bet · GR01UBU5 · 2004-02-19 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 30 yrkanden från allmännamotionstiden om olika studiestödsfrågor.Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet.Yrkandena handlar om hur studiebidrag tillgymnasieelever betalas ut, nyttstudiefinansieringssystem för högskoleutbildning,reglerna för hur länge man kan få studiemedel, deövre åldersgränserna i studiemedelssystemet,avskrivning och återbetalning av studielån,studiemedelsvillkor för elitidrottare,studiefinansiering vid Invandrarakademin i ,studiemedelssystemet för funktionshindrade,studiestöd för folkhögskolestuderande ochstudiemedel vid utlandsförlagd svenskhögskoleutbildning.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och Centerpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut.1. Studiebidragssystemet för ungdomarRiksdagen avslår motion2003/04:Ub312.2. Nytt studiemedelssystemRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub212 i denna del och2003/04:Ub385 yrkande 1.Reservation 1 (m)3. Tolvterminersregeln vid beviljande avstudiemedelRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub396 yrkande 10,2003/04:Ub410 och2003/04:Ub513 yrkande 6.Reservation 2 (fp, kd, c)4. Studiefinansiering vid utbildning tillteckenspråkstolk, dövblindtolk ochvuxendövtolkRiksdagen avslår motion2003/04:Ub296.5. Studiemedel för äldre studerandeRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub360,2003/04:Ub373,2003/04:Ub381,2003/04:Ub440 yrkande 1,2003/04:Ub453,2003/04:Ub513 yrkande 5 och2003/04:A370 yrkande 2.Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)6. Utbetalning av studiemedlens lånedelRiksdagen avslår motion2003/04:Ub339.7. Avskrivning av studielånRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub235,2003/04:Ub397 yrkande 4,2003/04:Ub414 yrkande 3 och2003/04:N335 yrkande 1.Reservation 5 (fp)8. Undantag från återbetalningsskyldighet ianslutning till uppdrag inom studentkårRiksdagen avslår motion2003/04:Ub261 yrkandena 1 och 2.Reservation 6 (fp)9. Bonus vid förtida återbetalningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub264 yrkande 2 och2003/04:Ub513 yrkande 7.Reservation 7 (kd)10. Studiemedelsvillkor för elitidrottareRiksdagen avslår motion2003/04:Kr282 yrkande 5.11. Studier vid Invandrarakademin i BoråsRiksdagen avslår motion2003/04:Ub349 yrkande 2.12. Villkor för studiemedel eftergraviditetRiksdagen avslår motion2003/04:Sf243 yrkande 3.13. Studiemedelssystemet förfunktionshindradeRiksdagen avslår motion2003/04:Ub467.14. Studiestöd för folkhögskolestuderandeRiksdagen avslår motion2003/04:Kr283 yrkande 2.15. Studiemedel vid utlandsförlagd svenskhögskoleutbildningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub265.Reservation 8 (m)den 19 februari 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), IngerDavidson (kd), (), AnnaIbrisagic (m), (), (),(), (), MikaelaValtersson (mp), (), (), Axel Darvik (fp) och ().2003/04UbU5Redogörelse för ärendetUnder allmänna motionstiden väcktes 56motionsyrkanden om studiestödsfrågor. Av dessabehandlades 26 i utskottets budgetbetänkande förutgiftsområde 2 Studiestöd (bet. 2003/04:UbU2).Återstående yrkanden behandlas här.Först tar utskottet upp ett yrkande som gällerstudiebidragssystemet för ungdomar. Därefterbehandlas i tur och ordning ett yrkande om ett nyttstudiemedelssystem, yrkanden om tolvterminersregelnvid beviljande av studiemedel, om studiefinansieringvid utbildning till teckenspråkstolk, dövblindtolkoch vuxendövtolk, om studiemedel för äldrestuderande, om utbetalning och återbetalning avstudiemedel och några övriga frågor.Utskottets övervägandenStudiebidragssystemet för ungdomarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attkonsekvenserna av att studiebidrag utgårendast skall kartläggas,eftersom beredning pågår avStudiehjälpsutredningens betänkande.Motion och utskottets ställningstagandeAtt få sommarjobb som 16- eller 17-åring kan varabesvärligt, heter det i motion 2003/04:Ub312 (s).Med tanke på vad tonåringar kostar för en familj kandet uppstå ekonomiska problem för föräldrarna,eftersom studiebidrag till skillnad från barnbidraginte utgår under årets alla månader. Motionärernavill att regeringen skall kartlägga konsekvensernaav att studiebidrag utgår endast under tio månaderper år, så att det finns ett underlag när framtidahöjningar av barn- och studiebidrag diskuteras.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Studiehjälpsutredningen föreslår i sitt betänkandeEkonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28) attbarnbidrag skall lämnas fram till och attdärefter studiebidrag skall lämnas i tolv månaderper år längst t.o.m. det första kalenderåret det årdå den unge fyller 20. Förslaget bereds iUtbildningsdepartementet.Nytt studiemedelssystemUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslår yrkanden omett nytt studiemedelssystem.Jämför reservation 1 (m).Motioner och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet skriver i motionerna2003/04:Ub212 (delvis) och 2003/04:Ub385 yrkande 1att det nuvarande studiemedelssystemet inte ärhållbart, särskilt när det gällerskuldsättningsproblematiken. De anser att det ärnödvändigt med ett reformerat studiemedelssystem somär långsiktigt, hållbart och överblickbart. Ett nyttsystem skall enligt motionärerna uppfylla följandeprinciper:· Det skall vara ekonomiskt hållbart, överblickbartbåde för studenten och samhället samt fullt utfinansierat.·· Högre utbildning skall löna sig även ekonomiskt;genom att ta bort fribeloppet kan man minskastudenternas skuldsättning.·· Systemet skall bidra till att motverka socialsnedrekrytering.·· Skulderna skall betalas tillbaka.·· Systemet skall skilja mellan sådan finansieringsom är relaterad till studierna och sådant sominte direkt kan hänföras dit, t.ex. bostad understudietiden.·· Alla studenter skall ha rätt till privatekonomiskrådgivning.·· Även längre studier skall kunna finansieras medstudiemedel och de som så vill skall kunnaerbjudas studiemedel per år.·· () skallkonkurrensutsättas genom att man skaparmöjligheter för de studenter som vill att få sinastudielån via sin bank.·U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det studiemedelssystem som infördes den 1 juli2001 efter förslag i proposition 1999/2000:10 Ettreformerat studiestödssystem (bet. UbU7, rskr. 96)har till uppgift att bidra till att förverkligautbildningspolitikens mål. Studiestödet skall verkarekryterande och därmed bidra till ett högtdeltagande i utbildningen. Det skall vidare ha enutjämnande verkan mellan individer och grupper ibefolkningen och därmed bidra till ökad socialrättvisa. Studiestödet skall ha en god effekt påsamhällets ekonomiska hushållning över tiden.Utgångspunkten i det nya systemet är att studielån iprincip alltid skall betalas tillbaka.Det nya systemet har varit i funktion . Utskottet anser inte att detfinns underlag för att påstå att systemet inteskulle vara samhällsekonomiskt hållbart. Det ärnödvändigt att i systemet ha ventiler för densituationen att en student t.ex. på grund av sjukdominte kan återbetala sitt studielån helt. Fribeloppethar höjts kraftigt. Att helt avskaffa fribeloppetskulle medföra stora ökningar av statens utgifter,vilket utskottet inte kan ställa sig bakom. Eftersomstudiemedel kan lämnas för som studentendeltar i utbildning finns det inte istudiemedelssystemet något som hindrar studier undermer än av året. En begränsning av dentid som en student maximalt kan få studiemedel förär nödvändig, bl.a. för att hålla tillbakaskuldsättningen. Utskottet återkommer till denfrågan längre fram i detta betänkande. Studiemedelutbetalas till ett konto i den bank som studentensjälv väljer. Bankerna erbjuder i dagprivatekonomisk rådgivning till sina kunder.Tolvterminersregeln vid beviljandeav studiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte uttala sig för en utvidgadmöjlighet till dispens fråntolvterminersregeln.Jämför reservation 2 (fp, kd, c).Gällande bestämmelserFör eftergymnasiala studier på heltid kan en studentfå studiemedel , vilket motsvarartolv terminer à . Om det finns synnerligaskäl får studiemedel lämnas (3 kap.8 § studiestödslagen, 1999:1395).I den tidigare studiestödslagen (1973:349) fannsen motsvarande bestämmelse. Där var kravet för attlämna studiemedel att det fannssärskilda skäl.Motioner och utskottets ställningstagandeFolkpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub396yrkande 10 att begränsningar måste finnas, inteminst av ekonomiska skäl. är det viktigtatt CSN kan vara generös och ge dispens tillstudenter som har någon eller några terminer kvar avsin utbildning när de har kommit upp i det maximalaantalet studiemedelsberättigade terminer. Enutvidgad dispensmöjlighet skall enligt motionärernakombineras med krav på ökade återbetalningsbelopp.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub513yrkande 6 att kravet på synnerliga skäl för attdispens skall kunna ges skall ändras till krav påsärskilda skäl. Alla som har gått eller merpå en lång sammanhållen utbildning skall hamöjlighet att få dispens enligt de tidigare reglernaför att kunna slutföra sin utbildning, heter det imotionen.I motion 2003/04:Ub410 (s) föreslår motionären attregeringen skall följa upp konsekvenserna av denuvarande dispensreglerna, som kan leda till att enstudent på en lång utbildning som läkarlinjen kantvingas avbryta studierna före examen, om dispensinte ges.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande yrkanden behandlades av isamband med budgeten och avslogs då. Somnyss sagts är en grundprincip för det nyastudiemedelssystemet att studielånen i normalfalletskall betalas tillbaka, vilket ger anledning attbegränsa skuldsättningen. Utskottet instämmer ävennu i den bedömning som gjort,nämligen att det behövs förbättrad information tillblivande studenter, så att de förstår villkoren förstudiestöd och kan planera sina studier på ettrealistiskt sätt (bet. 2002/03:UbU2 s. 20 f.).Studiefinansiering vid utbildningtill teckenspråkstolk, dövblindtolkoch vuxendövtolkUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion omstudiefinansieringsproblem vid visstolkutbildning, eftersom frågan är underberedning.Gällande bestämmelserDen som redan har en treårig gymnasieutbildningeller motsvarande kan få studiemedel för högst 80veckors ytterligare studier på gymnasienivå. Om mansaknar treårig gymnasieutbildning kan studiemedelbeviljas för högst 120 veckors gymnasiala studier.Motion och utskottets ställningstagandeI motion 2003/04:Ub296 (s) lyfter motionären framproblemen med studiefinansieringen för vuxna somutbildar sig till teckenspråks- eller dövblindtolkeller till tolk för vuxendöva. Problem uppstår fördem som börjat studera som vuxna och efter något årpå komvux beslutar sig för att utbilda sig tillvuxendövtolk. I alltför många fall upptäcker de attde kan få studiemedel för andra och tredje året avdenna utbildning, men inte för det första. Det råderstor brist på tolkar med teckenspråkskompetens, ochbristen kommer med största sannolikhet att bli ännustörre framöver, framhåller motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Utbildningen till vuxendövtolk bedrivs - liksomutbildning till teckenspråkstolk och tilldövblindtolk - vid folkhögskolor. För yrketvuxendövtolk är utbildningen treårig och bygger pågymnasiekompetens eller motsvarande. Det första avdessa räknas som gymnasial utbildning, ochfaller därmed under de begränsningar som gäller förstudiemedel vid gymnasiala studier.Bestämmelserna om vilken utbildning vidfolkhögskola som berättigar till studiemedel undervillkoren för eftergymnasiala studier respektivevillkoren för gymnasiala studier har fastställts avregeringen och finns i bilagan tillstudiestödsförordningen (2000:655). Regeringensbeslut grundades på en genomgång tillsammans medFolkbildningsrådet. gäller enligt bestämmelsenatt yrkesutbildning vid folkhögskola som omfattarhögst och utgör en påbyggnad på treåriggymnasieutbildning i studiemedelshänseende räknassom eftergymnasial utbildning.Utskottet har erfarit att , och haringett en gemensam skrivelse till regeringen omstudiestödsnivå för utbildningar vid folkhögskolatill tolk för barndomsdöva, dövblinda, vuxendöva ochhörselskadade (dnr U2003/4888/SV). Den utredning somregeringen tillsatte för att göra enöversyn av teckenspråkets ställning skall enligtdirektiven bl.a. analysera orsakerna till bristen påsökande till tolkutbildning (dir. 2003:169). Motbakgrund av vad som således pågår utgår utskottetfrån att studiefinansieringsproblemen för studerandei de berörda tolkutbildningarna kommer att få enlösning.Studiemedel för äldre studerandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte uttala sig för en översynav åldersgränsen för att få studiemedelrespektive av reglerna för avtrappning avstudielån från ålder.Jämför reservationerna 3 (fp) och 4 (kd).Gällande bestämmelserStudiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderårdå den studerande fyller . Studiemedel i formav studiebidrag kan därutöver lämnas för vissyrkesinriktad utbildning inom bristyrkesområden,dock längst t.o.m. det kalenderår då studentenfyller 55 år.Rätten att få studielån begränsas successivtfr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller 41år. Fram t.o.m. finns dock rätten att fåstudiebidrag.Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet anser att 41-årsgränsen av uppenbarasamhällsekonomiska och andra skäl inte kanavskaffas. Däremot kan man enligt deras meningöverväga att skapa vissa utökade möjligheter föräldre studerande att få studiemedel för enstakaterminer av yrkesinriktad utbildning som syftar tillatt öka deras kompetens så att de kan bli kvar iarbetslivet. kan man ha avsitt arbetsliv framför sig, skriver de i motion2003/04:A370 yrkande 2. föreslår attdenna fråga skall bli föremål för en grundligutredning.Kristdemokraterna pekar i motion 2003/04:Ub513yrkande 5 på att genomsnittsåldern generellt blirallt högre, att det ständigt talas om livslångtlärande och att pensionsåldern har höjts. Deföreslår en översyn av åldersgränsen för när enperson senast kan påbörja studier med studiestöd.I motionerna 2003/04:Ub360 (fp), 2003/04:Ub373(s), 2003/04:Ub440 (s) yrkande 1 och 2003/04:Ub453(s) föreslås att regeringen skall se över dengällande åldersgränsen. Motionärerna hänvisar tillbetydelsen av livslångt lärande och till att man vid50 års ålder har i arbetslivet framför sig.I motion 2003/04:Ub381 (s) föreslås att möjlighetentill flexibilitet och individuella bedömningar föratt underlätta vuxenstudier skall ses över.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Den övre åldersgränsen för studiemedel höjdes ioch med studiemedelsreformen från 45 till 50år. Den successiva avtrappningen av rätten tillstudielån fr.o.m. är motiverad avprincipen att studielånen normalt skall återbetalasi sin helhet. Att göra studiemedel tillgängliga förstuderande skulle självfalletmedföra påtagliga utgiftsökningar för staten.Utskottet har noterat att Studiesociala utredningeni sitt framlagda betänkande Studerande ochtrygghetssystemen (SOU 2003:130) konstaterar attåldersgränserna i det nuvarande studiemedelssystemetförsvårar för personer att återkomma i studier ochdelta i livslångt lärande. Betänkandet bereds nu iRegeringskansliet. Frågan om individuelltkompetenssparande bereds likaså inomRegeringskansliet. Utbildningsministern sade i ettfrågesvar att frågan om hurförutsättningarna för ett livslångt lärande skallförbättras måste ses i ett bredare perspektiv än vadstudiestödssystemet medger (svar på fr.2002/03:236). Utskottet instämmer i detta.Utbetalning och återbetalning avstudiemedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omutbetalning av studiemedel, avskrivning avstudielån, återbetalning av studielån förstudentkårsaktiva och bonus vid förtidaåterbetalning.Jämför reservationerna 5 (fp), 6 (fp) och 7(kd).Motioner och utskottets ställningstagandenI motion 2003/04:Ub339 (c) tar motionärerna uppordningen för utbetalning av studiemedlens lånedel.I samband med terminsslut kan situationer uppstå dådet är långa uppehåll mellan utbetalningarna, vilketibland ställer till med problem för den enskildastudenten. Motionärerna anser att det borde utredasom möjligheter finns att individualiserautbetalningen av lånedelen, så att var och en fårvälja hur lånedelen av studiemedlen skall betalas ut- alltsammans vid terminens början eller utspritt.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Utbetalning av studiemedel - utan skillnad mellanlånedel och bidragsdel - sker förskottsvis varjemånad. Utbetalningarna omfattar normalt fyraveckobelopp. Med stöd av bemyndigande istudiestödsförordningen (2000:655) har CSN utfärdatföreskrifter om utbetalning av studiemedel.Utskottet anser inte att bör begärautredning i denna fråga.Förslag som gäller avskrivning av studielån tas uppi flera motioner.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub414yrkande 3 att regeringen skall utreda införande avexamensbonus för studenter i form av en vissavskrivning av studieskulden. Studenter borde få enextra stimulans att vara flitiga och fullfölja sinstudier, heter det i motionen.I motionerna 2003/04:Ub235 (kd), 2003/04:Ub397(fp) yrkande 4 och 2003/04:N335 (mp) yrkande 1föreslås försöksverksamhet eller utredning avmöjligheterna att avskriva studieskulder förakademiker som bosätter sig i glesbygden respektivei avfolkningshotade kommuner.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Folkpartiets förslag om examensbonus behandladesäven vid förra (bet. 2002/03:UbU7 s. 17f.). Utskottet pekade då på ett antal förhållandensom förklarar att ganska många studenter lämnarhögskolan utan att ha avlagt examen - förklaringarsom inte handlar om bristande flit hos studenterna.Vidare pekade utskottet på att det också spelar storroll vilken värdering som görs på arbetsmarknaden avatt examen är avslutad eller inte. Förhållandetmellan antalet helårsstudenter och antalethelårsprestationer är ett viktigt mått påeffektiviteten i högskoleutbildningen. Denna kvothar i genomsnitt legat på 0,83 ochtenderar inte att förändras. Utskottet anser liksomförra året att det inte finns anledning att begäraen utredning om examensbonus.Motionsyrkanden om avskrivning av studieskulderför akademiker som bosätter sig i glesbygdbehandlades också av . Utskottethänvisade då till den pågående utredningen omrörlighetsstimulanser (dir. 2002:80). Utredningenredovisade uppdraget i betänkandet Ökadrörlighet för sysselsättning och tillväxt (SOU2003:37). Där beskrivs de åtgärder som prövats iNordnorge och som bl.a. har innefattat nedskrivningav studielån. Utredningen har dock inte valt attföreslå någon sådan åtgärd för svensk del. Utskottethar erfarit att ärendet bereds inomRegeringskansliet med sikte på den proposition omarbetsmarknadspolitik som är aviserad till maj dettaår.I motion 2003/04:Ub261 (fp) föreslås att en studentsom arbetar på heltid i en studentkår skall undantasfrån skyldigheten att påbörja återbetalning av sinastudielån vid ingången av det kalenderår sominfaller tidigast efter den senastetermin som studenten haft studiemedel (yrkande 1).De nuvarande reglerna kan innebära att en sådanstudent måste börja återbetalningen medan hon ellerhan gör studieuppehåll för att utöva sittkåruppdrag. Motionären vill också att de som gjortuppehåll i studierna för att fullgöra ett kåruppdraginte skall gå miste om den långafristen innan de måste börja återbetalningen(yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.En låntagare i studiemedelssystemet får inte någonny återbetalningsfri tid, om han eller hon redan harblivit återbetalningsskyldig på lånen. Däremot kanstudenten ansöka om att få årsbeloppet som skallåterbetalas nedsatt på grund av studier. Nedsättningkan beviljas så länge låntagaren får studiemedel.Det som motionären föreslår skulle innebära ensärbehandling av kåraktiva i jämförelse med vad somgäller för studenter som gör studieuppehåll av andraskäl. Utskottet anser inte att det skulle bidra tillett rättvist studiestödssystem.Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub513yrkande 7 att ett system för att ge bonus till densom återbetalar studielån skall utarbetas.Samma förslag framförs i motion 2003/04:Ub264 (kd)yrkande 2. Ett sådant bonussystem skulle innebära ennettobesparing för staten.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Samma förslag har behandlats av fleragånger, senast i betänkandet 2002/03:UbU7. Liksom dåhänvisar utskottet till att regeringen redan mednuvarande bestämmelser har möjlighet att föreskrivaom till låntagare som betalar tillbakastörre belopp än det fastställda årsbeloppet. Detbör ankomma på regeringen att bedöma om det idagsläget skulle vara till fördel för staten attgöra det.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden omvillkoren för studiefinansiering förelitidrottare, studerande vidInvandrarakademin i , studenter som blirgravida, studerande vid folkhögskolor,studerande med funktionshinder och studentervid utlandsförlagd svensk utbildning.Jämför reservation 8 (m).Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:Kr282 yrkande 5 ett tillkännagivande omstudiemedelsvillkor m.m. för elitidrottare. Enligtmotionärerna bör elitidrottare kunna få dispens frånkraven på studieresultat , så att dekan hålla en lägre studietakt och ändå behållastudiemedlen. I konsekvens med detta bör de ocksåkunna få studiemedel än tolvterminer. Motionärerna förordar även s.k.ortsföreträde för elitidrottare, dvs. att enhögskolestuderande som är utövare av elitidrottskall få möjlighet att byta till den studieort därde bästa tränings- och tävlingsförutsättningarnafinns.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Ett likalydande yrkande behandlades vid förrariksmötet och även tidigare. Liksomtidigare anser utskottet att idrottsutövning påelitnivå inte bör föranleda större skuldsättning förstudenten än normalt, vilket skulle bli konsekvensenom motionärernas förslag genomförs. I fråga omortsföreträde konstaterar utskottet attHögskoleverket har funnit att sådant inte ärförenligt med gällande bestämmelser om antagningtill grundläggande högskoleutbildning.Tillträdesbestämmelserna till högskolan är förnärvarande under utredning (dir. 2003:38 och 107).Utredningen skall redovisas och kommerdärefter att följas av beredning iRegeringskansliet.I motion 2003/04:Ub349 (fp) yrkande 2 tar motionärenupp problemen för dem som bedriver studier vidInvandrarakademin i . Enligt motionen kommerstudenterna vid Invandrarakademin i fortsättningeninte att få aktivitetsstöd, utan kommer att tvingasatt leva på försörjningsstöd. Motionären anser attförutsättningarna när det gäller ekonomiskkompensation till dessa studerande måste förändrasså att de får möjlighet till ekonomisk försörjning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Invandrarakademin i utgör ett värdefulltexempel på ansträngningar att ta till varainvandrade akademiker som en resurs i det svenskasamhället. Invandrarakademin är ett projekt somHögskolan i bedriver i samarbete mednäringsliv och arbetsliv. Högskolan anhöll i juni2002 om medel till och ett särskilt uppdrag attgenomföra detta projekt. På tilläggsbudget för 2002tilldelades 3,5 miljoner kronorför att möjliggöra åtgärder för att ge invandradeakademiker ökade möjligheter till att kompletterasin utbildning och för att underlätta inträdet påarbetsmarknaden (prop. 2002/03:1, bet. FiU11, rskr.31). I högskolans ansökan om medel angavs attparterna i projektet skulle stå för ersättning tilldeltagarna i form av introduktionsersättning,aktivitetsstöd och/eller socialbidrag.Det är enligt utskottets mening viktigt attangelägen verksamhet som den vid Invandrarakademin iBorås inte spolieras genom oklarhet om de ekonomiskaförutsättningarna för deltagarna. Aktivitetsstöd ären arbetsmarknadspolitisk åtgärd som inte tillhörutbildningsutskottets ansvarsområde. För kurser inomhögskolan kan deltagarna få studiemedel. Dock gällerför den som inte är svensk medborgare att CSN förstmåste pröva om den sökande har principiell rätt tillsvenskt studiestöd.