bet · GR01SOU7 · 2004-03-09 00:00:00 — Dessutom skall det finnasuppgifter om patienter som kan vara utsatta förökad risk, t.ex. äldre, barn, kvinnor som ärhavande eller har menstruation eller patientervilkas tillstånd på annat sätt kräver särskilduppmärksamhet. Inomläkemedelskontrollmyndigheterna i finnsdet, enligt uppgift från , numeraen stor medvetenhet om vikten av att läkemedelföre marknadsgodkännande skall ha studerats påpatienter som representerar hela den populationsom avses bli behandlad med läkemedlet. Vidutvärdering av läkemedelsdokumentation inför ettgodkännande kontrolleras att könsaspekter ärtillfredsställande belysta. I de fall där denbasala utredningen visat på könsskillnaderefterfrågas kompletterande studier.Enligt fungerar flertaletläkemedel kvalitativt likartat i olikademografiska subgrupper av populationen. Detfinns dock undantag där exempelvis läkemedelendast godkänts för användning av det ena könet.Vidare kan skillnader i hur kroppen omsätterläkemedel variera mycket även mellan individer avsamma kön. När sådan information finns informerasspecifikt om detta.Utskottet vidhöll sin tidigare redovisadeuppfattning att en situation där forskningensresultat ensidigt gagnar kunskapsframväxt avseendevissa grupper i samhället på bekostnad av andra ärproblematisk både från rättvisesynpunkt och frånetiksynpunkt. Utskottet såg därför mycket positivtpå att kvinnor numera i större utsträckning än förutinkluderas i läkemedelsstudier och attkönsfördelningen i kliniska prövningar enligtuppgift inte nämnvärt avviker från könsfördelningeni den population som sedan kommer att behandlas medde aktuella läkemedlen. Utskottet ansåg det ocksåväsentligt att läkemedelskontrollmyndigheterna ärmedvetna om vikten av att ett läkemedel föremarknadsgodkännande har studerats på patienter somär representativa i förhållande till denpatientgrupp som avses använda preparaten. Utskottethänvisade vidare till det kommande slutbetänkandetfrån Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkningav produkter och tjänster samt framhöll slutligenatt patienter i ökad utsträckning kommer att erhållaindividuellt anpassade läkemedel till följd av denutveckling som sker på läkemedelsområdet. Utskottetavstyrkte de aktuella motionerna (res. v, kd, cresp. mp).Från har inhämtats att någongenomgång av fördelningen män och kvinnor i kliniskaläkemedelsstudier i inte har gjorts sedan1999. Verket har emellertid inlett en genomgång avde läkemedel som godkänts inom EU:s centralaprocedur för att utreda hureventuella könsskillnader har utretts, bedömts ochredovisats.De kliniska studier som utförs inför enregistrering av ett nytt läkemedel skall visa attläkemedlet är rimligt säkert och effektivt i heladen avsedda patientpopulationen. Redan i daginkluderas kvinnor och män i kliniskaläkemedelsprövningar i de fall läkemedlet är tänktatt användas av båda könen. Vid utredning införgodkännande av läkemedlet kontrollerarLäkemedelsverket att ett tillräckligt stort antalkvinnor och män ingått i studierna för att man skallkunna utvärdera effekt och säkerhet. I händelse avatt relevanta skillnader observeras när det gällerläkemedlets effekt på kvinnor respektive mäninformeras om detta dels i informationsbladet iförpackningen, dels i produktresumé och FASS-textför sjukvården.Om dokumentation saknas när det gäller exempelvisen åldersgrupp leder det antingen till attläkemedlet inte godkänns över huvud taget(exempelvis om ett demensläkemedel inte studerats påpatienter ) eller att godkännandetendast gäller för patienter i det åldersintervallsom har studerats. Det sistnämnda kan varaacceptabelt i de fall då relativt få patienterförväntas finnas i den grupp som inte har studerats.Läkemedel som i stor omfattning används av barnoch ungdomar har också utprovats på barn. När detgäller läkemedel för sjukdomar som mera sällandrabbar barn saknas däremot ofta dokumentation ochofta också lämpliga beredningsformer som skulleunderlätta medicineringen hos barn. EU-kommissioneni samarbete med och andranationella läkemedelskontrollmyndigheter arbetardärför med att utforma ett regelverk som skallstimulera till utveckling av läkemedel till barn.Läkemedelsverket har till givitförslag på åtgärder som skulle kunna vidtas pånationell nivå för att öka tillgången tillväldokumenterade läkemedel till barn.Läkemedelsverket har vidare upplyst om att detredan finns ett obligatoriskt krav pååterrapportering till verket av samtliga kliniskaprövningar som genomförs i . De kliniskaläkemedelsprövningar som utförs i ingår dockofta som enbart en liten del i omfattandemultinationella studier där ett läkemedel prövas vidett stort antal kliniker över hela världen. WHO ett möte diskuterat frågan omregistrering av alla kliniska läkemedelsprövningar ien databas för att därmed kunna öka möjligheten attidentifiera s.k. publikationsbias.Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning avprodukter och tjänster föreslår i sittslutbetänkande Märk värdig jämställdhet (SOU2002:30) att det införs ett system för frivilligjämställdhetsmärkning, liknande det som finns påmiljöområdet. Enligt utredningen bör specifikajämställdhetskriterier för läkemedel vara attkvinnor och män ingår med lika andel vid åtminstoneden slutliga utprovningen av läkemedlet, attresultaten från testerna är så väl dokumenterade attdet framgår om, hur och i så fall på vilket sättsamt varför den aktuella produkten inverkar påkvinnors och/eller mäns kroppar samt attdokumentationen finns tillgänglig i enlekmannaversion för den som önskar ta del av den.Betänkandet har remissbehandlats.Inom projekt med uppgiftatt ta fram en handlingsplan för konsumentpolitikenkommer enligt uppgift arbetsgrupper att bildas förolika sakområden, bl.a. för märkningsfrågor.Jämställdhetsperspektivet är en av fleramärkningsfrågor som kommer att diskuteras i dettaarbete.Socialstyrelsen har fått i uppdrag av regeringen atti samverkan med sjukvårdshuvudmännen och berördamyndigheter analysera och redovisa könsskillnaderinom hälso- och sjukvårdens och socialtjänstensverksamhetsområden. I uppdraget ingår bl.a. attsammanställa och analysera könsspecifika uppgifterom hälso- och sjukvårdens kvalitet ochtillgänglighet samt se hur dessa påverkar vården förkvinnor och män, respektive flickor och pojkar.Slutredovisning av uppdraget skall ske senast den 31mars 2004.Enligt uppgift från behandlas ävenfrågan om könsaspekter inom läkemedelsforskningeninom ramen för inrättades vid KarolinskaInstitutet . Centrumet skallstimulera utbildning, forskning och information medett genusmedicinskt perspektiv.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller självfallet sin inställning atten situation där forskningens resultat ensidigtgagnar kunskapsframväxt avseende vissa grupper isamhället på bekostnad av andra är problematisk bådefrån rättvisesynpunkt och från etiksynpunkt.Utskottet anser det därför mycket tillfredsställandeatt kunna konstatera att kvinnor numera i störreutsträckning än förut inkluderas i kliniskaläkemedelsstudier och att könsfördelningen iprövningarna inte nämnvärt avviker frånkönsfördelningen i den population som sedan kommeratt behandlas med de aktuella läkemedlen.Läkemedelsverket och övrigaläkemedelskontrollmyndigheter i är mycketmedvetna om vikten av att läkemedel föremarknadsgodkännande har studerats på patienter somär representativa i förhållande till denpatientgrupp som avses använda preparaten. För atteffekt och säkerhet hos ett läkemedel skall kunnautvärderas inför godkännande av ett läkemedel krävsatt ett tillräckligt stort antal kvinnor respektivemän har ingått i studierna. För det fall relevantaskillnader observeras när det gäller ett läkemedelseffekt på personer av olika kön informeras på olikasätt om detta. Utskottet konstaterar attSocialstyrelsen kommer att redovisa ettuppdrag om könsskillnader inom bl.a. hälso- ochsjukvården, innefattande frågan om könsaspekter inomläkemedelsforskningen. Utskottet ser också positivtpå att frågan om jämställdhetsmärkning av läkemedelkommer att bli föremål för fortsatta diskussioner.Resultatet av detta arbete bör enligt utskottetsmening avvaktas. Mot bakgrund av vad som anförtsanser utskottet inte att det finns anledning att hosregeringen begära förslag om lagstiftning påområdet. Motionerna 2002/03:So490 (c) yrkande 2,2002/03:A242 (kd) yrkande 6, 2003/04:So9 (v) yrkande1 och 2003/04:A371 (kd) yrkande 5 avstyrks därmed.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagom ändring i 14 § läkemedelslagen (1992:859).Motionerna 2002/03:So220 (mp), 2002/03:So254 (m)yrkandena 3 och 4, 2002/03:So403 (v) yrkande 1,2002/03:So443 (c) yrkande 28 (delvis), 2002/03:A366(c) yrkande 17, 2003/04:So313 (v) yrkande 7,2003/04:So339 (mp), 2003/04:So343 (c) yrkande 17(delvis) och 2003/04:A302 (c) yrkande 17 får enligtutskottets mening anses i huvudsak tillgodosedda medvad som ovan anförts.Utskottet delar uppfattningen i motionerna 2003/04:So343 (c)yrkande 17 (delvis) och 2002/03:So443 (c) yrkande 28(delvis) om att det är viktigt att även studeravilka effekter läkemedel har på äldre och på barn.Utskottet kan konstatera att bristande dokumentationnär det gäller ett läkemedels effekt på äldremänniskor kan leda till att läkemedlet inte godkännsöver huvud taget eller att godkännandet inskränkstill att endast gälla patienter i de åldrar som harstuderats. Vid studier av vilka effekter läkemedelhar på barn måste självklart särskild försiktighetiakttas. Utskottet ser positivt på det pågåendearbetet med att stimulera utvecklingen av och ökatillgången till läkemedel till barn. Någottillkännagivande till regeringen är inte nödvändigt.Motionerna avstyrks i den mån de inte ärtillgodosedda med det anförda.Enligt skall samtliga kliniska prövningar somgenomförs i återrapporteras till verket. Närdet gäller multinationella studier kan utskottetkonstatera att det i det aktuella direktivet(artikel 11) har införts krav på registrering i eneuropeisk databas av alla kliniska prövningar somutförs i medlemsstaterna. Vidare förs diskussioneräven inom WHO om ett liknande register. Motion2003/04:So9 (v) yrkande 3 får enligt utskottetsmening anses tillgodosedd med det anförda.Lagförslagen i övrigtUtskottet tillstyrker även i övrigt regeringensförslag till lag om ändring i läkemedelslagen(1992:859) liksom förslaget till lag om ändring ilagen (2003:460) om etikprövning av forskning somavser människor.LäkemedelsförmånernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner rörande det nyaläkemedelsförmånssystemet, bl.a. om kriterierför subvention av läkemedel. Utskottet harinte ändrat inställning i frågan sedanriksdagsbehandlingen . Riksdagenbör även avslå motioner om kravet påarbetsplatskod m.m. med hänsyn till attsystemet är väl fungerande.Jämför reservationerna 7 (m) och 8 (kd).MotionerI motion 2003/04:So386 av . (m) begärs ett tillkännagivande omläkemedelsförskrivningen (yrkande 5). Motionärernamenar att förskrivning av läkemedel i första handmåste ske genom dialog mellan patient och läkare.Den överenskommelse som görs vid läkarkonsultationenskall gälla till nästa besök. Motionärerna förordaren lösning med bättre patientanpassning, framförtvingande åtgärder såsom utbyte på apotek.I motion 2002/03:So281 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om riktlinjer för närsubvention får ske (yrkande 3). Motionärerna anföratt om ett godkänt läkemedel ges på medicinsktbefogad indikation är det rimligt att detsubventioneras. Dialogen mellan läkare och patientmåste vara avgörande. I yrkande 8 begärs etttillkännagivande om läkemedelsrelaterade problem ochpatienttrygghet. Enligt motionärerna innebärsystemet med utbyte av läkemedel på apotek ökad riskför läkemedelsrelaterade problem. Osäkerhet hospatienten om dosering förstärks om preparatet inteär detsamma som läkaren kommit överens med patientenom och om det skiftar i form och färg. Det begärsäven ett tillkännagivande om forskning ochutveckling (yrkande 4). De nya bestämmelserna omsubvention av läkemedel avslöjar enligt motionärernaregeringens fyrkantiga syn på forskning ochutveckling inom läkemedelsområdet. Att redan vidintroduktionen av ett nytt läkemedel begränsa dessanvändningsområde genom att endast jämföra dessnytta med redan befintliga läkemedel och begränsadess användning genom att utesluta det frånsubventionen, bidrar till att slå undanförutsättningarna för vidare forskning ochutveckling. Enligt motionärerna är faran med de nyakriterierna att bedömningen sker utifrån rentteoretiska grunder som inte tar hänsyn till denenskilda patientens egenart eller det förhållandetatt ett läkemedel senare visar sig ha andraindikationsområden än de ursprungliga. Även på grundav detta måste frågan om subvention avgöras vidförskrivningstillfället, anförs det. I yrkande 5begärs ett tillkännagivande om fördelarna meddiagnosstyrd subvention av läkemedel. Enligtregeringen medför ett diagnosstyrt förmånssystemtillämpningsproblem och inbjuder tillindikationsglidningar. Motionärerna anser emellertidatt det är riskfyllt att avfärda diagnosstyrningeftersom det hindrar subventionering av läkemedel dådet är medicinskt motiverat. Produktstyrninguppmuntrar till att omoderna och merkostnadskrävande metoder tillämpas och fokuserarinte heller på patientens medicinska tillstånd isamma utsträckning som diagnosstyrning.Två motioner rör subvention av läkemedel mot erektildysfunktion.I motion 2003/04:So248 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivanden om att tillsätta enutredning av läkemedelsförmånerna (yrkande 1) samtom att ompröva inställningen till rätten att erhållaläkemedel mot svår erektil dysfunktion vialäkemedelsförmånssystemet (yrkande 2). Motionärernaefterlyser ett system som ger möjligheter attsubventionera läkemedel för vilka uppenbar riskföreligger för överutnyttjande ochfelförskrivningar, som Viagra och Xenical.Exempelvis skulle förskrivningsrätten kunnabegränsas till att endast omfatta specialistläkare.I motion 2003/04:So470 av ()begärs ett tillkännagivande om att erektildysfunktion fullt ut måste betraktas som sjukdom ochdärmed behandlas som sådan (yrkande 1). I yrkande 2begärs ett tillkännagivande om orimligheten i attsubventionera komplicerade i stället för enklabehandlingsformer. Slutligen begärs etttillkännagivande om att utreda förutsättningarna föratt låta patienter med av läkare diagnostiserad svårerektil dysfunktion få läkemedel i tablettform medsubvention (yrkande 3). Motionären är kritisk tillLäkemedelsförmånsnämndens beslut att inte låtaViagra ingå i läkemedelsförmånen. Däremotsubventioneras två andra läkemedel mot erektildysfunktion där behandlingen sker genom lokalinjektion, dvs. på ett för användaren kompliceratsätt.Flera motioner tar upp frågor om arbetsplatskod ochförskrivarkod.I motion 2002/03:So281 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om arbetsplatskod(yrkande 6). Motionärerna anför att avläkarkåren saknar en fast arbetsplats. Vidare anförsatt när koden är oläsbar blir patienten tvungen attbetala fullt pris på läkemedlet. Kravet på enarbetsplatskod innebär också en risk för en direktintegritetskränkande registrering av läkare eftersommånga arbetsplatser är små med endast en eller ettpar förskrivande läkare. Motionärerna begär vidareett tillkännagivande om den fria förskrivningsrätten(yrkande 13). Motionärerna anför att den friaförskrivningsrätten i praktiken har inskränkts. Att,som regeringen har antytt, kompletteraarbetsplatskoden med krav på en personligförskrivarkod för alla skulle medföra allvarligaintegritetsproblem. Förskrivarkoden måste varafrivillig.I motion 2003/04:So513 av m.fl.(fp) yrkas att begär att regeringen läggerfram förslag om reviderade regler förarbetsplatskoder vid läkemedelsförskrivning (yrkande12). Motionärerna anser att alla förskrivare, ävenbl.a. de som saknar fast arbetsplats, skall kunnaförskriva läkemedel med subvention.Ett liknande yrkande förekommer i motion2002/03:So437 av m.fl. (fp) (yrkande13).I motion 2003/04:So640 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om arbetsplatskod somföljer kompetensen (yrkande 26). Ett stort antalläkare förskriver läkemedel utanför den egentligahälso- och sjukvården. Motionärerna anser att detbör prövas att förse dessa läkare med en egen kodsom följer kompetensen.Samma yrkande finns i motion 2002/03:So509 av AlfSvensson m.fl. (kd) (yrkande 22).Även i motion 2002/03:So443 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att läkare som intehar en fast arbetsplats eller som står utanförhälso- och sjukvården bör förses med en särskild kodi syfte att kunna förskriva subventioneradeläkemedel (yrkande 33). Regeringen bör återkomma medförslag till ett system med arbetsplatskoder ellermotsvarande som omfattar alla förskrivare, anförsdet.Gällande ordning och tidigare behandling m.m.Den 1 oktober 2002 trädde lagen (2002:160) omläkemedelsförmåner m.m. i kraft (prop. 2001/02:63,bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194). En nyordning infördes därigenom för det offentligasubventionssystemet rörande läkemedel. Denförutvarande ordningen med en i väsentliga avseendenautomatisk subventionering av receptbelagdaläkemedel som åsatts ett försäljningspris i särskildordning övergavs. En ny självständig nämndmyndighet inrättades med uppgiftatt ansvara för beslut rörande subventionering ochprisreglering i fråga om läkemedel och andra varorsom ingår i läkemedelsförmånerna.Läkemedel kan ingå i läkemedelsförmånerna endastom de uppfyller vissa kriterier som anges i lagen.Grundläggande utgångspunkter är i detta sammanhangde mål för hälso- och sjukvården som anges i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763), nämligenmänniskovärdesprincipen och behovs- ochsolidaritetsprincipen. I ljuset av dessautgångspunkter skall prövaom läkemedel uppfyller det kriterium avseendekostnadseffektivitet som anges i lagen omläkemedelsförmåner m.m. Vidare uppställs ettkriterium avseende marginalnytta, dvs. det får intefinnas andra tillgängliga läkemedel ellerbehandlingsmetoder som enligt en avvägning mellanavsedd effekt och skadeverkningar som avses i 4 §läkemedelslagen är att bedöma som väsentligt merändamålsenliga.En ytterligare förutsättning för att ett läkemedelskall ingå i förmånerna är att receptet är försettmed uppgift som identifierar den arbetsplats somreceptutfärdaren tjänstgör vid (arbetsplatskod).En annan nyordning som infördes innebär att ettläkemedel som skall lämnas ut mot recept skall bytasut mot det billigaste utbytbara läkemedel som finnstillgängligt på det enskilda apoteket.Receptutfärdaren kan på receptet motsätta sigutbyte, dock endast av medicinska skäl. Läkemedletfår inte heller bytas ut om patienten betalarmellanskillnaden i pris mellan det förskrivnaläkemedlet och ett billigare utbytbart läkemedel.I betänkande 2001/02:SoU10 behandlade utskottetmotionsyrkanden (m) bl.a. om att ett godkäntläkemedel som ges på medicinskt befogad indikationbör subventioneras, om fördelarna med diagnosstyrdsubvention av läkemedel samt om att frågan omsubvention skall avgöras vid förskrivningstillfället(s. 18 f.). Utskottet ansåg att regeringens förslagnär det gällde systemet för subvention av läkemedelvar väl övervägda. Utskottet fann vidare att de skälsom framförts i propositionen till stöd för ett ihuvudsak produktinriktat system var övertygande. Detkonstaterades också att Läkemedelsförmånsnämndenundantagsvis skulle kunna besluta att ett läkemedelskall ingå i förmånerna endast för ett visst område.Utskottet ansåg i likhet med regeringen att nämndendärmed gavs ett visst utrymme att välja enbegränsning till ett visst användningsområde isådana fall där det bedöms lämpligt.Vidare delade utskottet regeringens uppfattningatt det föreligger behov av att finna metoder föratt motverka indikationsglidningar. En ordning sominnebär att den förskrivande läkaren särskiltintygar att patienten vid varje enskiltförskrivningstillfälle uppfyller kriterierna för attkomma i åtnjutande av subventionen kunde därförövervägas. I likhet med regeringen fann emellertidutskottet att ett sådant system skulle kunnainnebära ökat administrativt merarbete inomsjukvården samt att tillsynsmyndigheten i så fallmåste tillföras resurser. Utskottet konstateradevidare att regeringen ansett att en utvärdering avförmånssystemet bör genomföras samtatt denna utvärdering får utvisa om det finnsanledning att på nytt aktualisera frågan ominförande av ett särskilt intygssystem. Utskottetsåg positivt på en sådan utvärdering.Motionerna avstyrktes (s.y. m).I samma betänkande behandlade utskottet ävenmotioner om kriterierna för subventionering avläkemedel (s. 22 f.). Enligt utskottet var deföreslagna kriterierna om kostnadseffektivitet ochmarginalnytta i 15 § förslaget till lag omläkemedelsförmåner m.m. väl avvägda. Motionernaavstyrktes (res. kd).Vidare behandlade utskottet motioner omarbetsplatskod och förskrivarkod (s. 24 f.). I dennadel anfördes följande.Utskottet vill framhålla att det ur samhälleligsynpunkt av flera skäl är angeläget attuppföljning av förskrivning och användning avläkemedel förbättras. Utskottet delar regeringensbedömning att användning av arbetsplatskod ochförskrivarkod på recept som identifierararbetsplats och förskrivare har stor betydelseför möjligheterna att följa upp förskrivning ochanvändning av läkemedel. Information somidentifierar en enskild receptutfärdare(förskrivarkod) bör som anförs i propositionentills vidare vara frivillig. Såvitt gällerarbetsplatskoden är denna ett nödvändigtinstrument för att ett effektivt planerings- ochbudgetarbete skall kunna bedrivas. Även utskottetkommer vid en samlad bedömning fram till attarbetsplatskoden bör utgöra en avförutsättningarna för att ett förskrivetläkemedel skall omfattas av läkemedelsförmånen.Vidare delar utskottet uppfattningen att endastden som har en arbetsplats bör kunna tilldelas enarbetsplatskod. Det är med hänsyn till vikten aven heltäckande reglering rörande arbetsplatskodeninte heller lämpligt att undanta vissaarbetsplatser från kravet på arbetsplatskod. Iett par motioner anförs att kraven påarbetsplatskod innebär en inskränkning i den friaförskrivningsrätten. Utskottet vill emellertidframhålla att recept utan arbetsplatskodfortfarande kommer att kunna expedieras påapotek, men inte inom läkemedelsförmånerna.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna (res. m, kd, c, fp).Även motioner om utbyte av läkemedel på apotekbehandlades (s. 27 f.). Utskottet anförde härvidbl.a. följande.Utskottet delar regeringens uppfattning att detär nödvändigt att ytterligare skärpakostnadskontrollen i läkemedelsanvändningen.Utskottet ställer sig därmed bakom förslaget attom ett läkemedel som ingår i läkemedelsförmånernahar förskrivits och det på det enskilda apoteketfinns ett eller flera utbytbara sådana läkemedelskall läkemedlet bytas ut mot det billigastetillgängliga läkemedlet. Av regeringens förslagframgår vidare att läkemedlet inte får bytas utom den som utfärdat receptet på medicinskagrunder motsatt sig ett utbyte. Det innebär attden förskrivande läkaren kan ta hänsyn tillpatientens personliga egenskaper. Likaså kommerdet att ankomma på apotekspersonalen att videxpedieringstillfället informera om vad utbytetav preparat innebär. Härtill kommer attläkemedlet inte får bytas ut om patienten väljeratt betala prisskillnaden mellan det förskrivnaläkemedlet eller något annat utbytbart läkemedeloch det billigaste läkemedlet. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna (res. kd).Enligt 11 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmånerm.m. får beslut att ettläkemedel eller en annan vara skall ingå iläkemedelsförmånerna förenas med särskilda villkor.I proposition 2001/02:63 (s. 91) angavs att det ivissa fall kan vara motiverat att låta ett läkemedelingå i förmånerna endast om det har förskrivits avvissa specialistläkare.Utredningen om uppföljning inom läkemedelsområdethar haft regeringens uppdrag att analysera nuvarandeoch framtida behov av möjligheter till medicinsk ochekononomisk uppföljning inom läkemedelsområdet. Imaj lämnade utredningen sitt betänkande Ökadpatientsäkerhet på läkemedelsområdet (SOU 2003:52).Utredningen har bl.a. översiktligt berört frågan omförskrivarkod och konstaterat att det frivilligasystem som gäller har gett ett bra resultat.