bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — EU-ersättningar till jordbruksföretagare (avsnitt 9.5)avslår motion2004/05:MJ376 av och (båda c) yrkande 2.Stockholm den 11 november 2004På finansutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), KjellNordström (s), (), (), (),(), (), (), HansHoff (s), (), (), (),() och ().Förslag till fördelning av statsbudgetens utgifter påutgiftsområdenUtskottets förslag till ramar m.m. överensstämmer med regeringens förslag.Förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster perinkomsttitelUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag om inkomstermed undantag för inkomsttitel Särskild sjukförsäkringsavgift somär ny. Inkomsterna på denna titel har överförts från inkomsttitel (se även avsnitt 5.5).Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 4Motion Motionärer Yrkanden4. Beslut om ramar för budgeten 2005 (avsnitten 4 och 5 exkl. 5.13)a) Utgiftstak för staten (avsnitt 4.3.1)2004/05:Fi231 m.fl. (m) 22004/05:Fi232 m.fl. (fp) 22004/05:Fi233 m.fl. (kd) 22004/05:Fi234 m.fl. (c) 4b) Utgiftstak för den offentliga sektorn (avsnitt 4.3.2)2004/05:Fi231 m.fl. (m) 32004/05:Fi232 m.fl. (fp) 32004/05:Fi233 m.fl. (kd) 4c) Fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområden (avsnitt4.4.1)2004/05:Fi231 m.fl. (m) 62004/05:Fi232 m.fl. (fp) 8 och 132004/05:Fi233 m.fl. (kd) 5 och 112004/05:Fi234 m.fl. (c) 3 i denna del2004/05:Fi259 m.fl. (c) 2d) Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (avsnitt4.4.2)2004/05:Fi232 m.fl. (fp) 12e) Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 4.5)2004/05:Fi232 m.fl. (fp) 10f) Myndigheters m.fl. in- och utlåning i (avsnitt 4.6)2004/05:Fi234 m.fl. (c) 8h) Skattepolitikens inriktning (avsnitt 5.2)2004/05:Fi231 m.fl. (m) 8 och 92004/05:Fi232 m.fl. (fp) 162004/05:Fi234 m.fl. (c) 62004/05:Fi259 m.fl. (c) 12004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 2-6 och 422004/05:Sk454 m.fl. (fp) 14i) Beskattningen av förvärvsinkomster (avsnitt 5.3.1)2004/05:Fi232 m.fl. (fp) 212004/05:Fi259 m.fl. (c) 11-14, 17, 19 och 282004/05:Sk451 Per m.fl. (kd) 2 och 32004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 7, 8 och 362004/05:Sk453 m.fl. (m) 1-3, 6 och 282004/05:Sk454 m.fl. (fp) 7-10j) Skattereduktion för fackföreningsavgift och a-kasseavgift (avsnitt5.3.2)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 272004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 10 och 402004/05:Sk453 m.fl. (m) 32 och 33k) Reseavdraget (avsnitt 5.3.3)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 18 och 342004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 412004/05:Sk453 m.fl. (m) 4 och 5l) Regional stimulans på skatteområdet (avsnitt 5.3.4)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 362004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 462004/05:Sk453 m.fl. (m) 35m) Förmånsbeskattning av miljövänliga bilar (avsnitt 5.3.5)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 23 och 24n) Hushållstjänster (avsnitt 5.3.6)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 212004/05:Sk450 Per m.fl. (kd) 92004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 112004/05:Sk453 m.fl. (m) 222004/05:Sk454 m.fl. (fp) 6p) Uthyrning av privatbostad (avsnitt 5.3.8)2004/05:Ub259 m.fl. (m) 62004/05:Bo301 de m.fl. (m) 5q) Det fortsatta arbetet med 3:12-reglerna m.m. (avsnitt 5.4.1)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 3, 9 och 102004/05:Sk450 Per m.fl. (kd) 5, 6 och 82004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 12 och 132004/05:Sk453 m.fl. (m) 392004/05:Sk454 m.fl. (fp) 42004/05:Bo235 m.fl. (c) 6r) Ändrade regler för periodiseringsfonderna (avsnitt 5.4.2)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 352004/05:Sk450 Per m.fl. (kd) 142004/05:Sk453 m.fl. (m) 40s) Royalty (avsnitt 5.4.3)2004/05:Sk453 m.fl. (m) 20t) Sänkning av det särskilda avdraget för arbetsgivaravgifterna m.m.(avsnitt 5.5)2004/05:Fi232 m.fl. (fp) 202004/05:Fi233 m.fl. (kd) 92004/05:Fi259 m.fl. (c) 372004/05:Sk450 Per m.fl. (kd) 152004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 19 och 202004/05:Sk453 m.fl. (m) 34, 41 och 422004/05:Sf357 m.fl. (m) 14u) Fastighetsbeskattning (avsnitt 5.6.1)2004/05:Fi258 m.fl. (kd) 62004/05:Sk446 m.fl. (c) 4-72004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 14, 16 och 172004/05:Sk453 m.fl. (m) 24 och 272004/05:Sk454 m.fl. (fp) 15v) Förmögenhetsskatten (avsnitt 5.6.2)2004/05:Fi202 ()2004/05:Fi259 m.fl. (c) 4-62004/05:Sk450 Per m.fl. (kd) 3 och 172004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 182004/05:Sk454 m.fl. (fp) 22004/05:N305 m.fl. (m) 12w) Slopad arvs- och gåvoskatt (avsnitt 5.6.3)2004/05:Sk453 m.fl. (m) 19x) Moms på tidskrifter (avsnitt 5.7.1)2004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 29y) Alkoholskatten (avsnitt 5.7.2)2004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 47z) Tobaksskatten (avsnitt 5.7.3)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 262004/05:Sk453 m.fl. (m) 44 och 45{) Höjda energiskatter på drivmedel (avsnitt 5.7.4)2004/05:Fi213 de () 12004/05:Fi232 m.fl. (fp) 22 i denna del2004/05:Fi259 m.fl. (c) 32 och 332004/05:Sk449 () 12004/05:Sk450 Per m.fl. (kd) 162004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 21 och 222004/05:Sk453 m.fl. (m) 92004/05:N346 m.fl. (fp) 6|) Höjd energiskatt på el (avsnitt 5.7.5)2004/05:Fi232 m.fl. (fp) 22 i denna del2004/05:Fi259 m.fl. (c) 312004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 252004/05:Sk453 m.fl. (m) 142004/05:N309 m.fl. (fp) 2~) Nedsättning av skatten på dieselolja som används i jordbruk, skogsbrukoch vattenbruk (avsnitt 5.7.7)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 7) Skattestrategi för alternativa drivmedel (avsnitt 5.7.8)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 22,) Fortsatt avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraft (avsnitt5.7.11)2004/05:Sk453 m.fl. (m) 15f) Koldioxidskatt på torv (avsnitt 5.7.12)2004/05:Sk453 m.fl. (m) 17,) Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer (avsnitt 5.7.13)2004/05:Sk453 m.fl. (m) 13.) Skatt på avfall (avsnitt 5.7.14)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 25+) Skatt på naturgrus (avsnitt 5.7.15)2004/05:Sk453 m.fl. (m) 38) Handelsgödsel och bekämpningsmedel (avsnitt 5.7.16)2004/05:Fi259 m.fl. (c) 82004/05:Sk453 m.fl. (m) 7 och 8) Reklamskatten (avsnitt 5.7.17)2004/05:Fi201 de ()2004/05:Fi203 och (båda m)2004/05:Fi204 och (båda m)2004/05:Fi206 och (båda m)2004/05:Fi207 och (båda m)2004/05:Fi210 ()2004/05:Fi211 och (båda c)2004/05:Fi216 och (båda c)2004/05:Fi226 och (båda m)2004/05:Fi269 m.fl. (s)2004/05:Sk215 ()2004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 352004/05:Sk453 m.fl. (m) 212004/05:Kr269 m.fl. (m) ) Fordonsskatt på personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar (avsnitt5.7.18)2004/05:Fi213 de () 2 och 32004/05:Fi232 m.fl. (fp) 192004/05:Fi259 m.fl. (c) 292004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 232004/05:Sk453 m.fl. (m) 10S) Trängselskatten och miljöanpassade bilar (avsnitt 5.7.19)2004/05:Fi232 m.fl. (fp) 172004/05:Fi259 m.fl. (c) 302004/05:Fi268 m.fl. (fp)2004/05:Fi270 m.fl. (fp) 6 och 72004/05:Sk252 ()2004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 242004/05:Sk453 m.fl. (m) 112004/05:T260 m.fl. (fp) 32004/05:T464 m.fl. (m) 262004/05:N239 m.fl. (kd) 132004/05:N349 de m.fl. (m) 6<) Stöd för investeringar i källsorteringsutrymmen (avsnitt 5.8.1)2004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 442004/05:Sk453 m.fl. (m) 16×) Stöd för energi- och miljöinvesteringar i offentliga lokaler (avsnitt5.8.2)2004/05:Fi232 m.fl. (fp) 182004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 452004/05:Sk453 m.fl. (m) 37) Vissa stödformer som krediteras på skattekonto (avsnitt 5.8.3)2004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 282004/05:Sk453 m.fl. (m) 29-31, 36 och 43Z) Inkomster av statens verksamhet (avsnitt 5.9)2004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 26 i denna del) Företagsinteckning (avsnitt 5.11)2004/05:L214 m.fl. (c) 12004/05:L220 m.fl. (mp) 1-32004/05:L251 m.fl. (kd) 12004/05:L257 () 1 och 32004/05:L274 m.fl. (m) 1 och 22004/05:L322 ()2004/05:L323 () 1 och 22004/05:L324 ()2004/05:L337 m.fl. (fp) 62004/05:L372 () 12004/05:N393 m.fl. (kd) 292004/05:N398 m.fl. (c) 32004/05:N408 m.fl. (fp) 32004/05:N413 m.fl. (fp) 5) Beräkning av statsbudgetens inkomster (avsnitt 5.12)2004/05:Fi231 m.fl. (m) 52004/05:Fi232 m.fl. (fp) 42004/05:Fi234 m.fl. (c) 72004/05:Sk452 Per m.fl. (kd) 1 och 26 i denna del2004/05:N310 () 5Redogörelse för ärendetBakgrundI detta betänkande behandlas regeringens och partiernas förslag tillfördelning av statsutgifterna på utgiftsområden. Betänkandet, iblandkallat rambetänkandet, utgör underlaget för beslut omstatsbudgeten och utgiftsramar för de olika utgiftsområdena nästa budgetår.I rambeslutsmodell innebär beslutet om ramarna att enutgiftsram fastställs för varje utgiftsområde som i den fortsatta beredningenav anslagen inte får överskridas. Ett förslag från ett utskott tillfördelning av anslagen inom ett utgiftsområde kan inte behandlas avriksdagen förrän fattat beslut om ramarna (riksordningen 5kap. De olika fackutskotten som bereder och lägger fram förslagtill beslut om anslagen inom respektive utgiftsområde kan göraomprioriteringar mellan anslagen men får inte lägga fram ett förslag som gårutöver den fastställda ramen. Inte heller får förslag som överskriderramen läggas fram reservationsvis. fastställer statsbudgetenssammansättning i stort genom ett särskilt beslut som innefattardels utgiftsramar för utgiftsområden,dels en beräkning av inkomsterna på statsbudgeten (inklusive skatteförslagen).Detta beslut ingår som punkt 4 i Utskottets förslag till riksdagsbeslut(se även avsnittet Utformningen av utskottets förslag till rambeslut).Ärendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 2004/05:1 Budgetpropositionen om förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. punkterna 1-17 och 27-36dels redogörelse /05:RRS1 styrelses redogörelseangående årliga rapport 2004dels de motioner som väckts med anledning av ärendet enligt förteckningen bilaga 1.Finansplanens avsnitt 9 Tilläggsbudget 2004 (punkterna 18-26 och 37)behandlas i finansutskottets betänkande 2004/05:FiU11.Utformningen av utskottets förslag till rambeslutEnligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §) ska i ett och sammabeslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna enberäkning av statsbudgetens inkomster. I beslutet om utgiftsramarnaingår också att ska godkänna ett antal budgetpåverkande poster,såsom beräkningen av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningaroch hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas under året.I beslutet om inkomsterna ingårdels att ta ställning till olika förslag till förändringar av gällandeskatte- och avgiftsregler och fastställa nästa års regelverk förstatsbudgetens inkomster,dels att beräkna effekterna av dessa inkomster.Utifrån dessa effektberäkningar erhålls ett underlag för att bedöma hurstora statsbudgetens inkomster kommer att bli.Statsbudgeten ska enligt budgetlagen (1996:1059) förutom inkomster ochutgifter även omfatta andra betalningar som påverkar statens lånebehov.För att få fram upplåningsbehovet görs en bedömning av hur nettot avmyndigheternas m.fl. in- och utlåning i utvecklasunder budgetåret och hur stora eventuella kassamässiga korrigeringarbör vara. När tagit ställning till dessa beräkningar erhållsbudgetsaldot som en restpost som visar statens amorteringar/upplåningsbehovunder året. Beslutsordningen innebär alltså att tar ställningtill alla dessa poster genom ett beslut.Mot denna bakgrund är alla förslag som avser utgiftsramar m.m. ochberäkningen av statsbudgetens inkomster sammanförda i en enda beslutspunkt,det s.k. rambeslutet, (punkt 4 i detta betänkande) i utskottets förslagtill riksdagsbeslut.Följande punkter i propositionens förslag till riksdagsbeslut behandlasi detta sammanhang:punkt 2 om utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten ,punkt 3 om beräkning av taket för den offentliga sektorns utgifter för2005 och 2006,punkt 9 om fördelning av utgifter på utgiftsområden ,punkt 10 om beräkning av förändringar av anslagsbehållningar ,punkt 6 om beräkning av förändringarna av myndigheters m.fl. in- ochutlåning i ,punkt 7 om beräkningen av den kassamässiga korrigeringen ,punkt 8 om beräkningen av statsbudgetens inkomster ochpunkterna 27-36 om lagförslag som avser skattefrågor med budgeteffekt2005.Den politiska argumenteringen angående utskottets förslag till ramarför budgeten 2005 redovisas under rubriken 4.2 Utskottets bedömning avde olika budgetalternativen. Utskottet tar i detta sammanhang ställningtill regeringens respektive partimotionernas olika budgetförslag partiför parti och förslagens budgetpolitiska effekter.I avsnitt 4.3 Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn behandlarutskottet den samlade nivån för statsutgifterna som den kommer tilluttryck i utgiftstaket. Utskottet tar därefter ställning till vilkaramar som ska gälla för de olika utgiftsområdena när i andrasteget av budgetprocessen fördelar utgifterna på anslagen. Det görs iavsnitt 4.4 Fördelning av statens utgifter på utgiftsområden 2005.I avsnitt 4.5 Redovisning av statsbudgetens inkomster redovisasutskottets förslag till samlad beräkning av statsbudgetens inkomsternästa år.I var sitt avsnitt behandlar utskottet de förslag som gäller 4.6Anslagsbehållningar och 4.7 Myndigheternas in- och utlåning i Riksgäldskontoretsamt 4.8 Kassamässig korrigering.Därefter redovisar utskottet sitt ställningstagande mer i detalj vadgäller olika inkomstförslag (avsnitt 5).Avsnitt 5 Inkomster är disponerat på följande sätt. Under rubriken 5.2Skattepolitikens inriktning tar utskottet först ställning till de samladeförslagen i kommitté- och partimotionerna, som är oppositionspartiernassamlade alternativ till inkomstförslaget i budgetpropositionen. Därefterbehandlar utskottet de specifika förslagen i propositionen och de i detsammanhanget väckta motionerna. Förslag om inkomstförändringar som tagitsupp i olika motionsyrkanden som gäller behandlas ihuvudsak i den ordning respektive inkomsttitel redovisas i statsbudgeten.Finansutskottets förslag till beslut om ramar för budgeten 2005 återfinnsi punkt 4, rambeslutet, i förslaget till riksdagsbeslut. De lagförslagsom omfattas av beslutet behandlas i punkt 5, men det sakliga innehålleti lagförslagen har godkänts i punkt 4. I punkt 4 hänvisasdessutom till två sammanställningar i omedelbar anslutning till utskottetsförslag till riksdagsbeslut.I den första sammanställningen redovisas i tabellform utskottets ochreservanternas förslag tilldels fördelning av utgifter på utgiftsområden m.m. 2005,dels beräkning av statsbudgetens inkomster fördelade på inkomsttitlar.I den andra sammanställningen redovisas samtliga motionsyrkanden,uppräknade ämnesområdesvis, som finansutskottet avstyrker i punkt 4.Regeringens lagförslagI bilaga 2 återges de lagförslag i budgetpropositionen som utskottetbehandlar i detta betänkande. Regeringens förslag i budgetpropositionenom ändring i 63 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) har överlämnatstill skatteutskottet för lagteknisk samordning med det förslag om ändringi samma paragraf som återfinns i regeringens proposition 2004/05:19 ombeskattning av utomlands bosatta. Utskottet har vidare genomfört enrättelse i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776)om skatt på energi. Rättelsen innebär att 9 kap. 9 § andra stycketbringats i överensstämmelse med lagrummets nuvarande lydelse enligt SFS2003:810. Utskottet har också kompletterat förslaget till lag om ändringi socialavgiftslagen med de punktnummer som ska finnas vid uppräkningenav de olika avgiftsslagen.I bilaga 3 finns utskottets förslag till ändringar av regeringenslagförslag. I punkt 6 i förslaget till riksdagsbeslut görs en hänvisningtill dessa bilagor.Yttranden från andra utskottYttranden över budgetpropositionens förslag jämte motioner i de delarsom berör respektive utskotts beredningsområde har inkommit frånskatteutskottet (2004/05:SkU1y)justitieutskottet (protokollsutdrag /05:2.7)lagutskottet (2004/05:LU1y)försvarsutskottet (2004/05:FöU1y)socialförsäkringsutskottet (2004/05:SfU1y)socialutskottet (2004/05:SoU1y)kulturutskottet (2004/05:KrU1y)trafikutskottet (protokollsutdrag /05:5.4)miljö- och jordbruksutskottet (2004/05:MJU1y)näringsutskottet (protokollsutdrag /05:3.4)arbetsmarknadsutskottet (2004/05:AU1y)bostadsutskottet (2004/05:BoU1y)Offentliga utfrågningarUtskottet anordnade en offentlig utfrågning om denaktuella penningpolitiken med riksbankschef . Protokollfrån utfrågningen finns i bilaga 16.Två interna utfrågningar har anordnats tillsammans utrikesutskottet.Den 28 september informerade statsråden och omaktuella frågor inför och kommande årsmöten.Statssekreterare informerade utskottetom EU:s finansiella perspektiv 2007-2013.I samband med publiceringen av lönebildningsrapportinformerade generaldirektör utskottet om lönebildningen2003.Den 11 november besökte statssekreterare utskottet ochinformerade om konvergensprogrammet.SkrivelserSkrivelse i ärendet har inkommit från Svenska Bankföreningen.Utskottets övervägande1 Den ekonomiska utvecklingenUtskottets bedömning i korthetUtskottet delar regeringens bedömning i budgetpropositionen attförutsättningarna är goda för en fortsatt stark såväl internationell somsvensk konjunktur . En rimlig bedömning är attSveriges BNP stiger med . Uppgångenkommer att leda till att sysselsättningen börjar stiga och arbetslöshetenbörjar sjunka . De åtgärder som föreslås i budgetpropositionenbidrar till denna utveckling. En av riskerna i bedömningen är de senastemånadernas kraftigt stigande oljepris. Om priset på olja ligger kvar påen hög nivå kan det mer än förväntat dämpa aktiviteteni världsekonomin.1.1 Bugetpropositionen1.1.1 Utvecklingen internationelltHög tillväxt i världsekonominVärldskonjunkturen har förbättrats . Tillväxten harstigit i flertalet länder och länderområden som uppgångenspridit sig till alltfler branscher och sektorer. Förutom en fortsatthög tillväxttakt i , och stora delar av Sydostasienhar tillväxten ökat markant i , och . Även ieuroområdet har konjunkturen vänt uppåt, främst till följd av stigandeexport.Grunden i uppgången är låga räntor, en expansiv finanspolitik, stigandeföretagsvinster och ökade investeringar. I t.ex. ochJapan har investeringarna stigit kraftigt , bl.a. i dentidigare krisdrabbade IT-sektorn.Som framgår av tabell 1.1 räknar regeringen i budgetpropositionen medatt BNP i världen stiger . Det är den högsta tillväxttakteni världsekonomin på . Det är också högreän vad regeringen räknade med i vårpropositionen. ökar BNPmed , enligt regeringens bedömning. Den lägre tillväxttakten nästaår förklaras bl.a. av det höga oljepriset och av att centralbankernavärlden över förväntas höja räntorna i takt med att resursutnyttjandeti världsekonomin tilltar. Trots åtstramningen väntas räntorna ändå förbliförhållandevis låga, vilket i kombination med höjda vinster och ökadefterfrågan fortsätter att öka investeringarna i flertalet länder. Enstigande sysselsättning och ökade inkomster i hushållssektorn bidrartill att stimulera den privata konsumtionen.Tabell 1.1 Regeringens prognoser över tillväxten i världsekonominÅrlig procentuell förändring2003 2004 2005 2006 2007BNPVärlden 3,7 4,7 4,1 4 3,9EU (25) 0,9 2,3 2,4 2,5 2,5Euroområdet 0,5 1,9 2,2 2,3 2,4Norden 1,1 2,7 2,7 2,2 2,1Förenta staterna 3,0 4,4 3,5 3,5 3,5Japan 2,5 4,1 2,0 1,6 1,6Tyskland -0,1 1,5 1,7 2,3 2,3Frankrike 0,5 2,4 2,3 2,5 2,5Italien 0,4 1,1 1,9 1,9 1,9Storbritannien 2,2 3,2 2,7 2,4 2,4Danmark 0,4 2,1 2,4 2,3 2,3Finland 1,9 2,9 3,1 1,8 1,8Norge 0,3 2,7 2,5 1,8 1,7Sverige 1,6 3,5 3 2,5 2,3Källa: FinansdepartementetRegeringens prognos bygger bl.a. på att den senaste tidens mycketkraftiga uppgång i oljepriset sjunker tillbaka till per fat islutet av 2004 och per fat . Prognosen byggerockså på att den internationella arbetsmarknaden fortsätter att förbättras- att sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker under denärmaste åren.Lägre tillväxttakt i 2005.Låga räntor och den kraftigt expansiva finanspolitiken gör att Förentastaternas BNP ökar med 2004, enligt regeringens bedömning.Nästa år sjunker tillväxttakten till , bl.a. på grund av att denekonomiska politiken blir mer åtstramande i takt med att aktiviteten iekonomin stiger ytterligare och inflationstrycket tilltar. Finanspolitikenär mindre stimulerande än vad den var för ett halvårsedan samtidigt som den amerikanska , Federal Reserve,försiktigt börjat höja de amerikanska styrräntorna.Även om efterfrågan dämpats en del och uppgången på arbetsmarknadenavtagit något är förutsättningarna goda för en fortsattrelativt hög tillväxt i . Optimismen hos hushållen ochföretagen är fortfarande stor. Företagens vinster ligger på historiskarekordnivåer, vilket tillsammans med en ökad efterfrågan talar för attinvesteringarna fortsätter att stiga. Vidare har hushållens finansiellasituation förbättras ytterligare genom bl.a. stigande aktiekurser ochhöjda fastighetspriser. Detta i kombination med ökad sysselsättning,minskad arbetslöshet och stigande lönenivå talar också för en fortsattstigande konsumtion, enligt regeringen. har sysselsättningenökat med 1,5 miljoner arbetstillfällen som arbetslöshetenminskat. Dessutom gynnas exporten av den försvagade dollarn.Enligt regeringen är riskerna i prognosen relativt balanserade, och detkan inte uteslutas att tillväxten blir högre än förväntat. Om däremotoljepriset ligger kvar på de höga nivåer som etableratsunder hösten blir efterfrågan och tillväxten lägre än förväntat.. men stigande i EuropaKonjunkturen i euroområdet har förstärkts ochregeringen räknar med att tillväxttakten stiger till , efter enuppgång på . Det är ett par tiondelar högre änregeringens bedömning i vårpropositionen.I likhet med utvecklingen är det framför alltexporten och den stigande internationella efterfrågan som ligger bakomuppgången. har emellertid tillväxten breddatsnågot genom att hushållens konsumtion åter börjat stiga efter de senastetre årens mycket svaga utveckling.Regeringen räknar med att tillväxten fortsätter att stiga de närmasteåren. Uppgången förutses dock bli lägre än i övriga eftersom destörre , , och , dras med strukturellaproblem och ansträngda offentliga finanser. BNP i euroområdet bedömsöka med i genomsnitt 2005.Hög inhemsk efterfrågan och stark internationell konjunktur gör att denbrittiska ekonomin växer och 2005, enligt regeringensbedömning. De brittiska investeringarna ökar i takt med att aktiviteteni ekonomin stiger men den mycket starka privata konsumtionendämpas något av högre räntor.Tillväxten i och stiger respektive ,efter den svaga utvecklingen då både och BNPökade med endast . Uppgången drivs främst av ökadhushållskonsumtion, men också av stigande export.Svagare i .Stigande investeringar och en ökad export till främst är de viktigasteförklaringarna till varför den japanska konjunkturen fortsatt attkraftigt förbättras . Regeringen räknar i budgetpropositionenmed att BNP stiger . Det är den högsta tillväxttaktensedan 1990. Det är också betydligt högre än de somregeringen räknade med i vårpropositionen.Regeringen gör emellertid bedömningen att tillväxttakten halveras till2 % 2005. Redan nu finns indikationer på att investeringarna dämpassamtidigt som osäkerheten kring konsumtionens utveckling fortfarande ärstor. Även om situationen på arbetsmarknaden förbättrats under detsenaste året sjunker fortfarande den allmänna lönenivån. Trots den starkaåterhämtningen kvarstår också stora strukturella problem meddeflation, omfattande budgetunderskott och en snabbt stigande offentligskuld.. men fortsatt hög tillväxt i övriga delar av AsienDen höga tillväxten i (exklusive ) har fortsatt under 2004.Uppgången beror bl.a. på en stark export till följd av lågt värderadevalutor och den pågående återhämtningen i IT-sektorn. Under det senasteåret har även en stigande inhemsk efterfrågan börjat bidra till tillväxten.En annan viktig förklaring är den fortsatt mycket höga tillväxten iKina. BNP i steg med och uppgången harfortsatt . Regeringen räknar också med att de omfattandeinvesteringarna i fortsätter att växa framöver trots de åtstramningarsom den kinesiska regeringen vidtagit under det senaste året.Sammantaget väntas BNP i regionen öka 2004 och 2005,enligt regeringens bedömning.1.1.2 Utvecklingen i SverigeHög tillväxttakt både 2004 och 2005Den starka internationella konjunkturen innebar att den svenska ekonominväxte överraskande snabbt . BNP steg i faktiskatal jämfört med , enligt Statistiskacentralbyrån (siffran har senare justerats upp något, se avsnittet om Nyinformation om konjunkturutvecklingen).