bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — Om envallokal inte är tillgänglig för en fysisktfunktionshindrad väljare, får valförrättaren enligt10 kap. 8 § andra stycket ta emot väljarensvalkuvert utanför vallokalen om det kan ske underbetryggande former.Vid riksdagbehandlingen av denregeringsproposition som ligger till grund för dessabestämmelser uttalade utskottet att förslagetinnebar en förbättring mot vad som då gällde.Utskottet tillstyrkte regeringens förslag med vissatekniska justeringar och avstyrkte motioner angåendetillgängligheten till vallokaler förfunktionshindrade (bet. 2001/02:KU8). I betänkande2001/02:KU14 vidhöll utskottet sin då gjordabedömning och avstyrkte därmed ännu en motion ifrågan.Valmyndigheten har i två rapporter tillJustitiedepartementet belyst tillämpningen av de nyareglerna. I rapport (dnr 088-02/70)anges bl.a. att länsstyrelserna har uppgett att deskriftligen eller vid möten med företrädare förkommunernas valnämnder har erinrat om vikten av attdet till vallokaler väljs lokaler som ärtillgängliga för fysiskt funktionshindrade. Detframgår vidare att något formellt samråd inte harägt rum i något län. Några kommuner har rapporteratatt de bytt till nya och lämpligare lokaler ochnågra kommuner har uppgett att ramper som gör detmöjligt att komma in även med rullstol har byggtsvid de vallokaler som saknat sådana. Irapport (dnr 02-196/70) anges attformella samråd med länsstyrelser begärtsbeträffande en vallokal i vardera ,, , , , ochGävle kommuner; beträffande två vallokaler i ,och kommuner; beträffande fyravallokaler i samt beträffande 16vallokaler i . Det anförs irapporten att åtminstone ett antal av de lokaler somsamrådet omfattar med hjälp av ramper bör kunnagöras tillgängliga med rullstol. göri rapporten den sammanfattande bedömningen attvalnämnderna vidtagit åtgärder för att så långtmöjligt kunna erbjuda val-lokaler som ärtillgängliga också för väljare med fysiskafunktionshinder.Utskottet behandlade i betänkande 1998/99:KU17 enmotion med yrkande om att valsedlar med punktskriftborde tas fram till nästkommande val. Utskottetgjorde då följande bedömning.I dag finns information till synskadade väljaredels på kassettband, dels med punktskrift.Dessutom distribueras kuvert med text ipunktskrift som innehåller valsedlar utanpunktskrift. Denna ordning har utformats medtanke på valhemligheten. Utskottet är med hänsyntill valhemligheten inte berett att föreslå attäven valsedlarna skall utformas med punktskriftoch avstyrker därför motionen.I proposition 2001/02:53 Ändringar i vallagen, m.m.(s. 71 f.) har regeringen anfört bl.a. att när detgäller röstningsförfarandet för synskadade väljarehar i samråd med () sett över vilka åtgärder som kanvidtas för att underlätta förfarandet. Till valet år1991 togs i samarbete med SRF fram ett särskiltvalmaterial som kunde läsas i punktskrift.Materialet bestod av ett ytterkuvert med separatakuvert med en partimarkerad valsedel för vart ochett av de åtta största partierna och blankavalsedlar (totalt 27 kuvert per väljare). Innehålletfanns angivet i punktskrift utanpå kuverten.Väljaren kunde därmed ta ut en valsedel för varjeval och lägga in i ordinarie valkuvert vidröstningen i vallokal eller på posten. Varjeförsändelse innehöll också ett särskiltinformationsblad. Materialet skickades till desynskadade som enligt SRF:s register lästepunktskrift. Materialet sändes också till varjelänsstyrelse och distributionefter begäran. Landets taltidningar fick ocksåinformation. Distributionen har därefter ytterligareutökats till att omfatta länsbibliotekensinläsningstjänst. Vidare har en ljudkassettframställts med texten från väljarbroschyren.De åtgärder som redovisats ger synskadademöjligheter att utan insyn från någon annan personrösta på ett parti. De löser dock inte de problemsom uppkommit för synskadade genom de nya reglernaom personröstning.Det är givetvis inte tillfredsställande attsynskadade inte utan insyn från annan kanpersonrösta. Utredningen har dock bedömt att detta iframtiden genom röstning via Internet kommer att blimöjligt även för synskadade. I avvaktan på att ensådan ordning införs har utredningen inte velatförorda en lösning som tillåter röstning medvalsedlar som väljaren själv skrivit ut viaInternet. Varken SRF eller harkunnat se några möjligheter att med bibehållenvalhemlighet personrösta utan hjälp. I stället harman föreslagit att "auktoriserade röstmedhjälpare"skall införas. Från har mansagt att det knappast var tänkbart att förränröstningen görs "teknisk" för alla åstadkomma någotför synsvaga utan åsidosättande av valhemligheten.Mot bakgrund av det anförda finner regeringen attnågon förändring av valsedlarnas utformning inte börföreslås för närvarande.Vid riksdagsbehandlingen av proposition 2001/02:53framhöll utskottet att det är av stor betydelse attalla kan rösta utan att valhemligheten åsidosätts.Att, såsom föreslagits i en motion, användavalsedlar och valkuvert med punktskrift skulleenligt utskottet åsidosätta valhemligheten. Mot denanförda bakgrunden avstyrktes motionen (bet.2001/02:KU8).2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en helt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som på nytt vill understryka vikten avatt alla kan rösta utan att valhemlighetenåsidosätts, anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motionerna 2002/03:K241 yrkande 7,2002/03:K257 yrkande 3, 2002/03:K282 yrkande 2,2003/04:K290 yrkande 5, 2002/03:K308, 2002/03:K328,2002/03:So513 yrkande 9, 2003/04:So569 yrkande 5,2002/03:K270 och 2002/03:Ju278 yrkande 9 bör därföravslås.Distribution av valsedlarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner om att säkerställadistribution av namnvalsedlar tillvallokaler.MotionernaI motion 2002/03:K247 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ianspråktagande avmodern tryckteknik för distribution av valsedlartill landets alla poströstningsställen ochvallokaler. Motionären påpekar att det ankommer påpartierna att se till att namnvalsedlar finnstillgängliga i alla postkontor och i vallokaler somär öppna på valdagen. Följden blir, enligtmotionären, att partierna inte förmår ställa till depoströstandes förfogande valsedlar med förtrycktakandidater från andra delar av landet. Enligtmotionärens mening finns det emellertid en tekniskmöjlighet att lätt distribuera relevanta valsedlarför registrerade partier till alla röstande. Det kanske genom att det i varje vallokal finns en vanligvalsedelsmaskin som levererar de korrektavalsedlarna som denröstberättigade beslutar sig för att rösta. Genomatt på röstkortet från anbringa enstreckkod för väljaren, som identifierarvaldistriktet, skulle en enkel skrivare, koppladtill , kunna leverera valsedlarna förde aktuella valen, i korrekta färger, för samtligaregistrerade partier och med partiernas kandidater.Ett liknande yrkande framförs i motion 2003/04:K265av samma motionär.I motion 2002/03:K257 av ()föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag om regler för att säkerställa attpersonvalsedlar distribueras till samtligavallokaler på samma sätt som partivalsedlar (yrkande2).BakgrundI vallagen görs skillnad mellan partimarkeradevalsedlar, blanka valsedlar och namnvalsedlar. Medpartimarkerade valsedlar menas valsedlar med parti-och valbeteckning men som inte innehåller någrakandidatnamn. Med blanka valsedlar menas valsedlarutan någon partibeteckning eller kandidatnamn. Mednamnvalsedlar menas valsedlar med kandidatnamn.Valadministrationen svarar för att väljarna i vali varje röstningslokal har tillgång tilla. partimarkerade valsedlar för varje parti som vidnågot av de två senaste riksdagsvalen har fåttmer än av rösterna i hela landet, ochb.c. valsedlar för val till medparti- och valbeteckning (partivalsedlar) förvarje parti som vid något av de två senaste valenhar fått av rösterna i hela landeteller valsedlar med kandidatnamn (namnvalsedlar)om partiet deltar med endast en valsedel, underförutsättning att anmälan gjorts av behörigföreträdare för partiet eller partiets ombud, ochd.e. blanka valsedlar.f.Även partierna har möjlighet att lägga ut sinavalsedlar, dvs. sådan valsedlar som intetillhandahålls av valmyndigheterna iröstningslokalerna (namnvalsedlar). Det finns dockvissa begränsningar. Namnvalsedlar får nämligen inteläggas ut på röstmottagningsställen som harinrättats av utlandsmyndigheter.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en helt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet avdet arbete som bedrivs av 2003 årsvallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motionerna 2002/03:K247,2003/04:K265 och 2002/03:K257yrkande 2 bör därför avslås iberörda delar.SmåpartispärrenUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till nu inledda samtal om enöversyn av regeringsformen föreslår utskottetatt avslår motioner om översyn avprocentspärrarna för val till ochlandstingsfullmäktige.MotionernaI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till lagändring som medför att dennuvarande spärren vid landstingsval avskaffas(yrkande 8).I motion 2002/03:K377 av m.fl.(kd) föreslås att begär att regeringen gören översyn av valsystemet för val till (yrkande 2). Motionärerna anför bl.a. att systemetmed fyraprocentsspärren vid fördelning av mandatenbör avvecklas. Det påpekas vidare att man skulleslippa alltför kraftiga marginaleffekter imandatfördelningen om nuvarande riksspärr ersattesmed en intrappningsskala. Motionärerna anser att detär viktigare för partier att ha någon representationi parlamentet än att stå helt utanför i ett systemmed kraftig initialspärr.I motion 2002/03:K396 av ()föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring i regeringsformen och val-lagen i enlighet med vad som i motionen anförs omatt avskaffa procentspärrarna.BakgrundEnligt 3 kap. 7 § regeringsformen fördelas mandateni mellan partier. Med parti avses varjesammanslutning eller grupp av väljare, som uppträderi val under särskild beteckning. Endast parti somhar fått av rösterna i hela riket ärberättigat att delta i fördelningen av mandaten.Parti som har fått färre röster deltar dock ifördelningen av de fasta valkretsmandaten ivalkrets, där partiet har fått avrösterna.Motivet till bestämmelsen om den aktuella spärrenär en önskan om att motverka uppkomsten avsmåpartier och partisplittring, vilket utvecklasnärmare i förarbetena till partiellaförfattningsreform (SOU 1967: 26, prop. 1968:27).Enligt Grundlagberedningens mening var detnödvändigt att liksom i det tidigare valsystemet havissa spärrar som utestängde mycket små partier frånrepresentation i . Det skulle kunnaäventyra det parlamentariska styrelseskicket om manvid valen till enkammarriksdagen tillämpade ettvalsystem som gjorde det lätt för småpartier atterövra mandat. Utländska erfarenheter visade enligtberedningen att förekomsten i folkrepresentationenav många småpartier i vissa lägen kunde försvåralösningen av regeringsfrågan och minskamöjligheterna att få en handlingskraftigparlamentsmajoritet.Folkstyrelsekommittén föreslog i sitt betänkande(SOU 1987:6) Folkstyrelsens villkor ingen ändring avspärreglerna. Erfarenheterna från andra ländervisade enligt kommittén att det för demokratinsfunktionsduglighet var väsentligt att valsätten inteledde till långtgående partisplittring iparlamentet.Under riksdagsbehandlingen deladekonstitutionsutskottet Folkstyrelsekommitténsuppfattning i frågan.För val till infördes etthelt proportionellt system vid valet . Förfördelningen av mandaten i harspärren satts till av rösterna i helalandstinget.Utskottets ställningstagandeRegeringen har inlett samtal med de politiskapartierna i rörande en översyn avregeringsformen. Utskottet ser det som en möjlighetatt den kommande översynen, med sitt samlandeperspektiv, kan komma att rymma frågor som tas upp imotionerna 2002/03:K241 yrkande 8, 2002/03:K377yrkande 2 och 2002/03:K396 om översyn avprocentspärrarna för val till ochlandstingsfullmäktige. Mot bakgrund av vad som nuhar anförts anser utskottet att det inte är påkallatatt begära sådana initiativ som efterfrågas i denyss nämnda motionerna, vilka därför bör avslås ihär berörda delar.Översyn av valsystemetUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till nu inledda samtal om enöversyn av regeringsformen föreslår utskottetatt avslår motioner om utredning avvalsystemet.MotionernaI motion 2002/03:K297 av ochMarietta de (båda m) föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om tillsättande av enparlamentariskt sammansatt utredning för utformningav ett nytt valsystem. Motionärerna anför bl.a. atterfarenheterna från de senaste valen enligt derasmening gör det nödvändigt att utforma ett nyttvalsystem som bör bygga på att tydliggöra denideologiska skillnaden mellan partierna, skapastarka regeringar, minska små partiers inflytande påregeringsbildningen och de politiska besluten,minska antalet ledamöter i , erhålla ettvalsystem som gör att ledamöterna är mer kända ochförankrade i sin valkrets och skapa störrelikformighet i storleken på valkretsar. Regeringenbör skyndsamt tillsätta en parlamentarisktsammansatt utredning för att före nästa ordinarieval komma med förslag till en ny ordning förvalsystem och antal riksdagsledamöter samt se överstorleken på valkretsarna.I motion 2003/04:K239 av ochPeter (båda m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en utredning om ett införande avenmansvalkretsar vid val till . I motionenanförs bl.a. att enmansvalkretsar stärker denenskilde parlamentarikerns ställning och tydliggörhans eller hennes ansvar inför väljarna. Därför börregeringen ta initiativ till en utredning ominförandet av enmansvalkretsar i , med måletatt de skall kunna implementeras till valet 2006.I motion 2003/04:K271 av m.fl. (m)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om utredning avvalsystemet (yrkande 21). Motionärerna välkomnar attregeringen har aviserat sin vilja att låta utredavalsystemet. För en sådan utredningen anges imotionen följande utgångspunkter. Väljarnas förmågaatt kontrollera och ställa de politiskt ansvarigaskall stärkas. Dagens situation med enminoritetsregering och samarbetspartier utan ettklart ansvarsförhållande innebär dels att regeringenhar en svag parlamentarisk förankring för deuppgifter som åvilar den, dels att den försvårarbåde väljarnas insyn och möjligheter att utkrävaansvar. De valda företrädarna skall ha ett klart ochtydligt samband med sina väljare. Av det skälet villmotionärerna stärka personvalsinslaget och detansvar som den enskilde förtroendevalda har gentemotsina väljare och sin valkrets. Motionärerna ärberedda att pröva olika lösningar för att uppnådetta. Ett ökat personvalsinslag och ansvar gentemotden egna valkretsen skall förenas med ettproportionellt valsystem. Proportionaliteten fårdock inte i sig leda till svaga regeringar,svåröverskådliga ansvarsförhållanden och ettoproportionerligt inflytande för små partier.Motionärerna anser mot denna bakgrund att det ärviktigt att diskutera hur valsystemet skall utformasför att ge på en gång ett tydligt personvalsinslag,tydliga ansvarsförhållanden och möjligheter förväljarna att genom sitt utslag få regeringsskiftentill stånd.BakgrundFöre detta kanslichefen i konstitutionsutskottetMagnus har på uppdrag av utskottet i enpromemoria sammanställt uppgifter om erfarenheter avdet tyska valsystemet, bilaga 3 (2002/03:URD2). Avpromemorian framgår bl.a. att varje väljare har tvåröster. Förstarösten gäller valet i enenmansvalkrets, andrarösten i en flermansvalkrets. Ienmansvalkretsarna röstar man på en person genommajoritetsval i en omgång. I flermansvalkretsarnalägger man sin röst på en lista över personernominerade av ett parti. Valsättet i listvalen ärproportionellt och är styrande förmandatfördelningen. Vid mandatfördelningen finnsockså en spärrgräns. Endast partier som fått av andrarösterna i hela landet får delta ifördelningen av listmandaten. Samma rätt har partiervars kandidater har segrat i minst tre valkretsar ivalkretsvalen. Om ett parti i en viss delstaterhållit fler mandat genom valkretsvalen än det ärberättigat till enligt den proportionellafördelningen får det ändå behålla dessa mandat (s.k.Überhangmandate). Dessa mandat gör att förbundsdagenkan ha fler ledamöter än det antal mandat som denproportionella fördelningen grundar sig på. Enligtden sammanfattande bedömning som görs i promemorianhar regeringsstabiliteten varit hög i . Somen viktig orsak härtill utpekas den höga spärrensamt möjligen också den tvåpartitendens som finns ivalkretsvalen. Vidare bedöms att väljarnasansvarsutkrävande varit avgörande förregeringspolitiken, eftersom regeringsskiftena sedanår 1969 på ett undantag när skett i samband med val.Überhangmandate och alternativregeln för tilldelningav listmandat kan enligt promemorian kritiserasutifrån valsystemets grundläggande proportionellaprincip. Spärren måste dock, enligt promemorian,försvaras eftersom den visat sig verkningsfull föratt förhindra partisplittring. Men å andra sidan inte förhindrat att nya partier har kunnat taplats i förbundsdagen under 1980- och 1990-talen.Valkretsvalen anges ha en positiv effekt på detlokala inflytandet i förbundsdagen. I valkretsvalenfinns även en möjlighet till ansvarsutkrävande av deindividuella ledamöterna. Valdeltagandet betecknassom högt. Vidare har kvinnorepresentationen ökatstarkt i förbundsdagen till följd av de senastevalen. Det tyska valsystemet måste dock betecknassom komplicerat.Utskottets ställningstagandeRegeringen har inlett samtal med de politiskapartierna i rörande en översyn avregeringsformen. Utskottet ser det som en möjlighetatt den kommande översynen, med sitt samlandeperspektiv, kan komma att rymma frågor som tas upp imotionerna 2003/04:K271 yrkande 21, 2003/04:K239 och2002/03:K297 om översyn av valsystemet och ominförande av enmansvalkretsar. Ett led i en sådanöversyn kan enligt utskottet vara att - på sätt somutskottet låtit göra - inhämta uppgifter om andravalsystem och att även analysera effekterna avsådana system. Mot bakgrund av vad som haranförts anser utskottet att det inte är påkallat attbegära sådana initiativ som efterfrågas i de nyssnämnda motionerna, vilka därför bör avslås i härberörda delar.Skydd mot ofrivillig kandidaturUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår en motion om lagändring för attförhindra att personer utan eget samtyckeförs upp som kandidater i allmänna val.MotionenI motion 2002/03:K302 av m.fl. (s)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om behovet avlagändring för att förhindra att partier utan atttillfråga personer registrerar deras namn påvalsedel. Motionärerna anför bl.a. att det är heltoacceptabelt att en person ofrivilligt anges somkandidat för ett parti. De anser att det är ettmissbruk av den fria nomineringsrätten. Enligt derasmening behövs en ändring av vallagen för attförhindra att detta sker vid kommande val.Bakgrund1999 års författningsutredning har föreslagit attdet skall införas ett system där de partier somönskar delta i allmänna val måste anmäla detta samtsina kandidater, som skriftligen samtyckt till sinkandidatur, senast före valet (SOU2001:99). Förslaget innebär att endast de partiersom har gjort en sådan förhandsanmälan deltar ifördelningen av mandat. Förslaget skulle förhindras.k. Utredningen bedömde,i likhet med tidigare utredningar på området, attdet inte är möjligt att införa ett sådant systemutan att ändra partibegreppet iregeringsformen (se SOU 1987:6 s. 149, SOU 1993:21s. 187, SOU 1995:143 s. 146). Förutom ändringar ivallagen föreslog utredningen därför också enändring i 3 kap. 7 § regeringsformen.I direktiven till vallagskommitté (dir.2003:37) anförs att författningsutredningsförslag har fått ett i huvudsak positivt mottagandeav remissinstanserna. Mycket talar därför för attförslaget bör läggas till grund för lagstiftning.Ett flertal remissinstanser har dock haft synpunkterpå den lagtekniska utformningen. att de föreslagna tidsfristerna för anmälandelvis är olika beroende på vilket val anmälan avseroch att förslaget saknar en uttryckliglagbestämmelse om att ett parti måste vara enjuridisk person för att få anmäla sitt deltagande iett val. Eftersom vallagskommitté (Ju2003:03) skall lämna förslag till en helt ny vallagfinns det enligt direktiven inget som hindrar attkommittén på nytt överväger frågan om offentligavalförberedelser. En ändring av 3 kap. 7 §regeringsformen kan träda i kraft tidigast den 1januari 2007. Den nya vallagen skall dock kunnatillämpas års val. Om även kommitténbedömer att ett system med offentligavalförberedelser kräver grundlagsändring, skall denlämna förslag till de justeringar av bestämmelsernai den nya vallagen som ett sådant system förutsätteroch som i så fall skall träda i kraft medgrundlagsändringen. Det står då även kommittén frittatt på nytt se över lydelsen av den ändring i 3 kap.7 § regeringsformen som i så fall aktualiseras.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motion 2002/03:K302 bör därför avslås.Legitimationskrav vid röstningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår en motion om legitimationskrav.MotionenI motion 2002/03:K313 av och (båda m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att väljare skall kunna visagiltig legitimation vid röstning i vallokal.Motionärerna anser att man vid anfordran skall kunnavisa giltig legitimation, oavsett om man röstar ivallokal eller på postkontor, utlandsmyndighet ellerpå fartyg.BakgrundVid röstning i vallokal får valförrättaren, enligt10 kap. 5 § vallagen, begära att väljaren uppgersitt fullständiga namn och sin födelsetid. Innannågot valkuvert tas emot skall valförrättaren,enligt 6 §, kontrollera att väljaren enligtröstlängden har rösträtt vid det val som väljarenvill delta i och inte redan har röstat i valet.Valförrättaren skall också kontrollera att väljarenbara har gjort i ordning ett valkuvert för varjeslag av val, att det inte finns någon obehörigmärkning på något kuvert och att varje valkuvertuppenbart innehåller en valsedel. En valförrättarefår inte ta emot ett valkuvert som inte uppfyller dekrav som ställs i 6 §.Vid röstning på postkontor skall, enligt 11 kap. 8§ vallagen, väljare som inte är kända förröstmottagaren legitimera sig. Om de inte gör detfår de inte rösta.Regeringen uttalade i proposition 1996/97:70 s.154-155 att de problem som kan uppstå på grund avatt det saknas ett generellt legitimationskrav intehar visat sig vara sådana att det enligt regeringensbedömning är befogat att nu föreskriva om krav pålegitimation vid all röstning. Om en väljare intekan legitimera sig eller på annat sätt görasannolikt att han är den han utger sig för att varafår valförrättaren vägra att ta emot hans röst.Detta bör vara tillräckligt för att komma till rättamed problem som må finnas kring personer som sökerutnyttja någon annans rösträtt.