bet · GR01LU22 · 2004-04-13 00:00:00 — Äktenskap, partnerskap och samboende SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet knappt hundramotionsyrkanden från de allmänna motionstiderna åren2002 och 2003 som främst gäller lagstiftningen omäktenskap, partnerskap och samboende.Med bifall till två motionsyrkanden förordarutskottet ett tillkännagivande om att regeringen börtillkalla en parlamentarisk utredning för att utredafrågan om en könsneutral äktenskapslagstiftning.Övriga motionsyrkanden avstyrks i huvudsak medhänvisning till tidigare ställningstaganden ochpågående arbete.I betänkandet finns 19 reservationer och 7särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Äktenskap och partnerskapRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om att regeringen börtillkalla en parlamentarisk utredning för attutreda frågan om en könsneutraläktenskapslagstiftning.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L233yrkande 2 och 2002/03:L254 yrkande 9 samt avslårmotionerna 2002/03:L218, 2002/03: L223,2002/03:L233 yrkande 1, 2002/03:L249 yrkandena2-5, 2002/03: L254 yrkandena 1-4 och 8,2002/03:L262, 2002/03:L276, 2002/03:L282,2002/03:L292 yrkandena 1-3, 2002/03:L299,2002/03: L316 yrkandena 1 och 2, 2002/03:L318yrkandena 1-3, 2002/03:L321, 2003/04:L12 yrkande6, 2003/04:L212 yrkandena 1 och 2, 2003/04: L245,2003/04: L254, 2003/04:L261 yrkande 3,2003/04:L289, 2003/04: L294 yrkandena 1 och 2,2003/04:L297 yrkande 1, 2003/04:L304,2003/04:L314, 2003/04:L350 yrkandena 1 och 2,2003/04:K363 yrkande 7, 2003/04: K418 yrkandena21 och 23 samt 2003/04:So568 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (kd)2. Ersättning till vigsel- ochregistreringsförrättareRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L216,2002/03:Ju235 yrkande 2, 2003/04:L210 och2003/04:L297 yrkande 2.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Betänketid vid äktenskapsskillnadRiksdagen avslår motion 2002/03:L239 yrkande 2.Reservation 3 (v)4. Överklagande av dom påäktenskapsskillnadRiksdagen avslår motion 2002/03:L239 yrkande1.5. Utländska medborgares rätt tilläktenskapsskillnadRiksdagen avslår motion 2002/03:A323 yrkande6.6. Åklagares skyldighet att föra talan omäktenskapsskillnadRiksdagen avslår motion 2002/03:L256.7. HindersprövningRiksdagen avslår motion 2002/03:L283.8. Upphävande av sambolagenRiksdagen avslår motion 2003/04:L331 yrkandena1 och 2.9. Förutsättningar för sambolagenstillämpningRiksdagen avslår motion 2003/04:L222 yrkande 1.Reservation 4 (m, fp, kd)10. Följdändringar till den nyasambolagenRiksdagen avslår motion 2003/04:L222 yrkande 2.Reservation 5 (m, fp)11. Kvarsittanderätt enligt sambolagenRiksdagen avslår motion 2003/04:L300 yrkande 6.12. Översyn av samäganderättslagenRiksdagen avslår motion 2002/03:L313.Reservation 6 (m, fp, kd)13. Jämkning av bodelningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju364yrkande 24, 2002/03:Ju234 yrkande 16,2003/04:Ju479 yrkande 30 och 2003/04:L300 yrkande4.Reservation 7 (fp, v, c)14. Gemensamma lån vid bodelningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L288 och2003/04:L262.Reservation 8 (v, c)15. Pensionsrättigheter vid bodelningRiksdagen avslår motion 2002/03:L289.16. Nordisk lagharmoniseringRiksdagen avslår motion 2003/04:L300 yrkande 1.Reservation 9 (fp)17. Makars egendomsförhållandenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L249,2003/04:L272 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:L300yrkandena 2 och 3.Reservation 10 (m, fp)Reservation 11 (v)18. Efterlevande makes och särkullbarnsarvsrättRiksdagen avslår motionerna 2003/04:L248 och2003/04:L300 yrkande 5.Reservation 12 (m)Reservation 13 (fp)19. BoutredningsmanRiksdagen avslår motion 2002/03:L298.20. Ändringar i namnlagenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L220,2002/03:L228, 2002/03: L318 yrkande 8,2002/03:L324, 2003/04:L232, 2003/04:L236,2003/04: L288, 2003/04:L300 yrkande 7 samt2003/04:L313.Reservation 14 (m)Reservation 15 (fp)Reservation 16 (v)Reservation 17 (c)21. Retroaktiva namnbytenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:L318yrkande 7 och 2002/03: K365.Reservation 18 (v)22. Könsroller m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:L273 samt2002/03:L318 yrkandena 4 och 5.Reservation 19 (v)den 13 april 2004På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: IngerRené (m), (), (), (), (), HilleviLarsson (s), (), (), (), (), RezeneTesfazion (s), (), AnneliSärnblad Stoors (s), (), NiclasLindberg (s), () och AnnikaQarlsson (c).2003/04LU22Redogörelse för ärendetI betänkandet behandlar utskottet knappt hundramotionsyrkanden från de allmänna motionstiderna åren2002 och 2003 som främst gäller lagstiftningen omäktenskap, partnerskap och samboende. Förslagen imotionerna återfinns i bilaga 1.Inför utskottet har synpunkter påmotionsförslagen som gäller könsneutraläktenskapslagstiftning framförts av företrädare (),, katolskastift, , de ortodoxa kyrkorna inomSveriges Kristna Råd (SKR), Levande familjer,, Svenska EvangeliskaAlliansen, Evangeliska Frikyrkan, EvangeliskaFosterlands-Stiftelsen (EFS) - en del av , och Riks-EKHO -av de ekumeniska grupperna av kristnahomosexuella. Synpunkter har inför utskottet vidsamma tid också framförts av professorn i juridik,Per och advokaten mot diskriminering på grund avsexuell läggning, Homo, har införutskottet redovisat sin framställan till regeringenom införande av en könsneutral äktenskapsbalk.Under en studieresa till harutskottet inhämtat information rörande den belgiskaäktenskapsrätten.I ärendet har inkommit knappt 30 000namnunderskrifter mot en könsneutraläktenskapslagstiftning och drygt 400namnunderskrifter för en sådan lagstiftning.Utskottets övervägandenÄktenskap och partnerskapUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med bifall till tvåmotionsyrkanden, tillkännage för regeringensom sin mening vad utskottet anfört om attregeringen skall tillkalla en parlamentariskutredning för att utreda frågan om enkönsneutral äktenskapslagstiftning. Jämför reservation 1(kd) samt särskilda yttranden 1 (m), 2(fp, c) och 3 (v).HistorikI ett stort antal motioner som väckts under denallmänna motionstiden behandlasgrundläggande frågor som gäller lagstiftningen omäktenskap och partnerskap. Som en allmän bakgrundtill motionsspörsmålen kan upplysas följande.Den familjerättsliga lagstiftningen har varitföremål för en genomgripande omarbetning under desenaste decennierna. Efter en lång rad avdelreformer på äktenskapsrättens område fattaderiksdagen beslut om att giftermålsbalkenskulle ersättas med en ny balk, (prop. 1986/87:1, bet. LU18, rskr. I sambandmed antog lagen(1987:232) om sambors gemensamma hem (sambolagen)och senare lagen (1987:813) om homosexuellasambor (prop. 1986/87:124, bet. LU28, rskr. 350).Lagstiftningen trädde i kraft den 1 januari 1988.Äktenskapsbalken innebar betydelsefullaförändringar, främst i fråga om fördelningen avmakars egendom vid äktenskapets upplösning. Ettuttalat syfte med lagändringarna var att åstadkommaen högre grad av ekonomisk rättvisa mellan makarnavid äktenskapsskillnad. I finnsbestämmelser som innehåller de grundläggandeprinciperna om äktenskap. Där anges bl.a. villkorenför äktenskapets ingående och upplösning. Äktenskapingås mellan en kvinna och en man. Härigenommarkeras att äktenskapet är en monogam förbindelsesom endast får ingås mellan personer av olika kön.Äktenskapsbalken innehåller också bestämmelser omvigsel. Vidare regleras makarnas ekonomiskaförhållanden, och i särskilda kapitel finnsförhållandevis detaljerade regler om makarsskyldighet att bidra till varandras och tillfamiljens underhåll, om giftorätt och giftorättsgodsrespektive enskild egendom, om gåvor mellan makarsamt om bodelning.Den sambolag som trädde i kraft den 1 januari 1988var tillämplig i fråga om sådana samboförhållanden ivilka en ogift man och en ogift kvinna levdetillsammans under äktenskapsliknande förhållanden.Lagen var framför allt föranledd av behovet av atttillförsäkra den svagare parten i ettsamboförhållande vissa rättigheter i fråga om detgemensamma hemmet då sammanlevnaden upphör. Därefterhar på socialrättens område i flera lagar införtsbestämmelser som knyter an till sambobegreppet isambolagen och ger sambor i princip sammarättigheter och skyldigheter som äkta makar. Äveninom andra rättsområden förekommer det attäktenskapsliknande samlevnad likabehandlas medäktenskap. Avsikten med sambolagen var dock inte attsöka uppnå en med äktenskapet jämförbar reglering avsamboförhållanden.Genom lagen om homosexuella sambor gjordessambolagen och regler i vissa andra lagartillämpliga också på homosexuella samboförhållanden.När det gäller homosexuella parförhållandenbeslutade att anta ett inomlagutskottet utarbetat förslag till lagstiftning somgör det möjligt för två personer av samma kön attregistrera sitt partnerskap (bet. 1993/94:LU28,rskr. Registreringen innebär att de flestabestämmelser som gäller för äktenskap blir gällandeockså för registrerade partnerskap. Lagen(1994:1117) om registrerat partnerskap(partnerskapslagen) trädde i kraft den 1 januari1995, och genom lagen har homosexuella par fåttmöjlighet att trygga ett parförhållande.Lagstiftning om registrerat partnerskap finns ocksåi bl.a. , , och Nederländerna.I samband med införandet av partnerskapslagenerinrade utskottet om att ibetänkandet (SOU1993:98) Partnerskap - liksomtidigare Utredningen om homosexuellas situation isamhället i betänkandet (SOU1984:63) Homosexuellaoch samhället - har slagit fast att den enda säkraskillnaden mellan homosexuella och heterosexuella äratt homosexuella känslomässigt dras till personer avsamma kön. Ett parförhållande mellan två kvinnoreller mellan två män företer typiskt sett storalikheter med ett parförhållande mellan en man och enkvinna. I dessa förhållanden finns samma känslor avkärlek, omtanke, ömhet, vänskap, lojalitet ochomsorg. Personer som lever i homosexuellaparförhållanden har samma känslomässiga behov av attsåväl sig emellan som utåt visa känslor och sinönskan att leva tillsammans i ett varaktigt ochömsesidigt förpliktande förhållande som personer somlever i heterosexuella parförhållanden (bet.1993/94:LU28 s. 8).Utskottet framhöll vidare att parterna i ettvaraktigt homosexuellt förhållande typiskt sett harbehov av i huvudsak samma ekonomiska och juridiskatrygghet som heterosexuella par har. Heterosexuellapar kan få dessa behov tillgodosedda genomäktenskapets juridiska regelverk. Enligt utskottetkunde det inte anföras några beaktansvärda sakligaskäl för att man under hänvisning till den sexuellaläggningen skulle ha rätt att förneka homosexuellamöjligheten att trygga ett parförhållande påmotsvarande sätt som står till buds förheterosexuella par. Utskottet uttalade vidare attdet inte bör ankomma på samhället att - genomlagstiftningen eller på annat sätt - ge uttryck förnågra värderingar när det gäller människors sätt attordna sin samlevnad. Samhället har i stället,anförde utskottet, en skyldighet att tillgodose detuppenbara behov som finns genom att erbjuda ävenenkönade par möjligheten att bilda familj medjuridiska rättigheter och förpliktelser som följd(bet. 1993/94:LU28 s. 8 f.).Vad gäller samboende beslutade våren2003 om införande av en ny sambolag som skall gällaför både heterosexuella och homosexuellasamboförhållanden (prop. 2002/03:80, bet. LU19,rskr. Lagstiftningen trädde i kraft den 1 juli2003. I huvudsak fördes den gamla lagstiftningensregler över till den nya sambolagen.Närmare om gällande rätt m.m.Bestämmelser om äktenskap finns alltså iäktenskapsbalken. Enligt 1 kap. 1 § ingås äktenskapmellan en kvinna och en man. De som har ingåttäktenskap med varandra är makar. Äktenskap ingåsgenom vigsel. Bestämmelserna, som återfinns i 4kap., bygger på principen om valfrihet och innebäratt vigsel kan ske antingen vid en kyrklig ceremonieller genom s.k. borgerlig vigsel.Behörig att vara vigselförrättare är enligt 4 kap.3 § präst i , sådanpräst eller annan befattningshavare i ett annattrossamfund som har förordnande enligtbestämmelserna i lagen (1993:305) om rätt attförrätta vigsel inom andra trossamfund än , lagfaren domare i tingsrätt, eller den somlänsstyrelsen har förordnat till vigselförrättare.Frågor om tillstånd enligt lagen (1993:305) om rättatt förrätta vigsel inom andra trossamfund änSvenska kyrkan prövas av Kammarkollegiet efteransökan av samfundet. Sedan tillstånd har givits fårKammarkollegiet förordna en präst eller någon annanbefattningshavare inom samfundet att varavigselförrättare.För ingående av äktenskap gäller vissaformföreskrifter enligt (SÖ 1964:29)angående samtycke till, minimiålder för samtregistrering av äktenskap. Konventionen som trädde ikraft har tillträtts av bl.a.Sverige. Den syftar till att bringa den nationellaäktenskapsrätten i alla länder i samklang medFörenta nationernas stadga och den allmännaförklaringen om de mänskliga rättigheterna. I art.16 i den allmänna förklaringen uttalas bl.a. attäktenskap må ingås endast med de blivande makarnasfria och fullständiga samtycke. 1 skall äktenskap inte anses i lagaordning ingånget utan båda kontrahenternas av frivilja avgivna samtycke. Detta skall avgivas av dempersonligen efter vederbörlig kungörelse samt införbehörig myndighet och i vittnens närvaro i enlighetmed vad lag föreskriver. Enligt art. 3 skall allaäktenskap registreras av en behörig myndighet i ettlämpligt officiellt register.Äktenskapsbalken motsvarar konventionens krav utomi det hänseendet att - sedan det obligatoriskalysningsförfarandet avskaffats - kravet påkungörelse före vigsel inte är uppfyllt.Under år 2003 förrättades knappt 40 000 vigslar,varav förrättades av . Vid utgången av var sammanlagt drygt3 miljoner kvinnor och män folkbokförda i Sverigeregistrerade som gifta.Genom partnerskapslagen har gjorts möjligt för tvåpersoner av samma kön att registrera sittpartnerskap. I 1 kap. 1 § sägs att två personer avsamma kön kan låta registrera sitt partnerskap. Detförklaras därefter att de är registrerade partner (1kap. 7 §). Registrering av partnerskap kräver vissanknytning till (1 kap. 2 §). Registreringfår ske om en av partnerna har hemvist här i landetsedan minst två år, eller en av partnerna är svenskmedborgare med hemvist här i landet. Med svenskmedborgare jämställs medborgare i , ,och . Annars gäller i alltväsentligt samma förutsättningar såvitt avsersläktskap, ålder m.m. för att registrera partnerskapsom för att ingå äktenskap (jfr 1 kap. 3 §). Behörigatt vara registreringsförrättare är lagfaren domarei tingsrätt eller den som harförordnat (1 kap. 8 §).Ett registrerat partnerskap har sammarättsverkningar som ett äktenskap med vissa undantagsom framgår av 3 kap. 2-4 §§ (3 kap. 1 §). I 3 kap.2 § stadgas att lagen (1984:1140) om inseminationoch lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppeninte gäller för registrerade partner. Av 3 kap. 3 §följer att bestämmelser som gäller för makar ochvars tillämpning innebär en särbehandling av den enamaken endast på grund av dennes kön inte gäller förregistrerade partner. Undantaget berör huvudsakligensådana, numera inte så vanligt förekommande, reglersom ger ekonomiska förmåner åt gifta kvinnor elleränkor. Slutligen stadgas i 3 kap. 4 § attbestämmelserna i förordningen (1931:429) om vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskap,adoption och förmynderskap inte gäller förregistrerat partnerskap.Vid lagens ikraftträdande fannsytterligare ett undantag, nämligen att registreradepartner varken gemensamt eller var för sig fick antaadoptivbarn och att de inte heller fick utses att iegenskap av särskilt förordnade förmyndare gemensamtutöva vårdnaden om en underårig. Detta undantag togsbort när beslutade vissalagändringar som innebär att registrerade partnerfått möjlighet att prövas som adoptivföräldrar.Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2001/02:123, bet. LU27, rskr. 304).I sammanhanget bör också nämnas attjustitieministern i eninterpellationsdebatt uppgett att frågan om lesbiskakvinnors rätt till assisterad befruktning, enligthans uppfattning, är politiskt avgjord och att detsom kvarstod enbart var det juridisk-tekniskaarbetet med att närmare analysera det rättsligaföräldraskapet. Ministern uppgav vidare att tankenär att en departementspromemoria skall kunnaremitteras (svar på interpellation2002/03:11).Vid utgången av hade sammanlagt 1 743 mänoch 1 145 kvinnor folkbokförda i registreratpartnerskap. Drygt 200 partnerskap registreradesunder år 2003.MotionernaSom ovan nämnts behandlas i ett stort antal motionersom väckts under de allmänna motionstiderna åren2002 och 2003 grundläggande frågor som gällerlagstiftningen om äktenskap och partnerskap.I tolv motioner förespråkas en ordning som innebären könsneutral äktenskapsbalk. Sålunda begär GudrunSchyman m.fl. (v) i motion 2002/03:L233 (yrkande 2)och m.fl. (v, s, fp, c, mp) imotion 2002/03:L254 (yrkande 9) att regeringen börutreda möjligheterna att införa en könsneutraläktenskapslagstiftning som gäller lika för allaoavsett sexuell läggning och könstillhörighet. Imotionerna yrkas tillkännagivanden i enlighethärmed.I motion 2002/03:L223 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om attäktenskapsbalken bör göras könsneutral. Liknandekrav framställs i motionerna 2002/03:L254 av TassoStafilidis m.fl. (v, s, fp, c, mp) (yrkandena 1 och8), 2002/03:L276 av och MatildaErnkrans (båda s), 2002/03:L292 av . (v) (yrkande 3), 2002/03:L318 av GustavFridolin m.fl. (mp) (yrkandena 1 och 2),2003/04:L245 av och (båda s), 2003/04:L289 av ElisebehtMarkström och (båda s), 2003/04:L314av m.fl. (s) och 2003/04:L350 avKenneth m.fl. (c) (yrkande 1). I motion2002/03:L218 av () begärs etttillkännagivande om behovet av att verka för attregistrerat partnerskap likställs med äktenskap äveninom EU:s institutioner. Motionären anser att det ärangeläget att en registrerad partner i Sverigelikställs med en make och att detta även måste gällainom EU:s institutioner.Tuve Skånberg m.fl. (kd, m) är i motion2003/04:L304 av motsatt uppfattning och begär imotionen ett tillkännagivande om att ett äktenskapäven endast skall kunna ingås av en manoch en kvinna. m.fl. (kd) yrkar imotion 2002/03:L316 ett tillkännagivande omtillsättandet av en utredning om hurfamiljestabiliteten generellt kan stärkas med fokuspå äktenskapet som samlevnadsform (yrkande 1).Enligt motionärerna visar all erfarenhet att stabilaoch fungerande familjeenheter är en förutsättningför ett gott samhälle. Det är därför viktigt attlagstiftningen utformas så att den innebär ett stödför stabila familjerelationer. I motionen begärs etttillkännagivande om att de ekonomiska nackdelarnaför gifta i förhållande till samboende avskaffas(yrkande 2). Liknande yrkanden framställs i motion2003/04:L294 av m.fl. (kd)(yrkandena 1 och 2).En särskild ordning med s.k. civiläktenskap föringående av äktenskap för såväl par av samma kön somför par av olika kön förordas i fyra motioner. Imotion 2002/03:L233 anför m.fl. (v)att en civil vigsel bör vara den juridiskt bindandeoch läggas till grund för de rättigheter ochskyldigheter som är förenade med äktenskapet. Ensådan ordning innebär, enligt motionärerna, ettenhetligt sätt för alla, oavsett sexuell läggning,att ingå äktenskap. I motionen begärs att regeringenbör tillsätta en utredning med uppdrag att i ettbrett perspektiv se över i syfteatt en civil vigselceremoni blir den juridisktbindande (yrkande 1). Liknande krav framställs imotionerna 2002/03:L262 av m.fl.(fp), 2002/03:L282 av och (båda s) och 2003/04:So568 av PeterEriksson m.fl. (mp) (yrkandena 1 och 2).I motion 2002/03:L321 vill och (båda m) ha till stånd etttillkännagivande från sida som går ut påatt regeringen skall tillsätta en utredning meduppgift att se över konsekvenserna av attäktenskapsbalken upphävs och ersätts medcivilrättsliga avtal mellan makarna. Ett likalydandeyrkande framställs i motion 2003/04:L254 av TobiasBillström (m).Frågor som gäller rätten att förrätta vigslar ochpartnerskapsregistreringar tas upp i flera motioner.I motion 2002/03:L318 av m.fl. (mp)anförs att endast trossamfund som viger homosexuellapå samma sätt som heterosexuella skall ha rätt att ijuridisk mening viga två personer. Så länge inte gör det skall den inte få viga någon. Imotionen begärs ett tillkännagivande i enlighethärmed (yrkande 3). I två motioner, nämligen2003/04:L212 av () (yrkande 2) och2003/04:K418 av m.fl. (fp) yrkastillkännagivanden om att det bör införas enmöjlighet för Kammarkollegiet att, efter en ansökanfrån ett trossamfund, förordnapartnerskapsförrättare inom ett trossamfund påmotsvarande sätt som gäller för vigselförrättareinom trossamfunden (yrkande 21).Krav på att uppdragen som vigsel- ochregistreringsförrättare skall sammanföras till ettuppdrag framställs i motionerna 2002/03:L249 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) (yrkande 3), 2003/04:L212 avCarina () (yrkande 1), 2003/04:L261 av TassoStafilidis m.fl. (v, fp, c, mp) (yrkande 3) och2003/04:L350 av m.fl. (c) (yrkande2). Motsatta krav, dvs. att uppdragen som vigsel-och registreringsförrättare inte görs till ettgemensamt uppdrag, förs fram i motionerna2002/03:L299 av m.fl. (kd) och2003/04:L297 av m.fl. (kd) (yrkande1).Vad gäller behörigheten att förrätta vigslar ansermotionärerna i motionerna 2003/04:L12 av . (fp) (yrkande 6) och 2003/04:K363 av TobiasKrantz m.fl. (fp) (yrkande 7) att nuvarande regler,som innebär att vigselrätt följerdirekt av medan övriga trossamfundär beroende av Kammarkollegiets tillstånd, innebären omotiverad särbehandling av . Imotionerna begärs att regeringen skall återkomma medlagförslag för att uppnå likadana förhållanden förSvenska kyrkan och övriga trossamfund i dettaavseende.I flera motioner framställs önskemål om ändringar ipartnerskapslagen. Frågor som gällerpartnerskapslagens anknytningsvillkor tas upp i tremotioner. Nuvarande bestämmelser kritiseras av LarsLeijonborg m.fl. (fp) i motion 2002/03:L249 varibegärs ett tillkännagivande om attpartnerskapslagens s.k. anknytningsvillkor bör tasbort (yrkande 2). Likalydande krav förs fram imotionerna 2002/03:L254 av m.fl.(v, s, fp, c, mp) (yrkande 2) och 2002/03:L292 avTasso Stafilidis m.fl. (v) (yrkande 2).Partnerskapsregistreringar utomlands tas upp i tvåmotioner där man begär tillkännagivanden om attSveriges ambassader skall ges i uppdrag att förrättaregistrering av partnerskap under förutsättning attvärdlandet lämnar sitt godkännande. Yrkandenaframställs i motionerna 2002/03:L249 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) (yrkande 4) och 2002/03:L254av m.fl. (v, s, fp, c, mp) (yrkande3).Terminologin i partnerskapslagen kritiseras avmotionärerna i motionerna 2002/03:L254 av TassoStafilidis m.fl. (v, s, fp, c, mp) (yrkande 4) och2002/03:L292 av m.fl. (v) (yrkande1). Enligt motionärerna bör lagen om registreratpartnerskap byta namn till partnerskapslagen, ordet"registrera" bör bytas ut mot "ingå" och personernabör förklaras som "partners" och inte som"registrerade partners". I motionerna begärstillkännagivanden i enlighet härmed.Lars m.fl. (fp) vill i motion2002/03:L249 ha till stånd en internationelltprivaträttslig konvention om partnerskap. I motionenbegärs ett tillkännagivande med detta innehåll(yrkande 5). Samma motionärer begär i motion2003/04:K418 ett tillkännagivande om en översyn avförordningen (1931:429) om vissa internationellarättsförhållanden rörande äktenskap, adoption ochförmynderskap i syfte att den även skall omfattapartnerskap (yrkande 23).Utskottets ställningstagandeVad först gäller motionerna med krav på införande aven könsneutral äktenskapslagstiftning kan utskottetkonstatera att motioner med sådana krav harbehandlats i olika sammanhang under de två senastedecennierna. I proposition 1986/87:124 med förslagtill lag om homosexuella sambor avvisade regeringentanken på homosexuellt äktenskap med hänvisning tillde grundmurade värderingarna i samhället omäktenskapet som en en man och en kvinna. Utskottet delade i sittav godkända betänkande 1986/87:LU28regeringens uppfattning och tillade att enlagstiftning som medger äktenskap för två personerav samma kön skulle stå i strid med den allmännauppfattningen inom ett centralt livsområde.Frågan har därefter aktualiserats i vidett flertal tillfällen med anledning av motioner iämnet.