bet · GR01BOU5 · 2004-02-19 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar bostadsutskottet under den allmänna motionstiden2003 väckta motioner gällande bl.a. fastighetsförvärv, kommunala förköp,tomträtt och expropriation. Utskottet behandlar därutöver ett motionsförslagsom väckts under föregående och som gäller en fråga om länsindelningvid bildande av nya regioner.Utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande till regeringen.Det föreslagna tillkännagivandet avser en utvärdering av expropriationslagensersättningsregler.I övrigt avstyrker utskottet motionsyrkandena.Till betänkandet har fogats 12 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. JordförvärvslagenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N330 yrkande 4, 2003/04:N335 yrkande7 i denna del och 2003/04:Bo272 yrkandena 1-4.Reservation 1 (kd, c, mp)Reservation 2 (m) - motiv2. Förvärv av permanenthus för fritidsändamålRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N249 yrkande 1, 2003/04:N328 yrkande13, 2003/04:N335 yrkande 7 i denna del, 2003/04:N338 yrkandena 2 och 3,2003/04:Bo220, 2003/04:Bo232, 2003/04:Bo233 yrkandena 1 och 2 och2003/04:Bo254 yrkande 7.Reservation 3 (m, fp, kd)Reservation 4 (c)Reservation 5 (mp)3. Kommunala förköpRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo258 yrkande 11.Reservation 6 (m)4. Avskaffande av tomträttsinstitutetRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo258 yrkande 5.Reservation 7 (m, c)5. Friköp av tomträtterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo254 yrkande 2 och 2003/04:Bo258yrkande 6.Reservation 8 (m, fp, c)6. ExpropriationsändamålenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ476 yrkande 4, 2003/04:Bo246yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Bo258 yrkandena 1 och 2 i denna del.Reservation 9 (m, c)7. ExpropriationsersättningRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför.Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:MJ404 yrkande 2,2003/04:MJ476 yrkande 3, 2003/04:Bo246 yrkandena 3 och 4, 2003/04:Bo254yrkande 3 och 2003/04:Bo258 yrkandena 2 i denna del och 3.Reservation 10 (v)8. SamfälligheterRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo277.9. ÄgofredslagstiftningenRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo202 yrkande 1.Reservation 11 (v, c)10. HäradsallmänningarRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo207.11. LänsindelningRiksdagen avslår motion 2002/03:K241 yrkande 18.Reservation 12 (c)den 19 februari 2004På bostadsutskottets vägnarGöran HägglundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), OweHellberg (v), (), (), de (), (), (), (), MariaÖberg (s), (), (), (),(), (), (), StenLundström (v) och ().Utskottets övervägandenFastighetsförvärvUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omjordförvärvslagen, jämför reservation 1 (kd, c, mp) och 2 (m) - motiv.,förvärv av permanenthus för fritidsändamål, jämför reservation 3 (m, fp,kd), 4 (c) och 5 (mp), samtavskaffande av den kommunala förköpsrätten, jämför reservation 6 (m).JordförvärvslagenJordförvärvslagens (1979:230) syfte var tidigare att medverka till attjordbruket rationaliserades och effektiviserades. Fram till halvårsskiftet1991 gällde som huvudregel att lantbruksegendom inte kunde förvärvas utantillstånd. Förvärvsprövningen slopades därefter i stor utsträckning, menen förvärvsreglering ansågs emellertid inte helt kunna avvaras. De nugällande reglerna innebär en långtgående avreglering och uppbärs huvudsakligenav regionalpolitiska motiv. Lagen ansågs ha varit effektiv när det gällerjuridiska personers förvärv, förvärv i glesbygd och förvärv i särskiltägosplittrade områden. I dessa fall behölls en reglering. Kortfattat kandenna reglering beskrivas i följande ordalag.Fysiska personers förvärv prövas endast inom glesbygd elleromarronderingsområde.Inom glesbygd krävs förvärvstillstånd såvida inte förvärvaren varit bosatti glesbygd inom den aktuella kommunen minst innan förvärveteller åtagit sig att bo på den förvärvade egendomen. I sådana fall skalli stället en anmälan om förvärvet göras. Tillstånd får vägras om egendomenbehövs för att främja sysselsättningen eller bosättningen på orten.Inom omarronderingsområde krävs alltid tillstånd. Tillstånd får vägras omförvärvet skulle göra det svårare att genomföra en rationalisering avägostrukturen.För juridiska personers förvärv krävs alltid tillstånd. Enligt 5 §jordförvärvslagen får juridisk person lämnas förvärvstillstånd endast omkompensationsmark avstås, om förvärvet medför att egendom som redan tillhörförvärvaren blir mer ändamålsenlig, om egendomen är avsedd för annatändamål än jordbruk och skogsbruk, eller om annat särskilt skäl föreligger.Enligt samma paragrafs andra stycke kan tillstånd lämnas även om de nunämnda förutsättningarna inte är uppfyllda. Avser ett förvärv huvudsakligenskogsmark och bedriver förvärvaren skogsindustriell verksamhet i vilkenegendomens virkesavkastning behövs, får tillstånd lämnas under förutsättningatt egendomen inte bör ägas eller brukas av någon annan juridisk personsom redan bedriver skogsindustriell verksamhet på orten av betydelse försysselsättningen där.Staten har möjligheter att lösa in egendom om förvärvaren inte uppfyllerett åtagande att bosätta sig på fastigheten. Staten är i vissa fall skyldigatt lösa in fastighet för vilken förvärvstillstånd vägrats.I motion 2003/04:Bo272 (fp) yrkande 1 föreslås att tillträde till enfastighet inte skall få ske innan förvärvstillstånd beviljats (förslag omtillkännagivande). Förslaget i motion 2003/04:Bo272 (fp) yrkande 2 avseratt ett fingerat boende i glesbygd, t.ex. lån av brevlåda eller eninneboendeadress, inte skall kunna utnyttjas för att kringgå lagstiftningen(förslag om tillkännagivande). Enligt motion 2003/04:Bo272 (fp) yrkande3 skall det inte vara möjligt att få ett förvärv genomfört genom att utlovaen framtida bosättning på fastigheten utan att sanktioner finns mot densom inte uppfyller utfästelsen (förslag om tillkännagivande). I motion2003/04:Bo272 (fp) yrkande 4 lämnas förslag om att lagens regler om anmälanskall tas bort så att alla förvärv kommer att tillståndsprövas avlänsstyrelsen (förslag om tillkännagivande).Enligt motion 2003/04:N330 (kd) yrkande 4 bör det inte vara möjligt attenkelt kringgå reglerna i jordförvärvslagstiftningen. Det är enligtmotionärerna nödvändigt att se till att bestämmelserna om förvärvstillståndverkligen efterlevs om jordförvärvslagen fortsättningsvis skall ha ettregionalpolitiskt syfte (förslag om tillkännagivande).I motion 2003/04:N335 (mp) yrkande 7 i denna del hävdas att lagstiftningensmål skall vara att öka sysselsättningen och bosättningen i glesbygden.Bland annat omfattar förslaget att den översyn som pågår skall följasupp för att förhindra att ägandet av skogen lämnar bygden. Särskilt påpekasatt förvärvslagen har blivit uddlös och lätt att kringgå samt uppmärksammasatt kravet på bosättning inte efterlevs (förslag om tillkännagivande).Jordförvärvsutredningen (SOU 2001:38) har föreslagit bl.a. följande:Glesbygdsbestämmelserna bör slopas. Det är inte tillräckligt meningsfulltatt ha kvar de nuvarande reglerna. Det föreligger stora svårigheter attfå ett skärpt alternativ att fungera effektivt, inte minst från resursmässigautgångspunkter. Bestämmelserna om prövning i omarronderingsområde börkvarstå men begränsas till att gälla de projekt som sätts i gång inom dennärmaste tioårsperioden. Begränsningarna i de juridiska personernas rätttill förvärv skall finnas kvar men moderniseras och förenklas. Förvärvmellan sådana personer skall ske utan prövning. All mark som avstås tillfysisk person skall kunna åberopas som kompensation. Juridiska personerskall kunna göra kompensationsfria förvärv av skogsmark på orten ompersonen bedriver industriell verksamhet i vilken egendomens avkastningbehövs.Betänkandet har remissbehandlats. Enligt ett till av statsrådetAnn-Christin lämnat svar på en skriftlig fråga råder det deladeuppfattningar bland myndigheter, företag och allmänhet om vilka reglersom är bäst för glesbygden (fr. 2002/03:404). Betänkandet bereds iJordbruksdepartementet. Som en del av denna beredning arbetar man nu inomdepartementet fram ett förslag om förändringar i jordförvärvslagen medändamål att komma tillrätta med problematiken kring de s.k. skogsklipparna.Avsikten är att efter en remissomgång lägga en proposition på riksdagensbord . Ett arbete med samma inriktning och tidsplan bedrivsinom såvitt avser skogsvårdslagens bestämmelser.Enligt utskottets mening bör inte nu i sak ta ställning till demotionsförslag som avser jordförvärvslagen. I stället bör resultatet avdet beredningsarbete som pågår inom avvaktas. Medhänvisning till detta avstyrks fp- , kd- och mp-motionerna.Förvärv av permanenthus för fritidsändamålI motion 2003/04:Bo232 (s) lämnas förslag om en utredning som skall seöver möjligheterna att skapa levande kustsamhällen året om och minskasegregationen. I motionen uppmärksammas att man i har en form avbosättningsplikt i vissa permanentbostäder (förslag om tillkännagivande).Förslaget i motion 2003/04:N249 (s) yrkande 1 avser att det inom ramenför EU-samarbetet bör tas fram regler som motverkar omvandlingen avpermanentboende till fritidsboende inom planlagt område (förslag omtillkännagivande).Motion 2003/04:Bo254 (fp) yrkande 7 avser ett ståndpunktstagandeom att lösningen till omvandlingsproblematiken inte står att finna i attboplikt införs (förslag om tillkännagivande).I motion 2003/04:Bo233 (kd) yrkandena 1 och 2 föreslås främst en utredningom vilka åtgärder som kan vidtas för att skärgårdarna skall leva åretrunt. Utredningens överväganden bör omfatta bl.a. den norska modellen föratt kontrollera fastighetsförvärv och en modell med frivillig boplikt(förslag om tillkännagivande). Motionsförslaget omfattar också att kommunenskall ges möjlighet att i detaljplan kunna belägga hus med boplikt i"nyplanerade" områden för att på så sätt kunna särskilja på helårsboendeoch fritidsboende (förslag om tillkännagivande gällande tilläggsdirektivtill ). Också förslaget i motion 2003/04:N338 (kd) yrkandena2 och 3 avser plan- och bygglagens bestämmelser (förslag om tillkännagivandeavseende tilläggsdirektiv för ). Enligt motionärerna börkommunerna i sin planering, exempelvis i en detaljplan, kunna säkerställaatt områden som planeras för åretruntbostäder verkligen blir områden förhelårsboende. Det skall i ges möjlighet att skilja påhelårsboende och fritidsboende som två olika funktioner.Förslaget i motion 2003/04:N328 (c) yrkande 13 (partimotion) avser enändring i plan- och bygglagens bestämmelser som möjliggör för kommunernaatt via detaljplanerna styra så att områden vid nybyggnation kan säkerställasför åretruntboende (förslag om riksdagsbeslut avseende lagändring). Ettmotsvarande förslag lämnas i motion 2003/04:Bo220 (c). Enligt detta skallkommunen ha kompetens att genom nya eller omarbetade detaljplaner,alternativt delar av sådana planer, avsätta bostadsområden för enbartåretruntboende i samband med nybyggnation (förslag om tillkännagivandeavseende tilläggsdirektiv för ).Förslaget i motion 2003/04:N335 (mp) yrkande 7 i denna del avser attmarklagstiftningen skall utformas så att sysselsättningen och bosättningeni glesbygden ökar (förslag om tillkännagivande).Den i ett par motioner omnämnda (avplan- och bygglagstiftningen, M 2002:05) skall enligt sina direktivredovisa sitt arbete senast den 31 december 2004.En ordning som innebär att kommunen i planer kan förbjuda att bostäderanvänds för fritidsändamål har övervägts men förkastatsav regeringen (prop. 1998/99:126) eftersom det skulle vara en omständligoch kostsam process inte minst avseende beståndet. Bland annat torde inteen lagligt påbörjad markanvändning kunna avbrytas med en planbestämmelsemed mindre än att ekonomisk kompensation ges (Ds 1988:73 och 1989:78).Regeringen sade sig "" inte vara beredd att föreslå reglerav detta slag (prop. och bostadsutskottet har ställtsig bakom denna bedömning när de behandlat alternativ till den numeraupphävda lagstiftning som gällt utlänningars förvärv av fastigheter.Regeringen har till överlämnat tvåskrivelser (varav en från kommun) med förslag om överväganden avfrågan om lagstiftning som medger planläggning av områden endast förpermanentboende samt att en försöksverksamhet med sådan planläggning inleds.Utskottet anser att inte nu bör ta ställning i sak till deförslag som gäller åtgärder i fråga om omvandlingsproblematiken. I ställerbör arbete avvaktas. Med hänvisning till detta avstyrkssamtliga motionsförslag.Kommunala förköpI motion 2003/04:Bo258 (m) yrkande 11 föreslås att den kommunala förköpsrättenskall avskaffas (förslag om riksdagsbeslut).Motionsyrkanden om upphävande av förköpslagen har framställts vid ettflertal tillfällen. har i dessa sammanhang och senastunder förra (bet. 2002/03:BoU8) ställt sig bakom förköpslagenshuvudprinciper och ansett att lagen bör behållas. Utskottet har anförtatt den kommunala förköpsrätten utgör ett viktigt komplement tillexpropriationslagen och att den innebär att ett ofta tids- och kostnadskrävandeexpropriationsförfarande kan undvikas. Vidare har utskottet ansett attförköpslagen således bör ses som ett av flera instrument som tillsammansger kommunerna möjlighet att planera bebyggelseutvecklingen och i övrigtta ansvar för den fysiska samhällsutvecklingen.Utskottet står fast vid sin tidigare bedömning och avstyrker m-motionen.TomträttUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omavskaffande av tomträttsinstitutet, jämför reservation 7 (m, c), ochfriköp av tomträtter, jämför reservation 8 (m, fp, c).Avskaffande av tomträttsinstitutetI motion 2003/04:Bo258 (m) yrkande 5 lämnas förslag om att inga nyatomträtter skall få upplåtas (förslag om riksdagsbeslut).Utskottet har behandlat begränsningar av tomträttsinstitutet flera gångertidigare, och då bl.a. erinrat om följande:Tomträttsinstitutet infördes som ett komplement till äganderätten.Byggnadsverksamheten skulle uppmuntras genom att man gjorde det möjligtför kommunerna att tillhandahålla mark för bostäder till ett lägre prisän om den skulle säljas. Införandet av tomträttsinstitutet hade följaktligenen tydlig bostadssocial prägel. Dessutom eftersträvades möjligheter attförhindra en kapitalisering av markvärdesstegringen hos enskildafastighetsägare.Motsvarande motionsförslag avstyrktes av utskottet under förra (bet. 2002/03:BoU8). Utskottet fann att motiven för tomträttsinstitutethar fortsatt relevans, varför inga åtgärder bör vidtas som syftar till enbegränsning av upplåtelserätten avseende tomträtter. Utskottet framhöllatt tomträttsinstitutet i många delar av landet kan utgöra ett viktigtinstrument för kommunerna att hålla tillbaka boendekostnaderna.Utskottet gör samma bedömning och avstyrker m-förslaget.Friköp av tomträtterI motionen 2003/04:Bo258 (m) yrkande 6 lämnas förslag om att kommunernasamtidigt med att möjligheterna att bilda nya tomträtter upphör - se omdetta förslag ovan - bör börja avveckla tomträtterna genom att erbjudadem till försäljning (förslag om riksdagsbeslut).Också i motion 2003/04:Bo254 (fp) yrkande 2 tas frågan om friköp upp.Enligt förslaget bör en sådan rätt finnas i alla kommuner (förslag omtillkännagivande).Under förra fann utskottet (bet. 2002/03:BoU8), mot bakgrund avsitt ställningstagande om att tomträttsinstitutet bör behållas, det inteheller vara motiverat att genom lagstiftning framtvinga en kommunalutförsäljning av de fastigheter som upplåts med tomträtt. Således borde det,enligt utskottets uppfattning, även i fortsättningen vara kommunernaseget val att avgöra omfattningen av tomträttsinstitutets användning.Utskottet avstyrkte med hänvisning till detta liknande motionsförslag.Utskottet gör samma bedömning nu och avstyrker således m- och fp-motionerna.ExpropriationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om expropriationsändamålen, jämförreservation 9 (m, c), samt göra ett tillkännagivande till regeringen omen utvärdering av expropriationslagens ersättningsregler, jämför reservation10 (v).ExpropriationsändamålenI motion 2003/04:Bo258 (m) yrkandena 1 och 2 (delvis) tas flera frågor omexpropriation upp med utgångspunkt i att äganderätten skall stärkas ochatt inskränkningar i den endast skall få ske genom i lagen klart angivnafall. Som motiv åberopas bl.a. det skydd äganderätten fått i den europeiskakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. Förslaget omfattar att en genomgripande översyn avexpropriationslagen skall göras. Den skall i första hand syfta till att begränsaoch tydliggöra de ändamål som kan åberopas vid expropriation. Endastytterst angelägna uppgifter och samhällsåtaganden, som att värna människorsliv, hälsa och säkerhet samt att skydda natur och miljö, skall tillåtassom expropriationsgrunder. Exempelvis skall expropriation inte medges närdet enda skälet är att stävja marknadsbaserad värdeökning. Vidare skallen företagare inte ha möjlighet att beröva en annan företagare dennesegendom och därmed sammankopplade möjligheter till eget företagande, vinstoch utkomst. Förslaget avser även att exproprierad egendom inte skallkunna användas för annat ändamål än för vilket expropriation skett (förslagom tillkännagivande). Också i motion 2003/04:MJ476 (m) yrkande 4 framförsförslag om att en översyn bör göras med inriktning att expropriation endastskall kunna ske om den är påkallad av viktiga samhällsintressen. Enligtmotionärerna ger dagens bestämmelser om expropriationsändamålen ett alltförstort utrymme för godtycke (förslag om tillkännagivande).I motion 2003/04:Bo246 (c) yrkande 1 föreslås att äganderätten skallstärkas genom att möjligheterna till expropriation, både vad gäller äganderättoch nyttjanderätt, skall användas varsamt. Motionsförslaget omfattar attexpropriationslagens bestämmelser skall präglas av större restriktivitetän i enlighet med vad grundlagsregleringen om förfogandelagstiftningenger uttryck för (förslag om tillkännagivande). Förslaget i motion2003/04:Bo246 (c) yrkande 2 gäller att expropriation inte skall få ske medmindre än att alla andra alternativ är prövade (förslag om tillkännagivande).Expropriation innebär att enskildas egendom tas i anspråk för att tillgodoseolika samhällsnyttiga ändamål. De s.k. expropriationsändamålen anges i2 kap. expropriationslagen (1972:719). Kommunen är berättigad tillexpropriation av mark som skall användas för tätbebyggelse. Expropriationkan också ske för att tillgodose ändamål som avser kommunikationer,drivkraft, vatten och avlopp, näringsverksamhet, skydds- och säkerhetsområden,försvarsändamål, kultur samt natur- och friluftsliv. Även vanvårdadefastigheter kan exproprieras. Dessutom finns en allmän bestämmelse omexpropriation av mark som behövs för verksamhet som staten eller kommunenhar att tillgodose eller som är av väsentlig betydelse för riket, orteneller en viss befolkningsgrupp. Något av en särställning har regeln om s.k. värdestegringsexpropriation. Dess innebörd är att förhindra oförtjäntvärdestegring hos fastigheter som inte direkt berörs av ettexpropriationsförfarande men som förväntas öka i värde genom ettexpropriationsföretag.Regeln bygger på likhetsprincipen och syftar till att eliminera sådanmarkvärdesstegring som ställer icke exproprierade markägare i en bättresituation än dem vars mark exproprieras.Bostadsutskottet har avstyrkt liknandeförslag som de som behandlas (senast i bet. 2002/03:BoU8). Utskottethar därvid ansett att den rådande regleringen av de ändamål för vilkaexpropriation får ske innebär en sådan avvägning mellan olika intressenatt en ändamålsenlig hushållning av markresurser främjas.Särskilt har utskottet påpekat att det även fortsättningsvis kommer attvara nödvändigt för det allmänna att kontrollera samhällsutvecklingengenom att tillämpa expropriation i enskilda fall. En total inskränkningav möjligheterna till expropriation för enskilda rättssubjekt och enbegränsning av möjliga expropriationsändamål för staten och kommunen skulleinnebära betydande svårigheter för samhällsutvecklingen. Det allmännamåste även fortsättningsvis ha möjligheter att göra erforderliga avvägningarmellan skilda berättigade intressen som kan göra anspråk på ett specifiktmarkområde. Vid tillståndsprövningen skall hänsyn inte bara tas till deallmänna intressen som kan motivera den sökta åtgärden utan även tillmotstående intressen. Vidare bör tillstånd exempelvis inte få meddelas omändamålet lämpligen bör tillgodoses på annat sätt eller om olägenheternaav expropriationen från allmän eller enskild synpunkt överväger de fördelarsom kan vinnas genom den. Mot den bakgrunden har utskottet funnit attkraven på rättssäkerhet får anses vara tillgodosedda.Utskottet gör nu samma bedömning som . Motionsförslagen avstyrkssåledes.ExpropriationsersättningI motion 2003/04:Bo258 (m) yrkandena 2 (delvis) och 3 lämnas förslag omen genomgripande översyn som skall syfta till att säkerställa att markägarenvid expropriation får ersättning för fastighetens fulla marknadsvärdesamt för de kostnader och det intäktsbortfall som uppkommer. Enligtförslaget skall presumtionsregeln avskaffas. Det enda rimliga är enligtmotionärerna att exproprianten skall ha bevisbördan (förslag omtillkännagivande). Enligt förslaget i motion 2003/04:MJ404 (m) yrkande 2 skallmark ersättas med sitt fulla marknadsvärde och därtill skall markägarenges rätt till ersättning för kostnader som är direkt hänförliga tillexpropriationen (förslag om tillkännagivande). I ytterligare en motion,2003/04:MJ476 (m) yrkande 3, föreslås en bredare översyn av expropriationslagensersättningsregler. I motionen påpekas att expropriationslagens ersättningsreglerockså används vid tillämpningen av annan förfogandelagstiftning änexpropriation. Särskilt uppmärksammar motionärerna bl.a. ersättningsfrågorsom gäller ledningsdragning för vatten och gas. Motionsförslaget avserfrämst att den förhärskande skadeprincipen bör överges och att mani stället skall närma sig de principer som gäller avstående av mark påfrivillig väg (förslag om tillkännagivande).Också förslaget i motion 2003/04:Bo254 (fp) yrkande 3 avser attpresumtionsregeln skall avskaffas (förslag om tillkännagivande).I motion 2003/04:Bo246 (c) yrkande 3 föreslås att tydliga ersättningsreglerskall utarbetas och följas (förslag om tillkännagivande). I motion2003/04:Bo246 (c) yrkande 4 lämnas förslag om att ersättning bör bestämmasi ett inledande skede av expropriationsprocessen, inte i efterhand sedanprojektet påbörjats, och att den bör betalas ut omgående (förslag omtillkännagivande).Bestämmelserna i expropriationslagen skiljer mellan tre olika slag aversättning. Löseskilling utgår då en hel fastighet exproprieras medanintrångsersättning utbetalas när endast del av fastighet inlöses. Därutöverutgår ersättning för personlig skada, vilken innefattar andra förlustersom ägaren m.fl. kan göra genom expropriationen. Ersättningen för personligskada kan avse exempelvis flyttkostnader eller förlust genom nedläggningav rörelse och har således inget att göra med själva fastighetens värde.Den exproprierande står dessutom i allmänhet för motpartens kostnaderför hela expropriationsförfarandet. Undantag gäller för kostnader somuppkommit genom försummelse eller kan betraktas som onödiga. Dessutomgäller vid prövning i högre rätt än fastighetsdomstol att den exproprierandeoavsett utgången svarar för rättighetshavarens kostnader då endast denförre överklagat.Grundprincipen om att den enskilde skall ersättas för sin förlust begränsasgenom den s.k. presumtionsregeln. Denna regel innebär att den ökning avfastighetens marknadsvärde som ägt rum före expropriationsansökanräknas fastighetsägaren till godo endast om det konstateras att ökningenberor på annat än förväntningar om ändring i markens tillåtna användningssätt.Fastighetsägaren har bevisbördan för att så är fallet.Utskottet har tidigare behandlat expropriationslagensersättningsregler (senast i bet. 2002/03:BoU8). på det arbete som bedrevs inom 2002 års ledningsrättsutredning (Ju2002:03). Utredningen har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 2004:7).När ledningsrätt upplåts betalas ersättning till berörda fastighetsägareenligt reglerna i expropriationslagen.