bet · GS01JUU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion Ju412 i dennadel.Utredningsplikt avseende våld motbarnI motion Ju376 (v) yrkas attRiksåklagaren skall undersöka om detföreligger missförhållanden när detgäller praxis angående inledande avförundersökning och väckande av åtalavseende våld och övergrepp mot barn.Utskottet konstaterar att övergrepppå barn hör till de högstprioriterade ärendena men att brottenofta är svåra att utreda.Brottsutredningen kräver bl.a.kunniga förhörsledare och åklagaremed särskild kompetens bl.a. om hurbevisvärdet av barns berättelser börbedömas. Inom åklagarorganisationenhar också gjorts stora satsningar föratt få fler åklagare med särskildkompetens på detta område. Ocksåsamarbetet med polisensfamiljevåldsenheter har utvecklatsvid vissa åklagarkammare.Under år 2001 och 2002 uppdrogRiksåklagaren åt överåklagaren vidsamtliga åklagarmyndigheter attutreda vissa frågor gällande sexuellaövergrepp mot barn. Samtliga ärendenav aktuellt slag som inkommit tillett par av åklagarkamrarna inomrespektive åklagarmyndighet under ettvisst år granskades. Ensammanfattning av de iakttagelser somgjorts har lämnats tillRiksåklagaren. Under våren 2003genomförde Riksåklagaren - med deredovisade granskningarna somunderlag - ett seminarium medsamtliga överåklagare, viceöveråklagare och kammarchefer för attöka deras insikt och förmåga att ledaarbetet med att bekämpa sexuellaövergrepp mot barn. En rad förslagtill åtgärder lyftes fram avdeltagarna. Riksåklagaren gavdärefter i en kompletterandeverksamhetsplan för år 2003åklagarmyndigheterna vissa uppdrag pådetta område som skall redovisas den31 december 2004.Enligt förslaget till nyåklagarorganisation (prop.2004/05:26) kommer rättsligutveckling, analys och uppföljning avrättstillämpningen, arbets-metoder,kunskapsuppbyggnad m.m. i framtidenatt ske inom ramen för fyranationella utvecklingscentrum (prop.s. 12 f.). Syftet är enligt vadutskottet inhämtat från Riksåklagarenbl.a. att snabbare nå ut med nyaarbetsmetoder i organisationen.Det råder enligt utskottets meninginte något tvivel om det angelägna iatt uppmärksamma formerna föråklagarnas handläggning av ärendenrörande sexuella övergrepp mot barn.Den föreslagna nyaåklagarorganisationen innebär attsakkunskap inom olika brottsområdenkommer att samlas på en plats för attdärifrån kunna spridas till helaorganisationen. Genom att ävenöverprövningsverksamheten kommer attcentraliseras på motsvarande sättkommer eventuella missförhållandensnabbt att uppdagas. Detta bör kunnaleda till en ökad enhetlighet ibedömningarna. Det bör också på siktkunna leda till en förbättradlagföring.Mot bakgrund härav bör motion Ju376inte nu föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrkerbifall till motionen.Domstolsväsendet m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs fördomstolsväsendets resultat . Utskottetdelar regeringens bedömning attdomstolsväsendet i stortfullgjort de mål som ställts uppför dess verksamhet. I avsnittettar utskottet vidare ställningtill vilka prioriteringar sombör ligga till grund fördomstolsväsendets verksamhet år2005. Utskottet behandlar ocksåett antal motionsyrkanden omDomstolsverkets ställning samtett motionsyrkande om att läggasamman ochRegeringsrätten. Utskottethänvisar i denna del tilltidigare ställningstaganden ochföreslår att avslårsamtliga motionsyrkanden. Jämförreservationerna 12-13 samt detsärskilda yttrandet 12.InledningDomstolsväsendets uppgift är attutöva rättskipning. Härtill kommerett antal avgränsade uppgifter avmera rättsvårdande natur.Domstolsverket är centralförvaltningsmyndighet för de allmännadomstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, hyres- ocharrendenämnderna samtRättshjälpsmyndigheten ochRättshjälpsnämnden.ResultatuppföljningI detta avsnitt behandlas resultatetav verksamheten 2003.Det övergripande målet förrättsväsendet är den enskildesrättstrygghet och rättssäkerhet.Verksamheten skall utgå från ettmedborgarperspektiv. Fördomstolsväsendet gällde att mål ochärenden skulle handläggas på etträttssäkert och effektivt sätt. Dettainnebär att handläggningen skall varakorrekt, snabb och genomföras utanonödiga resurser. För att kunnabedöma hur väl detta mål uppfylltsredovisar regeringen ett antalresultatindikatorer, bl.a. antaletinkomna, avgjorda och balanserade målsamt omloppstider och balansernasåldersstruktur. Dessaresultatindikatorer används generelltför en beskrivning avdomstolsväsendets resultat under år2003.År 2003 var femte året somregeringen fastställde särskildaverksamhetsmål för tingsrätterna,hovrätterna, länsrätterna ochkammarrätterna. En förändring avverksamhetsmålen jämfört medföregående år var att en nymålkategori, övriga mål, infördes förlänsrätterna och kammarrätterna.Kategorin övriga mål innefattar alltutom skatte- ochsocialförsäkringsmål.De två högsta domstolsinstanserna,dvs. ochRegeringsrätten, fastställde självaverksamhetsmålen för vissa mål- ochärendekategorier.De uppställda verksamhetsmålen förtingsrätterna, hovrätterna,länsrätterna och kammarrätterna samtdomstolarnas resultat framgår avtabell 4.3 i budgetpropositionen,utg.omr. 4, avsnitt 4.5.3. Tabellenåterges i bilaga 9. I det följandekommenteras arbetsbelastningen ochresultaten för respektivedomstolsslag.För tingsrätternas del ökade såvälantalet inkomna mål som antaletavgjorda mål något under år 2003.Även antalet mål i balans ökade något(se tabell).Tingsrätternas målutveckling1999-2003----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade |----------------------------------------------------|1999 | 128 361 | 130 821 | 61 994 |----------------------------------------------------|2000 | 129 847 | 129 202 | 62 639 |----------------------------------------------------|2001 | 128 095 | 128 802 | 61 898 |----------------------------------------------------|2002 | 129 924 | 131 168 | 60 351 |----------------------------------------------------|2003 | 133 963 | 132 963 | 61 170 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var drygt18 % äldre än , vilket är enmarginell förbättring jämfört medföregående år. Genomströmningstidernahar endast förbättrats marginellt.Under år 2003 uppnåddetingsrätterna som grupp inte något avde tolv verksamhetsmål somregeringen ställt upp förtingsrätterna. Året innan uppnåddesett mål. Jämfört med föregående århar resultatet förbättrats för fyraverksamhetsmål, försämrats för fyraverksamhetsmål och är oförändrat förfyra verksamhetsmål. Det är dock ennågot större andel av tingsrätternasom klarat verksamhetsmålen år 2003jämfört med år 2002.Regeringens bedömning är atttingsrätternas sammantagna resultatför får anses godtagbart.Även om den totala måluppfyllelsen ärlåg har förbättringar skett av fleraresultatindikatorer jämfört medföregående år. Vid vissa tingsrätterligger resultaten dock långt frånmålen. Regeringen förutsätter attlämpliga åtgärder vidtas.Vad gäller hovrätterna ökade såvälantalet inkomna mål som antaletavgjorda mål. Antalet balanserade målminskade (se tabell).Hovrätternas målutveckling ----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade |----------------------------------------------------|1999 | 23 216 | 24 188 | 7 553 |----------------------------------------------------|2000 | 22 170 | 22 287 | 7 436 |----------------------------------------------------|2001 | 21 815 | 21 369 | 7 882 |----------------------------------------------------|2002 | 22 342 | 21 926 | 8 117 |----------------------------------------------------|2003 | 22 659 | 23 561 | 7 151 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var 12 %äldre än , en försämring med 2procentenheter jämfört med föregåendeår.Hovrätterna uppnådde, i likhet medår 2002, två av sex verksamhetsmålför balanser som hade satts upp,total balans för tvistemål ochantalet balanserade brottmål äldre . Resultatet förhovrätterna sammantaget har dockförbättrats för alla sexverksamhetsmålen avseende balanserjämfört med föregående år. På grundav en övergång till ett nyttstatistiksystem m.m. saknas liksomföregående år ett samlat resultat vadgäller verksamhetsmålen förmedianåldern.Regeringen konstaterar bl.a. attfyra av hovrätterna klarar ellerligger i närheten av verksamhetsmålenför andelen balanserade brottmålrespektive tvistemål. Sammantaget görregeringen bedömningen attverksamhetsresultatet måste ansesgodtagbart.För länsrätternas del kankonstateras att antalet inkomna måloch avgjorda mål ökade liksom antaletbalanserade mål (se tabell).Länsrätternas målutveckling ----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade|----------------------------------------------------| 1999 | 88 308 | 100 487 | 34 876 |----------------------------------------------------| 2000 | 86 809 | 89 879 | 31 581 |----------------------------------------------------| 2001 | 84 626 | 84 833 | 31 374 |----------------------------------------------------| 2002 | 90 036 | 88 807 | 32 713 |----------------------------------------------------| 2003 | 94 024 | 91 922 | 34 939 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var äldre än 12 månader.Länsrätterna gemensamt uppnådde treav elva verksamhetsmål, bl.a. andelenbalanserade skattemål äldre än tolvmånader. Länsrätterna förbättradeäven den totala balansen förskattemålen i förhållande tillinkomna mål. Balanserna av skattemåläldre än har dock ökat.För socialförsäkringsmålen varresultatet i stort sett oförändratjämfört med föregående år vad gällerbalanserna. Medianåldern för avgjordaskatte- och socialförsäkringsmål harinte förändrats jämfört med år 2002.Regeringen gör sammantagetbedömningen att verksamhetsresultatetfår anses godtagbart. De ökadebalanserna vid länsrätterna väckerdock oro inför kommande år ochregeringen förutsätter att lämpligaåtgärder för att förbättrabalanssituationen och kortahandläggningstiderna vidtas.När det gäller kammarrätterna ökadebåde antalet inkomna mål och antaletavgjorda mål. Antalet balanserade målminskade (se tabell).Kammarrätternas målutveckling1999-2003-----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade|-----------------------------------------------------| 1999 | 26 497 | 27 423 | 22 166 |-----------------------------------------------------| 2000 | 24 411 | 26 577 | 19 827 |-----------------------------------------------------| 2001 | 22 014 | 24 308 | 17 568 |-----------------------------------------------------| 2002 | 22 466 | 22 659 | 17 375 |-----------------------------------------------------| 2003 | 23 191 | 23 832 | 16 578 |-----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var 28 %äldre än 12 månader.Kammarrätterna gemensamt uppnåddefyra av de numera tolv fastställdaverksamhetsmålen, bl.a. vad gällerden totala balansen för skattemålen.Andelen skattemål äldre än sexmånader ökade dock något samtidigtsom andelen skattemål äldre än tolvmånader är oförändrad. Resultatet försocialförsäkringsmålen harförbättrats vad gäller andelen måläldre än , men den totalabalansen har ökat. Medianåldern föravgjorda skattemål har förbättratsmen ligger långt i frånverksamhetsmålet.Regeringen konstaterar attsituationen i kammarrätterna ärfortsatt bekymmersam, även om det ärpositivt att det sketten klar antalsmässig förbättring vadgäller den totala skattemålsbalansenoch antalet äldre skattemål i balans.Regeringen förutsätter att lämpligaåtgärder för att förbättrabalanssituationen samt kortahandläggningstiderna vidtas.Vad gäller ökadebåde antalet inkomna mål och antaletavgjorda mål. Antalet balanserade målökade (se tabell).Målutvecklingen i Högsta domstolen1999-2003----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade|----------------------------------------------------|1999 | 5 461 | 5 382 | 1 441 |----------------------------------------------------|2000 | 4 862 | 5 165 | 1 138 |----------------------------------------------------|2001 | 4 691 | 5 005 | 823 |----------------------------------------------------|2002 | 4 717 | 4 487 | 1 050 |----------------------------------------------------|2003 | 5 041 | 4 955 | 1 136 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål var 13 %äldre än , vilket var en ökningjämfört med året innan.Prövningstillstånd meddelades i 96mål.För gällde attdomstolen själv hade att ställa uppverksamhetsmål. Jämfört med år 2002har i vissa falljusterat sina verksamhetsmål föråldersfördelningen. Domstolen haremellertid i de flesta fall intefullt ut uppnått sina verksamhetsmål,och målens åldersfördelning är någotogynnsammare med fler äldre mål änvid föregående årsskifte. Däremot harHögsta domstolen lyckats i sinambition att minska antalet äldremål, särskilt när det gäller de allraäldsta målen, dvs. de som är äldre äntvå år.Enligt regeringen har denförsämrade balanssituationen skettfrån en förhållandevis låg nivå ochkan ses som ett resultat av Högstadomstolens strävan att öka antaletdispenserade mål. Regeringen anseratt verksamhetsresultatet sammantagetmåste anses tillfredsställande.Vad slutligen gällerRegeringsrätten minskade såvälantalet inkomna mål som antaletavgjorda mål. Även antaletbalanserade mål minskade (se tabell).Målutvecklingen i Regeringsrätten1999-2003----------------------------------------------------| År | Inkomna | Avgjorda |Balanserade|----------------------------------------------------|1999 | 8 666 | 8 393 | 8 875 |----------------------------------------------------|2000 | 8 504 | 9 002 | 8 173 |----------------------------------------------------|2001 | 7 691 | 8 561 | 7 246 |----------------------------------------------------|2002 | 7 227 | 8 062 | 6 411 |----------------------------------------------------|2003 | 7 046 | 7 098 | 6 359 |----------------------------------------------------Av antalet balanserade mål är 30 %äldre än , vilket är enminskning jämfört med föregående år.Prövningstillstånd meddelades i 216mål.Även för Regeringsrätten gällde attdomstolen själv hade att ställa uppverksamhetsmål. Av de nio uppsattamålen har Regeringsrätten nått tre.Regeringen anser att målbalansenför regeringsrätten är för stor.Domstolen har i likhet med föregåendeår prövat vissa effektivitetshöjandeåtgärder för att förbättraarbetsläget, men dessa åtgärder synesännu inte ha fått fullt genomslag.Den något lägre målbalansen är tillväsentlig del ett resultat av ettfallande målinflöde under flera årstid. Sammantaget fårverksamhetsresultatet ansesgodtagbart men regeringen förutsätteratt lämpliga åtgärder för attförbättra balanssituationen och kortahandläggningstiderna vidtas.En sammanställning avtingsrätternas, hovrätternas,länsrätternas och kammarrätternasmåluppfyllelse visar att de endastuppnår 9 av de 43 fastställdaverksamhetsmålen (som anförts ovanhar det beträffande två av målen intevarit möjligt att redovisa ett samlatresultat). I sammanhanget kan nämnasatt resultaten varierar stort mellanenskilda domstolar inom respektivekategori.Utskottet vill för sin delframhålla att de uppsattaverksamhetsmålen och redovisningen avmåluppfyllelsen utgör ett värdefulltbeslutsunderlag för . Det ärdärför olyckligt att det för ,liksom för , inte varitmöjligt att redovisa vissa resultat.När det gäller själva måluppfyllelsenkan konstateras att den ökat jämförtmed . Detta gäller oavsett omman ser till antalet uppfylldaverksamhetsmål eller hur resultatenför respektive mål förändrats.Såvitt gäller tingsrätter ochhovrätter finns det enligt utskottetsmening ingenting som motsägerregeringens bedömning attdomstolarnas sammanlagda resultat förår 2003 får anses godtagbart, även omresultaten för vissa verksamhetsmålförsämrats. I sammanhanget börbeaktas att såväl antalet inkomna somantalet avgjorda mål ökat. Denpågående omorganisationen avtingsrättsorganisationen leder ocksåtill störningar av olika slag i detdagliga arbetet.Utskottet utgår ifrån att devariationer i resultaten somföreligger mellan olika domstolarnoga analyseras liksom vilka åtgärdersom bör vidtas. Detta gäller inteminst tingsrätterna, där vissadomstolar ligger långt från deuppsatta målen.Även vad gäller länsrätterna finnsdet enligt utskottets meningingenting som motsäger regeringensbedömning att domstolarnassammanlagda resultat för fåranses godtagbart. Visserligen harbalanserna ökat, men såväl antaletinkomna som avgjorda mål har ocksåökat. Vidare är medianåldern föravgjorda skatte- ochsocialförsäkringsmål densamma somunder föregående år.Som regeringen anför är situationenvid kammarrätterna mer bekymmersam.Även om en viss resultatförbättringhar skett är en medianålder föravgjorda skattemål på 17 månaderunder klartotillfredsställande. Som utskottethar konstaterat tidigare krävermedborgarperspektivet att det vidtasåtgärder för att komma tillrätta medlånga handläggningstider (bet.2003/04:JuU1 s. 71 f.).Sammantaget konstaterar utskottetockså att den redovisade statistikennärmast tyder på att underrätternahar svårigheter att hålla jämn taktmed det ökande inflödet av mål. Dettafår till följd att balanserna ökartrots att också avverkningstakten gördet. En viss personalökning (senedan) har inte kunnat ändra detta.När det gäller de högstainstanserna är deras uppgift iinstansordningen huvudsakligenbegränsad till att svara förrättsbildningen. Resultatet avverksamheten i dessa organ börsnarast bedömas utifrån andrautgångspunkter än hur snabbt målenavgörs, även om tidsfaktorn inte kanfrånkännas betydelse även i dessafall. Utskottet kan i dettasammanhang konstatera att antaletavgjorda mål i Regeringsrättenkraftigt har minskat de senaste åren.De närmare orsakerna till dennaminskning berörs inte ibudgetpropositionen. Det framgår attRegeringsrätten har prövat vissaeffektivitetshöjandeåtgärder för attförbättra arbetsläget men att dessaåtgärder ännu inte synes ha fåttfullt genomslag. Utskottet utgårifrån att utvecklingen kommer attföljas och att lämpliga åtgärdervidtas för att förbättrabalanssituationen.Sammanfattningsvis ärhelhetsintrycket positivt, även omdet främst beträffande de allmännaförvaltningsdomstolarna finns vissaproblem.Rättshjälpsmyndigheten skall snabbtoch korrekt hanterarättshjälpsfrågor. Antaletansökningar hos myndigheten harminskat något till ca 2 000.Omloppstiden beträffande beslut irättshjälpsfrågan har gått nerjämfört med och är nu femdagar.Rättshjälpsmyndigheten ochRättshjälpsnämnden är sedan den 1mars 2004 knutna administrativt tillSundsvalls tingsrätt respektiveHovrätten för Nedre . Dekvarstår dock som självständigamyndigheter.Regeringen anser att målet förRättshjälpsmyndigheten atthandläggningen skall vara rättssäkeroch effektiv får anses väl uppfyllt.Det finns enligt utskottets meningingenting som motsäger dennabedömning.När det gäller hyres- ocharrendenämnderna ökade antaletinkomna ärenden något somantalet avgjorda ärenden minskade meden dryg procent. Antalet balanseradeärenden ökade något.Det finns tolv hyresnämnderoch lika många arrendenämnder. Ibudgetpropositionen föreslårregeringen att de mindre nämndernabör samordnas administrativt medtingsrätterna på respektivekansliort. Antalet hyresnämnderrespektive arrendenämnder bör minskasfrån tolv till åtta genom attverksamheterna vid nämnderna i ,, och förs tillövriga nämnder. Målsättningen är attförändringarna skall vara genomfördasenast den 1 januari 2006.Regeringen avser att återkomma medförslag till nödvändiga lagändringarmed anledning av dessa förändringar.Inom beredsvidare ett förslag till effektivareförfarande vid hyres- ocharrendenämnderna.Regeringen anser att målet förhyres- och arrendenämnderna atthandläggningen skall vara rättssäkeroch effektiv har uppfyllts på etttillfredsställande sätt.Det finns enligt utskottets meningingenting som motsäger dennabedömning.Domstolsverket skall iadministrativt hänseende leda ochsamordna verksamheten inomdomstolsväsendet samt se till attverksamheten bedrivs effektivt.Verket skall skapa förutsättningarför domstolarna att uppfylla målenför verksamhetsområdet, bl.a. genomen effektiv och ändamålsenligresursfördelning. Verket har tagitinitiativ till utveckling avverksamheten i olika hänseenden samtstöttat och underlättat genomförandetav initiativ som tagits av enskildadomstolar. Utvecklingsarbetetfokuseras främst på fyra områden -domstolsorganisationen, införandet avverksamhetsstödet ,generationsväxlingen samtdomstolsadministrationen.I regleringsbrevet för budgetåret2003 tilldelades drygt107 i anslag.Regeringens uppfattning omDomstolsverkets resultat år 2003redovisas inte särskilt ibudgetpropositionen. Enligt uppgiftfrån ärbakgrunden främst attresultatbedömningen numera tar siktepå verksamhetsområden, i det härfallet den dömande verksamheten.Utskottet konstaterar attDomstolsverket har en viktig uppgiftvad gäller att stödja, utveckla ocheffektivisera verksamheten inomdomstolsväsendet. Redovisningsmetodenmed verksamhetsområden innebäremellertid att det blir svårt attbedöma vilken grad av måluppfyllelsesom uppnåtts.PersonalUnder var antaletårsarbetskrafter inomdomstolsväsendet 4 625 personer,vilket var en ökning jämförtmed (se tabell nedan). Ävenantalet anställda har ökat.Antalet årsarbetskrafter inomdomstolsväsendet 1998-2003----------------------------------------------------| År |Ordinarie|Icke |Notarier|Övrig |Totalt || |domare |ord. | | | || | |domare | |personal | |----------------------------------------------------|1998 |1 006 |617 |727 |2 761 |5 111|----------------------------------------------------|1999 | 952 |594 |722 |2 612 |4 880|----------------------------------------------------|2000 | 936 |569 |713 |2 482 |4 700|----------------------------------------------------|2001 | 960 |539 |737 |2 493 |4 729|----------------------------------------------------|2002 | 958 |528 |688 |2 365 |4 539|----------------------------------------------------|2003 | 980 |568 |699 |2 378 |4 625|----------------------------------------------------Det förekommer inom domstolsväsendetatt ordinarie domare som gått ipension förordnas att delta ihandläggningen av ett visst mål elleratt tjänstgöra viddomstol. Omfattningen av depensionerade domarnas insatser harökat . År 1998utbetalades knappt 8,7 miljonerkronor i ersättning för det arbetesom utfördes av pensionerade domare.Detta motsvarade 5 282 arbetsdagareller 20,2 årsarbetskrafter. År 2003utbetalades knappt 15 miljonerkronor, vilket motsvarade 6 535arbetsdagar eller 25,1årsarbetskrafter. Detta är enmarginell minskning jämfört medföregående år.Den totala sjukfrånvaron har ökatnågot (se tabell nedan).Männens sjukfrånvaro minskade dock.Sjukfrånvaron inom domstolsväsendet2001-2003----------------------------------------------------|År |Total | Sjukfrånvaro i procent || |årsarbetstid| |---------------------------------------------------| | | Totalt | Män |Kvinnor |---------------------------------------------------|2001 |4 729 | | | |---------------------------------------------------|2002 |4 539 | | | |---------------------------------------------------|2003 |4 625 | | | |---------------------------------------------------Sjukfrånvaron inom domstolsväsendetär generellt sett lägre än inom andramyndigheter. Skillnaden är störst närdet gäller mäns sjukfrånvaro.På grund av en förändradperiodindelning när det gällersjukperiodernas längd ärdomstolsväsendets uppgifter omlångtidssjukskrivna inte längrejämförbara med tidigare årsuppgifter. Om sjukfrånvaro över 21dagar summeras till en enda periodframgår emellertid att både kvinnorsoch mäns långa sjukfrånvaro harminskat. har startatett projekt i syfte att minskalångtidssjukskrivningarnasomfattning, och projektets förstauppgift blir att kartläggasjukfrånvarons omfattning ochspridning för att eventuelltlokalisera särskilda riskgrupper.Regeringen anser att även omsjukfrånvaron inom domstolsväsendetökade något fårfrånvaronivån anses godtagbar.