bet · GR01MJU14 · 2004-04-20 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet styrelses framställningangående djurskyddstillsynen (2003/04:RRS1) jämte fyra följdmotioner.Därutöver behandlar utskottet ett stort antal motioner från allmän motionstidåren 2002 och 2003 om djurskydd, djurhälsovård och djurförsök. Totaltomfattar betänkandet 240 motionsyrkanden.Utskottet instämmer i vad anför och förordar medanledning av styrelsens förslag att bör uppdra åt regeringenatt närmare överväga hur resursbehovet när det gäller djurskyddstillsynenskall tillgodoses samt om uppgifterna eller regelverket till någon delbehöver omprövas. Utskottet anser därvid att en återrapportering tillriksdagen bör ske . Vidare instämmer utskottet i vad Riksrevisionensstyrelse anför om att det kan finnas skäl att regeringen överväger om detbehövs förändringar av hur det lokala djurskyddsarbetet finansieras.Utskottet anser i enlighet med vad anför att detinte kan anses rimligt att det som i en kommun är helt kostnadsfritt i enannan kommun kostar djurhållaren . Utskottet anser att regeringenså snart som möjligt bör återrapportera till om resultatet avsin prövning. Slutligen anser utskottet i likhet med Riksrevisionensstyrelse att det är angeläget att regeringen i anslutning till bildandetav den nya uppmärksammar behovet av en förbättradstyrning och en väl fungerande uppföljning av djurskyddsarbetet. Utskottetanser att regeringen bör återkomma till med redovisningav de åtgärder som vidtagits med anledning härav.Utskottet behandlade motioner om djurförsök från allmän motionstid senasti . I samband därmed påpekade utskottet bl.a. att merpartenav de frågor som var aktuella i sin tur behandlades ingående av utskottetredan våren 2002 i samband med utskottets beredning av regeringens skrivelseAnvändning av försöksdjur (skr. 2001/02:48). Utskottet hänvisade vid sinbehandling av motionerna , vilka samtliga avstyrktes, bl.a. tillvad som anfördes vid behandlingen av skrivelsen och upprepade huvudsakligensina uttalanden om att utskottet förutsätter att regeringenoch svenska myndigheter även i fortsättningen aktivt verkar för ytterligarebegränsningar av användningen av försöksdjur och för förbättrade förhållandenför dessa djur. Utskottet konstaterar inför behandlingen av de motionerom djurförsök som är aktuella att dessa till största delen utgörupprepningar av de motioner som behandlades och att dessainte föranleder utskottet till någon ändring av tidigare bedömningar ochställningstaganden. Utskottet behandlar därför motionerna i förenkladform.Samtliga motioner i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns 32 reservationeroch 5 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förhållandet mellan tillsynsmyndigheternas resurser och uppgifterRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anförtom förhållandet mellan tillsynsmyndigheternas resurser och uppgifter.Därmed bifaller framställning 2003/04:1 i denna del och avslårmotionerna 2003/04:MJ33 yrkandena 1, 4 och 7 i denna del, 2003/04:MJ34yrkande 1 i denna del och 2003/04:MJ35 yrkande 1 i denna del.2. Tillsynens finansiering genom kommunala avgifterRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anförtom tillsynens finansiering genom kommunala avgifter. Därmed bifallerriksdagen framställning 2003/04:1 i denna del och avslår motionerna2003/04:MJ33 yrkandena 3 och 7 i denna del, 2003/04:MJ34 yrkandena 1 i dennadel och 2, 2003/04:MJ35 yrkandena 1 i denna del och 8 samt 2003/04:MJ36yrkandena 1 och 2 i denna del.3. Behovet av förbättrad samordning och styrning av djurskyddstillsynenRiksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om behovetav förbättrad samordning och styrning av djurskyddstillsynen. Därmedbifaller framställning 2003/04:1 i denna del och avslår motionerna2002/03:MJ429 yrkande 9, 2002/03:MJ487 yrkande 23, 2003/04:MJ33 yrkandena2, 5 och 7 i denna del, 2003/04:MJ34 yrkande 1 i denna del, 2003/04:MJ35yrkandena 1 i denna del, 4 och 9, 2003/04:MJ36 yrkande 2 i denna del,2003/04:MJ363 och 2003/04:MJ367 yrkande 18.4. Vissa samordningsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ454 yrkande 1, 2003/04:MJ35 yrkande3, 2003/04:MJ37 yrkandena 3 och 4 samt 2003/04:MJ402 yrkande 1.Reservation 1 (v)Reservation 2 (mp)5. UtbildningsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ422 yrkande 8, 2003/04:MJ35 yrkande6 och 2003/04:MJ37 yrkandena 5 och 6.Reservation 3 (fp)Reservation 4 (mp)6. Allmänna djurskyddspolitiska frågor och lagstiftningsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ322, 2002/03:MJ386 yrkandena 1 och11, 2002/03:MJ422 yrkande 4, 2002/03:MJ487 yrkande 18, 2002/03:MJ488yrkandena 1 och 3, 2002/03:MJ490 yrkande 1, 2003/04:MJ37 yrkandena 1 och2, 2003/04:MJ221 yrkande 1, 2003/04:MJ272 yrkandena 1-3, 2003/04:MJ381och 2003/04:MJ402 yrkande 7.Reservation 5 (v)Reservation 6 (mp)7. Allmänna avslår motionerna 2002/03:MJ256 yrkande 3, 2002/03:MJ284,2003/04:MJ35 yrkande 2, 2003/04:MJ256 yrkande 3, 2003/04:MJ271 yrkandena1-3 och 2003/04:MJ399 yrkande 40.Reservation 7 (fp)8. Skärpning av EU:s djurskyddsbestämmelserRiksdagen avslår motion 2002/03:MJ487 yrkande 19.Reservation 8 (fp, kd, c)9. Djurhållning och djurskötsel i allmänhetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ242, 2002/03:MJ490 yrkandena 9 och17 samt 2003/04:MJ382 yrkande 1.Reservation 9 (mp)10. DjurtransporterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U324 yrkande 8, 2002/03:MJ256 yrkande2, 2002/03:MJ386 yrkandena 2-7, 2002/03:MJ422 yrkandena 5-7, 2002/03:MJ424yrkande 18 i denna del, 2002/03:MJ487 yrkandena 20 och 21, 2002/03:MJ490yrkande 19, 2003/04:MJ221 yrkande 2, 2003/04:MJ256 yrkande 2, 2003/04:MJ367yrkandena 3 och 5 samt 2003/04:MJ431 yrkande 6.Reservation 10 (v, mp)11. SlaktRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ306, 2002/03:MJ347, 2002/03:MJ386yrkande 16, 2002/03:MJ454 yrkande 2, 2002/03:MJ487 yrkande 22, 2002/03:MJ490yrkande 18 och 2003/04:MJ382 yrkande 2.Reservation 11 (fp, kd, c)Reservation 12 (mp)12. HönsRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ350, 2002/03:MJ386 yrkande 12,2002/03:MJ454 yrkande 5, 2002/03:MJ459 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ490yrkandena 14-16 och 2003/04:MJ301 yrkande 1.Reservation 13 (mp)13. SlaktkycklingarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ277 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ351yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ386 yrkande 13, 2002/03:MJ454 yrkande 3,2002/03:MJ490 yrkande 13, 2003/04:MJ301 yrkande 2, 2003/04:MJ331 yrkandena1 och 2 samt 2003/04:MJ402 yrkande 6.Reservation 14 (v)Reservation 15 (mp)14. GrisarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ386 yrkandena 9 och 10, 2002/03:MJ454yrkande 4, 2002/03:MJ490 yrkandena 6 och 7, 2003/04:MJ300 yrkande 1 och2003/04:MJ367 yrkande 6.Reservation 16 (mp)15. NötkreaturRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ283, 2002/03:MJ386 yrkandena 14och 15, 2002/03:MJ454 yrkande 6, 2002/03:MJ490 yrkandena 8 och 10-12 samt2003/04:MJ300 yrkandena 2 och 3.Reservation 17 (mp)16. Hästar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ365, 2002/03:MJ386 yrkande 8 och2003/04:MJ385 yrkandena 1 och 2.Reservation 18 (mp)17. Hundar och katterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ265 yrkandena 1-3, 2002/03:MJ362yrkandena 1-3, 2002/03:MJ477, 2003/04:MJ323 yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ348,2003/04:MJ371 yrkandena 1-3, 2003/04:MJ402 yrkandena 3-5, 2003/04:MJ441,2003/04:MJ442, 2003/04:MJ443 och 2003/04:MJ448.Reservation 19 (v)18. Uppfödning av pälsdjurRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ235, 2002/03:MJ243, 2002/03:MJ272yrkande 1, 2002/03:MJ286 yrkande 1, 2002/03:MJ299, 2002/03:MJ318,2002/03:MJ335, 2002/03:MJ455, 2002/03:MJ475, 2002/03:MJ485, 2003/04:Ju315yrkande 3, 2003/04:MJ299 yrkande 1, 2003/04:MJ367 yrkande 8, 2003/04:MJ383och 2003/04:MJ473 yrkande 17.Reservation 20 (m, fp, kd, c)Reservation 21 (v, mp)19. Hund- och kattskinnRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ476 och 2003/04:MJ405 yrkandena 1och 2.Reservation 22 (mp)20. Övriga pälsdjursfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ272 yrkandena 2 och 3, 2002/03:MJ286yrkande 2 och 2003/04:MJ299 yrkandena 2 och 3.21. Djur i nöjesbranschenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ252 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ287,2002/03:MJ341 yrkandena 1-3, 2002/03:MJ373, 2002/03:MJ414 yrkandena 1och 2, 2002/03:MJ439 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ458, 2002/03:MJ462yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ490 yrkandena 33 och 34, 2003/04:MJ251 yrkandena1 och 2, 2003/04:MJ252 yrkandena 1-3 och 2003/04:MJ367 yrkande 16.Reservation 23 (kd)Reservation 24 (mp)22. Djur i pornografiska sammanhangRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ479, 2002/03:MJ490 yrkande 36 och2003/04:MJ367 yrkande 17.Reservation 25 (kd)Reservation 26 (mp)23. Exotiska sällskapsdjurRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ309, 2003/04:MJ202 och 2003/04:MJ317.24. XenotransplantationerRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ367 yrkande 15.Reservation 27 (fp, kd)25. GrytjaktRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ273 yrkande 3 och 2003/04:MJ372.Reservation 28 (v, mp)26. Övriga djurskyddsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ490 yrkandena 21 och 22, 2003/04:MJ204och 2003/04:MJ367 yrkandena 1 och 7.Reservation 29 (kd)Reservation 30 (mp)27. Veterinärväsendets organisationRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ33 yrkande 6, 2003/04:MJ35 yrkande5, 2003/04:MJ367 yrkande 19 och 2003/04:MJ431 yrkande 8.Reservation 31 (fp)28. Huvudmannaskapet för försöksdjursveterinärerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ230, 2003/04:MJ402 yrkande 8 och2003/04:MJ440.Reservation 32 (v)29. Övriga veterinära frågorRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ405, 2002/03:MJ424 yrkande 18 idenna del, 2003/04:MJ35 yrkande 7 och 2003/04:MJ367 yrkande 20.30. Motioner om djurförsökRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ256 yrkande 1, 2003/04:MJ270yrkandena 1-14, 2003/04:MJ367 yrkandena 9-14, 2003/04:MJ369 yrkandena 1-3och 2003/04:MJ463.Stockholm den 20 april 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), JanAndersson (c), (), (), ChristinNilsson (s), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottets överväganden av de olika förslagen som ligger till grund förbetänkandet är uppdelade i olika avsnitt. Det första avsnittet behandlarRiksrevisionens styrelses framställning angående djurskyddstillsynen samtnågra frågor med nära anknytning härtill. harenligt 12 kap. 7 § regeringsformen och 12 § lagen (2002:1023) med instruktionför till uppgift att besluta om de framställningar ochredogörelser till som riksrevisorernas granskningsrapporteravseende effektivitetsrevision ger anledning till. Styrelsen har mot dennabakgrund funnit att slutsatserna av den effektivitetsgranskning somRiksrevisionen genomfört och som redovisats i granskningsrapporten (RiR2003:1)Hur effektiv är djurskyddstillsynen? bör överlämnas till riksdagen.Inledningsvis konstateras att granskningsarbetet påbörjades av dåvarandeRiksrevisionsverket och att det fullföljts inom den nyaRiksrevisionen. En viktig utgångspunkt för arbetet har varit de mål ochde ambitioner för djurskyddsarbetet som ställt sig bakom genom1988 års djurskyddslagstiftning. Granskningen har haft sin tyngdpunkt iatt granska djurskyddsarbetet på statlig myndighetsnivå och hur detgenomförs på nivå. Däremot har regeringens åtgärder inom områdetinte särskilt uppmärksammats. Det får inte minst ses mot bakgrund av attdet dåvarande uppgift var att granska myndigheterunder regeringen. styrelses förslag återfinns i bilaga 1.Det andra avsnittet behandlar en stor mängd motioner om djurskydd. del av motionerna i avsnittet tar upp frågor där ochregeringen överlämnat normgivnings- och beslutanderätten till de myndighetersom har särskild sakkunskap på området. I stor utsträckning handlar detsåledes om yrkanden som det enligt gällande uppgiftsfördelning inteankommer på att besluta om. Skälet till denna ansvarsfördelningär bl.a. att frågorna i många fall förutsätter en veterinärmedicinsk ochteknisk bedömning snarare än en politisk bedömning. Dessa frågor reglerasi ett mycket stort antal detaljföreskrifter utfärdade av främst () men också vissa andra myndigheter (jfr bet.2001/02:MJU20 s. 11 f.).De detaljföreskrifter och rättsakter det är fråga om är främst följande:SJVFS1993:154 om operativa ingrepp på djur,SJVFS 1993:177 om foder,SJVFS 1999:106 om djurskyddskrav vid avelsarbete,SJVFS 1999:111 om uppfödning, försäljning och förvaring av hundar samtförvaringsutrymmen för och avel med hundar och katter,SJVFS 2000:23 om hur djur får tränas för eller användas vid tävling samthur tävling får genomföras,SJVFS 2000:115 om hållande av strutsfåglar,SJVFS 2000:128 om djurhållning i ekologiskt lantbruk,SJVFS 2000:133 om transport av levande djur,SJVFS 2000:160 om hanteringen av vissa djurarter vid slakt eller annanavlivning,SJVFS 2001:64 om djurhållningen vid cirkusar,SJVFS 2002:6 om märkning av hundar,SJVFS 2003:6 om djurhållning i lantbruket,SJVFS 2003:18 om uppfödning, förvaring, tillhandahållande och användningm.m. av försöksdjur,SJVFS 2003:77 om djurhållning i djurparker m.m.,direktiv /628/EEG om skydd av djur vid transport,förordningen (EG) 1255/97 om gemenskapskriterier för mellanstationer ochom ändring av färdplanen i bilagan till ovannämnda direktiv,förordningen (EG) 411/98 om tilläggsnormer avseende skydd av djur vilkaskall tillämpas på vägfordon som används för djurtransporter som överskrider8 timmar.Det tredje avsnittet behandlar olika djurhälsovårdsaspekter. Riksdagensrevisorer publicerade rapporten för veterinärverksamhet (2002/03:4). I rapporten föreslog revisorerna att regeringentillsätter en oberoende utredning med uppdrag att lösa problemen medfördelningen av det statliga bidraget till distriktsveterinärsorganisationen,statens ansvar för sällskapsdjuren och dubbla roller,dvs. distriktsveterinärernas dubbla roller som myndighetsutövare ochpraktiserande veterinärer. Enligt revisorerna borde utredningen lämnaförslag till alternativa organisatoriska lösningar för den fältveterinäraverksamheten. Därtill borde utredningen lämna förslag till hur behovet avveterinär kompetens för myndighetsutövande uppgifter samt beredskap motsmittsamma djursjukdomar inom det veterinära området kan tillgodoses ihela landet. Det innebär att även länsveterinärernas arbetsuppgifter bordeses över. Utredningen borde också få i uppdrag att lämna förslag till hurtillsynen över veterinär yrkesutövning kan utformas. Därutöver föreslogrevisorerna att regeringen ger en oberoende utredning i uppdrag attredovisa hur omfattande bristerna i djursjukdata är, vad de beror på ochvad bristerna har inneburit för statistikens användbarhet. Utredningenborde även få i uppdrag att komma med förslag till hur bristerna kanåtgärdas och hur man kan åstadkomma en fullständig rapportering från allaveterinärer. Vidare borde behovet av kvalitetssäkrad statistik samt enöppen och kvalitetssäkrad dokumentation av det veterinära arbetet som gördet möjligt att spåra behandlingar och läkemedelsanvändning omfattas avden föreslagna utredningen. Utskottet instämde i sitt betänkande 2002/03:MJU10i vad revisorerna anförde och föreslog ett tillkännagivandetill regeringen i enlighet med revisorernas förslag. beslutadei enlighet med utskottets förslag (rskr. 2002/03:230 och 2002/03:231).I det fjärde avsnittet om djurförsök har utskottet valt att behandla 25motionsyrkanden i förenklad form. Utskottet hänvisar därvid till attutskottet behandlade motioner om djurförsök från allmän motionstid senasti (bet. 2002/03:MJU8). Utskottet konstaterar inför behandlingenav de motioner som är aktuella att dessa till största delen utgörupprepningar av de motioner som då behandlades och att övriga motioner omdjurförsök omfattas av de ställningstaganden utskottet då gjorde.Samtliga motioner återfinns i bilaga 1.Utskottet har besökt och dess djurhus, AstridFagraeus Laboratorium.Förslagets huvudsakliga innehållRiksrevisionens granskning visar att resurserna för arbetet meddjurskyddsfrågor totalt sett har ökat . anserRiksrevisionenatt resurserna på regional och lokal nivå inte står i proportion tilldagens uppgifter. Mot denna bakgrund förordar styrelsen att böruppdra åt regeringen att närmare överväga hur resursbehovet skall tillgodosessamt om uppgifterna eller regelverket till någon del behöver omprövas.Enligt styrelsen bör en återrapportering till ske ibudgetpropositionenför år 2005.Med anledning av vad som framkommit i samband med granskningen kan detenligt styrelsens uppfattning finnas skäl till att regeringen övervägerom det behövs förändringar i regleringen av hur det lokala djurskyddsarbetetfinansieras. Förutom finansiella aspekter bör vid en sådan prövning ävenbeaktas vikten av att djurhållare i olika delar av landet behandlas påett så långt möjligt likvärdigt sätt. Regeringen bör på lämpligt sättåterrapportera till om resultatet av sin prövning.I granskningen har bl.a. framkommit att regleringsbreven till de olikamyndigheterna inom djurskyddsområdet inbördes i flera fall varit dåligtsamordnade. Det är enligt styrelsen angeläget att regeringen i anslutningtill att en ny central djurskyddsmyndighet nu bildas uppmärksammar behovetav en förbättrad styrning och en väl fungerande uppföljning avdjurskyddsarbetet.Det är enligt styrelsen av stor vikt att regeringen verkar för att dennya myndigheten styr och följer upp den kommunala tillsynen på ett aktivtoch riktat sätt.Med hänvisning till vad styrelsen anfört om prövning av frågan omförhållandet mellan resurser och uppgifter, finansiering genom kommunalaavgifter samt behovet av förbättrad samordning och styrning förordarstyrelsen att begär att regeringen skall återkomma tillriksdagen med redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning avgranskningen av hur djurskyddstillsynen i fungerar.Utskottets övervägandenRiksrevisionens styrelses framställning angående djurskyddstillsynen m.m.Förhållandet mellan tillsynsmyndigheternas resurser och uppgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker styrelses förslag i den del detberör förhållandet mellan tillsynsmyndigheternas resurser och uppgifter.Därmed avstyrker utskottet två motionsyrkanden (kd) såsom tillgodosedda.Riksrevisionens styrelses förslagSom understryks i är djurskyddslagen (1988:534)en ramlag som fylls ut av regeringen genom förordningar samt genomföreskrifter och allmänna råd beslutade av berörda myndigheter. Granskningenvisar att resurserna för arbetet med djurskyddsfrågor totalt sett harökat . anser att resurserna påregional och lokal nivå inte står i proportion till dagens uppgifter. Motdenna bakgrund förordar styrelsen att bör uppdra åt regeringenatt närmare överväga hur resursbehovet skall tillgodoses samt om uppgifternaeller regelverket till någon del behöver omprövas. Enligt styrelsen bören återrapportering till ske i budgetpropositionen för år 2005.MotionernaRiksrevisionen föreslår att ger regeringen i uppdrag att närmareöverväga hur resursbehovet skall tillgodoses samt om uppgifterna ellerregelverket till någon del behöver omprövas. Denna återrapportering börenligt motion 2003/04:MJ33 (kd) ske i budgetpropositionen för (yrkande 1). Vidare påpekar motionärerna att styrelseunderstryker att länsstyrelsernas resurser inte varit i nivå med deuppgifter som regeringen och lagt på dem. Länsveterinärernamenar att länsstyrelserna väljer bort uppgifter inom djurskyddet på grundav bristande resurser. Motionärerna anser därför att regeringen böråterkomma till med förslag om hur tillräckliga resurser tilllänsveterinärerna kan säkerställas (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis att granskning omfattareffektiviteten i den svenska djurskyddstillsynen och att en viktigutgångspunkt för arbetet har varit de mål och de ambitioner fördjurskyddsarbetetsom ställt sig bakom genom djurskyddslagstiftning. Igranskningen har frågan om tillgängliga resurser för djurskyddsarbetetbehandlats och konstaterar att de resurser som finns fördet direkta djurskyddsarbetet i första hand är den personal som arbetarpå , på länsstyrelserna och i kommunerna. Utskottet villi det sammanhanget tillägga att också personalenhos utgör en viktig resurs. Tillsynen finansierasgenom skattemedel och avgifter från djurägarna. Det är främst på kommunalnivå som djurskyddsarbetet genomförs och tillsynsarbetet bedrivs framförallt av de kommunala inspektörerna.Enligt har kommunernas samlade resurser fördjurskydd mätt i årsarbetskrafter ökat . Det föreliggeremellertid betydande variationer mellan kommunerna när det gäller förhållandetmellan resurser och antalet djurhållare. Det bör särskilt framhållas attenligt rapporten har resursökningen inte medfört någon nämnvärd ökning avinspektionsverksamheten. De resurser som kommunerna avsatt står enligtvad som framgår av rapporten inte i proportion till de mål som uttrycksi allmänna råd. Utskottet konstaterar vidare attlänsstyrelsernas resurser inte varit i nivå med de arbetsuppgifter somregeringenoch lagt på dem. Resurserna kommer naturligtvis att ökai och med bildandet av den nya , men ärdet som det också anförs i rapporten viktigt att Djurskyddsmyndighetenblir mer aktiv än i sin stödjande verksamhet mot länsstyrelseroch kommuner.Som anför visar granskningen visserligen attresurserna för arbetet med djurskyddsfrågor totalt sett har ökat de senasteåren, men utskottet instämmer i att resurserna på regional och lokal nivåinte står i proportion till dagens uppgifter. Utskottet anser därför ilikhet med att bör uppdra åt regeringenatt närmare överväga hur resursbehovet skall tillgodoses samt om uppgifternaeller regelverket till någon del behöver omprövas. En återrapporteringtill bör ske . Vad utskottet anfört med anledning avRiksrevisionens styrelses framställning i denna del bör ges regeringentill känna. Utskottet tillstyrker således styrelsesframställning i denna del. Därmed är enligt utskottets mening motion2003/04:MJ33 (kd) yrkandena 1 och 4 tillgodosedd. Motionen avstyrks i berördadelar.Tillsynens finansiering genom kommunala avgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker styrelses förslag om finansieringenav tillsynen genom kommunala avgifter. Som en följd härav avstyrkerutskottet fem motionsyrkanden (m, fp, kd, c) eftersom utskottet finner demtillgodosedda.Riksrevisionens styrelses förslagMed anledning av vad som framkommit i samband med granskningen kan detenligt styrelsens uppfattning finnas skäl att regeringen överväger om detbehövs förändringar i regleringen av hur det lokala djurskyddsarbetetfinansieras. Förutom finansiella aspekter bör vid en sådan prövning ävenbeaktas vikten av att djurhållare i olika delar av landet behandlas påett så långt möjligt likvärdigt sätt. Det kan exempelvis inte anses rimligtatt det som i en kommun är helt gratis kostar djurhållaren i en annankommun . En självklar utgångspunkt är enligt styrelsen att avgifternainte får överskrida de kommunala självkostnaderna för tillsynen. Regeringenbör på lämpligt sätt återrapportera till om resultatet av sinprövning.MotionernaDen principiellt riktiga fördelningen av kostnaderna är att myndighetsutövningskall bekostas av allmänna medel hävdar motionärerna i motion 2003/04:MJ34(m) yrkande 2. Däremot anser motionärerna att det är rimligt att kontrollersom förorsakats på grund av brister betalas av den som ansvarar för bristen.Revisorernas påpekande att avgifterna i vissa kommuner inte står iproportion till verksamheten innebär att djurägare genom avgiftssystemetbetalar till kommunens övriga verksamhet. Detta innebär enligt motionärernaen form av extra utdebitering för vissa grupper.Enligt motion 2003/04:MJ35 (fp) yrkande 8 utnyttjar av landetskommuner möjligheten att helt avgiftsfinansiera tillsynen. Det är enligtmotionärerna från konkurrens- och rättvisesynpunkt inte acceptabelt meden så stor variation som på likvärdiga tillsynsobjekt. Entimtaxa borde kunna ligga till grund för debiteringen, vilket skulle skapastörre rättvisa. God djurhållning gynnas också av ett sådant system. Vidanmälan där ingen anmärkning noterats bör däremot ingen avgift utgå. Skulledet däremot innebära en anmärkning bör avgift utgå.