bet · GR01NU13 · 2004-04-27 00:00:00 — Kan så inte ske på lämpligt sätt,får utredaren överväga vilka slutsatserlagstiftningsmodellen för kriminalisering föranlederi fråga om nämnda program. Det krävs även enfördjupad analys av de processuella frågorna, såsomförutsättningarna för brottsutredningar ochlagföring. Marknadsförhållandena ochkonsumentbehoven är föränderliga . Iuppdraget ingår att överväga hur detta förhållandepåverkar ett system som bygger på kriminalisering. Ifråga om den framtagna modellen skall det göras enkonsekvensanalys som omfattar också beräknadresursåtgång för alla berörda. Utredaren skall vadgäller redovisning av förslagets konsekvenser försmå företag samråda med Näringslivets regelnämnd.Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den31 december 2004.Utskottets ställningstagandeEtt av de två principiella förbuden ikonkurrenslagen är förbudet motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företag, dvs.mot kartellbildning. Karteller är till stor skadaför samhällsekonomin och för konsumenterna. Särskiltallvarliga är karteller som rör prisbildning,anbudsgivning eller marknadsuppdelning. Under senaretid har avslöjanden och misstankar om olagligtsamarbete mellan företag varit aktuella inom olikabranscher, t.ex. bensinbranschen, flygbranschen ochbyggsektorn. Att olagliga karteller fortsätter ärett uttryck för de stora vinster som företagen görpå konsumenternas, konkurrenternas ochskattebetalarnas bekostnad. beslöt våren2002, som redovisats, om införande av ett programmed regler om eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgift med syfte att främjaavslöjandet och bekämpandet av skadliga karteller.Riksdagen har, som redogjorts för, vid tvåtillfällen - genom tillkännagivanden ochvåren 2003 - anmodat regeringen att utreda frågan omkriminalisering av kartellsamarbete. Utskottetkonstaterar nu att regeringen gavUtredningen om effektivisering av detkonkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m.tilläggsdirektiv, genom vilket utredningsuppdragethar utvidgats till att omfatta frågan omkriminalisering av förbud mot konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag respektive förbud motmissbruk av dominerande ställning. Detta innebär enutvidgning i förhållande till riksdagensbeställning, som enbart avsåg karteller.Utredningsuppdraget avser alltså också frågan omkriminalisering av missbruk av dominerandeställning, vilket utskottet finner lämpligt.Å andra sidan har en viss avgränsning gjorts iförhållande till rikdagens beställning. I direktivensägs att kriminaliseringsmodellen skall inriktas påvad som bör betecknas som särskilt allvarliga falloch gälla ett kärnområde av sådana skadligabeteenden. En jämförelse skall ske med vad somtillämpas i fråga om grova förmögenhetsbrott.Utskottet finner den angivna avgränsningen rimlig.Härigenom undviks olika svåra problem som - enligtvad utskottet erfarit - tidigare (ej genomförda)utredningsförslag var behäftade med genom attförbudsområdet gjordes för stort. En grundläggandesvårighet är att marknadsdelning eller prissamarbetemellan små eller medelstora företag kan öka deraskonkurrenskraft gentemot de stora företagen, vilketkan bli till nytta för konsumenterna genom lägrepriser m.m. Detta problem kan inte lösas genom attdagsböter utdöms för mindre allvarliga fall, utan istället skulle det krävas ett dispenssystem försådan fall som kan betecknas som nyttiga. Problemensom kan uppstå om förbudsområdet görs för stortbeskrivs i utredningsdirektiven, varvid bl.a. nämnströgheter och beslutssvårigheter för företagen samten betydande administrativ resursåtgång. Utskottetanser att frågan om kriminalisering är av störstavikt och avser aktivt att följa densamma. Utskottetförutsätter att regeringen lämnar enlägesrapport i budgetpropositionen för år 2005.Med det anförda avstyrker utskottet de här aktuellamotionerna i berörda delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Konkurrenspolitikens inriktning (punkt 1)av Per (), (), YvonneÅngström (fp), (), NyamkoSabuni (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2003/04:MJ432 yrkande7, 2003/04:MJ476 yrkande 1, 2003/04:N248 yrkande 12,2003/04:N293 yrkande 1 och 2003/04:N412 yrkande 7och bifaller delvis motion 2003/04: K419 yrkande 15.StällningstagandeVår syn på inriktningen av konkurrenspolitikenöverensstämmer med den som kommer till uttryck i dehär aktuella motionerna från företrädare förModerata samlingspartiet, ochKristdemokraterna, liksom i tidigare motioner frånCenterpartiet. Likartade synpunkter framfördes ocksåi en reservation (m, fp, kd, c) i dettidigare nämnda betänkandet 2002/03:NU10. En vitalkonkurrens skärper effektiviteten och ökarvälståndet, varför insatser för att främjakonkurrensen är viktiga inslag i en politik somstärker utvecklingskraft. Marknadsekonominförutsätter en effektiv konkurrenspolitik, somförhindrar marknadsdelning och prissamverkan samtutövar fusionskontroll. En fungerande och strängkonkurrenslagstiftning är viktig för att en effektivkonkurrens skall råda i det privata näringslivet.Konkurrensutsättning medför ökad effektivitet ochgynnar konsumenterna. En sund konkurrens på allamarknadsområden är en förutsättning för gottkonsumentinflytande. En självständig och kunnigkonsument är grunden för en väl fungerande marknadoch verkligt inflytande.Fri konkurrens på lika villkor inom de ramar somsätts upp av etiska principer och lagstiftning ärdet bästa verktyget för att tillgodosekonsumenternas efterfrågan och hushålla medbegränsade resurser. En effektiv konkurrens gynnaralltid i första hand konsumenterna, och konkurrensenär den kanske viktigaste drivkraften till tekniskoch ekonomisk utveckling. Väl fungerande konkurrensstimulerar en kontinuerlig förnyelse avproduktionsapparaten och leder därmed till eneffektiv användning av samhällets resurser, dvs.graden av konkurrens på olika marknader spelar encentral roll för marknadsekonomins funktionssätt ochför den ekonomiska tillväxten. Det avgörande för enfungerande konkurrens är fritt tillträde tillmarknaderna. Många offentliga regleringar som införsför att upprätthålla konkurrens skulle inte behövasom det rådde fritt tillträde till marknaden. Ikombination med den tekniska och ekonomiskautvecklingen utgör det fria tillträdet det främstabotemedlet mot tendenser tillkonkurrensbegränsningar och monopol.Statens roll i samhällsekonomin skall vara attsätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden,ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samtatt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt.När staten agerar såväl domare som spelare påmarknaden är risken stor att konkurrensen snedvridsoch att investeringar inte görs på ett optimalt sätti de företag som har de bästa förutsättningarna.En viktig orsak till att placerar sigdåligt i den s.k. välfärdsligan är det högaprisläget, till följd av bristande konkurrens ochdelvis omfattande regleringar. En strategi för attöka det ekonomiska välståndet i i jämförelsemed andra länder måste innehålla ett antal reformerför att öka den inhemska konkurrensen samt sänka detallmänna prisläget, som också i stor utsträckningberor på höga skatter. En hel del viktigaavregleringar har redan gjorts i , men inomen del sektorer är konkurrensen fortfarandebristfällig. Det gäller framför allt i fråga om demarknader där hushållen är köpare, exempelvisdetaljhandel och tjänsteproduktion. Ett tydligtexempel på det sagda utgör de rapporter somKonkurrensverket presenterade i december 2002.Enligt en rapport - De svenska priserna kan pressas! (2002:5) - låg den svenska prisnivån för den privatakonsumtionen över dengenomsnittliga nivån inom EU (exklusivemervärdesskatt). Regeringen bör inte fördröjaberedningen av dessa rapporter utan så snart sommöjligt vidta åtgärder och lägga fram förslag så attde svenska konsumenterna inte skall behöva drabbasav onödigt höga priser. En angelägen förändring äratt ändra bestämmelserna i plan- och bygglagenavseende reglering av handelsändamålet i detaljplan.För att göra konkurrensen mer effektiv krävs detkonkreta åtgärder på olika områden. En ökadavreglering bör ske för att ge utrymme förkonkurrens. bör konkurrenslagen skärpasoch övervakningen bli effektivare. Konkurrensverketbör ges ökade resurser och en mer framträdande roll.Nya regeringsförslag bör granskas, inte bara utifrånett småföretagsperspektiv, utan också utifrån ettkonkurrensperspektiv. Kvarvarande konkurrenshämmanderegleringar i den privata sektorn bör identifierasoch avvecklas. Småföretagsdelegationens förslag börsnarast genomföras.Det vi nu har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Därmedtillstyrker vi samtliga här aktuellamotioner i berörda delar, med undantag förden del av yrkandet i motion 2003/04:K419(fp) i vilken en samordning med Förentastaternas konkurrenslagstiftning förordas.2. Moderniserad konkurrensövervakning (punkt 2)av Per (), (), YvonneÅngström (fp), (), NyamkoSabuni (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. a) (= utskottet)b) (= utskottet)c) (= utskottet)d) tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförsi reservation 2. Därmed bifaller motion2003/04:N14 yrkandena2-4.StällningstagandeVi välkomnar - i likhet med vad som görs i motion2003/04:N14 (m, fp, kd, c) - denmoderniseringsreform av tillämpningen avkonkurrenslagstiftningen som genomförs inom EU. Enväl fungerande konkurrensövervakning är viktig föratt den inre marknadens potential skall kunnaförverkligas. Vår bedömning är att de reformer somnu genomförs kommer att göra att kanverka effektivare för att förhindrakonkurrensbegränsande beteende somföretagens regelbörda lättas.Vår bedömning är också att regeringens förslag ihuvudsak är väl övervägda. Vi ser medtillfredsställelse på att regeringen frångått detförslag om att avskaffa systemet med gruppundantagfrån förbudet i 6 § konkurrenslagen som lades framav Utredningen om effektivisering av detkonkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m.Vår bedömning är att gruppundantagen för närvarandetjänar syftet att öka rättssäkerheten för företagen,utan att de har några avsevärda negativa effekter påkonkurrensen.Regeringen har, som redovisats, föreslagit attmöjligheterna att - efter anmälan tillKonkurrensverket - få ett individuellt undantagersätts av en generell, alltid tillämpligundantagsregel. Detta innebär en förändring av dennationella konkurrensrätten i linje med denförändring som sker på EU-nivå, vilket förefallernaturligt. För att slå vakt om rättstryggheten ochunderlätta tillämpningen av lagen är det dockviktigt att , åtminstone under enövergångsperiod, bistår företagen med råd om hurvillkoren skall uppfyllas. Att så blir fallet börriksdagen genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att tillse. Motion 2003/04:N14 (m, fp,kd, c) blir därmed tillgodosedd i berörda delar ochtillstyrks.Vad avser regeringens förslag om undersökningar,förhandsgodkännande, förfaranderegler, m.m. har viingen anledning att i sak göra någon annan bedömningän regeringen. Den aktuella förordningen ger ingetutrymme för nationella rättsliga myndigheter attifrågasätta kommissionens beslut att genomföra ensådan undersökning. Däremot krävs ett godkännandefrån en nationell rättslig myndighet. får då inte pröva om en inspektion skallske men kan pröva om de planerade tvångsåtgärdernaär proportionerliga och om kommissionens beslut ärformellt korrekt. Regeringen, liksom utredningen,anser att skall utfärda sådanaförhandsgodkännanden. Inte heller på denna punkt harvi anledning att göra någon annan bedömning.Vi vill dock betona vikten av att kraftfullt slåvakt om rättssäkerheten. Detta gäller i synnerhetvid undersökningar i privata utrymmen, som blirmöjliga i och med den nya förordningen. Som tidigareredovisats har likartade frågor behandlats våren1994 i en proposition om handräckning vid undersökningar hos företag iSverige. Den bedömning som då gjordes var att svenskrätts regler om ansvar för felaktigmyndighetsutövning och allmänna principer förtvångsmedelsanvändning var tillräckliga för atthindra sådant som närmast kan betraktas sommyndighetsmissbruk. Detta är dock, enligt vårmening, inget som innebär att det i det nu aktuellafallet skulle vara obehövligt med ett uttalande avriksdagen i frågan. bör sålunda genom etttillkännagivande anmoda regeringen att vidtaåtgärder så att rättssäkerheten garanteras. Motion2003/04:N14 (m, fp, kd, c) tillstyrks därmed iberörd del.Slutligen har vi återigen anledning att peka påbristerna i det beslutsunderlag som regeringentillställer . Regeringen skriver att deninte har underlag för att bedöma omKonkurrensverkets behov av resurser förändras medanledning av de aktuella förslagen. Vi menar att detär regeringens uppgift att tillse att ett sådantunderlag tas fram, och tillställs somunderlag för beslut. Vår bedömning är attKonkurrensverkets behov av resurser sammanhänger medvilka uppgifter som verket åläggs. När regeringenföreslår att verket skall åläggas ytterligarearbetsuppgifter är det därför inte orimligt att antaatt detta kommer att kräva ytterligare resurser. Vivill erinra om att Moderata samlingspartiet,, och Centerpartiethösten 2003 i sina respektive budgetmotionerföreslog högre anslag till än vadregeringen gjorde. Detta förefaller mot bakgrund avden föreliggande propositionen som än mervälmotiverat.Sammantaget tillstyrker vi alltså propositionenoch motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) i berördadelar.3. Konkurrens på lika villkor mellan offentligoch privat sektor (punkt 4)av Per (), (), YvonneÅngström (fp), (), NyamkoSabuni (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motionerna 2002/03:Fi236 yrkande2, 2003/04:N208, 2003/04:N226 yrkandena 1 och 2,2003/04:N248 yrkande 13, 2003/04:N293 yrkandena 2, 4och 6, 2003/04:N316 yrkande 2, 2003/04: N327yrkandena 10 och 11, 2003/04:N329 yrkande 4,2003/04:N337 yrkande 2, 2003/04:N346 yrkandena 8 och9, 2003/04:N347 yrkande 8 och 2003/04: N412 yrkande4 och avslår motion 2003/04:N227 yrkande 4.StällningstagandeVi anser i likhet med vad som anförs i de häraktuella motionerna att kraftfulla åtgärder måstevidtas från regeringens sida för att driva påavregleringsarbetet i syfte att skapa utrymme förprivata initiativ i kommuner och landsting.De stora offentliga monopol som för närvarandesvarar för tjänsteproduktionen inom sjukvård, skola,åldringsvård, etc. bör stegvis avregleras så att enprivat tjänsteproduktion inom dessa områdenskyndsamt kan utvecklas. Det är viktigt att kommunaleller annan offentlig verksamhet inte konkurrerar utjobb eller hindrar tillväxt i privat verksamhet.Samtidigt kan det privata utbudet på vissa håll varamycket begränsat. bör hos regeringenbegära förslag om ändringar i de lagar som styr denobligatoriska, kommunala verksamheten vad gällersådana bestämmelser som förhindrar uppkomsten avkonkurrerande alternativ till det rådande monopoleti det allmännas regi. Detta skulle skapa möjligheterför en mängd småföretagare att utveckla ochexpandera egna verksamheter inom tjänstesektorn iform av kooperativ och egna företag. Inte minst förde kvinnor som till stor del svarar för denoffentliga välfärdsproduktionen vore det positivtatt övergå från att vara anställd till att bli egenföretagare. Om flera aktörer tillåts komma in påområden som är stängda för privata alternativkommer det att leda till nya arbetstillfällen,som ökad konkurrens innebär en effektivareanvändning av skattemedel. Enligt vår uppfattningskulle det dessutom leda till en mer småskaligföretagsamhet, närhet i omsorgen, ökad valfrihet ochen förbättrad välfärd för medborgarna.Vidare vill vi betona betydelsen av attkonkurrensbegränsande förfaranden från olikakommunala aktörers sida påtalas och åtgärdas. Enligtvår uppfattning har regeringen intagit en alltföravvaktande hållning. Konkreta åtgärder lyser med sinfrånvaro. Inrättandet av har interäckt. Rådet, som har avvecklats, har inte haftnågra sanktionsmöjligheter till sitt förfogande föratt komma till rätta med missbruk från företrädareför stat, kommuner och landsting riktat mot privataentreprenörer i syfte att gynna den egnaproduktionen. Vi anser att det inte räcker att genomdiskussion och informationsspridning om goda exempelsöka åstadkomma rättelse så att förfördelade privataentreprenörer kan konkurrera på samma villkor somoffentliga producenter.Regeringens hantering av frågan om införande av enkonfliktlösningsregel i konkurrenslagen utgör ettflagrant exempel på den avvaktande attityd och bristpå handling som har kännetecknat regeringensagerande. Trots förslag från idecember 2000 och i en departementspromemoriautarbetad inom harregeringen ännu inte lagt fram något förslag förriksdagen. Vagheten i regeringens avsikt ochplanering åskådliggörs med all önskvärd tydlighet avde uppgifter om beredningsläget som erhålls frånNäringsdepartementet. , när motsvarandefråga behandlades av utskottet (bet. 2002/03:NU10),uppgavs att beredningsarbetet bedrevs med inriktningpå att ett förslag till lagregel skulle kunnapresenteras i en lagrådsremiss . Nusägs endast att beredning pågår, utan någon närmareprecisering av när regeringen avser att lägga framett förslag till . Detta är inteacceptabelt. bör därför anmoda regeringenatt skyndsamt till lägga fram förslag ominförande av en konfliktlösningsregel ikonkurrenslagen.Riksdagen bör vidare anmoda regeringen att senastunder /05 vidta åtgärder för att redaupp konkurrenssituationen mellan offentlig ochprivat sektor. har i den tidigarenämnda rapporten skapa konkurrens, liksomi andra rapporter, föreslagit en rad åtgärder som vianser bör genomföras. Det rör sig omföljande:- Inför särskilda bestämmelser i lag som gör detmöjligt att ingripa mot andra slag avkonkurrenssnedvridande förfaranden än dem somomfattas av konkurrenslagen.- Avskilj organisatoriskt och redovisningsmässigtmyndighetsuppgifter från konkurrensutsattverksamhet.- Ändra kommunallagen så att företag ges bättremöjligheter att få prövat i domstol om det ärförenligt med lagen att kommunala aktörer börjardriva näringsverksamhet på konkurrensmarknader.- Ge den myndighet som har tillsynen över denoffentliga upphandlingen rätt att föra talan om enmarknadsskadeavgift om en upphandlande enhet brutitmot lagen om offentlig upphandling.- Integrera tillsynen av den offentligaupphandlingen med övriga myndighetsuppgifter påkonkurrensområdet.- Ersätt successivt nuvarande form avinköpssamordning/ramavtal och ej preciseradeinköpsvolymer med frivilligt samarbete myndigheteremellan om inköp utifrån förutbestämda volymer.- Klargör att kommunernas och landstingens inköpfrån egna företag omfattas av upphandlingsreglerna.- Komplettera upphandlingsreglerna för att kommatill rätta med avbrutna anbudstävlingar.- Inför bestämmelser om att myndigheterna skallbeakta effekterna på konkurrensen vid stödgivningoch att företagen skall få bättre möjligheter att fålagligheten av ett kommunalt stöd prövat.Det vi nu har anfört bör som sin mening geregeringen till känna. Med det sagda tillstyrker vide här aktuella motionerna i berörda delar, dock medundantag för motion 2003/04:N227 (fp), där detföreslås att det för all verksamhet somerbjuder kommersiellt gångbara varor eller tjänsteråt allmänheten bör krävas tillstånd frånlänsstyrelsen.4. Kriminalisering av karteller (punkt 6)av Per (), (), YvonneÅngström (fp), (), NyamkoSabuni (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna 2003/04:MJ432 yrkande8, 2003/04:N293 yrkande 3, 2003/04:N412 yrkande 8och 2003/04:Bo297 yrkande 17.StällningstagandeKartellbildning är enligt vår mening mycket skadligför samhällsekonomin. Det finns ett starktkonsumentintresse av att olagliga karteller bekämpaseffektivt. I slutändan är det alltid konsumenternasom får svara för kostnaderna för en ineffektivkonkurrens i form av högre priser eller sämre utbud.Karteller innebär också en orättmätigförmögenhetsöverföring från konsumentkollektivettill de företag som bryter mot konkurrenslagen.Riksdagen har, som redovisats, vid två tillfällen- genom tillkännagivanden och anmodat regeringen att utreda frågan omkriminalisering av kartellsamarbete. Regeringen har- - gett Utredningen omeffektivisering av det konkurrensrättsligaregelverket för företagen m.m. tilläggsdirektiv,genom vilket utredningsuppdraget har utvidgats tillatt omfatta frågan om kriminalisering av förbud motkonkurrensbegränsande samarbete mellan företagrespektive förbud mot missbruk av dominerandeställning. Att det har krävts två tillkännagivandenav innan regeringen har skridit tillhandling är flagrant. Vi menar att en mycket viktigprincip i det demokratiska systemet är attriksdagens beställningar skall efterkommas avregeringen. Tillkännagivanden är ett instrument somriksdagen förfogar över för att anmoda regeringenatt vidta åtgärder i en fråga. Det får inte uppståen situation där det kan skapas ett intryck av attregeringen inte tillmäter detta instrument dessrättmätiga betydelse.Regeringens beslut om tilläggsdirektiv innebäremellertid inte att beställning hareffektuerats på ett adekvat sätt. En avgränsning hargjorts, genom att det i direktiven sägs attkriminaliseringsmodellen skall inriktas på vad sombör betecknas som särskilt allvarliga fall och gällaett kärnområde av sådana skadliga beteenden. Enjämförelse skall ske med vad som tillämpas i frågaom grova förmögenhetsbrott. beslut avsågdock en generell kriminalisering avkartellsamarbete. Den avgränsning som har gjorts iutredningsuppdraget står, enligt vår mening, intehelt i överensstämmelse med andan i riksdagensbeslut. bör därför i ett nytttillkännagivande anmoda regeringen att geutredningen kompletterande direktiv så att uppdragetbelyser såväl en generell som en partiellkriminalisering av kartellbildning. Med detta blirmotionerna 2003/04:MJ432 (fp), 2003/04:N293 (fp),2003/04:N412 (kd) och 2003/04:Bo297 (kd)tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2003/04:80Regeringen föreslår att antar regeringensförslag till1. lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20),2. lag om ändring i lagen (1994:1845) omtillämpningen av Europeiska gemenskapernaskonkurrens- och statsstödsregler,3. lag om ändring i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m.Motion med anledning av proposition2003/04:802003/04:N14 av Per m.fl. (m, fp, kd, c):1. beslutar anta motionens förslag tilllag om ändring i sekretesslagen (1980:100).2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av attsäkerställa en rättssäker tillämpning avundantagen i konkurrenslagen efter att systemetmed förhandsanmälan avskaffas.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attKonkurrensverket, åtminstone under enövergångsperiod, bistår företagen med råd om hurvillkoren för undantag från konkurrenslagensförbud skall uppfyllas.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att slåvakt om hög rättssäkerhet vid undersökningar vidutredningar om överträdelser av förbud, isynnerhet vid undersökningar i privata utrymmen.Motion från allmänna motionstiden2002/032002/03:Fi236 av m.fl. (m):2. begär att regeringen lägger framförslag om avveckling av konkurrenssnedvridandeoffentlig verksamhet i enlighet med vad som anförs imotionen.Motioner från allmänna motionstiden2003/042003/04:K419 av m.fl. (fp):15.