bet · GR01UBU12 · 2004-04-01 00:00:00 — Ämnet syftar till attutveckla elevernas fysiska, psykiska och socialaförmåga samt att ge kunskaper om den egnalivsstilens betydelse för hälsan.Flera motioner behandlar undervisningen i ämnetalkohol, narkotika och tobak.Kristdemokraterna anser enligt motion2003/04:Ub439 yrkande 39 att skolorna måste ta ettstörre ansvar och förbättra undervisningen omalkohol, narkotika och tobak (). Kompetensen hosungdomsmottagningar och skolhälsovård borde bättretas till vara i denna undervisning, anser man.Kristdemokraterna begär i motion 2003/04:So578 attregeringen ger i uppdrag att omgåendestärka ANT-undervisningen i från och medårskurs 4 (yrkande 1). I samma motion betonaspolisens och frivilligorganisationernas betydelse iANT-undervisningen (yrkande 2). Polisen, före dettamissbrukare, frivilligorganisationer m.fl. är de somär bäst lämpade att informera om missbruksrelateradefrågor på ett realistiskt och verklighetsanknutetsätt. bör därvid ges i uppdrag attorganisera en sådan verksamhet. I motion2003/04:So270 (c) yrkande 3 anförs attundervisningen i skolan behöver förstärkasbeträffande information om droger. Undervisningenkan ske dels genom kampanjer i samarbete med godaförebilder, dels genom kontinuerligt arbete i skolandär all personal är involverad. För att klara dettabehövs fortbildning av personal som arbetar med barnoch ungdomar. I en flerpartimotion 2003/04:So645 (s,fp, kd, v, c, mp) yrkande 13 begärs en översyn överriktlinjer och styrdokument som ger vägledning omhur rektor kan arbeta med de ämnesövergripandekunskapsområdena och vilka mål som förväntas samt enöversyn av kursplanerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet vill, liksom i tidigare betänkanden,understryka skolans viktiga roll när det gällerinformation i ANT-frågor. I läroplanen för detobligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) anges attrektor har ett särskilt ansvar för attämnesövergripande kunskapsområden integreras iundervisningen. Som ett sådant kunskapsområde nämnsriskerna med tobak, alkohol och andra droger.Myndigheten för skolutveckling och har redovisat ettgemensamt regeringsuppdrag (regeringsbeslut nr 65) att i samråd med analyseravilka insatser som kan göras för att stärka denalkohol- och narkotikaförebyggande verksamheten iskolan (Insatser i skolan som stärker hälsofrämjandeskolutveckling och förebygger alkoholskador ochnarkotikamissbruk). Olika insatser kommer att genomföras av Myndigheten förskolutveckling i samverkan med ,och Mobiliseringen mot narkotika.Moderaterna framhåller i motion 2003/04:So414yrkande 5 att skolan bör ha en absolut plikt attinformera vårdnadshavare vid misstanke omnarkotikaanvändning. Detta förutsätter attskolpersonalen kontinuerligt får utbildning omdroger, påverkanstecken, symtom och verkningar avdrogmissbruk samt att skolhälsovårdens insatseruppmärksammas mer. anser enligt motion2003/04:So345 yrkande 5 att alla skolor bör åläggasatt införa en drogpolicy i syfte att upptäcka ochåtgärda missbruk. Detta kan, enligt motionen, ske isamarbete med föräldrar, socialtjänst och polis.Även i motion 2003/04:So639 (s) yrkande 3 anförs attvarje skola bör ha en alkohol- och narkotikapolicy.Skolor och fritidsverksamhet bör ha bättremöjligheter att stärka den förebyggande verksamhetenoch att ge stöd till utsatta ungdomar. En skolpolicybör innehålla åtgärder för att stärka detförebyggande arbetet liksom insatser för attförbättra stödet till utsatta ungdomar. I motion2003/04:Ub351 (c) yrkande 2 förordas återkommanderikskampanjer i skolan om farorna med användandet avolika droger.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet vill också här understryka skolansviktiga roll när det gäller information i ANT-frågor. I den nämnda rapporten från Myndighetenför skolutveckling och Statens folkhälsoinstitutframhålls värdet av att skolan har en väl utveckladpolicy för arbetet mot narkotika och alkohol. Olikainsatser föreslås, bl.a. kompetensutveckling förpersonalen samt framtagande av kunskapsunderlag förskolpersonal. Dessa insatser kommer att påbörjasunder av Myndigheten förskolutveckling i samverkan med ,och (prop. 2003/04:1 utg.omr. 16 s. 78).Övriga skolfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden rörande skolans samarbete meddet övriga samhället, det informellalärandet, naturskolor samt IT som pedagogiskthjälpmedel.Jämför reservationerna 63 (m, kd), 64 (kd),65 (v, c, mp) samt 66 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandeI motion 2003/04:Ub276 yrkande 34 framförModeraterna vikten av skolans samarbete med detcivila samhället. Samarbete med idrottsklubbar,näringsliv och det civila samhället bör uppmuntras.Ett sådant samarbete kommer att bli allt viktigarenför en väl fungerande och intresseväckande skola.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Samverkan av det slag som motionärerna önskarföreskrivs i Lpo 94 under rubriken 2.6 Skolan ochomvärlden. Läraren skall, enligt dessa riktlinjer,bl.a. medverka till att utveckla kontakter medorganisationer, företag och andra som kan bidra tillatt berika skolans verksamhet och förankra den i detomgivande samhället.I motion 2003/04:Kr361 yrkande 5 anförKristdemokraterna att det informella lärandet måsteuppvärderas. För detta krävs, enligt motionen, ettnationellt initiativ, där regeringen bör återkommamed förslag. Motion 2003/04:Ub295 (kd) tar uppvikten av att varje elev får utveckla hela sinpersonlighet. Motionären pekar på organisationenSnilleblixtarna, som enligt hans mening bör ges ettnationellt uppdrag i syfte att stödja och utvecklaentreprenörsandan i skolan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare avstyrkt liknande yrkandenmed motiveringen att det finns ett stort utrymme förkommuner och skolor att ta initiativ till och stödjaolika verksamheter som kan utgöra en del i ettlivslångt lärande. Utskottet har ingen annanuppfattning . I frågan om att stödjaenterprenörsandan i skolan vill utskottet, liksomvid ett flertal tidigare tillfällen (senast bet.2002/03:UbU11 s. 45), understryka skolans betydelseför att lägga grunden till ett positivtförhållningssätt när det gäller entreprenörskap ochföretagsamhet.Centerpartiet framför i motion 2003/04:Ub392 yrkande28 att bör uppmuntra olika former avnaturskolor. Det är viktigt att utomhuspedagogikeninte avstannar efter förskolan utan även kan finnaformer i högre årskurser och i gymnasiet.Miljöpartiet framför i motion 2003/04:Ub271 yrkande39 behovet av att sprida kunskap och information omnaturskolor och utomhuspedagogik till alla skoloroch lärare i hela landet.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Utskottet anser såsom tidigare framhållits (bet.2002/03:UbU11 s. 25) att alternativa ochkompletterande utbildningsformer, såsom t.ex.naturskolor, är intressanta och lovvärda initiativ.Utskottet är dock inte berett att förorda enutvidgning av uppgifterna för ellerMyndigheten för skolutveckling till att också gällanaturskolor.I motion 2003/04:Ub439 yrkande 18 framförKristdemokraterna att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till hur kommunerna skallkunna fortsätta med satsningar på IT som pedagogiskthjälpmedel.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Den särskilda satsningen på IT i skolan, ItiS,pågick t.o.m. det första halvåret 2003.Sedan den 1 mars 2003 har Myndigheten förskolutveckling det sammanhållande nationellaansvaret att tillvarata, utveckla och till skolornasprida de erfarenheter som finns från ITiS-satsningen och europeiskaskoldatanätet.I motion 2003/04:Ub331 (v) föreslår motionären skall införa någon form av flexibel start påskoldagen. Den kunskap som finns inomsömnforskningen måste tas till vara, skrivermotionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Detta är en fråga som bör avgöras lokalt.SkolbarnsomsorgUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkanden rörande bristerna iskolbarnsomsorgen samt utvidgad rätt tillfritidshemsplats.Jämför reservationerna 67 (kd) och 68 (v).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna åberopar i motion 2003/04:Ub438yrkande 4 kritik mot skolbarnsomsorgenför tio- till tolvåringar bl.a. vad avser lokaler,personalbrist och stora barngrupper. Bristerna inomskolbarnsomsorgen måste åtgärdas, anser man.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet om tillkännagivande.Frågan om eventuella brister inomskolbarnsomsorgen har tidigare behandlats avutskottet (bet. 2001/02:UbU10 och 2002/03:UbU11).Utskottet erinrar om de särskilda statsbidrag sominfördes fr.o.m. /02 för att ökapersonaltätheten i skola och fritidshem.I motion 2003/04:Ub292 yrkande 22 begärVänsterpartiet att regeringen lägger fram förslagtill ändringar i skollagen så att det klart framgåratt även barn i åldersgruppen harrätt till fritidshemsplats samt att detta ävenomfattar barn till arbetslösa och föräldralediga. Urett likvärdighetsperspektiv är det viktigt att seöver utnyttjandet av fritidsverksamhet utifrån t.ex.föräldrarnas utbildningsnivå.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Riksdagen bör avvakta regeringens förslag till nyskollag.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Skolstart (punkt 1) - mav (), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub203 och2003/04:Ub276 yrkande 24och avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 27,2003/04:Ub388 yrkande 14,2003/04:Ub392 yrkande 5 samt2003/04:Ub439 yrkande 6.StällningstagandeAlla elever skall ges en god kunskapsgrund.Skolstarten skall vara flexibel men inträffa senastdet år eleven fyller . Det vanligaste kommersannolikt att bli att skolstarten sker när eleven ärsex eller . Genom den pedagogiska förskolanfinns möjligheten att verkligen göra en flexibeloch flytande övergång från förskola till grundskolaför de elever som vill. Skolstarten skall varaindividuellt anpassad och styras av kunskaps- ochmognadsgrad. Skola starten skall göras flexibel såatt såväl höst- som vårintag blir normalaintagningstillfällen.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.2. Skolstart (punkt 1) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub388 yrkande 14och avslår motionerna2003/04:Ub203,2003/04:Ub271 yrkande 27,2003/04:Ub276 yrkande 24,2003/04:Ub392 yrkande 5 samt2003/04:Ub439 yrkande 6.StällningstagandeVi anser att eleverna normalt skall börjagrundskolan när de är . De skall dock kunnabörja senare, om det är lämpligare med tanke påmognadsgrad. Skolgången i skall varaflexibel, och antalet terminer skall inte varafixerat. Eleverna skall kunna gå vidare tillgymnasieskolan beroende på närde uppnått målen för grundskolan.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.3. Skolstart (punkt 1) - c, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub271 yrkande 27 samt2003/04:Ub392 yrkande 5och avslår motionerna2003/04:Ub203,2003/04:Ub276 yrkande 24,2003/04:Ub388 yrkande 14 samt2003/04:Ub439 yrkande 6.StällningstagandeFlexibel skolstart handlar inte bara om att låtaeleven få börja skolan vid 6, 7 eller ålder.Flexibel skolstart innebär att barnetsutvecklingsnivå blir avgörande för skolstarten.Eleverna bör ges möjlighet att börja förskoleklass,grundskola och gymnasieskola änbara på höstterminen. Skolstarten bör anpassas eftervarje individs behov.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.4. Skolstart (punkt 1) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub439 yrkande 6och avslår motionerna2003/04:Ub203,2003/04:Ub271 yrkande 27,2003/04:Ub276 yrkande 24,2003/04:Ub388 yrkande 14 samt2003/04:Ub392 yrkande 5.StällningstagandeSkolstarten skall vara individuellt flexibel och skesuccessivt. Kommunerna bör uppmuntras att införaskolstart varje termin för att på så sätt ökaflexibiliteten och bättre anpassa sig efter varjeelevs förutsättningar och behov. Det skall ocksåfinnas möjlighet att vid behov skjuta framskolstarten till det år barnet fyller . Detbör också finnas möjlighet att i vissa fall förlängaskolgången på grundskolenivå med ett år.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.5. Elevfrånvaro (punkt 2) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub202 och2003/04:Ub276 yrkande 9.StällningstagandeVi anser att lärare och skolledare bör få etttydligt mandat att tillrättaföra elever som skolkareller stör undervisningen. Undervisningen måstealltid säkerställas för de elever som har skolplikt.Elever som stör bör kunna ges enskild undervisning.Föräldrar skall alltid informeras om barnet skolkar.Varje skola bör ha en utarbetad plan och klararegler för hur rapporteringen till föräldrarna skallgå till.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.6. Skolgången för flickor i patriarkalamiljöer (punkt 3) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub394 yrkande 1 och2003/04:Ub418 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att kommunernas uppföljning av fullgörandetav skolplikten måste förbättras. Skolgången måstesäkras för flickor som växer upp i patriarkalamiljöer. Det är viktigt att söka upp de föräldrarsom inte kommer på utvecklingssamtalen. Skolan måsteäven samtala med dessa flickor och informera dem omderas rättigheter.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.7. Rätt till undervisning (punkt 4) - m, cav (), (), TobiasBillström (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub392 yrkande 4 och2003/04:Sf325 yrkande 10och avslår motionerna2003/04:Ub388 yrkande 3.StällningstagandeDet centrala är att inget barn skall behöva lämnagrundskolan utan fullständiga baskunskaper. Det ärmindre väsentligt om det tar 8, 9, 10 eller 11 åratt nå dit. Kommunen och skolan har ett åtagande sominte är avklarat förrän eleven uppnår kunskapsmålenför grundskolan.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.8. Rätt till undervisning (punkt 4) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub388 yrkande 3och avslår motionerna2003/04:Ub392 yrkande 4 och2003/04:Sf325 yrkande 10.StällningstagandeVi anser att skollagen bör ändras så att alla eleverhar rätt till undervisning och stöd även efterskolpliktens upphörande tills de blir behöriga tillgymnasieskolans nationella program. Ansvaret för atteleverna får baskunskaper bör ligga på grundskolan.Skollagen bör skärpas så att alla elever som intehar nått målen har uttrycklig rätt till undervisningi regi även efter skolpliktensupphörande. Det individuella programmet igymnasieskolan bör därvid avskaffas.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.9. Individanpassad undervisning (punkt 5) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub276 yrkandena 1 och 19,2003/04:Ub368 yrkandena 1 och 3,2003/04:Ub471 yrkande 3 samt2003/04:Sf325 yrkande 8.StällningstagandeUndervisningen bör individanpassas. Den som vill gåsnabbare fram hålls tillbaka i skolan, och densom skulle behöva gå långsammare fram tvingas, påmotsvarande sätt, vidare utan att ha de nödvändigakunskaperna. Skolan fungerar bäst för barn medgenomsnittliga behov och har svårt att hjälpabarn med behov av extra stöd. Skolan fungerarsärskilt illa för barn med utländsk bakgrund,speciellt för dem som kommer till underskolåren.Varje elev skall ha en kunskapsplan som utgår frånde nationella kunskapsmålen, där eleven kan väljaatt studera olika ämnen i olika takt. Det åliggerskolan att tillsammans med föräldrarna tillse atteleven bedriver studier i den omfattningen att denationella kunskapsmålen och elevens egna mål nås.Målen bör utarbetas gemensamt och skrivas under avelever, föräldrar och lärare.Alla elever skall ges möjlighet att lära sigoavsett bakgrund, vilken skola de går i eller hur delär sig. Skolan måste ta hänsyn till att elever ärolika och lär sig på olika sätt. Skolans uppgift äratt ge möjlighet till alla elever att klarakunskapsmålen. Rätten till respekt för den egnaidentiteten handlar om många saker: rätten attslippa bli diskriminerad, rätten att slippa blimobbad och, inte minst, rätten att bli sedd.Tydliga regler som tillämpas konsekvent är enviktig förutsättning för en god inlärningsmiljö.Rektorn och skolans personal har ett viktigt uppdragatt skapa en positiv kultur på skolan, en anda avgod gemenskap och respekt för varandra. Beröm ochuppmuntran är självklara inslag i det arbetet.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.10. Stödundervisning (punkt 6) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub276 yrkande 20,2003/04:Ub304 yrkande 1,2003/04:Ub388 yrkande 4och bifaller delvis motion2003/04:Ub289 yrkande 1.StällningstagandeFör de elever som riskerar att inte nå målen skalltidiga insatser sättas in, bl.a. speciallärare,läxläsningshjälp och sommarundervisning. Igrundskoleförordningen anges att elever skall gessärskilt stöd, i första hand inom klassen. I mångafall är det dock viktigt att stödet ges i en mindregrupp och att en speciallärare undervisar eleven.Skolan har ett speciellt ansvar att se till attskolmiljön är så bra som möjligt för de barn somlever i en familj där en förälder har problem medalkohol eller droger eller är psykiskt sjuk.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.11. Mindre klasser (punkt 7) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub439 yrkande 23.StällningstagandeUndervisningsgruppens storlek har stor betydelse förlärarens välbefinnande och möjlighet att ge elevernaindividuellt stöd och uppmärksamhet. Ingen lärareskall ha huvudansvar för mer än 15 elever. I (Ds 2002:11) konstateras bl.a.att mindre klasser leder till bättre resultat, bådepå kort och lång sikt. Mindre skolenheter ärdessutom ett viktigt verktyg för att skapa en tryggskolmiljö där arbetsro råder och mobbning sällanförekommer.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.12. Likvärdig utbildning (punkt 8) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m) och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub471 yrkandena 1 och 2 samt2003/04:Sf325 yrkande 18och avslår motionerna2003/04:Ub239 samt2003/04:N328 yrkande 17.StällningstagandeGod utbildning är en central del i en väl fungerandevälfärdspolitik. Vi har inte en likvärdig skola ihela landet, varken till resurser eller resultat.Andelen elever som lämnar skolan utan fullständigabetyg i landets kommunala skolor varierar oerhörtmellan kommunerna, men framför allt mellankommunernas respektive skolor. Tillgång till godutbildning borde vara en grundläggande rättighet föralla svenska barn och ungdomar. Alla skall erbjudasmöjlighet till en individuellt anpassad utbildning,rik på stöd när man behöver hjälp, rik påutvecklingsmöjligheter för dem som vill gå snabbarefram, solid i de vardagliga värderingarna och tydligom det sociala klimatet på skolan.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.13. Likvärdig utbildning (punkt 8) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:N328 yrkande 17och avslår motionerna2003/04:Ub239,2003/04:Ub471 yrkandena 1 och 2 samt2003/04:Sf325 yrkande 18.StällningstagandeBetydelsen av de små lands- och glesbygdsskolornakan inte överskattas. bör ges i uppdragatt tillhandahålla stöd i form av kunskaps- ochkompetensutveckling för små skolor. I verkets regibör arbete med att utveckla läromedel fördistansutbildning även på grundskolenivå inledas ochgöra dem tillgängliga för alla skolor.Det jag här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.14. Åtgärder för integration (punkt 9) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub388 yrkande 12 och2003/04:Sf326 yrkande 25.StällningstagandeSkolan kan bli en murbräcka för ökad socialrörlighet och mot segregation och utslagning. Skolori utsatta områden bör ges extra stödresurser för atthindra utslagning av elever. Genom att få ensärskild profil och särskilda resurser kan sådanaskolor bli magnetskolor som lockar till sig eleverfrån andra bostadsområden.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.15. Nationell styrning samt uppföljning ochutvärdering (punkt 10) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub276 yrkandena 2, 3, 13, 15 och 16,2003/04:Ub470 yrkande 2,2003/04:Ub472 yrkande 2och avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 17,2003/04:Ub439 yrkandena 3 och 31,2003/04:Ub441 yrkande 4 samt2003/04:Sf326 yrkande 22.StällningstagandeSkolans otydliga mål tar sig uttryck i det storaantal mål som slås fast i lagstiftning, läroplaneroch kursplaner. Dessa riskerar att skymma det sombör vara skolans mest angelägna uppgift, nämligenatt förmedla kunskap. Bristen på fokus påkunskapsmålet gör dessutom att det blir svårare attnå de andra målen. Bristen på incitament yttrar sigpå många olika sätt.