bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — ochLandstingsförbundet om hur hot och våld som riktasmot tjänstemän kan förebyggas.Vidare har enligt demokratiskrivelsen (s. 46)och Landstingsförbundetuppgett att de kommer att göraen uppföljning av en tidigare kartläggning avhotbilden och att de även kommer attinkludera landstingens förtroendevalda. Det finnsockså planer på att i samarbete med någrakommuner och landsting genomföra fördjupade analyserkring de förtroendevaldas villkor m.m.Tårgas- och pepparspray för hotade personerUnder bedrevs försök med att försehotade och förföljda personer med pepparspray isjälvförsvarssyfte. Enligt vad justitieutskottetunder föregående inhämtade frånRikspolisstyrelsen var erfarenheterna avförsöksverksamheten inte särskilt goda (bet.2002/03:JuU11). För att kunna förse hotade personermed pepparspray krävs att de beviljas vapenlicens.Vid prövning av licensfrågan framkom underförsöksperioden inte sällan uppgifter om brister iden skyddade personens vandel, vilket hindrade attlicens beviljades. Härtill kom att många hade svårtmed handhavandet av sprayen. Bland annat dessaomständigheter medförde att få kvinnor utnyttjademöjligheten att disponera pepparspray isjälvförsvarssyfte.På uppdrag av harRikspolisstyrelsen undersökt lämpligheten ochmöjligheten att inleda en ny försöksverksamhet medtårgas- och pepparspray för hotade personer(Ju2003/3168/PO, Ju2003/6805/PO och Ju2003/7369/PO).Uppdraget redovisades till regeringen i januari2004. I redovisningen avstyrker Rikspolisstyrelsenen ny försöksverksamhet. anseratt tillstånd för innehav av pepparspray skall kunnabeviljas enligt gällande vapenlagstiftning.Pepparsprayen skall upphandlas genomRikspolisstyrelsens försorg och vara ett komplementtill trygghetspaketen m.m. börårligen följa upp användningen av pepparspray.Redovisningen bereds inom har behandlatmotionsyrkanden om åtgärder för att skydda hotadepersoner, bl.a. möjlighet att använda pepparspray isjälvförsvar (bet. 2003/04:JuU17). Utskottetavstyrkte motionsyrkandena med hänvisning tilltidigare ställningstagande samt det pågåendeberedningsarbetet av Rikspolisstyrelsensredovisning.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser allvarligt på förekomsten av våld ochhot mot förtroendevalda och delar regeringensuppfattning om detta som ett hot mot demokratin. Avdemokratiskrivelsen framgår att regeringen harvidtagit och kommer att vidta flera åtgärderavseende våld och hot mot förtroendevalda. Blandannat avser regeringen att tillsätta en kommitté meduppdrag att motverka hot och våld motförtroendevalda. Utskottet vill framhålla vikten aven sådan kommitté och av att regeringen förkontinuerliga diskussioner med rättsvårdande ochandra berörda myndigheter, ,etc. Polisen måste enligtutskottets mening ges goda förutsättningar attarbeta mer aktivt med att bedöma hotbilder och vidtaadekvata åtgärder som värnar det politiska systemetoch enskilda förtroendevaldas säkerhet. Isammanhanget bör även uppmärksammas i vad mån våldetoch hotet mot kvinnliga och manliga förtroendevaldaser olika ut samt vidtas de särskilda åtgärder somkan vara nödvändiga därvidlag. Utskottet utgår frånatt regeringen delar utskottets uppfattning ochföreslår att lämnar motionerna 2003/04:K26 (fp) yrkande 4, 2003/04:Ju446 (fp) yrkande 3,2003/04:K400 (kd) yrkande 7 och 2003/04:K316 (v)utan bifall. Enligt utskottets mening är det dockviktigt att regeringen fortsätter att följautvecklingen av våld och hot mot kvinnliga ochmanliga förtroendevalda och redovisar för riksdagenvilka åtgärder som vidtas och resultaten av dessa.I fråga om möjlighet att få bära tårgasanordningeller andra till verkan och ändamål jämförligaanordningar bör enligt utskottets mening behovet hosförtroendevalda prövas på samma grunder som behovethos medborgare i allmänhet. Tillstånd tillförtroendevalda för innehav av tårgasspray börsåledes beviljas enligt den vapenlagstiftning somgäller för övriga. Utskottet avstyrker därför motion2003/04:K443 (s).Odemokratiska metoderUtskottets förslag i korthetUtskottet utgår från att regeringen delarutskottets bedömning i frågan och avstyrkermotioner som tar upp vissa politiska metodersom hot mot demokratin. Jämför reservation 15(m, fp, kd, c).MotionI motion 2003/04:K24 av m.fl. (m)yrkande 2 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omhoten mot demokratin. Enligt motionärerna försöker stora grupper med våld kränka mötesfriheten ochden fria debatten. Utövandet av våld idylliseras ochheroiseras som föraktet för andras idéeroch ursprung har legitimerats i dessa grupper.Motionärerna saknar förslag i demokratiskrivelsen pååtgärder för hur man skall få dessa aktivister attrespektera de demokratiska spelreglerna. Enligtmotionärerna får kriminalitet och förakt för andrasuppfattning och människovärde aldrig ursäktas medatt det är uttryck för ett engagemang som intekommer till tals inom ramen för de politiskaförsamlingarna.I motion 2003/04:MJ412 av m.fl. (c)anförs att alla typer av utomparlamentariska metodersom skadar andra människor, djur eller andramänniskors privata egendom eller orsakar ekonomiskskada på någon annans egendom är förbjudna enligtlag, och motionärerna föreslår att gerregeringen till känna att sådana metoder inte hörhemma i ett demokratiskt samhälle (yrkande 12). Attenskilda företagare angrips av människor ellerorganisationer som tar lagen i egna händer måstefördömas. Vidare anförs i motionen att den enskildesrättssäkerhet mot odemokratiska påverkansmetodermåste stärkas. Bland annat nämner motionärerna attminkfarmare avvecklat sin verksamhet bara för att deinte längre orkar leva under hot och trakasserierfrån djurrättsaktivister. Även detta bör enligtmotionärerna ges regeringen till känna (yrkande 13).BakgrundGällande ordningEnligt 2 kap. 1 § 5 regeringsformen är varjemedborgare gentemot det allmänna tillförsäkradföreningsfrihet, dvs. frihet att sammansluta sig medandra för allmänna eller enskilda syften.Föreningsfriheten får enligt 2 kap. 14 § begränsasendast såvitt gäller sammanslutningar, vilkasverksamhet är av militär eller liknande natur ellerinnebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, medviss hudfärg eller av visst etniskt ursprung.Riksdagen har beslutat om flera skärpningarav den straffrättsliga lagstiftningen såvitt gällerskadegörelsebrott (prop. 2002/03:138, bet.2003/04:JuU3, rskr. Skärpningarna trädde ikraft den 1 januari 2004.BrottsutvecklingSäpo presenterar statistik över anmäldbrottslighet med koppling till vit makt,främlingsfientlighet, antisemitism, homofobi samtanmäld brottslighet med koppling tillantifascism/vänsterideologi. Kartläggningen är endel i Säpos uppgift att förebygga och avslöja brottmot rikets inre säkerhet.Den tydligaste trenden i Säpos rapport ärden markanta ökningen av brott medantifascistiskt/vänsterideologiskt ellerdjurrättsligt motiv. Antalet anmälda brott har inomdenna kategori ökat till totalt 870 under2002. Av dessa ökade antalet anmälda brott meddjurrättsliga motiv, t.ex. mot näringsidkare inompälsdjursnäringen, procentuellt sett mest. Under2002 anmäldes 244 brott med koppling tilldjurrättsaktivister jämfört med 105 brott under2001. De vanligaste anmälda brotten meddjurrättsmotiv var skadegörelse och olagahot/ofredande. Dessa brottskategorier ökade ävenmest i jämförelse med föregående år(Säkerhetspolisens rapport kopplad tillrikets inre säkerhet 2002). En rapport för 2003kommer att avlämnas under våren.I budgetpropositionen uppmärksammaderegeringen den ökning som rapporterats av brott medantifascistiskt/vänsterideologiskt ellerdjurrättsligt motiv (prop. 2003/04:1 utg.omr. Regeringen anförde att ökningen äroroande. som det i vissa fall handlar omallvarliga brott som måste bekämpas kraftfulltmenade regeringen att det också är ett tecken på attunga människor känner ett utanförskap, att de saknarmöjlighet att påverka den politiska processen meddemokratiska medel. Det är enligt regeringenkännetecknande för de antifascistiska ochvänsterideologiska grupperna att deras förtroendeför samhället och polisen är lågt. Föratt kunna bedriva ett effektivt förebyggande ochutredande arbete bör, anförde regeringen, polisensträva efter att personalen har goda kunskaper omdessa rörelser och varför de begår brotten.Frågesvar av om demokrati ochdjurrättsaktivisterDemokratiminister besvarade den 22oktober 2003 en fråga (2003/04:85) om demokratiskavärderingar och extrema djurrättsaktivister. I sittsvar underströk inledningsvis att deindivider och grupper som, i ett mer eller mindreuttalat politiskt syfte, systematiskt och med våldsaboterar demokratiska processer eller gör sigskyldiga till skadegörelse är ett hot motdemokratin. I svaret uppgav hon vidare att honreagerar kraftigt mot personer som med påstådddjuromsorg som förevändning trakasserar och hotarmänniskor samt saboterar djurhållning med stortdjurlidande som följd, och i de fall de gör sigskyldiga till lagbrott skall de också lagföras.I svaret ansåg även att det är viktigtatt inte stämpla en hel idéburen rörelse såsomvåldsverkare och vandaler. Den stora majoriteten avaktiva i djurrättsrörelsen bedriver traditionelltfolkrörelsearbete. anförde att fleramänniskor som engagerar sig i nyare politiskarörelser uppger att det rådande systemet upplevs somodemokratiskt och att de inte blir lyssnade på. Honansåg därför att det är angeläget att företrädareför det etablerade politiska systemet kontinuerligtför en dialog med dessa grupper och nämnde attregeringen bl.a. inrättat ett särskilt forum fördialog mellan regeringen och föreningslivet, dets.k. uppmärksammadei svaret även skolans betydelse både som arena ochsom förmedlare av kunskap om grundläggandedemokratiska värderingar och spelregler.Utskottets ställningstagandeUtskottet tar självklart avstånd från politiskapåverkansmetoder som kränker medborgaresgrundläggande fri- och rättigheter eller som innebärbrottslig verksamhet. Utskottet utgår från attregeringen delar utskottets bedömning i denna fråga.Utskottet noterar också att regeringen haruppmärksammat den ökning av brott medantifascistiskt/vänsterideologiskt ellerdjurrättsligt motiv som rapporterats. Motionerna2003/04:K24 (m) yrkande 2 och 2003/04: MJ412 (c)yrkandena 12 och 13 avstyrks.Mänskliga rättigheter m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare ställningstagande motioner omåtgärder för att stärka de mänskligarättigheterna m.m. Jämför reservationerna 16(fp, kd, c) och 17 (m) om mänskligarättigheter, 18 (mp) om rasistiskt och annatetniskt relaterat våld samt 19 (fp) omskolmiljö fri från mobbning och intolerans.MotionernaI motion 2003/04:K26 av m.fl. (fp)yrkande 5 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt i den kommande författningsutredningen se överhur regeringsformens fri- och rättighetskapitel kanförstärkas. Det är enligt motionärerna lovvärt attgöra som regeringen i demokratiskrivelsen och kopplademokratipolitiken till mänskliga rättigheter, mende anser att innehållet är vagt och saknar konkretaförslag. I motionen uppmärksammas bl.a. debatten omskydd mot diskriminering av homo- och bisexuella.Motionärerna anför att det vore värdefullt om denöversyn av den svenska författningen som inom kortkommer att påbörjas redan från början ges direktivom att se hur de mänskliga rättigheterna i Sverigekan stärkas.I samma motion yrkande 7 föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om betydelsen av en god skolmiljö,fri från mobbning och intolerans. Enligtmotionärerna har skolan härvidlag en mycket viktigroll att spela och den måste både ge utrymme fördiskussioner och kunna agera kraftfullt för attstoppa våldsyttringar. I motionen anförs att skolanmåste vaccinera de unga mot våldsromantik och attalla former av politik byggd på rashat, homofobi,klasshat eller intolerans bör utgöra ämne för enständigt pågående debatt i skolorna.I motion 2003/04:K27 av m.fl. (mp)hänvisas till departementspromemorian Rasistiskt ochfrämlingsfientligt våld (Ds 1998:35), somöverlämnades till avArbetsgruppen med uppgift att motverka och förebyggarasistiskt och annat etniskt relaterat våld.Motionärerna menar att arbetsgruppen gjort ettgediget arbete och att flera av de förslag somfördes fram i promemorian skulle kunna få önskadeffekt. Regeringen tycks emellertid inte ha föravsikt att fullfölja dessa förslag inom den närmstatiden. Motionärerna vill därför att riksdagentillkännager för regeringen behovet av en nygenomgång av förslagen med syfte att genomföra dem(yrkande 5).BakgrundGällande bestämmelserRegeringsformenEnligt 1 kap. 2 § regeringsformen skall denoffentliga makten utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. Den enskildespersonliga, ekonomiska och kulturella välfärd skallvara grundläggande mål för den offentligaverksamheten. Det skall särskilt åligga det allmännaatt trygga rätten till hälsa, arbete, bostad ochutbildning samt att verka för social omsorg ochtrygghet. Det allmänna skall främja en hållbarutveckling som leder till en god miljö för nuvarandeoch kommande generationer. Det allmänna skall verkaför att demokratins idéer blir vägledande inomsamhällets alla områden samt värna den enskildesprivatliv och familjeliv. Det allmänna skall verkaför att alla människor skall kunna uppnå delaktighetoch jämlikhet i samhället. Det allmänna skallmotverka diskriminering av människor på grund avkön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,språklig eller religiös tillhörighet,funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annanomständighet som gäller den enskilde som person.Etniska, språkliga och religiösa minoritetersmöjligheter att behålla och utveckla ett egetkultur- och samfundsliv bör främjas.Det är inte fråga om en rättsligt bindande regelutan om ett program- och målsättningsstadgande somger uttryck för vissa särskilt viktiga principer församhällsverksamhetens inriktning. Stadgandetsfrämsta funktion är att ålägga det allmänna attpositivt verka för att de ifrågavarandemålsättningarna i största möjliga utsträckningförverkligas.1 kap. 2 § regeringsformen ger, till skillnad frånreglerna i 2 kap. om de grundläggande fri- ochrättigheterna, inte upphov till några rättigheterför den enskilde. Den enskilde kan alltså inte medstöd av 1 kap. 2 § regeringsformen påkalla domstolsingripande mot det allmänna. I vilken utsträckningdet allmänna lever upp till målsättningarna kanenbart bli föremål för politisk kontroll. Stadgandetkan dock få rättslig betydelse som tolkningsdata vidtillämpningen av olika rättsregler.I 2 kap. regeringsformen finns samlatbestämmelserna om grundläggande fri- ochrättigheter. Kapitlet inleds med en beskrivning avde positiva opinionsfriheterna: yttrandefriheten,informationsfriheten, mötesfriheten,demonstrationsfriheten, föreningsfriheten ochreligionsfriheten. De negativa opinionsfriheternabehandlas i nästföljande paragraf och innebär ettskydd mot tvång att ge till känna sin åskådning ipolitiska, religiösa, kulturella eller dylikahänseenden och att tillhöra sammanslutningar försådana åskådningar samt skydd mot tvång att delta idemonstrationer o.d.Kapitlet innehåller också bestämmelser om skyddmot integritetskränkande registreringar (3 §),förbud mot dödsstraff (4 §), förbud mot kroppsstraffoch tortyr (5 §), skydd mot kroppsvisitation ochandra påtvingade ingrepp (6 §), förbud motlandsförvisning och skydd för medborgarskap (7 §),rörelsefrihet (8 §), rätt till domstolsprövning vidfrihetsberövande (9 §), förbud mot retroaktivastraff- och skattelagar (10 §), rätt till offentligrättegång och förbud mot att inrätta domstol förredan begången gärning (11 §). Föreskrifter ommöjligheterna att göra begränsningar i de nämndafri- och rättigheterna finns i 12-14 §§. I kapitletfinns också diskrimineringsförbud såvitt avser ras,hudfärg och etniskt ursprung (15 §) samt kön (16 §).Vidare innehåller kapitlet bestämmelser om rättentill fackliga stridsåtgärder (17 §), egendomsskyddoch allemansrätt (18 §), upphovsrätt och angränsanderättigheter (19 §), närings- och yrkesfrihet (20 §)och rätten till utbildning (21 §). Fri- ochrättighetsregleringen i 2 kap. gäller till stor deläven till förmån för utlänningar som vistas iSverige (22 §). Kapitlet avslutas med en bestämmelse(23 §) om att lag eller annan föreskrift inte fårmeddelas i strid med åtaganden enligtEuropakonventionen.Det skydd för fri- och rättigheter som ges i 2kap. regeringsformen gäller gentemot det allmännaoch inte mellan enskilda. Bestämmelserna i 17 § och19 § kan ses som undantag från denna regel.Skolans nationella styrdokumentEnligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) skallverksamheten i skolan utformas i överensstämmelsemed grundläggande demokratiska värderingar. Var ochen som verkar inom skolan skall främja aktning förvarje människas egenvärde och respekt för vårgemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inomskolan främja jämställdhet mellan könen samt aktivtmotverka alla former av kränkande behandling såsommobbning och rasistiska beteenden.I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet(Lpo 94) skrivs om skolans värdegrund och uppdragatt skolan har en viktig uppgift när det gäller attförmedla och hos eleverna förankra de grundläggandevärden som vårt samhällsliv vilar på. Skolan skallfrämja förståelsen för andra människor och förmågantill inlevelse. Omsorg om den enskildesvälbefinnande och utveckling skall präglaverksamheten. Ingen skall i skolan utsättas förmobbning. Tendenser till trakasserier skall aktivtbekämpas. Läroplanen för de frivilliga skolformerna(Lpf 94) har en liknande skrivelse.Vidare skall enligt läroplanerna lärarenuppmärksamma och i samråd med övrig skolpersonalvidta nödvändiga åtgärder för att förebygga ochmotverka alla former av kränkande behandling. Rektorhar ett särskilt ansvar för att upprätta, genomföra,följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram föratt förebygga och motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteendenbland elever och anställda.HandlingsplanerI överlämnade regeringen skrivelsen Ennationell handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering(skr. 2000/01:59) till . Skrivelsenbehandlades av socialförsäkringsutskottet ibetänkande 2000/01:SfU11. Konstitutionsutskottetyttrade sig över vissa delar i skrivelsen jämtemotioner (yttr. 2000/01:KU11y). I skrivelsenredovisade regeringen det arbete som dittillsbedrivits på området. I ett avslutande avsnittpresenterades en nationell handlingsplan för detvidare arbetet.I demokratiskrivelsen (s. 138) anför regeringenatt handlingsplanen mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringutgjort en viktig grund för regeringens arbete påområdet. Regeringen överväger enligt skrivelsen attunder innevarande mandatperiod presentera nästahandlingsplan mot rasism, främlingsfientlighet,homofobi och diskriminering.I skrivelsen En nationell handlingsplan för demänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) angavregeringen målet för sitt långsiktiga arbete med demänskliga rättigheterna nationellt. Skrivelsenbehandlades av i betänkande2001/02:KU15. I skrivelsen presenterades en radinitiativ som regeringen avsåg vidta under dentreårsperiod (2002-2004) som handlingsplanenomfattar. Handlingsplanen syftar till att ta ettsamlat grepp om de mänskliga rättigheterna i Sverigeoch berör ett stort antal politikområden ochsamhällsområden, t.ex. diskrimineringsfrågor,barnets rättigheter och de nationella minoriteterna.I demokratiskrivelsen (s. 101 f.) redovisarregeringen några av de åtgärder som genomförts inompolitikområdet Demokrati som en direkt följd avhandlingsplanen.Myndigheten för skolutvecklingMyndigheten för skolutveckling har haft i uppdrag avregeringen att ta fram ett stödmaterial avseendemobbning och kränkande behandling i skolan.Materialet redovisades till regeringen i december2003. Det omfattar verksamheterna i förskola,grundskola och gymnasieskola. Främst är det tänktsom ett stöd till personal och skolledning somarbetar med frågor om värdegrund, demokrati och motkränkande behandling, men också till ansvariga ikommunerna.Myndigheten har även haft i uppdrag att ta framstödmaterial för politik i skolan. Materialet, somredovisades , syftar till att främja enpositiv utveckling av samverkan mellan skolan ochpolitiska organisationer av olika slag. Materialettar sin utgångspunkt i skolans demokratiska uppdrag.Samtidigt diskuteras skolans förhållande tillströmningar som hotar demokratin och står i stridmed värdegrunden. Materialet försöker även klargörade regler som gäller i samband med politiska partieroch andra organisationers närvaro i skolan.SkolansvarsutredningenRegeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare med uppdrag att ge förslag tilllagstiftning som främjar lika rättigheter ochmotverkar diskriminering och annan kränkandebehandling på skolområdet och inom viss annanutbildning (dir. 2003:114).Utredningen, som antog namnetSkolansvarsutredningen, överlämnade i april 2004betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever(2004:50). Utredningen föreslår en ny lag omförbud mot kränkning av elever. Förslaget innebäratt kommun eller annan som driver skolverksamhetblir skadeståndsskyldig mot elev som skolandiskriminerar på grund av kön, etnisk tillhörighet,religion eller annan trosuppfattning, sexuellläggning eller funktionshinder. Den nya lagen skalläven omfatta elever som mobbas eller kränks av andraelever eller av skolans personal. Bevisbördan läggstill stor del på skolan. Om en elev harsärbehandlats och påstår att det skett på grund avkön, etnisk härkomst eller annat är det skolans sakatt bevisa att orsaken är en annan, annars blirskolan ansvarig. Skadeståndet skall omfattaersättning både för den kränkning somdiskrimineringen medfört och eventuell ekonomiskskada. Om en skola har fått reda på att en elevmobbats eller trakasserats måste skolan, för attundgå ansvar, visa att alla rimliga åtgärdervidtagits för att hindra fortsatta trakasserier,eller att sådana åtgärder inte skulle ha hjälpt. Detär en skärpning av det skadeståndsansvar som gälleri dag. Blir en elev direkt trakasserad avskolpersonal blir skolan ansvarig utan vidare.Betänkandet skall enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet skickas ut på bred remissinom en snar framtid.Konstitutionsutskottets tidigare bedömningUnder har ibetänkande 2003/04:KU12 behandlat en motion (m) omgenerellt förstärkt skydd för fri- ochrättigheterna. Utskottet anförde därvid att ensamlad översyn av regeringsformen är aviserad ochatt samtal har förts med de politiska partierna ominnehållet i översynen. Enligt utskottets meningborde resultatet av detta förberedelsearbete inteföregripas. Utskottet hänvisade även till tidigareställningstagande i fråga om en utvidgning avområdet för bedömningsgrunderna enligt 2 kap. 12 §andra stycket regeringsformen om minoritetsskyddetvid fri- och rättighetsbegränsande lagstiftningeller om förhållande tillregeringsformen. Motionen avstyrktes.I samma betänkande avstyrkte utskottet medhänvisning till det pågående förberedelsearbetetäven en motion (kd) om rättsligt bindandediskrimineringsskydd i regeringsformen förmänniskans integritet oberoende av religion, ålder,ras, hudfärg, kön, språk, sexuell identitet,genetiska särdrag, börd, ekonomisk eller socialställning, funktionshinder och etnisk eller politisktillhörighet.Utskottet avstyrkte även motioner från flerapartier om utökat skydd mot diskriminering på grundav sexuell läggning, bl.a. med hänvisning tilltidigare ställningstagande.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller tidigare ställningstagandeavseende förstärkt skydd för fri- och rättigheternam.m. Utskottet avstyrker således motionerna2003/04:K26 (fp) yrkande 5 och 2003/04:K27 (mp)yrkande 5.Vad gäller mobbning och intolerans i skolankonstaterar utskottet att grundläggande demokratiskavärderingar och åtgärder för att förebygga ochmotverka kränkande behandling betonas i skolansstyrdokument. Vidare har regeringen tagit initiativför att bl.a. ta fram ett stödmaterial avseendemobbning och kränkande behandling i skolan.