bet · GR01MJU8 · 2004-02-12 00:00:00 — Offentlig upphandling, punkt 31 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om för offentlig upphandling. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ10 yrkandena 9 i denna del och 11 ochavslår motionerna 2003/04:MJ10 yrkande 7 och 2003/04:MJ11 yrkande 12.StällningstagandeKristdemokraterna föreslår att regeringen verkar för att blirtydliga och att de medger höga krav på miljöhänsyn vid all offentligupphandling. En upphandlande enhet får ställa krav på att transporten avde varor som skall levereras utförs med ett visst transportmedel, förutsattatt detta krav inte leder till diskriminering. Däremot medger inte reglernaatt upphandlaren ställer krav på lägsta energiförbrukning i transportledet.Färre transporter och kortare färdsträckor är mycket angeläget för attminska utsläppen av växthusgaser. Därför måste det i direktiven tillupphandlingsreglerna med miljöhänsyn införas en möjlighet att väga insträckan som produkten har färdats. föreslår att regeringenverkar inom EU för en ändring enligt detta förslag. Detta bör ges regeringentill känna.22. Offentlig upphandling, punkt 31 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om offentlig upphandling. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ11 yrkande 12 och avslår motion 2003/04:MJ10 yrkandena7, 9 i denna del och 11.StällningstagandeNuvarande regelverk medger inte att man ställer krav på att en vara ärmiljömärkt eller på produktionsprocessen. Om inte förbättring sker börregeringen uppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag eller sökaett klargörande från genom att driva ett fall med kravmotsvarande EU:s miljömärkning. Detta bör ges regeringen till känna.23. Forskning och utveckling, punkt 34 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om forskning om förnybara energislag. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ11 yrkande 14 och avslår motionerna2003/04:K416 yrkande 39 i denna del och 2003/04:MJ10 yrkande 14.StällningstagandeSverige bör verka för att en större del av EU:s forskningsbudget går tillforskning om förnybara energislag som solceller, vind och bioenergi.Finansieringen kan ske genom att anslagen till nukleär forskning minskas.Detta bör ges regeringen till känna.24. EU:s miljöledningssystem, punkt 35 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att EU bör införa ett komplement till EMAS (EcoManagement and Audit Scheme). Därmed bifaller motion 2003/04:MJ10yrkande 15 och avslår motion 2003/04:MJ11 yrkande 13.StällningstagandeEtt exempel på en mycket viktig frivillig åtgärd är införandet avmiljöledningssystem hos företag och andra organisationer. Många organisationersmiljöledningssystem kontrolleras av externa revisorer enligt en visskravspecifikation. Denna kontroll kallas också för certifiering och kananvändas som en konkurrensfördel eller vara ett krav hos vissa upphandlare.Exempel på miljöledningssystem som kan certifieras är de internationellterkända standarderna ISO 14001 och EMAS. En certifiering enligt dessastandarder är dock relativt kostsam och därför är det mest kapitalstarkaföretag som certifierats. Det vore intressant att också få ett mått påmiljöarbetet i mindre företag. arbetar många små och medelstoraföretag med miljöledningssystem utan att detta registreras. Den storakostnaden för certifiering blir ett hinder för registrering men alltsåinte för ett konsekvent miljöarbete. anser därför attSverige bör verka för att EU inför ett komplement till EMAS för mindreföretag. Detta bör ges regeringen till känna.25. Miljömärkning, punkt 36 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att inom EU verka för en symbolmärkning förkällsortering och återvinning. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ282.StällningstagandeFrågan om källsortering och återvinning är mycket aktuell och viktig.Trots informationskampanjer och andra åtgärder kan det konstateras attdet är svårt att på ett enkelt sätt sortera avfall i hushållen.Tillverkarna har ett ansvar för hur varorna kan återvinnas. Dettafungerar dock inte tillfredsställande. Ett system borde införas där allatillverkare märker sina varor med symboler som sedan också återfinns pååtervinningsstationerna. Detta skulle förenkla sorteringen för det enskildahushållet. Det skall inte vara svårare att sortera en vara som kommerfrån Syd- eller än en från . För största genomslag medkonsekvenser för tillverkare, återvinningsansvariga och den enskildekonsumenten krävs att initiativ tas på EU-nivå. Den svenska regeringenborde kunna driva denna miljöfråga i EU. Detta bör ges regeringen tillkänna.26. Europeiska miljöbyrån, punkt 37 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att inom EU verka för utökade anslag ochbefogenheter till den europeiska miljöbyrån. Därmed bifaller motion2002/03:U324 yrkande 10.StällningstagandeMiljöpartiet vill att regeringen i ministerrådet driver frågan om ettramprogram för integrering av miljöfrågorna i övrig verksamhet. Insatsersom bör ingå i ett sådant program är bl.a. att ge ökade resurser ochbefogenheter till den europeiska miljöbyrån EEA, som samlar in ochsammanställer information om miljötillståndet i EU. Detta bör ges regeringentill känna.Särskilda yttranden1. och miljösamarbetet inom EU (m)(), () och () anför:Riksdagens arbete går i för stor utsträckning ut på att besvara skrivelseroch utspel från regeringen och alltför litet på att fatta beslut på grundav viktiga, innehållsrika propositioner. Detta är ett exempel i mängden.Vi förbehåller oss rätten att återkomma löpande med våra ställningstagandennär konkreta EU-frågor läggs på bord. Vi vill dock passa påatt nedan redovisa våra utgångspunkter i EU-arbetet.Det är viktigt att prioriterar miljöarbetet inom EU eftersomEU-samarbetet kan få ett helt annat genomslag på miljöområdet än enskildasvenska nationella satsningar. Bland annat möjligheten att skapa överstatligaregler gör att EU kan nå stora framgångar när det gäller att minskamiljöproblemen.Utvidgningen av EU till fler medlemsländer i vårt eget närområde ökarmöjligheterna att inom ramen för EU-samarbetet komma till rätta medgränsöverskridande miljöproblem som drabbar oss.Sverige bör verka för att unionen inte ägnar sig åt onödig detaljregleringpå miljöområdet. EU bör prioritera alla former av gränsöverskridandemiljöproblem. bör det övervägas om inte den svenska miljöpolitikenslagstiftningsdelar helt kan överföras till EU. Ett ökat ansvarstagandefrån EU:s sida möjliggör också en höjning av ambitionerna på Europanivå.Vi motsätter oss harmoniserade miljöskatter i EU. Vi vill i stället se enutveckling av gemensamma, marknadsbaserade verktyg såsom handel medutsläppsrätter. Det finns mycket goda förutsättningar för att kraftigtförbättra miljösituationen inom EU genom skapandet av en sådan handel.Östersjösamarbetet och miljöbiståndet till och övriga länder iÖsteuropa måste fortsätta. bör särskilt prioritera ochÖstersjöregionen samt i samarbetet.Sveriges möjlighet att nå framgångar i det internationella arbetet byggerpå vårt lands trovärdighet och kompetens. egna resultat ochprioriteringar på miljöområdet är således viktiga.2. EU och miljömålen (fp)() och () anför:Vi liberaler har sedan Europasamarbetets början varit starkt övertygadeom vilka unika möjligheter EU har att minska gränsöverskridande miljöproblem.Miljön är ett tydligt exempel vars frågeställningar i många fall måstelösas på internationell nivå. Möjligheterna till bindande överstatligabeslut, och att ställa länder till svars som inte följer och respekterargemensamt uppsatta mål, bör inom miljöområdet utnyttjas till fullo av EU.För att kunna förbättra miljöarbetet är det av central vikt att engagemangetoch delaktigheten från såväl allmänhet som myndigheter, organisationeroch det politiska etablissemanget i stort fördjupas.Akuta miljöproblem men även ny kunskap på miljöområdet leder dock oftatill att omprioriteringar måste göras. Därför är det viktigt att ha enövergripande strategi för miljöarbetet inom EU. Subsidiaritetsprincipenmåste vara en självklar ledstjärna på miljöområdet, och miljöfrågornamåste lösas på den nivå som är lämpligast. Detta lämnar också utrymme förEU att koncentrera sig på sådana områden där gemenskapen kan göra en tydligskillnad. Detta gäller t.ex. klimatfrågorna, kemikaliepolitiken och arbetetför att skydda miljöer.Klimatfrågan är en av vår tids viktigaste miljöfrågor och Folkpartietanser att detta område skall ges hög prioritet. För att genomföra rationellaåtgärder måste EU ges ökad makt över den nationella klimatpolitiken. Eneuropeisk koldioxidskatt på miniminivå är ett möjligt verktyg. Trots attsamtliga partier säger sig förespråka en sådan är i realiteten enav de medlemsstater som starkt motarbetar en sådan utveckling. Eftersomenighet krävs finns det risk att det medlemsland som har lägst miljöambitionkan stoppa en rationell klimatpolitik. Risken är stor att problemen ökarnär nya medlemmar med stor kolproduktion får vetorätt.Arbetet med EU:s nya kemikalielagstiftning (REACH) är av största vikt.Sverige måste verka för att förslaget inte urholkas i det fortsatta arbetet.Sverige bör också verka för att det slutgiltiga förslaget blir tydligareoch mer lättillgängligt för användarna. EU:s lagstiftning om bekämpningsmedelmåste i större utsträckning bli en minimilagstiftning.Folkpartiet har krävt att EU:s gemensammajordbrukspolitik reformeras. Det övergripande målet för den gemensammajordbrukspolitiken bör vara ett mål för hållbar utveckling. anservidare att den gemensamma jordbrukspolitiken bör kopplas tydligare tillmiljö- och landsbygdsåtgärder.3. Miljösamarbetet inom EU (kd)() anför:Det internationella perspektivetDen rika världen är ett hot mot en ekologisk balans genom hög konsumtionoch ineffektivt resursutnyttjande. Fattigdomen i stora delar av världenförvärrar ytterligare hoten mot ekosystemet, som utsätts för ett myckethårt tryck till följd av urbanisering och kortsiktigt utnyttjande avframför allt träråvaror. Den rika världen har ett ansvar att hantera dennasituation genom en rättvis handelspolitik och ett effektivt bistånd på enanständig nivå. EU bör inta ledarrollen i arbetet för en global hållbarutveckling. Miljösamarbetet över nationsgränserna är en av EU:s viktigasteuppgifter.En hållbar utveckling förutsätter också marknadsekonomi och demokrati.Inte någonstans har miljöförstöringen varit så stor som i de länder därplanekonomi tillämpats. De rika länderna måste också se till att fattigaländer får del av den tekniska utvecklingen så att de kan undvika mångaav de felsatsningar som gjorts i den rika världen. EU bör genom handeloch bistånd underlätta omställningen till miljömässigt hållbara tekniker,i synnerhet energisystem, i tredje världen.EU:s biståndsverksamhet uppvisar många brister, både vad gällerinriktning och resultatredovisning. Integreringen av miljöhänsyn har gåttlångsamt, vilket innebär att EU på många områden överför ett tänkande somvi själva gått ifrån på grund av dess negativa inverkan på miljön. Insatserför att stödja användningen av miljövänlig teknik saknas, liksom systematiskainsatser för att stärka naturresursbasen i utvecklingsländerna.Ett rikt odlingslandskapDet är oroande att genmodifiering inte nämns i regeringens skrivelse.Rätt använd kan genmodifiering komma till god användning inom jordbruks-och livsmedelssektorn. Kunskapen om hur miljö och hälsa påverkas avgenteknik är dock inte tillräcklig.Genmodifierade grödor riskerar att slå ut traditionella växtsorter ochstöra ekosystemet. Allergiker kan drabbas om en gen från det allergenaämnet återfinns i en vara som vanligtvis inte framkallar allergiskareaktioner. De långsiktiga riskerna med utsättning av grödor som är resistentamot exempelvis vissa sjukdomar, skadeinsekter eller kemikalier är intetillräckligt klarlagda. Med utgångspunkt i förvaltarskapsprincipen ochförsiktighetsprincipen bör EU och vara synnerligen restriktivamed att tillåta introduktion av genetiskt modifierade livsmedel.Eftersom de långsiktiga riskerna med GMO ännu är okända anser Kristdemokraternaatt de producenter som använder GMO i sina produkter tydligt måste informeraom detta. Som konsument skall man ha möjlighet att undvika produkter sominnehåller genetiskt modifierade organismer eller produkter i vilka GMOfunnits med under framställningsprocessen.Forskningen om genmodifierade livsmedel behöver stärkas. Kunskaperna ärännu otillräckliga beträffande resultaten av gentekniken eller hurgenmodifierade livsmedel påverkar människor, djur och natur.Risken finns att grödor med gener som gör dem motståndskraftiga mot vissabekämpningsmedel kan korsa sig med vilda släktingar och bilda hybrider,med svåröverblickbara ekologiska följder. Utsättning av sådana organismerskall inte tillåtas i öppen odling utan endast itillståndsprövade försöksodlingar. Detta bör vara en gemensam EU-policy.Växt- och djurförädlingen kan förstärka utarmningen av det genetiskakapitalet genom att konkurrera ut befintliga sorter och raser. Utarmningenav gener ger mindre variation att bygga vidare på. En så bred genetiskbas som möjligt är en form av försäkring inför framtiden.4. Internationellt miljösamarbete (v)() anför:Det internationella perspektivetVänsterpartiet anser att bör förändra reglerna för exportkrediterså att offentlig kredit- och garantigivning enbart kan ges till företagsom följer grundläggande regler för arbetsrätt, miljö och mänskligarättigheter. bör enligt vår mening kunna vara ett föregångsland idenna fråga.Giftfri miljöEnligt kommissionens beräkningar kommer industrins kostnader för att byggaupp ett system inom EU för säkrare kemikalieanvändning och utvärderingatt uppgå till mellan 1,5 och . visar beräkningaratt samhället kommer att spara mellan närdet gäller kostnader för yrkessjukdomar.Vi anser att försiktighetsprincipen skall vara en hörnsten i kemikaliepolitiken.För många persistenta och bioackumulerande ämnen finns tillräckligkunskap för att förbud skall kunna införas med hänvisning tillförsiktighetsprincipen. Därför bör så många ämnen som möjligt fasas ut utan attriskutvärderingar görs. Detta skulle leda till att många av de djurförsöksom skulle genomföras i samband med riskutvärderingar kan undvikas. Omförbud inte införs för dessa särskilt farliga ämnen anser vi att etttidsbegränsat godkännande borde införas.Vi är oroliga för att vårt nationella förbud mot kemiska produkterinnehållande metylenklorid eller tetrakloretylen, som haft sedanbörjan av , kan komma att upphöra.Kunskapen om kemikalier i allmänhet är bristfällig och erhålls oftastinte förrän störningar på människans hälsa eller ekosystemen påträffats.Därför bör en skärpning införas även för de farliga kemikalier som säljsi små volymer. Det är även viktigt att information om varors kemikalieinnehållgörs tillgänglig för andra företag och allmänheten.Vänsterpartiet anser att teststrategier behöver tas fram för att effektiviseratestmetoderna och undvika djurtester.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2003/04:9 EU-prioriteringar för att nå miljömålen.Följdmotioner2003/04:MJ10 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bevarandet av ett rikt odlingslandskap skall vara ett områdedär insatser särskilt prioriteras inom EU-arbetet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU:s ansvar för upprättandet av ett hållbart trafiksystem utanfossila bränslen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetet med EU:s kemikaliestrategi.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder inom EU mot oljeutsläpp till havs.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör verka för att EU-länderna ratificerarAFS-konventionen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att EU:s finansieringsdel av miljö- och landsbygdsprogrammetbör öka.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om för offentlig upphandling vad avser möjligheten attvälja bort produkter som framställts genom användande av genetisktmodifierade organismer.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att beslut om miniminivåer på miljöavgifter skall kunna fattasgenom majoritetsbeslut.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om internalisering av miljökostnaderna för produktion och transportav varor, såväl på den inre marknaden som i internationella handelsavtal.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om möjligheten för medlemsländer att ha strängare miljöreglerän vad EU:s lagstiftning kräver.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om krav på miljöhänsyn, inklusive hänsyn till transporter,vid offentlig upphandling.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att EU genom handel och bistånd bör underlätta omställningentill miljömässigt hållbara tekniker, i synnerhet energisystem, i tredjevärlden.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om miljöprövning vid exportkrediter från medlemsländerna.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att EU bör vara pådrivande i fusionsforskningen och medverkatill att ITER konstrueras så snart som möjligt.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att EU bör införa ett komplement till EMAS för mindreföretag.2003/04:MJ11 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om integration av miljöfrågor i relevanta politikområden.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen, inom EU och i andra internationella sammanhang,skall verka för att kommande internationella överenskommelser omkoldioxidutsläpp baseras på utsläpp per capita.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att undersöka möjligheterna att använda styrmedel somgränskorrigerade koldioxidavgifter eller koldioxidrelaterade importavgifter.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att harmoniserade regler i EU skall vara minimiregler så attenskilda EU-länder skall kunna införa strängare regler.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om miljögarantin.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inte skall kringgå EU-förbud mot kemiska produktergenom att tillåta andra produkter med liknande egenskaper.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hårt skall driva substitutionsprincipen i EU:skemikaliepolitik.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om majoritetsbeslut för skatter på miljöområdet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en miniminivå för koldioxidskatt inom EU.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om införande av minimiskatter på bränsle för flyg och fartygi internationell trafik.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s statsstödsregler.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om offentlig upphandling.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att skall verka för att miljörevision byggs uppinom EU.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om forskning om förnybara energislag.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s biståndsverksamhet.2003/04:MJ12 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att allmänhetens delaktighet vad gäller miljöarbetet bör fördjupas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de EU-regler som påverkar miljöområdet i huvudsak skallvara minimiregler och att enskilda länder därmed skall kunna ha striktarenationella regler än vad EU föreskriver.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att en ökning av koldioxidutsläpp inte skall kunna kompenserasav växande skog, s.k. gröna sänkor.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör driva på för ett bredare synsätt vad avsertransportsektorns miljöeffekter, t.ex. bör flyget inkluderas.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om EU:s skogsbruksstrategi.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att måste vara pådrivande för att EU:s nyakemikalielagstiftningskall utformas på ett mer transparent sätt.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i EU ställa högre krav på i arbetet med att fåbort undermåliga oljetransporter till havs och att få klassatsom särskilt känsligt område.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kraftfullt skall verka för att beslut om miniminivåerför miljöskatter fattas med kvalificerad majoritet i stället för medenhällighet, som gäller i dag.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall verka för att utsläppsrätter för klimatpåverkandegaser ges ut enbart genom auktion för den andra handelsperioden 2008-2012.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att behöver reformeras.Motioner från allmänna motionstiden /03:U323 av m.fl. (m):14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bör verka för en ökad harmonisering avmiljöreglerna i EU.2002/03:U324 av m.fl. (mp):10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att inom EU verka för utökade anslag och befogenhetertill den europeiska miljöbyrån.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen skall verka för att beslut inom EU skallföregås av en grundlig kontroll gentemot en checklista med gällandemiljöprinciper.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen skall verka för att uppnå en bättretillämpning av gällande gemenskapslagstiftning på miljöområdet.2002/03:MJ428 av m.fl. (c):51. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att miljöpröva EU:s ekonomi.Motioner från allmänna motionstiden /04:K416 av m.fl. (kd):39. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att EU intar ledarrollen i arbetet för en global hållbarutveckling.2003/04:K419 av m.fl. (fp):13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om åtgärder för en bättre och effektivare miljöpolitik samtlivsmedelssäkerhet.2003/04:T468 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör verka för att svavelfri diesel blirstandard inom EU.2003/04:T564 av m.fl. (c):21. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att arbeta för att även för miljöklassningav bilar inkluderar utsläpp av fossil koldioxid.2003/04:MJ234 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenbör verka för att skall fortsätta att vara drivande i utvecklingenav avgas- och bullerkrav för arbetsmaskiner inom konstellationen EU ochUSA.2003/04:MJ236 av m.fl. (v):2.