mening bär tillkännage för regeringenvad vi har anfört om ett tillväxtvänligt utjämningssystem. Därmedbifaller motionerna Fi251 (fp) yrkande 1, N409 (fp) yrkande 32och Bo310 (fp) yrkande 17 och avslår motionerna Fi209 (m) yrkandena 1och 2, Fi231 (m) yrkandena 11 och 12, Fi237 (m), N239 (kd) yrkande 3,N349 (m) yrkande 3 och Bo301 (m) yrkande 10.7. Utjämningssystemet, punkt 6 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rättvis skatteutjämning. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:N239 av m.fl. (kd) yrkande 3 ochavslår motionerna2004/05:Fi209 av och (båda m)yrkandena 1 och 2,2004/05:Fi231 av m.fl. (m) yrkandena 11 och12,2004/05:Fi237 av (),2004/05:Fi251 av och (båda fp)yrkande 1,2004/05:N349 av de m.fl. (m) yrkande3,2004/05:N409 av m.fl. (fp) yrkande 32,2004/05:Bo301 av de m.fl. (m) yrkande10 och2004/05:Bo310 av m.fl. (fp) yrkande 17.StällningstagandeSverige behöver ett kommunalt utjämningssystem för att minska de storaklyftor som annars skulle uppstå mellan olika kommuner och landstingberoende på åldersstruktur, geografiska skillnader, skattekraft ochsociala olikheter. Men utjämningen ska i första hand vara en statligfråga, inte som en mellankommunal.Jag anser att systemet inte får konstrueras så att det strider motgrundtanken med det kommunala självstyret, lokaliseringsprincipen ochbeskattningsrätten. Utjämningssystemet får inte heller strida motintentionerna i grundlagen som innebär att en kommuns skatteintäkter intefår användas i en annan kommun.Konstruktionen av det hittillsvarande utjämningssystemet har inneburitsmå möjligheter för en kommun att själv påverka sina inkomster. I vissalägen har dessa möjligheter varit obefintliga eller till och med negativa.Att exempelvis ta på sig kostnader för att öka bostadsbyggandet gersmå förtjänster i form av ökade skatteintäkter när befolkningen ökar -i vissa lägen kan det till och med innebära att kommunernas inkomsterminskar.Det är därför enligt min mening viktigt att skatteutjämningen konstruerasså att den tar hänsyn också till storstädernas speciella villkor ochinte motverkar ekonomisk utveckling. Så är inte fallet och såblir inte heller fallet om det nya utjämningssystemetinförs.Vad jag här anfört om rättvis skatteutjämning bör som sinmening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motion N239(kd) yrkande 3 och avslår motionerna Fi209 (m) yrkandena 1 och 2, Fi231(m) yrkandena 11 och 12, Fi237 (m), Fi251 (fp) yrkande 1, N349 (m)yrkande 3, N409 (fp) yrkande 32, Bo301 (m) yrkande 10 och Bo310 (fp)yrkande 17.8. Kommunala skattebaser, punkt 7 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inriktningen av en politik som stärkerkommunernas och landstingens skattebas. Därmed bifaller motion2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 1 ochavslår motionerna2004/05:K430 av () yrkande 2 och2004/05:So394 av m.fl. (c) yrkande 2.StällningstagandeVi anser att den kommunala sektorns problem ytterst löses genom att detskapas ekonomisk tillväxt så att skattebasen växer. Det är den tillväxtsom skapas genom företagande som ger grunden till kommunernas skattebaser.Därför bör skattepolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitikenreformeras så att fler kommer i arbete. Enligt vår mening innehållerFolkpartiets budgetalternativ förslag till just sådana reformer somsäkrar en långsiktigt hållbar tillväxt av den kommunala skattebasen.Det är genom en bättre skattebas - inte genom högre skattesatser elleruppfinnandet av andra skattebaser - som finansieringen av vård, omsorgoch skola måste klaras.Vad vi här anfört om inriktningen av en politik som stärker kommunernasoch landstingens skattebas bör som sin mening ge regeringentill känna. Därmed bifaller motion 2003/04:Fi34 (fp) yrkande1 och avslår motionerna So394 (c) yrkande 2 samt K430 (c) yrkande 2.9. Kommunala skattebaser, punkt 7 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om breddade skattebaser för kommunsektorn. Därmedbifaller motionerna2004/05:K430 av () yrkande 2 och2004/05:So394 av m.fl. (c) yrkande 2 ochavslår motion2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 1.StällningstagandeJag anser att exempelvis vårdens finansiering inte kan ske oberoende avvad som sker i samhället i övrigt. Tydliga ekonomiska restriktionerbehövs för att säkerställa kostnadseffektivitet. Men är detuppenbart att hälsovårdssektorns behov är växande på grund av en åldrandebefolkning, förbättrad medicinsk teknologi samt behovet av konkurrenskraftigalöner.För att lösa vårdsektorns finansiering och stärka landstingens makt ochmöjligheter att ta sitt ansvar har i sitt budgetalternativanvisat breddade skattebaser genom en mekanism i ett reformeratinkomstskattesystem. I likhet med anser jag att en breddningav landstingens långsiktiga ekonomiska bas behöver genomföras ävendärutöver. Samma förhållande gäller den primärkommunala sektorn. Exaktvilken teknik som väljs är mindre viktigt än att formen kan skyddasfrån statliga manipulationer och budgettrixande. En breddning avskattebasen ska också ge förutsättningar för den förutsägbarhet som är ettgrundvillkor såväl för en god verksamhet som för ett kommunalt självstyre.I detta sammanhang noterar jag att för närvarandeutreder ansvarsfördelning och finansiering av olika politikområden iSverige. Det är viktigt att deras arbete följs upp av beslut som löserhela kommunsektorns finansiella dilemma. Jag förespråkar att dessa beslutgrundas på en offensiv kommunpolitik med inriktning på att stärkademokratin och befolkningskontakten mellan väljare och valda. Även detkommunala självstyret bör stärkas så att de förtroendevalda får ettreellt ansvar. Den reella beslutskraften för de förtroendevalda kräveren breddad ekonomisk skattebas med skattetillväxt på hela skattebasen.Vad jag har anfört om breddade skattebaser för kommunsektorn bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller riksdagenmotionerna So394 (c) yrkande 2 och K430 (c) yrkande 2 och avslår motion2003/04:Fi34 (fp) yrkande 1.10. Kommunernas pensionsavsättningar, punkt 8 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att pröva behovet av fortsatta regler förkommunernas förmögenhet. Därmed bifaller motion2004/05:K458 av m.fl. (fp) yrkande 5.StällningstagandeEn kommun är inte tillåten att låta sin förmögenhet minska. Detkan som exempel innebära att en kommun måste göra avsättningar även dåbefintliga tillgångar svarar mot kommunens pensionsåtaganden.Enligt vår mening är det rimligt att det finns regler som motverkar attkommuner på ett ansvarslöst sätt använder engångsintäkter för attfinansiera permanenta åtaganden. Det är dock inget självändamål förkommuner att ha stora förmögenheter när deras pensionsåtagande är säkrat.Därför anser vi att behovet av fortsatta regler för kommunernasförmögenhet bör bli föremål för utredning.Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Därmed bifaller motion Fi458 (fp) yrkande 5.11. näringsverksamhet, punkt 9 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om näringsverksamhet och kommunalabostadsbolag. Därmed bifaller motion2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkandena 2, 3 och10 samtavslår motionerna2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 1 och2004/05:K458 av m.fl. (fp) yrkande 2.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att kommunerna inte ägnar sig åt verksamhetsom ligger utanför den kommunala kompetensen. Detta gäller i synnerhetnär kommuner ägnar sig åt näringsverksamhet. Det finns en rad exempelpå hur kommuner, i strid med kommunallagens bestämmelser, bedrivernäringsverksamhet i konkurrens med privata näringsidkare. Genom attanvända skattebetalarnas pengar för att subventionera den egna verksamhetensnedvrider kommunerna konkurrensen.Det är därför enligt vår mening angeläget att förbudet mot kommunalnäringsverksamhet ska upprätthållas betydligt striktare än . Denkommunala självstyrelsen ska vara stark, men begränsad till de områdensom faller inom den kommunala kompetensen. Konkurrenssnedvridandekommunal verksamhet måste avvecklas.Samtidigt måste statliga begränsningar av kommunernas möjligheter attavveckla ägandet i sina bostadsbolag avskaffas. Lagen om allmännyttigabostadsföretag hindrar enligt vår uppfattning kommunerna att utformapolitiken på bästa sätt, i enlighet med hur medborgarna röstat ikommunalvalet. Dessutom är lagen utformad på ett sådant sätt att människori samma situation riskerar att behandlas radikalt olika. Detta är föross fullständigt oacceptabelt.Det som vi här anfört om näringsverksamhet och kommunalabostadsbolag bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmedbifaller motion 2003/04:Fi33 (m) yrkandena 2, 3 och 10 ochavslår motionerna 2003/04:Fi36 (kd) yrkande 1 samt K458 (fp) yrkande 2.12. näringsverksamhet, punkt 9 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skatteplanering genom koncernbildning.Därmed bifaller motion2004/05:K458 av m.fl. (fp) yrkande 2 ochavslår motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkandena 2, 3 och10 samt2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 1.StällningstagandeEn grundläggande demokratisk princip är att offentlig verksamhet skadrivas med full öppenhet och insyn för medborgare, politiker och medier.Därför anser vi att verksamhet ska bedrivas i förvaltningsform.Ett stort antal kommuner har upptäckt att man genom koncernbildningarkan ägna sig åt avancerad skatteplanering och kvitta vinster mot förlustermellan olika bolag i koncernen. Detta är enligt vår mening oacceptabeltoch bör genom lag förhindras.Mot denna bakgrund anser vi att bör ge regeringen i uppdragatt återkomma med förslag till lagändringar som omöjliggörkommunal skatteplanering genom koncernbildning. Därmed bifaller riksdagenmotion K458 (fp) yrkande 2 och avslår motionerna 2003/04:Fi33 (m)yrkandena 2, 3 och 10 samt 2003/04:Fi36 (kd) yrkande 1.13. näringsverksamhet, punkt 9 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kommunala bostadsbolag och avskaffande avförsäljningshinder. Därmed bifaller motion2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 1 ochavslår motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkandena 2, 3 och10 samt2004/05:K458 av m.fl. (fp) yrkande 2.StällningstagandeDet är viktigt att slå vakt om kommunernas möjligheter att fullt ut tasitt bostadsförsörjningsansvar. Det är däremot inte en statlig uppgiftatt fatta beslut om de kommunala bostadsföretagen. Sådana ställningstagandenmåste göras i kommunerna mot bakgrund av förhållandena i det enskildafallet.Jag anser därför att någon särskild lagstiftning för försäljning avhela eller delar av kommunala bostadsföretag inte behövs. Av respektför den kommunala självstyrelsen bör de lagar som begränsar kommunernaskontroll över bostadsförsörjningen och de egna bostadsbolagen avskaffas.Enligt min mening bör kommunala bolag i princip avvecklas på marknaderdär privata företag konkurrerar eller skulle kunna konkurrera på ettfunktionellt sätt. Förutsättningen för detta är emellertid att detgemensamma bästa för alla kommuninvånare inte talar för ett kommunaltägande. Ett sätt att stödja företagandet kan vara att vid kommunalaupphandlingar dela ordern i flera poster så att även de mindre företagenkan vara med i budgivningen.Jag anser att som sin mening bör tillkännage för regeringenvad jag har anfört om kommunala bostadsbolag och avskaffande avförsäljningshinder. Därmed bifaller motion 2003/04:Fi36 (kd)yrkande 1 och avslår motionerna 2003/04:Fi33 (m) yrkandena 2, 3 och 10samt K458 (fp) yrkande 2.14. Konkurrensneutralitet, punkt 10 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om reformeringen av kommunkontosystemet. Därmedbifaller motion2004/05:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 3 ochavslår motionerna2003/04:Sk213 av (),2003/04:Sk214 av () och2004/05:So394 av m.fl. (c) yrkande 16.StällningstagandeInförandet av kommunkontosystemet för mervärdesskatt har syftat tillatt likställa privata entreprenader med verksamhet i egen regi.Genom den senaste reformeringen har man också tagit stora steg motneutralitet i finansieringen mellan olika kommuner. Någon sådan neutralitetfinns dock inte vad gäller privata alternativ med offentlig finansiering.Det gör att det blir dyrare att bedriva verksamhet i enskild regi.Vi anser att kommunkontosystemet måste reformeras ytterligare så attkonkurrensneutralitet mellan offentlig och privat driven verksamhetuppnås. Hur detta ska ske behöver utredas. I utredningen bör man övervägaformer för samma avdragsrätt för enskild verksamhet som finansieras medkommunala anslag och för verksamhet i drift.Det vi har anfört om reformeringen av kommunkontosystemet bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionFi271 (fp) yrkande 3 och avslår motionerna 2003/04:Sk213 (m), 2003/04:Sk214(m) och So394 (c) yrkande 16.15. Konkurrensneutralitet, punkt 10 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om särredovisning av folktandvårdens verksamhet.Därmed bifaller motion2004/05:So394 av m.fl. (c) yrkande 16 ochavslår motionerna2003/04:Sk213 av (),2003/04:Sk214 av () och2004/05:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 3.StällningstagandeJag anser att särredovisning av folktandvårdens verksamhet är en viktigåtgärd för att uppnå målet om konkurrensneutralitet mellan den privataoch den offentliga tandvården. Den är av största vikt för att rättatill den obalans som orsakas av mervärdesskattereglerna. Därför börkommunkontosystemet reformeras så att folktandvårdens verksamhet kansärredovisas.Vad jag har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Därmed bifaller motion So394 (c) yrkande 16 och avslårmotionerna 2003/04:Sk213 (m), 2003/04:Sk214 (m) samt Fi271 (fp) yrkande3.16. Insatser för personer med funktionshinder, punkt 11 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om statens övertagande av kostnadsansvaret förassistansverksamheten. Därmed bifaller motion2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 6 ochbifaller delvis motionerna2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 6 och2004/05:Fi214 av de ().StällningstagandeVi anser att det är anmärkningsvärt att regeringen har genomfört flerainskränkningar i handikappreformen. Bland annat har kostnadsansvaretför de första vältrats tillbaka på kommunerna. Förde människor som berörs innebär detta till viss del en återgång tillsituationen före reformen, då de var beroende av kommunernas välviljaoch prioriteringar. Verksamheten har också blivit onormalt betungandeför vissa kommuner.För del är det viktigt att långsiktigt trygga LSS-reformenoch få bukt med de växande problemen inom assistansverksamheten. Dettasker enligt vår mening bäst genom att finansieringen övergår till staten.LSS är en viktig nationell angelägenhet. LSS är en rättighetslag därstaten genom direktiv och anvisningar på ett detaljerat sätt styrtillämpningen. Tack vare detta ska funktionshindrade behandlas jämliktöver hela landet. Utformningen av LSS är alltså till sin karaktär sådanatt den enskilda kommunen inte i någon större utsträckning vare sig kaneller bör styra över lagtillämpningen. Såväl de funktionshindrades somkommunernas bästa talar för att finansieringen av LSS övergår till staten.Vi anser att som sin mening bör tillkännage för regeringenvad vi har anfört om statens övertagande av kostnadsansvaret förassistansverksamheten. Därmed bifaller motion 2003/04:Fi34 (fp)yrkande 6 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi36 (kd) yrkande 6och Fi214 (m).17. Insatser för personer med funktionshinder, punkt 11 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att införa statlig finansiering av insatserenligt LSS. Därmed bifaller motion2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 6 ochbifaller delvis motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 6 och2004/05:Fi214 av de ().StällningstagandeLagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, har inneburitväsentligt förbättrade levnadsvillkor för människor med funktionshinder.Utvecklingen visar att fler och fler personer får olika insatser enligtLSS, vilket också beskrivs i regeringens skrivelse om utvecklingen inomden kommunala sektorn. Trots reformens goda utveckling i det avseendetfinns brister i genomförandet av reformen.Jag bedömer att LSS, som är en tydlig rättighetslag, inte ger tillräckligtutrymme för lokala variationer eller bedömningar. Kostnadsutjämningengenom en inomkommunal modell ökar dessutom inte kommunernas möjligheteratt genomföra LSS på ett fullvärdigt sätt. I stället fördelar den baraden ekonomiska bördan mellan kommunerna.Mot denna bakgrund anser jag att regeringen, i väntan på resultat avLSS- och , bör ges i uppdrag att omgående återkommatill med ett förslag till statligt övertagande avfinansieringsansvaret för LSS.Med det anförda föreslår jag att bifaller motion 2003/04:Fi36(kd) yrkande 6 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi34 (fp) yrkande6 och Fi214 (m).18. Mål för utgiftsområde 25, punkt 12 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ändrat mål för utgiftsområde 25. Därmedbifaller motionerna2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 7 och2004/05:Fi258 av m.fl. (kd) yrkande 2 i denna del.StällningstagandeDet nuvarande målet för utgiftsområdet "är att skapa goda och likvärdigaförutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella måleninom olika verksamheter". Jag anser att målet är bra såtillvida att dettar sikte på att det är förutsättningarna för den kommunala verksamhetensom ska vara goda och likvärdiga, inte resultaten. I praktiken är detdock inte sällan resultaten och formerna för verksamhetens utförandesom staten försöker styra genom olika riktade bidrag.Ett annat problem är att regeringen inte alltid följer finansieringsprincipen.Detta leder till att kommunerna åläggs uppgifter utan att staten skjutertill den nödvändiga finansieringen.Mot denna bakgrund anser jag att målet för utgiftsområdet bör förtydligas.Det bör framgå av målet att staten i enlighet med den s.k.subsidiaritetsprincipen ska vara stödjande gentemot kommunerna och intedetaljstyraverksamheten. Dessutom bör det framgå att den s.k. finansieringsprincipenalltid ska tillämpas när staten beslutar om regler som indirekt hareffekter på kommunernas ekonomi. Därmed föreslår jag att målet förpolitikområdet kompletteras så att målet blir "att utifrånsubsidiaritetsprincipen,med beaktande av principen om kommunalt självstyre samt en konsekventtillämpning av finansieringsprincipen, skapa goda och likvärdigaförutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella måleninom olika verksamheter".Det som jag här anfört om målet för utgiftsområde 25 bör somsin mening ge regeringen till känna. Därmed bifaller motionerna2003/04:Fi36 (kd) yrkande 7 och Fi258 (kd) yrkande 2 i denna del.Särskilda yttranden1. Anslagen inom utgiftsområde 25 och Tillfälligtsysselsättningsstödtill kommuner och landsting 2005 och 2006, punkterna 1 och 2 (m)(), () och ()anför:Riksdagen har i första steget av budgetprocessenställt sig bakom regeringens, och de grönasbudgetförslag . Det innebär att nu har låst såvälutgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut omskatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft nästa år.För 2005 gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 25inte får överstiga under fortsattabehandling. Moderata samlingspartiets förslag på utgiftsområdet överstigerdenna nivå med och kan således inte tas upp tillformell behandling.Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen givitbudgetpolitiken en annan inriktning än den vi önskat, avstår vi frånatt redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelningen inomutgiftsområdet. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paketdär olika delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av politiken avseende den kommunala sektorn och denkommunala ekonomin. Vår politik ger kommunerna ett ekonomiskt utrymmesom sammanlagt är större än iregeringens förslag, och är det ekonomiska utrymmet förkommunerna större än i regeringens förslag.Vi vidhåller vår uppfattning att anslagen inom utgiftsområde 25 börvara högre än den ram för utgiftsområdet somriksdagen beslutat om. Den stora skillnaden mellan vårt förslag tillram för utgiftsområdet och den beslutade ramen beror i huvudsak på attvi kompenserar kommunerna för det inkomstbortfall som vårt budgetalternativger upphov till. Dessutom avvisar vi, i enlighet med våra tidigareställningstaganden, regeringens förslag om tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting som ges på statsbudgetens inkomstsida. Dessamedel vill vi i stället använda för att dels finansiera de av Moderaternaföreslagna förändringarna i det kommunala inkomstutjämningssystemet,dels öka det generella statsbidraget till kommunerna. Vi avvisar ocksåregeringens förslag till vårdgaranti och ökad tillgänglighet i vårdentill förmån för det gemensamma borgerliga förslaget om en nationellvårdgaranti. Enligt vår mening ska vårdgarantin, liksom kostnaderna förLSS, finansieras av staten via utgiftsområde 9.Vi anser vidare att den kommunala verksamheten bör koncentreras till deviktigaste uppgifterna. Det finns ett behov av avregleringar och ändradeansvarsförhållanden mellan stat och kommun.