bet · GS01UBU2 · 2004-11-30 00:00:00 — bördärför avslå motionsyrkandena i avvaktan påregeringens förslag.Bidragsandelen i studiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå förslag om höjning avbidragsdelen i studiemedelssystemet.Jämför reservationerna 4 (kd) och 5 (c).MotionernaKristdemokraterna framför i motion 2004/05:Ub469yrkande 5 att principen hälften lån och hälftenbidrag bör gälla för studiemedlen föruniversitets- och högskolestudier. I ett första stegskall bidragsdelen höjas till av . För detta har Kristdemokraternaberäknat en höjning av anslaget till studiemedel med150 och med 300 miljonerkronor mer 2007.Centerpartiet vill enligt motion 2004/05:Ub276yrkande 10 att bidrag och lån skall utgöra vardera50 % av totalbeloppet i studiemedelssystemet.Liknande yrkande framförs i motion 2004/05:Ub324 (c)yrkande 2.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet behandlade liknande yrkanden under förrariksmötet (bet. 2003/04:UbU2) och anförde dåföljande. Studiemedelssystemet skall göra detmöjligt för människor att studera oavsett vilkaekonomiska resurser de har själva. Bidragsnivån istudiemedlen har visat sig ha stor betydelse försystemets rekryteringsfrämjande förmåga. Av denanledningen höjdes också den normala bidragsnivånhögst påtagligt när det nya studiemedelssystemetträdde i kraft (prop. 1999/2000:10,bet. UbU7, rskr. Värdet av en hög bidragsandelär således väl känd av regeringen. Etttillkännagivande om att - men utan angivandeav tidpunkt - höja bidragsdelen till avtotalbeloppet är enligt utskottets mening intelämpligt. Varje höjning av bidragsnivån får storaeffekter på statens kostnader, och måste därförvägas mot andra viktiga ändamål inomutbildningssektorn eller andra samhällssektorer. Denhöjning av bidragsnivån till av totalbeloppetsom förordas i motion, ryms inteinom den beräkning av utgifterna för åren 2006 och2007 som har godkänt (prop.2004/05:1 volym 1 punkterna 11 och 12, bet. FiU1).Stöd till högre utbildning påminoritetsspråkUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett yrkande om attstudenter som läser på ett minoritetsspråkutomlands skall få ett särskilt bidrag tillmerkostnader. Utskottet hänvisar tillmöjligheterna till merkostnadslån.MotionenVikten av att de nationella minoritetsspråken iSverige får stöd från samhället för att hållaslevande tas upp i motion 2004/05:Ub353 (fp).Motionären pekar på att det är svårt att i Sverigege högre utbildning på minoritetsspråken, medandessa språk har en betydligt starkare ställning iandra länder. Det bör därför vara möjligt att få ettsärskilt stöd för att bedriva studierna utomlands.Stödet bör utformas som ett utökat studiebidrag somsöks hos CSN.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkandeunder förra (bet. 2003/04:UbU2). Liksom dåhänvisar utskottet till de regler som gäller förstudiemedel vid studier utomlands som tar hänsyntill kostnadsläget i studielandet. För merkostnaderi form av resor och studieavgifter kan studenten fåsärskilt lån. Dessa regler gäller förstudiemedelsberättigade studier utomlands, oavsettämne. Motionen handlar om att merkostnader för densom läser på ett minoritetsspråk skulle finansierasmed bidrag. Utskottet är inte berett att ställa sigbakom en särbehandling av studier just påminoritetsspråk.Inkomstprövningen vid beviljande avstudiemedel (fribeloppet)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attavskaffa inkomstprövningen i studiemedlet.Yrkandet om höjning av fribeloppsgränsen börockså avslås.Jämför reservationer 6 (m), 7 (fp) och 8(kd).Gällande bestämmelserStudiemedel med fullt belopp lämnas bara om denstuderandes inkomst under ett kalenderår inte ärhögre än ett visst belopp, kallat fribeloppet. studerande högre inkomst än fribeloppetreduceras det belopp som hon eller han kan få istudiemedel för det halvåret av den del avinkomsten som överstiger fribeloppet. Bidragsdelenoch lånedelen minskas proportionellt (3 kap.studiestödslagen).MotionernaModeraterna menar i motion 2004/05:Ub259 att högreutbildning skall löna sig även ekonomiskt och attett sätt att bidra till högre lönsamhet är attförsöka minska studenternas skuldsättning.Moderaterna föreslår därför att fribeloppsgränsenavskaffas (yrkande 2). Liknande yrkanden framförs imotionerna 2004/05:Ub207 (m), 2004/05:Ub232 (m) och2004/05:Ub290 (m) yrkande 2. I motionerna hävdas attden studerande själv skall få bestämma över sinekonomi och att studielånet ändå alltid skallbetalas tillbakaFolkpartiet begär i motion 2004/05:Ub321 yrkande 8att regeringen skall återkomma till med enstrategi för hur fribeloppsgränsen skall avskaffas.Fribeloppet leder enligt i många falltill att arbete bestraffas så att studenter drabbasav marginaleffekter och fastnar i en fälla där detär svårt att påverka sin egen ekonomiska situation.Fribeloppet bör höjas för att undan för undan tasbort helt och föreslår (yrkande 9) attgränsen för vad en student får tjäna innanstudiemedlen skärs ner inledningsvis skall höjasfrån till av basbeloppet.Kristdemokraterna menar i motion 2004/05:Ub469yrkande 6 att inkomsttaket (fribeloppet) skall tasbort, dvs. det skall vara fritt för studenter attkomplettera bidragsdelen med eget arbete utan attbidragsdelen i studiemedlen påverkas. Ett högrebidrag kombinerat med borttaget inkomsttak germöjlighet att minska studielånen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena. Liksom när motsvarande yrkandenbehandlades vid förra (bet. 2003/04:UbU2)hänvisar utskottet till att med de regler som gälleri dag finns det goda möjligheter för studenter attbegränsa sin skuldsättning om de har arbetsinkomstervid sidan av studiemedlen. Om inkomstprövningenskulle avskaffas utan några andra förändringar avstudiemedelssystemet skulle även personer med myckethöga inkomster få rätt till bidragsdelen. Det skullekunna leda till stora kostnadsökningar för statensom enligt utskottets mening inte är skäliga.Studiemedelsbelopp i direktproportion till uppnåddastudieresultatUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte uttala sig för ett systemmed "peng per poäng".Jämför reservation 9 (fp).MotionenFolkpartiet menar i motion 2004/05:UbU321 yrkande 6att studiemedelssystemet måste bli mer flexibelt ochföljsamt i förhållande till den enskilde studentenoch föreslår att fler avklarade poäng skall ledatill en successiv upptrappning av studiestödet,"peng per poäng". Man menar att modellen uppmuntrartill flit men gör det också möjligt för studentermed en tillfällig svacka i sina studier attfortsätta sin utbildning på lägre fart utan att heltbli utan ekonomiskt stöd.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen har behandlat motsvarande yrkande fleragånger tidigare, (bet.2003/04:UbU2). Liksom då hänvisar utskottet till attStudiestödsutredningen kom fram till att nackdelarnamed ett sådant system överväger fördelarna(Sammanhållet studiestöd, SOU 1996:90 s. 113 f.).Utskottet delar utredningens uppfattning atthuvudprincipen bör vara att studiestödet inte skallverka styrande på valet av utbildning. Om ett systemmed "peng per poäng" infördes skulle det kunnaförstärka lockelsen för studenter att välja kursersom anses lätta framför sådana som anses merkrävande.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Beloppet för studiebidrag inom studiehjälpen(punkt 2) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub469 yrkande 1.StällningstagandeKristdemokraterna anser att studiebidragsdelen istudiehjälpen skall höjas och föreslår en nivå på1 . Denna förändring bör träda ikraft den 1 juli 2006.2. Studiemedel till studenter med barn (punkt3) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub321 yrkande 2samt avslår motionerna2004/05:Ub441 yrkande 8 och2004/05:Sf363 yrkande 24.StällningstagandeStuderande föräldrar befinner sig i en mycket utsattekonomisk situation och åtgärder för att förbättraden behöver vidtas. anser att studenteroch övriga vuxenstuderande med barn skall gesmöjlighet till tilläggslån på i månaden.Resurserna till detta anvisar genom attavskaffa möjligheten till ett motsvarandetilläggslån till personer som haft högarbetsinkomst de senaste åren.3. Studiemedel till studenter med barn (punkt3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub441 yrkande 8 och2004/05:Sf363 yrkande 24samt avslår motion2004/05:Ub321 yrkande 2.StällningstagandeKristdemokraterna har krävt införandet avett särskilt barntillägg i studiemedlen. Regeringenhar äntligen aviserat en satsning 2006 men intespecificerat utformningen av barntillägget ibudgetpropositionen. Vi anser att införandet av ettbarntillägg måste beräknas per barn, inte perstudent. I vår budgetmotion finansieras även enhöjning av garantinivån i föräldraförsäkringen till230 kr per dag, något som särskilt skulle gynnastudenter som får barn under studietiden.4. Bidragsandelen i studiemedel (punkt 4) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub469 yrkande 5samt avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 10 och2004/05:Ub324 yrkande 2.StällningstagandeStudiestödet skall konstrueras så att mångaattraheras av högre studier som detuppmuntrar till personligt ansvarstagande för denegna ekonomin och därmed också indirekt församhällets ekonomi. bör principen hälftenbidrag, hälften lån gälla. Kristdemokraternaföreslår att bidragsdelen höjs till avtotalbeloppet . Därför satsar vi150 mer än regeringen och 300miljoner kronor mer 2007.5. Bidragsandelen i studiemedel (punkt 4) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub276 yrkande 10 och2004/05:Ub324 yrkande 2samt avslår motion2004/05:Ub469 yrkande 5.StällningstagandeEtt nytt och förbättrat studiefinansieringssystembör byggas där bidrag och lån skall utgöra vardera50 % av totalbeloppet i studiemedelssystemet. Ävenåterbetalningsreglerna bör förändras. Systemetsviktigaste uppgift bör vara att förverkligasamhällets intresse i att den enskilde medborgarensatsar på högre utbildning och att främjarekryteringen genom att undanröja sociala ochekonomiska hinder för högre studier.6. Inkomstprövningen vid beviljande avstudiemedel (fribeloppet) (punkt 6) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub207,2004/05:Ub232,2004/05:Ub259 yrkande 2 och2004/05:Ub290 yrkande 2samt avslår motionerna2004/05:Ub321 yrkandena 8 och 9 samt2004/05:Ub469 yrkande 6.StällningstagandeHögre utbildning skall löna sig även ekonomiskt. Ettsätt att bidra till högre lönsamhet är att på olikasätt försöka minska studenternas skuldsättning.Bland annat vill vi helt ta bort fribeloppet ochgöra det möjligt för studenterna att arbeta utan attfå minskade studiemedel. Kopplingen mellan inkomstoch möjligheten att låna i studiemedelssystemetmåste tas bort eftersom det är studenten själv somskall avgöra hur han eller hon vill lägga upp sittliv, inte staten.7. Inkomstprövningen vid beviljande avstudiemedel (fribeloppet) (punkt 6) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub321 yrkandena 8 och 9samt avslår motionerna2004/05:Ub207,2004/05:Ub232,2004/05:Ub259 yrkande 2,2004/05:Ub290 yrkande 2 och2004/05:Ub469 yrkande 6.StällningstagandeReglerna om fribeloppet leder i många fall till attarbete bestraffas så att studenter drabbas avväldiga marginaleffekter. Studenten fastnar i enfälla där det är mycket svårt att påverka sin egenekonomiska situation. anser attfribeloppet skall höjas för att undan för undan tasbort helt. I ett första steg föreslår vi att gränsenför vad en student får tjäna innan studiemedlenskärs ner, skall höjas från till avbasbeloppet. Det vore en kännbar förbättring för deindivider det gäller, som kostnaden församhället är försumbar eftersom få studenter tjänarså mycket att de når upp till basbeloppsgränsen.8. Inkomstprövningen vid beviljande avstudiemedel (fribeloppet) (punkt 6) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub469 yrkande 6och avslår motionerna2004/05:Ub207,2004/05:Ub232,2004/05:Ub259 yrkande 2,2004/05:Ub290 yrkande 2 samt2004/05:Ub321 yrkandena 8 och 9.StällningstagandeVi anser att inkomsttaket (fribeloppet) skall tasbort, dvs. det skall vara fritt för studenter attkomplettera bidragsdelen med eget arbete utan attbidragsdelen påverkas. Ett högre bidrag kombineratmed borttaget inkomsttak ger möjlighet att minskastudielånen. Den enskilde studenten uppmuntras tillpersonligt ansvarstagande för sin ekonomi.Uppmuntran i kombination med krav när det gällerstudieresultat är en god modell för framtidensstudiestöd. vill vidare höja denövre åldersgränsen för att kunna få studiemedel.9. Studiemedelsbelopp i direkt proportion tilluppnådda studieresultat (punkt 7) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub321 yrkande 6.StällningstagandeStudiemedelssystemet måste bli mer flexibelt ochföljsamt i förhållande till den enskilde studenten.Studiemedel skall utbetalas med utgångspunkt i hurmånga högskolepoäng som en studerande tar under entermin men bör differentieras i jämförelse meddagens system. Principen "peng per poäng" bör därförgenomföras. Fler avklarade poäng leder till ensuccessiv upptrappning av studiestödet. Modellenuppmuntrar till flit men gör det också möjligt förstudenter med en tillfällig svacka i sina studieratt fortsätta sin utbildning på lägre fart utan atthelt bli utan ekonomiskt stöd.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparantes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd , m.m. (punkt 1) - mav (), ()och ().En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister beslutade den 24november att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende 2005.Samtidigt fastställdes utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för åren 2005 och 2006.Moderaterna har i partimotionen 2004/05:Fi231 Enpolitik för arbete och i kommittémotioner förordaten annan inriktning av den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Våra förslag syftar till att brytabidragsberoende och utanförskapskap, ge flermedborgare makt över den egna vardagen samt tryggagoda statsfinanser och en långsiktig finansiering avvälfärden. Vi vill satsa på offentligakärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet ochskola i stället för på bidragssystemen.Vi föreslår en växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla,främst för låg- och medelinkomsttagare. Samtidigtvärnar vi de människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har små eller ingamöjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurserför att på ett tillfredsställande sätt kunnagenomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet genom rambeslutet valt enannan inriktning av politiken deltar vi inte i detnu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inomutgiftsområdet 15.I det följande redovisar vi vilken fördelning påanslagen inom utgiftsområde 15 som vi förordade ivår anslagsmotion 2004/05:Ub419.Rekryteringsbidraget avvisas och medel förkorttidsstudier förs in i studiemedelsanslaget. Helastudiemedelssystemet behöver en genomgripandeförändring för att bli hållbart och transparent. Detinnebär att medlen under såväl 25:4Rekryteringsbidrag som 25:7 Bidrag till vissaorganisationer flyttas till 25:2 Studiemedel.Förändringarna är en följd av att vi underUtgiftsområde 16 med vårt budgetalternativ samlaralla vuxenutbildningar i en anslagspost. Under 25:2har vi minskat anslagsramen med pågrund av en annan prognos av antalet studerande.2. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd , m.m. (punkt 1) - fpav () och ().Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2005syftar till att förändra de ekonomiskaförutsättningarna så att en högre stabil tillväxtuppnås och att den dryga miljon människor som stårutanför arbetsmarknaden får en möjlighet att kommain och bidra med en egen arbetsinsats. För attåstadkomma detta är det nödvändigt att fler arbetaroch att statsskulden minskar. Ett viktigt verktygför att uppnå detta är sänkta skatter på arbete ochföretagande. Våra utgiftsökningar avser främstbistånd, rättssäkerhet, utbildning, vård och omsorgsamt förbättringar för handikappade. Vi uppnårutrymme för detta bl.a. genom åtgärder mot ohälsanoch en reformerad arbetsmarknadspolitik.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15har emellertid avstyrkts av finansutskottet ibudgetprocessens första steg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhet är det inte meningsfulltatt delta i fördelningen på anslag inomutgiftsområdena. I det följande redovisas isammanfattning innehållet i vårt budgetförslag förutgiftsområde 15.Folkpartiet anser att studenterna under lång tidhar fått stå tillbaka ekonomiskt genom att värdet avstudiemedlen har urholkats . Vi föreslår en höjning av totalbeloppet föralla studerande med och attuppräkning därefter sker i förhållande tillprisutvecklingen. Denna förbättring medför enkostnad om ca och täcksav övriga förändringar inom systemet.Bland annat anser att den högstabidragsnivån för vuxna gymnasiestuderande bör sättastill av studiemedlet i stället för dagens 82 %.Med tanke på de avskrivningsmöjligheter som reglernamedger vid högre studier, kan en något högre lånedelaccepteras. minskar anslaget förstudiemedel med eftersom vi harett antagande om färre studenter än regeringen.Folkpartiet anser vidare att det är orättvist attpersoner som är och redan gjort sittinträde på arbetsmarknaden, ska gynnas istudiemedelssystemet och vi motsätter oss därför detrekryteringsbidrag som riktas till denna grupp. Viminskar också anslaget 25:7 Bidrag till vissaorganisationer med 40 miljoner kronor.3. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd , m.m. (punkt 1) - kdav ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen ochdess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte påatt långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformerför minskad ohälsa, förbättrad lönebildning ochstrategiska skattesänkningar på arbete och sparande.Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen ska kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla.En ekonomi som vilar på väl fungerandeinstitutioner - såsom förutsägbart rättssystem,personligt ansvarstagande, god affärsetik ochhederlighet i uppträdande människor emellan utmärksav ordning och låg osäkerhet. En sådan ordninguppkommer inte spontant utan bygger på att samhälletgrundas i en gemensam etik med dessa inslag. I vårtsamhälle är det den etik som det klassiska kristnakulturarvet förmedlar. Det kostar både merarbete,tid och pengar att kompensera och reducera denosäkerhet som dåligt fungerande institutionerskapar.Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förenafrihet och solidaritet. Grundläggande är individensfrihet under ansvar. Enskilda initiativ ochpersonligt ansvarstagande ska uppmuntras. Statensuppgift är att säkra en grundläggande ekonomisktrygghet för alla. Det sker genom socialpolitiken,skattesystemet, lagar och den offentligaverksamheten. Ett exempel på detta är gemensamt ochsolidariskt finansierad social service som allamedborgare har rätt till, men också stor frihet förindividen att välja vem som skall tillhandahålladenna service.Arbetsmarknaden måste göras mer flexibel och denkraftigt ökande sjukfrånvaron måste mötas med enförbättrad arbetsmiljö och rehabilitering. Skatternapå arbete och företagande måste sänkas och på siktanpassas till omvärldens betydligt lägreskattetryck. Det svenska konkurrenstrycket måsteförbättras. Vidare måste den offentliga sektornförnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnasbehov och bättre tillvarata personalens kompetensoch idéer. Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas,pensionärernas ekonomiska situation stärkas, ochinfrastrukturen förbättras. anserockså att statens lånebehov kan minskas jämfört medregeringens förslag genom ett starkare finansielltsparande och genom en snabbare avveckling av detstatliga ägandet av bolag som verkar på denkonkurrensutsatta marknaden.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthållig tillväxt pååtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kan öka utan att inflationen tarfart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvaroch välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras och mötaökande behov utan att jagas av krympandeskattebaser, och där statens finanser blir mindrekonjunkturkänsliga.Riksdagsmajoriteten - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - har genom förslag till ramar förde olika utgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster ställt sig bakom en annan inriktning avpolitiken i det första rambeslutet om statsbudgeten.Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (istället för i en reservation) den del av vår politiksom rör utgiftsområde 15 och som vi skulle ha yrkatbifall till om vårt förslag till ramar hade vunnitriksdagens bifall i den första beslutsomgången.Vi anser att bidrag till korttidsstudier fyller enfunktion för dem som av olika skäl valt att intevidareutbilda sig, eller som inte avslutat grund-eller gymnasieskola. Korttidsstudier kan ge dessa enintroduktion till studier och ge en grund för enfortsatt utbildning. Vi menar dock att huvudmannenför verksamheten bör vara snarare än fackförbund.Anslagsposten 25:7 Bidrag till vissa organisationerm.m. stryks därför men ,motsvarande det korttidsstudiestöd som fördelas avStatens utbildningsstöd, läggstill 25:4 Rekryteringsbidrag. Förslaget ligger ilinje med den kristdemokratiska grundtanken attskapa ett enkelt och sammanhållet studiestödssystem.4.