bet · GS01SKU6 · 2004-10-12 00:00:00 — Avdrag för s.k. sponsring SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2003/04:175,som innehåller en redovisning av resultatet av en genomförd prövning avskattereglerna kring s.k. sponsring, och de motioner som har väckts medanledning av skrivelsen.Efter att ha tagit del av regeringens analys av frågan har utskottetstannat för att det är bättre att försöka komma till rätta med eventuellatolkningsproblem med hjälp av de rekommendationer som avseratt utfärda och att avvakta utvecklingen i rättspraxis än att försökautforma detaljerade lagregler om sponsring. Utskottet avstyrker därmedde motionsvägen väckta förslagen om att lägga fast särregler om sponsringgenom lagstiftning i ett försök att undvika tolkningsproblem och föratt uppmuntra företag till ökade sponsringsinsatser. Också ett isammanhanget väckt motionsyrkande om avdragsrätt för gåvor till internationelltbiståndsarbete avstyrks.Till betänkandet har lämnats en reservation (m, fp, kd, c) om sponsringoch en reservation om avdragsrätt för gåvor (fp, kd).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avdrag för s.k. sponsringRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk1, 2004/05:Sk2, 2004/05:Sk3 och2004/05:Sk4 yrkande 1 och lägger skrivelse 2003/04:175 till handlingarna.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk4 yrkande 2.Reservation 2 (fp, kd)den 12 oktober 2004På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), Per (), (), PerLandgren (kd), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI skrivelse 2003/04:175 redovisar regeringen för resultatetav en genomförd prövning av de skatteregler som styr avdragsmöjligheternaför s.k. sponsring. Med anledning av skrivelsen har väckts fyra motioner.Motionärernas förslag framgår av bilaga.Föreningen och Näringsliv uppvaktade skatteutskottet våren 2002och redovisade en studie av hur sponsring behandlas i , ,och . Denna studie återges i sammanfattning iregeringens skrivelse.BakgrundVåren 2002 föreslog skatteutskottet enhälligt med delvis bifall tillsex motioner (m, fp, kd, mp) att skulle tillkännage förregeringen att en prövning borde göras av reglerna kring den skattemässigabehandlingen av utgifter i samband med sponsring. följdeutskottet (bet. 2001/02:SkU21, rskr. 2001/02:202).Bakgrunden till uppdraget var att det gjorts gällande från kultur- ochnäringslivshåll att sponsring av kultur inte kunde dras av i sammaomfattning som sponsring av idrott. I ett uppmärksammat mål (Procordiassponsring av Operan, mål nummer 2677-1998) hade Regeringsrätten godkäntavdrag för den del av ett sponsorbidrag som kunde hänföras till lokal-,representations-, personal- och reklamkostnader. gavbolaget rätt till bl.a. egna föreställningar, fasta platser, biljetter,tillgång till representationslokaler och möjligheter att ordna egnaevenemang. Den del av sponsorbidraget som inte kunde hänföras tilldirekta motprestationer från Operan, utan utgjorde ett mer allmänt stödav institutionens verksamhet, ansågs vara gåva eftersom det saknades ensådan anknytning mellan företagets och Operans verksamheter som ändåkunde motivera en avdragsrätt. Att gåvor inte får dras av finns det enuttrycklig regel om i 9 kap. 2 § andra stycket inkomstskattelagen(1999:1229). Regeringsrätten uttalade att sponsring träffas av förbudetmot avdrag för gåvor om mottagaren inte tillhandahåller någon direktmotprestation och ersättningen inte heller avser en verksamhet hosmottagaren som har ett sådant samband med sponsorns verksamhet attersättningarna kan ses som indirekta omkostnader i denna. Den omständighetenatt sponsringen är ägnad att förbättra sponsorns goodwill och därigenomkan vara kommersiellt motiverad innebär således inte i sig att sponsringenförlorar sin karaktär av gåva.Regeringsrätten uppskattade den avdragsgilla delen till omkring hälftenav det totala beloppet eftersom det inte var möjligt att med någon störregrad av precision fastställa hur bidrag till Operan fördeladesig på avdragsgilla respektive icke avdragsgilla utgifter.I ett annat avgörande i Regeringsrätten (sponsring av projektPilgrimsfalk, mål nummer 2982-1996) ansågs däremot kravet på anknytning,som saknades i Procordiamålet, vara uppfyllt. hade pilgrimsfalkensom symbol och varumärke och gav bidrag med förhållandevis blygsammabelopp till två föreningar som arbetade med ett projekt som syftadetill att säkra pilgrimsfalkens fortlevnad i Sverige.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen gör regeringen en översyn av den skattemässiga behandlingenav sponsring med anledning av att efter förslag frånskatteutskottet tillkännagivit för regeringen att en prövning av nuvaranderegler bör ske. Regeringen kommer till den slutsatsen att det med givnautgångspunkter vare sig är möjligt eller lämpligt att införa en regleringi syfte att precisera avdragsrätten för sponsring.Utskottets övervägandenAvdrag för s.k. sponsringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om att införa särregler om avdragsrättför sponsring och lägger regeringens skrivelse till handlingarna.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).Gällande rättOrdet sponsring brukar användas för att beteckna ekonomiska bidrag frånföretag till idrott, kultur eller annan allmännyttig verksamhet.Avdragsrätten för sponsorbidrag bedöms utifrån de bestämmelser som gällerför driftskostnader i allmänhet. Huvudregeln, som finns i 16 kap. 1 §inkomstskattelagen (1999:1229), anger att utgifter för att förvärva ochbibehålla inkomster skall dras av som kostnad. Samma kapitel innehållerett antal bestämmelser som preciserar omfattningen av avdragsrätten förvissa typer av utgifter. Som exempel kan nämnas att särskilda inskränkningari avdragsrätten gäller för utgifter för representation, som ofta harkaraktär av levnadskostnader, medan utgifter för forskning och utvecklingbedöms enligt en mer generös regel än huvudregeln. För sponsorbidragfinns inga regler utöver huvudregeln.En principiellt viktig inskränkning i avdragsrätten för utgifter ärförbudet i 9 kap. 2 § inkomstskattelagen att dra av sina levnadskostnaderoch liknande. Denna regel gäller generellt och inte bara för näringsverksamhet.Av lagtexten framgår uttryckligen att gåvor räknas som sådana utgiftersom inte får dras av vid inkomsttaxeringen. Som framgår av utskottetsredogörelse för ärendet ovan finns till ledning för rättstillämpningenavgöranden i Regeringsrätten som illustrerar hur regelsystemet tillämpasför att avgränsa den del av ett sponsorbidrag som inte kan dras av vidtaxeringen som omkostnad i sponsorns näringsverksamhet.Tidigare behandlingOlika aspekter på sponsring har behandlats i vid återkommandetillfällen. När det gäller avdragsmöjligheterna för företag som lämnarsponsorbidrag har den kritik mot reglerna och tillämpningen av dessasom framförts från kultur- och näringslivshåll tagits upp i motionertill och i interpellationer och frågor till statsråd.Den prövning av skattereglerna som redovisas i skrivelsen har gjortsefter det att med anledning av ett antal motioner i etttillkännagivande till regeringen uttalat att en sådan prövning borde ske.I det betänkande som ligger till grund för tillkännagivandet (bet.2001/02:SkU21) konstaterades bl.a. att det hade hävdats att sponsringsom är ägnad att förbättra ett företags image i en kundgrupp intebeaktades tillräckligt i gällande rätt. Regeringen borde mot denna bakgrundpröva om reglerna behövde göras tydligare för att det skulle vara lättareatt i förväg bedöma den skattemässiga behandlingen av en sponsring.Utgångspunkter för prövningen borde vara att reglerna skulle varaneutrala med avseende på vilket ändamål som sponsringen avser och attprincipen om avdragsförbud för gåvor skall ligga fast. Regeringen bordeså snart det kunde ske återkomma till och redovisa resultatetav sitt arbete samt lämna eventuellt förslag till lagändringar.SkrivelsenEfter en genomgång av gällande rätt och den kritik som riktats motreglerna kommer regeringen till slutsatsen att det med givna utgångspunktervare sig är möjligt eller lämpligt att införa en reglering i syfte attprecisera avdragsrätten för sponsring.Enligt regeringens bedömning hindrar inte nuvarande lagregler ochrättspraxis att det i det enskilda fallet kan göras en nyanserad bedömningav sponsorns rätt till avdrag och att hänsyn därvid tas till vad som ijämförelse med andra kostnader i näringsverksamheten utgör särdrag ifråga om sponsring. Reglerna i sig får sägas vara såväl ändamålsenligasom neutrala i fråga om sponsring i jämförelse med andra kostnader.Regeringen förutsätter att det i praxis, med bibehållen respekt förförbudet mot avdrag för gåvor, skall kunna beaktas imageskapande sponsringi högre utsträckning. Eftersom sponsring är en jämförelsevis ny företeelsefinns endast ett fåtal vägledande avgöranden från Regeringsrätten.Nuvarande rättsregler hindrar inte att rättsutvecklingen följer utvecklingeninom företagen och går mot en större öppenhet i fråga om motprestationenskaraktär. Utgången i de tidigare behandlade Procordia- och Falconmålenhindrar inte heller motprestationer av olika karaktär.Särregler som tar sikte på indirekta motprestationer och det imageskapandeinslaget i sponsring skulle medföra att avdragsförbudet för gåvorriskerar att urholkas eller rentav inte kan upprätthållas. Förutom attdet i princip är omöjligt att utforma regler om avdragsrätt som uteslutergränsdragningsproblem och som är så flexibla att de täckeralla fall där avdrag skall få göras finns påtagliga risker med detta.För detaljerade regler leder ofrånkomligen till att vissa utgifter somegentligen borde få dras av inte blir avdragsgilla. En särreglering avavdragsrätten för sponsring låser rättsläget och rättstillämpningentill de i lagtexten angivna kriterierna. Den naturliga rättsutvecklingsom sker i rättstillämpningen genom hänsynstagande till utvecklingen iföretagen och samhället kommer att förhindras. Risken är överhängandeatt en lagreglering får motsatt effekt i förhållande till vad som avsetts.Trots de tolkningssvårigheter en generell lagstiftning kan medföra ären sådan enligt regeringens mening ändå att föredra framför en merdetaljrik lagstiftning, som inte skulle komma till rätta med tolkningsproblemenmen hindra rättsutvecklingen. Ett sätt att komma till rätta medtolkningssvårigheter är enligt skrivelsen att utfärdarrekommendationer på området. Sådana kan ange typiska situationer när avdragbör erhållas och riktlinjer för storleken av godtagbara belopp.Rekommendationer har i förhållande till lagstiftning den fördelen att dekan ta hänsyn till en kontinuerlig utveckling på rättsområdet i stort.Skatteverket kommer först i kontakt med företagen och är genom sinkunskap om företagens förhållanden väl lämpat att utforma rekommendationerpå området.Regeringen har inhämtat att avser att se över rekommendationernapå området. Regeringen å sin sida avser att följa hur utvecklingen påområdet fortskrider.MotionernaFyra motioner har väckts med anledning av skrivelsen.I motion Sk1 av m.fl. (m) ifrågasätts att skallkunna bringa klarhet och formulera tydliga rekommendationer som görfrågan om t.ex. kultursponsring tydlig för näringslivet. Enligt motionenbör regeringen återkomma till med förslag på tydligaregler för sponsring på såväl idrotts- som kulturområdet, liksom förden ideella sektorn i stort. Motionärerna anför att det är väsentligtatt företagare och föreningar får tydliga och förutsägbara regler, vilketenligt motionen skulle ge ett ökat incitament för företag att i störreutsträckning än vad fallet är vara med och finansiera framförallt kulturaktiviteter.Också i motion Sk2 av m.fl. (kd) förordas en ändradlagstiftning i syfte att uppmuntra företag till ett ökat samhällsansvargenom sponsring av allmännyttig verksamhet, t.ex. kultur, idrott ochannan ideell verksamhet. Enligt motionen måste regleringen ha en generösutformning och uppmuntra företagen till att vilja ta ett ökat samhällsansvar.Motionärerna anser att dagens regler särskilt missgynnar sponsring avkultur. De påpekar att i andra länder, som t.ex. och ,görs ingen distinktion mellan direkta och indirekta motprestationer,vilket förenklar möjligheterna till sponsring. Etiska riktlinjer förhur sponsringen skall genomföras bör enligt motionen utformas mellanparterna.Enligt motion Sk3 av och () behöveroklarheterna kring företagens avdragsrätt för sponsring av kultursektornundanröjas och avdragsrätten vara jämställd med sponsring av idrott.Enligt motionärerna innebär kravet på motprestation också en diskriminering,dels av kultursektorn, dels av mindre idrottsarrangemang. I Storbritannienfinns en lagstiftning som enligt motionärerna gör det möjligt för företagoch privatpersoner att sponsra kultur utan att behöva skatta för detta.Storbritanniens lagstiftning kan enligt motionärerna vara värd attinhämta kunskap från.En ändrad lagstiftning för att underlätta sponsring av kultur förordasi motion Sk4 yrkande 1 av m.fl. (fp). Dagens reglerär enligt motionärerna otydliga och medför att företag inte kan förutsekostnaden för sponsring. De medför också att det är betydligt lättareatt sponsra idrottsverksamhet än kultur. Regeringens tanke att Skatteverketskall utforma rekommendationer är enligt motionen inte tillfyllest. Imotionen föreslås en lagändring som innebär att skatteavdrag till hundraprocent blir möjligt för företag även vid sponsring av kultur, och äveni fråga om sponsring som bara ger indirekta motprestationer, t.ex. attsponsorn får rätt att dra nytta av en kulturinstitutions image.Utskottets ställningstagandeI ett par motioner har hänvisats till hur sponsring behandlas i vissaandra länder, bl.a. i . Föreningen och Näringsliv hargått igenom gällande rätt i , , ochFrankrike och presenterat resultatet i en studie. I studien görs bedömningenatt det i princip inte är någon större skillnad mellan den danska ochden svenska regleringen. Rättspraxis i uppfattas dock som mycketgenerös. I de fall avdrag har nekats har de i de flesta fall rört sigom små verksamheter där det funnits en koppling mellan ägarensfritidsintressen och föremålet för sponsringen. Enligt studien har dock praxisi på ett mycket bättre sätt anpassat sig till det modernasamhällets marknadsföringsmetoder i det att man tillerkänner imageskapandesponsring samma kommersiella värde som traditionell reklam via annonsereller reklamskyltar. Av studien framgår emellertid också att den danskalagstiftningen innehåller regler som gör det möjligt att i viss begränsadomfattning få avdrag för gåvor till välgörande ändamål eller till attbetala löpande driftskostnader hos vissa specifikt uppräknade föreningaroch stiftelser. Detta anses medföra att en del av de gränsdragningsproblemsom kan uppstå i mellan ej avdragsgilla gåvor och sponsringskostnaderinte blir aktuella i . Även de andra undersökta länderna haravdragsrätt för gåvor i någon form.Det är ett grundläggande inslag i den svenska inkomstbeskattningen attgåvor i princip inte får dras av som en utgift vare sig av företag ellerprivatpersoner. Att försöka överföra regler om avdragsrätt för sponsringfrån andra länders rättsordningar ter sig därför vanskligt i den måndessa rättsordningar även innehåller regler som medger avdragsrätt vidinkomstbeskattningen för gåvor. Utskottet delar regeringens uppfattningatt en särreglering i fråga om sponsring innebär risker för attavdragsförbudet för gåvor inte kan upprätthållas. Härtill kommer att endetaljerad reglering skulle ge upphov till olika nya gränsdragningsproblemoch kunna hindra en fortsatt utveckling av rättspraxis på området.Utskottet har stannat för att det är bättre att försöka komma till rättamed eventuella tolkningsproblem med hjälp av de rekommendationer somSkatteverket avser att utfärda och att avvakta utvecklingen i rättspraxisän att försöka utforma detaljerade lagregler om sponsring. Som regeringenhar anfört har rekommendationer den fördelen i förhållande tilllagstiftning att de kan ta hänsyn till en kontinuerlig utveckling pårättsområdet i stort. Utskottet fäster också vikt vid att regeringen harför avsikt att följa hur utvecklingen på området fortskrider.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionerna Sk1, Sk2, Sk3och Sk4 yrkande 1. Utskottet föreslår vidare att läggerregeringens skrivelse till handlingarna.Avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om att införa en avdragsrätt för gåvortill internationellt bistånd.Jämför reservation 2 (fp, kd).Gällande rättEnligt 9 kap. 2 § inkomstskattelagen får den skattskyldiges levnadskostnaderoch liknande utgifter inte dras av. Utgifter för gåvor räknas enligtparagrafen till sådana utgifter.MotionenI motion Sk4 yrkande 2 av m.fl. (fp) föreslås enavdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd. En sådan avdragsrätthar enligt motionärerna mycket lite att göra med sponsring. Den som geren gåva av solidaritet till en biståndsorganisation förväntar sig intenågon motprestation, varken direkt eller indirekt. En avdragsrätt skulleenligt motionen uppmuntra människor att dela med sig av sitt välstånd.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har med hänvisning till principiella och kontrolltekniskaskäl och gränsdragningssvårigheter under en lång följd av år avvisatförslag om avdrag för gåvor, även en sådan mer begränsad avdragsrättsom avses i motion Sk4. Senast i betänkande 2003/04:SkU20 avstyrktesmotioner om avdragsrätt för gåvor till olika ideella ändamål, bl.a.gåvor till internationellt bistånd i syfte att uppmuntra människor attdela med sig av sitt välstånd. Enligt utskottet är det viktigt att detfinns en demokratisk process bakom det stöd som samhället ger tillfrivilligarbete i kyrkliga organisationer, idrottsorganisationer, humanitäraorganisationer, internationellt biståndsarbete m.m. En avdragsätt förgåvor till den här typen av verksamhet skulle minska utrymmet för detsamhälleliga stödet och öka dessa viktiga verksamheters beroende avenskilda personers förmögenheter, förmåga och vilja att bidra.Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls frittfrån inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion attutgöra en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Attbelasta med en kontroll av den här typen av stöd är enligtutskottets mening inte lämpligt. En ytterligare nackdel med att lämnastödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sätt blir föremålför en årlig och samlad prövning i samband med budgetberedningen.Utskottet är av dessa skäl inte berett att medverka till en omläggningsom innebär att gåvor till olika ändamål blir avdragsgilla. Utskottetavstyrker följaktligen även det nu föreliggande yrkande 2 i motion Sk4om avdragsrätt för gåvor till biståndsorganisationer.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Avdrag för s.k. sponsring, punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), Per (), (), JörgenJohansson (c), (), () och Anne-MarieEkström (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ändring av regler för avdrag för att underlättasponsring. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk1,2004/05:Sk2, 2004/05:Sk3 och 2004/05:Sk4 yrkande 1 och lägger skrivelse2003/04:175 till handlingarna.StällningstagandeSom gällande skatteregler tillämpas innebär de att ett företag för attfå avdrag för sponsring måste få direkta motprestationer i form av t.ex.inträdesbiljetter och lokalutlåning motsvarande den summa som företagetbetalat. Indirekta vinster för företaget som att dess namn förknippasmed en kulturinstitution, s.k. imageskapande sponsring, bedöms olikafrån fall till fall. Detta drabbar särskilt sponsring av kultur. Kulturenfår på så sätt inte ta del av näringslivets marknadsföringspengar, vilketär olyckligt. Vid sponsring av idrottsarrangemang är det oftast lättareatt ge direkta motprestationer, t.ex. i form av stora reklamskyltar,men detta gäller inte utan vidare för sponsring av mindre idrottsarrangemang.Regeringen säger sig i skrivelsen ha förståelse för att det kan upplevassom svårt att i olika situationer förutse om avdrag får göras och i såfall med vilket belopp. Emellertid ställer regeringen i skrivelsen sitthopp till att skall bringa klarhet genom rekommendationersom gör frågan om t.ex. kultursponsring tydlig för näringslivet. Vi ärinte övertygade om att kommer att lyckas med denna uppgift.Vi är däremot övertygade om att klara och tydliga regler på sponsringsområdetskulle ge ett ökat incitament för företag att i större utsträckning änvad fallet är vara med och finansiera framför allt kulturaktiviteter.Med regeringens lösning blir reglerna fortsatt otydliga och oförutsägbara.Det är därför önskvärt att regeringen formulerar ett förslag tilllagregler som erkänner att värdet av imageskapande sponsring är minstlika högt som annan typ av reklam. En sådan regel bör kunna utformas påett sätt som gör att den inte skall behöva hindra att rättspraxisfortlöpande anpassar sig till företagsekonomiska realiteter och hursponsring faktiskt används i näringslivet.Vi tillstyrker därför motionärernas förslag om ett nytt tillkännagivandetill regeringen om behovet av tydliga och förutsägbara lagregler omsponsring. Lagreglerna skall vara utformade så att de klargör att avdragskall medges även för s.k. imageskapande sponsring och så att de bidrartill att företag i ökad utsträckning kommer att vilja engagera sig idenna form av sponsring.2. Avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd, punkt 2 (fp,kd)av (), Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om avdragsrätt för gåvor till internationelltbistånd. Därmed bifaller motion 2004/05:Sk4 yrkande 2.StällningstagandeRegeringen redogör i skrivelsen för hur förslag om rätt till avdrag förgåvor behandlats tidigare. Det exempel som tas upp är ett förslag tillrätt till avdrag för gåvor till organisationer med inriktning påinternationell biståndsverksamhet som skulle gälla för fysiska personer.Detta exempel har mycket lite att göra med sponsring. Den som ger engåva av solidaritet till en biståndsorganisation förväntar sig intenågon motprestation, varken direkt eller indirekt.Många människor känner att de vill dela med sig av sitt välståndoch behovet är stort ute i världen. En lagändring som föreslås i motionenskulle uppmuntra människor att dela med sig av sitt välstånd. Vitillstyrker detta förslag.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2003/04:175 Avdrag för s.k. sponsring.Följdmotioner2004/05:Sk1 av m.fl. (m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tydliga regler för sponsring.2004/05:Sk2 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avdragsrätt för s.k. sponsring av allmännyttig verksamhet.2004/05:Sk3 av och (båda c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att oklarheterna kring möjligheten att göra avdrag för företagsom sponsrar kultursektorn behöver förtydligas och vara jämställd medsponsring till idrotten.2004/05:Sk4 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ändring av regler för avdrag för att underlättasponsring av kultur.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om avdragsrätt för gåvor till internationellt bistånd.