bet · GS01MJU2 · 2004-11-30 00:00:00 — Det ökade resursbehovet till bl.a.djurskyddsforskning, registerhållning och förstärkt tillsynsvägledningbedöms till sammanlagt . De djurförsöksetiska nämnderna äri dag delvis mycket hårt arbetsbelastade, och för att garantera engrundlig prövning behöver utökade resurser avsättas. Den djurförsöksetiskaprövningen har analyserats i betänkandena Etisk prövning av djurförsök(SOU 2002:86 och SOU 2003:107). I utredningen föreslås en rad åtgärdersom syftar till att förbättra den djurförsöksetiska prövningen. Förslagenavses behandlas i en proposition till . Det totala resursbehovetmed anledning av den kommande propositionen samt myndighetens kommandehandlingsplan för att begränsa antalet djurförsök bedöms till sammanlagt10 . För att förbättra förutsättningarna att planeraforskningsprojekt föreslår regeringen att regeringen bemyndigas att under år2005 i fråga om ramanslaget 42:6 ingå ekonomiskaförpliktelser (i samband med forskningsprojekten) som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst under år 2006.Djurskyddsmyndigheten uppbär offentligrättsliga avgifter i ärenden enligtdjurskyddslagen (1988:534) och lagen (2000:537) om märkning ochregistrering av hundar. Avgiftsinkomsternas storlek beräknas till ca 20,3miljoner kronor . Regeringenföreslås få disponera avgiftsintäkterna avseende djurskydd enligtdjurskyddslagen samt märkning och registrering av hundar inomDjurskyddsmyndighetensområde för att täcka statens kostnader för dessa verksamheter.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 42:6Djurskyddsmyndigheten för år 2005.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion 2004/05:MJ473 (m) yrkande 4 attDjurskyddsmyndigheten inte behövs. Denna verksamheten kan skötas avJordbruksverket, och har anslagit fördetta ändamål till . Med hänvisning till detta anslårModeraterna mindre än vad regeringen föreslagit. Moderatasamlingspartiet föreslår dessutom att regeringens förslag om bemyndigandeunder anslaget skall avslås (yrkande 1). föreslår imotion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 46 delvis en anslagstilldelning med25 mindre än regeringens förslag. anser i motion2004/05:MJ525 (c) yrkande 2 delvis att bör läggasned och föreslår att inga medel tilldelas anslaget. Kravet på att lägganed upprepas i motionerna 2004/05:MJ259 (m, kd,c) och 2004/05:MJ513 (m) yrkande 1.Enligt motion 2004/05:MJ473 (m) yrkande 3 delvis bör regeringen årligenåterkomma till med en redovisning för hur de avgiftsintäktersom influtit till disponeras.Utskottets ställningstagandeSom angivits ovan inrättades den 1 januari 2004.Med detta tas ett samlat grepp över djurskyddsfrågorna, och utskottetdelar regeringens uppfattning att detta innebär en ambitionshöjning somförväntas kunna motsvara de ökande krav som ställs i samhället. Utskottetanser vidare att den av regeringen föreslagna medelstilldelningen ärval avvägd. Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker förslagen i motionerna 2004/05:MJ473 (m) yrkande4, 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 46 och 2004/05:MJ525 (c) yrkande 2 omannan medeltilldelning under anslaget och i motionerna 2004/05:MJ259 (m,kd, c) och 2004/05:MJ513 (m) yrkande 1 om att avveckla Djurskyddsmyndigheten.Utskottet tillstyrker dessutom regeringens förslag till bemyndigandeom att få besluta om vissa bidrag. Därmed avstyrks motion 2004/05:MJ473(m) yrkande 1.Riksrevisionen har i rapporten avgifter? Statens uttag av tvingandeavgifter (RiR 2004:17) funnit det vara något oklart om riksdagenuttryckligen bemyndigat regeringen att förfoga över avgiftsintäkterna frånJordbruksverkets resultatområden Djur och Växt. Viss verksamhet inomdessa resultatområden har förts över till . Utskottetanser i likhet med regeringen att det bör klargöras att regeringen fårdisponera avgiftsintäkterna från dessa verksamheter för att täcka statenskostnader för verksamheterna. Regeringens förslag till bemyndigande idenna del tillstyrks därför. I propositionen redovisar regeringen deintäkter och kostnader för den avgiftsbelagda verksamheten som berörDjurskyddsmyndigheten och påpekar att regeringen har gjort ensådan redovisning. Det framgår vidare av propositionen (volym 1, s.259) att regeringen avser att redovisa totala intäkter och kostnaderper politikområde. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringenoch den som framförs i motion 2004/05:MJ473 (m) yrkande 3 delvis om attintäkter, däribland avgiftsintäkter, och kostnaderbör redovisas för . Det anförda innebär enligt utskottetatt motionen i den här delen är tillgodosedd.LivsmedelspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens analys av resultatet av vidtagnaåtgärder inom politikområdet. Utskottet avstyrker motionsförslag om attinrätta nya anslag för skördeskadeskydd (kd) och för ett nytt verk förlandsbygden och de areella näringarna (fp). Utskottet anser i likhetmed regeringen att statens ansvar för jordbruket bör vara av sammaomfattning som för andra företagare och näringar och att staten inteskall ha något särskilt ansvar för skördeskador i samband mednaturkatastrofer.PropositionenOmfattning m.m.Till politikområdet hör verksamheter som kan hänföras till EU:s gemensammafiskeripolitik, verksamheter tillhörande området säkra livsmedel samtEU:s gemensamma jordbrukspolitik, med undantag för verksamhet som kanhänföras till förordningen (EG) nr 1257/99 och därmed sammanhängandeverksamhet. Områdets utgifter bestäms i stor utsträckning av beslutinom EU men är också till vissa delar, främst vad gäller delar av områdetsäkra livsmedel, baserade på nationella beslut.Verksamhetsområdena omfattar vegetabilie- och animalieproduktion,trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, konsumentfrämjande åtgärderinom livsmedelsområdet, statistikproduktion på jordbruks- ochlivsmedelsområdet, jordbruksadministration, fiskeriadministration m.m. Centralaförvaltningsmyndigheter inom politikområdet är ,och . Andra myndigheter inom politikområdetär Statens utsädeskontroll, samt Livsmedelsekonomiskainstitutet.Riksrevisionen bedömer att , ,, Statens utsädeskontroll, Statens växtsortnämnds ochLivsmedelsekonomiska institutets årsredovisningar i allt väsentligtär rättvisande.Politikens inriktningVerksamhetsområde JordbrukUtgångspunkten för regeringens arbete med EU:s gemensamma jordbrukspolitikär de principer som antog vid behandlingen av propositionenRiktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitikeninom Europeiska unionen (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr.1997/98:241). beslutade tre övergripande mål för regeringensarbete med att förändra jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU,nämligen att jordbruks- och livsmedelsföretagens produktion skall styrasav konsumenternas efterfrågan, att produktionen skall vara långsiktigthållbar både från ekologiska och ekonomiska utgångspunkter samt att EUskall medverka till global livsmedelssäkerhet, bl.a. genom att hävdafrihandelns principer även på jordbruks- och livsmedelsområdet.Reformbehoven av den gemensamma jordbrukspolitiken har varit påtagligadå budgetkostnaderna är stora, överproduktionen är betydande,konsumentpriserna är höga och byråkratin är omfattande. De högaproduktionsstödenhar drivit upp intensiteten i jordbruksproduktionen, vilket har skapatett ensidigt jordbruk där miljön och djuromsorgen har blivit lidande.Ijuni 2003 träffade EU:s jordbruksministrar en politisk överenskommelseom en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och i april 2004träffades en politisk överenskommelse om reform för bl.a. tobak ocholivolja. Besluten om den framtida jordbrukspolitiken har även inneburitatt EU:s position i WTO-förhandlingarna har stärkts. Den 1 augusti 2004uppnåddes en överenskommelse i WTO.Verksamhetsområde FiskeFiskeripolitiken är ett av de gemensamma politikområdena inom EU. Endasti begränsad omfattning kan medlemsstaterna införa nationella regler.En ny grundförordning för den gemensamma fiskeripolitiken antogs idecember 2002. Den betonar vikten av att de levande akvatiska resursernanyttjas på ett hållbart sätt och att fiskeverksamhetens negativa påverkanpå de ekosystemen minimeras. Grundförordningen innehåller åtagandenom bl.a. en mer långsiktig anpassning av fiskeriförvaltningen genomfleråriga förvaltnings- eller återhämtningsplaner. Dessa skall baseraspå försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen.Sverige kommer även fortsättningsvis att vara drivande i arbetet förstriktare och effektivare tillämpning av den gemensamma fiskeripolitikenså att den negativa beståndsutvecklingen kan hävas och ett hållbartfiske uppnås. Det allvarliga hot som den europeiska fiskeflottansöverkapacitet utgör för arter som torsk och ål måste åtgärdas. Tillämpningenav försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen baserat på vetenskapligaråd spelar därvid en viktig roll. kommer fortsatt att strävaefter att försiktighetsprincipen tillämpas och att fiskekvoter ochförvaltningsåtgärder baseras på de vetenskapliga råden främst frånInternationella havsforskningsrådet (ICES). Detta innebär att frågan omfiskestopp kommer att drivas när rådgivningen så föreslår, t.ex. då detgäller det östra beståndet av östersjötorsk för år 2005.Den gemensamma fiskeripolitiken är tillämplig i alla delar av världendär EU-fiske bedrivs. EU agerar även i internationella och regionalaorgan på fiskets område. bör därvid verka för ett genomförandeav de internationella instrument på fiskeripolitikens område somframförhandlats . Nationellt skall fiskeripolitikenbidra till att miljökvalitetsmål och delmål uppnås under miljömålen Havi balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag.Säkra livsmedelFör att konsumenterna skall kunna lita på att maten är säker krävs ettbra regelverk, en god livsmedelstillsyn och tillgång till vederhäftigoch oberoende information. Som grund och stöd för detta krävs forskningom det vi äter och om hur maten påverkar oss. Regeringen kommer attverka för att kostens och den fysiska aktivitetens betydelse för hälsaoch välbefinnande även framöver utgör en central del av debatten påområdet.Större delen av regelverket på livsmedelsområdet är harmoniserat inomEU. Det innebär att ingen medlemsstat kan ha vare sig strängare ellerliberalare bestämmelser i sitt land. Regeringen prioriterar därför detgemensamma lagstiftningsarbetet.Det arbete som bedrivs inom ramen för , FAO:s ochWHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsorgan, får allt störrebetydelse. Den och övriga EU-medlemsstaters regeringarprioriterar därför det arbete som sker i Codex Alimentarius.Resultatbedömning, analys m.m.JordbrukIndikatorer som visar på en positiv utveckling för det svenska jordbruketär bl.a. den ökade produktionsvolymen och högre arrende- och markpriser.Strukturomvandlingen har resulterat i färre men större jordbruksföretag.Värdet av jordbruksföretagens investeringar är en indikator som kanåskådliggöra jordbrukets utveckling över tiden och företagarnasförväntningar om framtida utveckling. Mellan uppgickinvesteringarna i genomsnitt till per år.Osäkerheten kring genomförandet av den senast beslutade jordbruksreformenkommer troligen att vara en bidragande faktor till minskande investeringar2003 och 2004.Sverige kommer att införa ett från produktionen frikopplat stöd fr.o.m.den 1 januari 2005. För och länsstyrelserna innebärgenomförandet av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken där ävenförändringar i miljö- och landsbygdsprogrammet ingår förändradearbetsuppgifter i form av utveckling av nya IT-system, informationsinsatser,nya administrativa rutiner m.m. Dessa åtgärder kommer att resultera iökade kostnader . Regeringen föreslår påtilläggsbudget i samband med denna proposition att sammanlagt 59 miljonerkronor anvisas till och länsstyrelserna fördetta ändamål. Regeringen avser att ytterligare pröva frågan omresursbehovet under genomförandefasen och om så krävs återkomma till fråganunder 2005.Med hänsyn till den förändring av arbetsuppgifterna som reformen av dengemensamma jordbrukspolitiken innebär för och länsstyrelsernaockså så avser regeringen att initiera en översyn avjordbruksadministrationen för att fortsätta utvecklingen av enkostnadseffektiv och modern förvaltning.Jordbruksverket kommer löpande att följa upp jordbrukssektorns utvecklingsom en följd av reformen. Frikopplingen av stöden kommer sannolikt attmedföra en minskad spannmåls- och nötköttsproduktion. Då all jordbruksmarkblir stödberättigad innebär detta också att slåttervallens relativalönsamhet gentemot spannmålsproduktionen stärks jämfört med dagenssituation.FiskeLäget är allvarligt för bl.a. torsk-, ål- och kummelbestånden (generellt)samt för gädda, abborre och sill i (specifikt). En positivutveckling har dock skett för framför allt skarpsill men även lax iÖstersjön och sill i . Mot denna bakgrund är de förstärktainstrumenten i den gemensamma fiskeripolitiken och de ökade möjligheternaatt integrera miljöskyddande åtgärder i fiskeripolitiken viktiga. En avde viktigaste komponenterna inom gemenskapens resurspolitik får ansesvara tillämpningen av återhämtningsplaner.Arbetet med att genomföra gemenskapens strategi för en hållbar utvecklinginom fiskesektorn (Cardiffstrategin) fortsätter genom test av indikatorerför hållbar utveckling och uppföljning av den pågående miljöintegreringengenom syntesrapporter.Fiskbeståndens tillstånd ställer allt större krav på kontrollmyndigheternasförmåga att genomdriva såväl den nationella som den gemensammafiskeripolitiken.Regeringens bedömning är att målet för kontroll avfisket i stort har uppnåtts när det gäller både de segmentbaserade målenför landningskontroll och kontroller till sjöss. Fortsatta ansträngningarbör göras för att uppnå målen inom samtliga segment. Vidare kan vissabrister konstateras i kontrollen avseende provtagningar av landningarav osorterad pelagisk fisk. Avseende förvaltningen av fiskeflottan ärdet grundläggande målet att flottan skall vara i balans med tillgängligafiskresurser.EU:s utvidgning kommer med all sannolikhet att innebära en bättreförvaltning av fisket i och kommer att ha stor betydelse förkontrollinsatser och kontrollens inriktning.Säkra livsmedelSammantaget anser regeringen att bidragit till attuppfylla målet för politikområdet. De rättsakter på livsmedelsområdetsom förhandlats färdigt på gemenskapsnivå har också bidragit till attuppfylla målet för politikområdet. har fortsattutvecklingen mot en 24-timmarsmyndighet. Den ständiga förbättringen avwebbplatsen är den viktigaste delen av detta arbete.Statens ansvar för skördeskadeskydd i samband med naturkatastroferI budgetpropositionen för angavs att regeringen anser att varjenäring och produktionsgren i mesta möjliga mån bör bära sinaproduktionskostnader och att resultatvariationer är något som varje företagmåste ta med i beräkningen. Det påpekades vidare att regeringensuppfattning är att staten även fortsättningsvis bör ha ett visst övergripandeansvar vid skördeskador av naturkatastrofkaraktär som drabbar storaområden (prop. 2001/02:1). Förslaget antogs av , men i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen framfördes att behov förelåg avatt se över den närmare omfattningen av statens ansvar för skördeskadori samband med naturkatastrofer (bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106).Med anledning av det behov som uppmärksammat tillsatte dendåvarande jordbruksministern en arbetsgrupp inom Jordbruksdepartementetmed uppdrag att se över omfattningen av statens ansvar för skördeskadori samband med naturkatastrofer. Arbetsgruppen fann det, i sin rapportStatens ansvar för skördeskador i samband med naturkatastrofer (dnrJo2003/1612), inte möjligt att kvantifiera hur mycket större än tidigareår skadorna skulle vara för att ett statligt ansvar skulle träda in.Rapporten har remissbehandlats.Utgiftsutveckling inom politikområdet LivsmedelspolitikMiljoner kronorUtfall2003 Budget20041 Prognos2004 Förslag2005 Beräknat2006Beräknat20073226,4 7 680,9 6 639,9 7 852,8 8 359,5 8 771,31Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition(bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband medbudgetpropositionen för år 2005.MotionernaKristdemokraterna anför i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 29 attjordbruket på grund av näringens speciella natur och starka väderberoendebör ha ett statligt garanterat skydd vid skördeskadekatastrofer. Iyrkande 46 delvis föreslår motionärerna att anslås på ettnytt anslag för ersättning till skördeskador.Folkpartiet föreslår i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 36 delvis att504 bör anslås för ett samlat verk, Verket för landsbygdenoch de areella näringarna (). I skall alla frågor som hör tillnäringsdelen av jord, skog, fiske och landsbygdsutveckling ingå. Detinnebär de verksamheter som till stor del nu ingår i ,, och . Den del av Fiskeriverketsom berör havsmiljön bör falla in under ansvarsområde.Ansvarsfördelningen mellan länsstyrelser och nuvarande skogsvårdsstyrelse(en del av ) avseende skogliga skyddsfrågor bör tydliggörasoch renodlas.Utskottets ställningstagandeJordbrukUtskottet instämmer i att en utveckling av jordbrukspolitiken förutsätteren övergång från marknadsprisstöd till riktade insatser på miljö- ochlandsbygdsområdet. Produktionen bör styras av konsumenternas efterfrågan.Utskottet anser i likhet med regeringen att det kan vara motiverat attgå in med stöd för att tillfredsställa samhällets krav och behov avkollektiva nyttigheter som marknaden inte förmår att tillfredsställamen som jordbruket kan bidra med för att uppnå målet för en ekologiskt,ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion. Även utskottetanser att regeringen bör eftersträva att sänka de samhällsekonomiskakostnaderna samt budgetkostnaderna.Utskottet instämmer även i att en av regeringens ambitioner bör varaatt stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. På en gemensamEU-marknad är de nationella regelverken av stor betydelse för sektornskonkurrenskraft. bör arbeta aktivt på EU-nivå för att höjaambitionsnivån inom bl.a. djurskydds- och miljöskyddslagstiftningen medden svenska lagstiftningen som förebild. Som regeringen anför innebärreformen av EU:s jordbrukspolitik, med stöd frikopplade från produktionen,en väsentlig förändring av grunderna för jordbruksföretagens ekonomi.Detta leder till att bl.a. produktionsmedelsskatter får större relativtyngd vid beslut om fortsatt produktion och nyinvesteringar inom jordbruket.Regeringen föreslår i budgetpropositionen för att nuvarandeskattesats för dieselolja i miljöklass 1 som används i yrkesmässigjordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet sänks med ca2 kr per liter. Utskottet instämmer i att en sänkt skatt på diesel somanvänds inom jordbruket kommer att få positiva effekter för lönsamhetenoch konkurrenskraften för den svenska livsmedelsproduktionen.Som regeringen anfört gör frikopplingen av de produktionskoppladedirektstöden att svenska jordbrukare inte längre behöver producera förstödsystemen utan i stället kan svara mot en ökad efterfrågan på svenskajordbruksråvaror från utlandet och från svensk livsmedelsindustri.Även utskottet anser att frikopplingen av de nuvarande direktstödenkommer att medföra en minskad lönsamhet i vissa produktionsgrenar inomjordbruket. Det ökade trycket på kostnadsminskningar kommer sannoliktatt leda till att takten i strukturrationaliseringen ökar. Frikopplingenger jordbruket stora möjligheter att anpassa sig till konsumenternasefterfrågan och producera med lönsamhet. Därigenom kommer jordbrukarnaatt bli mindre beroende av stödsystemen. På lite längre siktger reformen alltså möjligheter till ökad lönsamhet i jordbruket.Utvecklingen kommer också eventuellt att gå mot fler mindre deltidsjordbrukmed ett ökat inslag av diversifiering.Utskottet anser i likhet med regeringen att en genomgripande reform avsockersektorn inom EU är viktig och att ytterligare reformering av EU:sreglering för frukt och grönsaker är nödvändig.Utskottet har beslutat att under innevarande riksdagsår följa upp ochanalysera regeringens redovisning av resultat för politikområdetLivsmedelspolitik i budgetpropositionerna samt attgöra en fördjupad uppföljning inom någon del av politikområdet. Resultatetav utskottets arbete med uppföljningen kommer att redovisas vid lämpligttillfälle, troligtvis vid beredningen av budgetpropositionen för år2006.FiskeSom regeringen anför har under de som den gemensamma fiskeripolitikenfunnits lagstiftningen successivt utvecklats, avseende såväl antaletreglerade bestånd och förvaltningsverktyg som kontrollens omfattning.Målen om att skydda och bevara de levande akvatiska resurserna har dockinte uppfyllts utan situationen för de flesta fiskbestånden har visaten negativ utveckling.Utskottet instämmer med regeringen i att fiskeriförvaltningens praktiskatillämpning av försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen bör ha högprioritet både nationellt och regionalt. Ett uttryck härför bör vara defleråriga planer som redan fastlagts för flera bestånd och som är underutarbetande för andra.Utskottet anser i likhet med regeringen att fiskerikontroll bör utgöraen viktig del i en ansvarsfull hushållning med fiskresurserna. För attsäkerställa beståndens förnyelse är det nödvändigt att förhindra överfiske.Säkra livsmedelUtskottet instämmer i att den förstärkning av stödet till den kommunalalivsmedelstillsynen som gjort var nödvändig för attförbättra tillsynens kvalitet och öka likvärdigheten i tillsynen. Detär angeläget att ytterligare förbättrar detta stöd idialog med de lokala tillsynsmyndigheterna. Som regeringen framhållerbör , särskilt mot bakgrund av den höga graden avanslagsfinansiering, göra en översyn av den egna kunskapsuppbyggnadensvetenskapliga kvalitet och dess relevans för myndighetens övriga verksamhet.Även har framhållit behovet av en översyn av Livsmedelsverketsverksamhet (jfr bet. 2001/02:MJU22 s. 14).Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att konsumenternakan välja mellan ett stort utbud av livsmedel. Oavsett priset på livsmedlenskall konsumenten kunna lita på att de är säkra. Den information somges på förpackningarna i form av märkning och annan information skallvara tillräckligt tydlig och bra för att konsumenterna skall kunna göraett medvetet val.Statens ansvar för skördeskador i samband med naturkatastrofer m.m.Som regeringen anför har det över tiden skett en svängning i politikenvad gäller synen på jordbruket och jordbrukarens roll. Jordbrukaren haralltmer kommit att ses som en företagare på samma premisser som andraföretagare. Jordbrukaren tillskrivs en viktig roll utöver den direktaproduktionen av råvaror till livsmedel och vissa tekniska ändamål somproducent av kollektiva nyttigheter, t.ex. ett öppet och varieratlandskap och biologisk mångfald, produkter som marknaden ofta inte gertillräcklig ersättning för.Den förändrade synen på jordbrukaren som företagare innebär att någotsärskilt skydd just för jordbrukare i händelse av naturkatastrof somdrabbar stora områden är mindre befogat . Statens ansvar förjordbrukare bör vara av samma omfattning som för andra företagare. Detförutsätts således att jordbrukets situation vid eventuella väderbetingadeolyckor prövas på samma sätt som för övriga drabbade.En lantbrukare som vill försäkra sig om en viss inkomst och vill fördelaresultaten över åren åstadkommer enligt utskottets uppfattning dettafrämst genom en sund företagsekonomisk styrning och riskspridning, t.ex.genom diversifiering av produktionen.Behovet av ett skydd mot skördeskador har enligt utskottets uppfattningsnarare minskat än ökat, eftersom lantbrukarnas inkomstandel frånarealstöd generellt sett har ökat. Detta förhållande har accentueratsytterligare i och med halvtidsöversynen av EU:s gemensamma jordbrukspolitikdär stödet frikopplats från produktionen. Därmed får stödet i ännu störreutsträckning karaktären av ett inkomststöd.Utskottet instämmer i vad regeringen anfört i fråga om skördeskador ochtillstyrker regeringens förslag i den delen. Den 24 november 2004fastställde ramen för utgiftsområdet för till14 .