bet · GR01AU3 · 2004-03-02 00:00:00 — Utskottet är allmäntsett positivt till att ge Alfa-kassan bättreincitament att skapa en effektiv administration.Utskottet vill också uppmärksamma följande. Enligtgällande ordning för att överklagaarbetslöshetskassans beslut ska beslut som fattatsmed stöd av LAK och som inte avser ärenden om rätttill medlemskap eller beslut av föreningsstämmanöverklagas till den nya myndigheten förarbetslöshetsförsäkringen (IAF) och därefter tillregeringen. Detta innebär att Alfa-kassans beslut ienskilda ärenden som avser den i propositionenföreslagna avgiften ska överklagas till IAF. Besluti ärenden som avser rätten till ersättningöverklagas enligt till allmänförvaltningsdomstol, dvs. i första instans tilllänsrätt. Den som vill överklaga ett beslut vadavser både avgiften och ersättningen som sådan måstealltså klaga enligt två skilda förfaranden. Om detskulle visa sig att detta leder till onödigt krångelutgår utskottet från att regelverket ses över.När det gäller frågan om ikraftträdande föreslårregeringen i propositionen att de nya reglerna skabörja gälla . Ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen ansöks per kalendervecka.Utskottet anser att det är en fördel om de nyareglerna börjar att tillämpas och föreslårdärför att ikraftträdandet sker måndagen den 4oktober 2004.Utskottet, som konstaterar att tanken är attavgiften lämpligen skulle kunna fastställas med ettfast belopp per berättigad ersättningsdag enligtgrundförsäkringen, anser att avgiften enbart bör tasut på ersättning som avser tid efterikraftträdandet.Utskottet ställer sig med det ovan anförda bakomregeringens förslag i övrigt.Moderaternas och Kristdemokraternasavslagsyrkanden har principiella utgångspunkter.Båda partierna avvisar det resonemang om rättvisamellan olika kategorier arbetslösa som propositionenbygger på. I båda motionerna kopplas invändningarnamot regeringsförslaget ihop med partiernas egnaförslag om en allmän, obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Utskottet återkommer straxtill denna fråga.Utskottet kan inte ansluta sig till de argumentsom och framför tillstöd för sina avslagsyrkanden.Utskottet tillstyrker propositionen med denändringen att de nya lagreglerna ska träda i kraftden och avstyrker motionerna A5 (m)och A6 yrkande 1 (kd).Frågan om en allmän och obligatorisk försäkringArbets- och kompetenslinjen är grunden för svenskarbetsmarknadspolitik. Det innebär att anställningalltid går före åtgärd och att åtgärd går förepassivt utbetalande av kontantstöd.Arbetslöshetsförsäkringens uppgift är att ersättaden enskilde för inkomstförlust vid arbetslöshetunder en omställningsperiod. Med det förstås att denarbetslöse så fort som möjligt ska kunna övergå ireguljärt arbete. Arbetslöshetsförsäkringen får intebli en permanent försörjningsinrättning, varken påheltid eller som kontinuerlig inkomstutfyllnad underlängre perioder. Det är viktigt attarbetslöshetsförsäkringens regler svarar mot deförutsättningar som råder på arbetsmarknaden fråntid till annan. Reglerna har också ändrats upprepadegånger. Försäkringen var föremål för engenomgripande översyn som leddetill att de nu gällande lagarna omarbetslöshetsförsäkring och arbetslöshetskassor komtill. Dessutom genomfördes vissa mera omfattandeförändringar i anslutning tillinförandet av aktivitetsgarantin.Arbetslöshetsförsäkringens grundstruktur behöllsdock och arbetslinjen förstärktes. De senasteändringarna i sak av försäkringen trädde i kraft den1 och avsåg en förbättring ocheffektivisering av samverkan mellanarbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsgarantin.Att kontinuerligt anpassa regelsystemet ärnödvändigt eftersom både arbetsmarknaden ochsamhället ständigt är i förändring.IAF:s syfte är bl.a. att bidra till attarbetslöshetsförsäkringen fungerar som en aktiv ochtydlig omställningsförsäkring genom en förstärkt ochsammanhållen tillsyn i alla delar av försäkringen.IAF har också den övergripande uppgiften att bidratill rättssäkerhet och likabehandling i hela landetav dem som söker arbetslöshetsersättning.Behovet av IAF:s tillsynsverksamhet hartydliggjorts i en annan ny myndighets,(RiR), rapport 2004:3Arbetslöshetsförsäkringens hantering påarbetsförmedlingen. Granskningen visar bl.a. att jubättre arbetsförmedlingarna kontrollerar attförsäkringsreglerna följs, desto fler arbetslösalyckas de placera i arbete. Rapporten pekar påbrister i förmedlingskontorens kontrollfunktioner.Granskningen har också funnit förhållanden som tyderpå att kravet på en rättvis och enhetlig tillämpningav reglerna inte är uppfyllt. Enligt RiR kaneffektivitetsförbättringar framför allt ske genomförändringar i styrningen och regelverket kringanvisningar, sanktionsförfarande och tillämpning avförlängd ersättningsperiod. Utskottet noterar attRiR:s kritik inte tar sikte på lagstiftningen påområdet utan främst på den bristanderegeltillämpningen och det ringasanktionsanvändandet.Utskottet utgår från att det arbete som IAF skafullgöra kommer att leda till bättre tillsyn och merlikformig tillämpning av arbetslöshetsförsäkringensregler.Utskottet har , senast ibudgetbetänkandet 2003/04:AU1, och i sitt yttrandeden till finansutskottet över ramarför utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14Arbetsliv, kommenterat de olika borgerligaalternativen till reformering avarbetslöshetsförsäkringen. Utskottet har där ocksåredovisat sin kritik mot förslagen om bl.a. kraftigtökad egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen.Utskottet har inte någon annan uppfattning i dag.Utskottet avstyrker motionerna A6 yrkande 2 (kd)och A305 yrkande 17 (m).2 Allmänt omarbetslöshetsförsäkringenUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionerfrån den allmänna motionstiden som rörallmänna frågor om arbetslöshetsförsäkringen.Samtliga motioner avstyrks, bl.a. medhänvisning till pågående utredningsarbete.Jämför reservationerna 4 (v, mp), 5 (m, kd),6 (v) och 7 (c).BakgrundSom framgår av inledningen till betänkandet måsteden arbetslöse uppfylla vissa villkor för att harätt till arbetslöshetsersättning. Ersättning lämnastidigast den dag den arbetslöse fyller . Föratt erhålla ersättning fråninkomstbortfallsförsäkringen krävs att man utöver deallmänna villkoren, t.ex. att stå tillarbetsmarknadens förfogande, också uppfyller ettmedlemsvillkor och ett arbetsvillkor. Medlemskap ien arbetslöshetskassa får beviljas den som under ensammanhängande period av under minst fyraveckor har förvärvsarbetat i genomsnitt minst 17timmar och fortfarande arbetar i en sådanomfattning. För att ha rätt till en inkomstrelateradersättning ska den sökande ha varit medlem under ensammanhängande period av och uppfylltarbetsvillkoret efter inträdet iarbetslöshetskassan. Arbetsvillkoret är uppfyllt omden sökande, under en ramtid av tolv månaderomedelbart före arbetslöshetens inträde, harförvärvsarbetat och därvidarbetat minst per kalendermånad ellerförvärvsarbetat av sex kalendermånader och varjemånad arbetat minst 45 timmar.Den som uppfyller de allmänna villkoren och dets.k. studerandevillkoret kan beviljas ersättningenligt grundförsäkringen. Studerandevillkoret äruppfyllt om den sökande avslutat en utbildning påheltid som omfattat minst ett läsår och berättigatvederbörande till studiestöd enligt studiestödslagen(1999:1395) och därefter stått till arbetsmarknadensförfogande via arbetsförmedlingen ellerförvärvsarbetat i minst under enramtid av i anslutning till att haneller hon avslutat utbildningen.En sökande får ingen ersättning förrän han ellerhon har varit arbetslös i , de s.k.karensdagarna, avtolv månader.MotionerKristdemokraterna begär i kommittémotion A330 (yrk.10) att regeringen utreder kopplingen mellan defackliga organisationerna och arbetslöshetskassorna.Arbetslöshetsförsäkringen sköts avarbetslöshetskassor som i de flesta fall har starkaband med olika fackliga organisationer.Arbetslöshetskassorna finansieras nästan helt medstatliga medel och kassorna fattar myndighetsbeslut.Två utredningar som presenterades 1999 ifrågasätterdagens system med fristående arbetslöshetskassor somär knutna till fackliga organisationer. ut på att arbetslöshetskassorna utgör etthinder för effektiv tillsyn. Partiet anser attregeringen bör utreda en alternativorganisationsmodell och konsekvenserna av attförändra relationerna mellan arbetslöshetskassornaoch de fackliga organisationerna.Vänsterpartiet begär i partimotion A292 (yrk. 5) attregeringen lägger fram förslag om hurkvalifikationsregler för rätt tillarbetslöshetsersättningen kan göras neutrala ochicke-diskriminerande för korttids- ochdeltidsanställda. Könsmaktsordningen, somsystematiskt underordnar kvinnor och överordnar män,präglar arbetsmarknaden. Kvinnor missgynnas ochdiskrimineras på en rad områden, t.ex. när detgäller a-kassan. Arbetslöshetsförsäkringen är enomställningsförsäkring som bygger på anställning ochpå inkomstbortfallsprincipen. Personer medkorttidsanställningar som har svårt att komma in påarbetsmarknaden har också svårigheter att komma in ioch omfattas av trygghetssystemet. Ävendeltidsarbetande har svårt att kvalificera sig iförsäkringen. Kvinnor och invandrare har högst andelbåde deltids- och korttidsanställningar.Lennart () begär i motion A284 etttillkännagivande om arbetslöshetsförsäkringen,särskilt den s.k. 100-dagarsregeln om utvidgatarbetssökande.Torsten () anser i motion A208 att detär angeläget att regelverket förarbetslöshetsförsäkringen ses över så att människorstimuleras att prova nya jobb utan att riskeraekonomiskt avbräck t.ex. i form av återkommandekarensperioder.Annika Qarlsson och (båda c) menar imotion A338 att en översyn ska göras avtrygghetssystemen, inklusivearbetslöshetsförsäkringen, så att de påverkar ettjämställt föräldraskap positivt.Utskottets ställningstagandeSom utskottet redogjort för under rubriken första arbetslöshetskassorna av fackligaorganisationer. Denna grund har visat sig varastabil och har därför behållits och utvecklats iöver . Administrationen avarbetslöshetsförsäkringen har, trots attförsäkringen till allt större del blivit statligtfinansierad, legat kvar hos arbetslöshetskassorna.Att arbetslöshetsförsäkringen administreras avintresseorganisationerna, dvs. fackligaorganisationer och bransch- ochsmåföretagarorganisationer, innebär stora fördelar.Detta har t.ex. garanterat en nära koppling tilllönepolitiken, arbetsmarknadspolitiken och iförlängningen till den ekonomiska politiken. I också Alfa-kassan som är den kompletterandearbetslöshetskassan för både anställda ochföretagare.Utskottet inser dock att det kan finnas en inbyggdkonflikt i att ge service och stöd åt de arbetslösaoch att utöva tillsyns- och kontrollfunktioner iarbetslöshetsförsäkringen. Det är nödvändigt attarbetslöshetsförsäkringen har hög legitimitet ochtilltro hos allmänheten. Tilltron kan brytas ned avt.ex. fusk och missbruk av försäkringen. Det ärdärför viktigt att tillsynen och kontrollen är välutbyggd, effektiv och synlig.Den 1 januari 2004 inrättades IAF. Den nyamyndigheten ska svara för den samlade tillsynen avarbetslöshetsförsäkringen, dvs. både avarbetslöshetskassorna och . Denövergripande uppgiften för IAF är att bidra tillrättssäkerhet och likabehandling i hela landet avdem som söker arbetslöshetsersättning. På så sättkan IAF bidra till att stärka legitimiteten iförsäkringen. Utskottet vill också peka på att RiRhar beslutat att granska effektiviteten ochorganisationen av arbetslöshetsförsäkringen.Granskningsrapporten beräknas komma i december 2004.När det gäller motion A330yrkande 10 vill utskottet påminna om att liknandesynpunkter på kopplingen mellanarbetslöshetskassorna och de fackligaorganisationerna har behandlats vid ett flertaltillfällen, senast i betänkande2002/03:AU4. Utskottet avstyrkte då yrkandet ochuttalade som tidigare att det inte finns skäl attändra den nuvarande ordningen.Arbetslöshetsförsäkringen grundar sig på atträtten till ersättning förutsätter en fastförankring på arbetsmarknaden. För att fåarbetslöshetsersättning måste därför vissa villkorvara uppfyllda, t.ex. medlems- och arbetsvillkoren.Arbetsvillkoret grundar sig på att förvärvsarbeteska ha utförts med en viss mängd under en viss tid.Utformningen av villkoren avgör vilka som får ochinte får ersättning från försäkringen. Ett för lågtkrav innebär att även personer med en svagförankring på arbetsmarknaden skulle ha rätt tillersättning. Ett för högt krav skulle få motsatteffekt. Det är fråga om en vansklig avvägning.Risken finns alltid att enskilda faller utanförsystemet trots att deras situation framstår sombehjärtansvärd. Utskottet anser att den bedömning avarbetsvillkoren som är gjord i lagstiftningeninnebär rimliga krav på sökandens anknytning tillarbetsmarknaden.Utskottet har ändock förståelse för de synpunktersom framförs i motion A292 (yrk. 5) om att vissagrupper har svårt att kvalificera sig tillarbetslöshetsersättning, t.ex. de som är deltids-och korttidsanställda. Dessa grupper har stor andelkvinnor och invandrare. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att man i första hand göransträngningar för att personer i denna situationska få fastare anknytning till arbetsmarknaden,t.ex. genom att bereda dem heltidsarbete. Det harunder pågått åtgärder och insatserför att stärka dessa möjligheter. För en närmareredovisning av detta se betänkandena /03:AU4 och2003/04:AU1. Utskottet vill särskilt peka påföljande. Utskottet vill inledningsvis nämna denpågående utredningen om den könssegregerade svenskaarbetsmarknaden (dir. 2003:18 och 2004:13). Enligtkommittédirektiven ska utredningen främst ökakunskapen om vad som vidmakthåller könssegregeringenpå arbetsmarknaden och var hindren för integreringfinns. Utredningen ska både ha ett svenskt och ettinternationellt perspektiv. Regeringenuppdrog åt ()att bilda en styrgrupp för frågor omdeltidsarbetslöshet med ledamöter frånArbetslivsinstitutet (), (), (JämO) och . Styrgruppens uppgift var att påverka deomständigheter som hindrar dem som arbetar deltidoch som vill arbeta mer att få önskad arbetstid samtutifrån bestämda ramar fatta beslut om hur avsattamedel ska användas. Verksamheten kom att kallasHela-projektet. Inom ramen för Hela-projektetdisponerar AV för åren 2003-2005för att stimulera till minskad deltidsarbetslöshet.Styrgruppen ska fördela medlen på vissa givnaområden t.ex. på kompetensutveckling och sominitiativmedel.Initiativmedel innebär medel till arbetsplatser därarbete pågår att stödja att heltidsarbete blir ennorm och deltid en möjlighet. AMS medverkan under2004/05 handlar främst om insatser för att spridaerfarenheterna av den projektverksamhet somgenomförts. AMS anser att den långsiktigaarbetskraftssituationen inom vård och omsorgmotiverar krav på insatser för att åstadkommaförändringar som medför att arbetskraften utnyttjasbättre och att undersysselsättningen minskar. Vidarbetsmarknadsutbildning inom vård och omsorg skaarbetsgivare därför kunna erbjuda jobbgaranti medönskad arbetstid. Som villkor gäller också attlänsarbetsnämnden bedömer att det genomförs åtgärderhos arbetsgivaren för att komma till rätta medofrivillig deltid och timanställning inomorganisationen.Utskottet kan i detta sammanhang konstatera attregeringen både i vårpropositionen 2002/03:100 och ibudgetpropositionen 2003/04:1 aviserade att enutredning ska tillsättas för att undersökamöjligheterna att införa rätt tillheltidsanställning. Utskottet har under hand erfaritfrån att beredning avutredningsdirektiven pågår.I sammanhanget kan också noteras att i sittbetänkande arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) behandladefrågan om visstidsanställningar och föreslogförändringar i lagstiftningen på detta område.Betänkandet har remissbehandlats, och regeringen haraviserat att en proposition i frågan kan väntas imaj 2004.När det gäller gruppen invandrare kan utskottetnämna att AMS som ett led i sin återrapporteringtill regeringen har uppgivitatt det pågår ett intensivt arbete på olika fronterinom AMV vad gäller integrationsfrågorna. Blandannat är det ett viktigt inslag i den utbildning somför närvarande pågår för arbetsmarknadsnämndernasledamöter. Det särskilda introduktionsstödet för attunderlätta inträdet på arbetsmarknaden för personermed utländsk bakgrund bedöms av AMS få allt störrebetydelse . AMS anser att integrationen avinvandrare på arbetsmarknaden är en nyckelfråga bådeinom arbetsmarknads- och integrationspolitiken.Under 2004 kommer strategiska åtgärder attgenomföras för att optimera och snabba på inträdetpå arbetsmarknaden för invandrare. Försöksverksamhetmed arbetsplatsintroduktion (SIN) för vissainvandrare fortsätter som en arbetsmarknadspolitiskinsats. SIN innebär att arbetsgivarna kan få ettskräddarsytt introduktionsstöd när de anställerinvandrare. En specialutbildad arbetsförmedlarefungerar som coach i . Stödet kanexempelvis bestå i att arbetsförmedlaren och denanställde gemensamt arbetar fram fungerande rutiner.AMS bedömer att samarbetet med bl.a. Ombudsmannenmot etnisk diskriminering (DO) och JämO kommer attutvecklas och förbättras. fortsätter,i brytverksamheten har man utvecklatmetoder och arbetssätt med genusperspektiv. Under2004 prioriterar AMS utvecklingsområdenaMainstreaming, Könsperspektiv i vägledningen,Projekt riktade till män och Teknikan. Enligt AMV:sregleringsbrev för ska AMS senastden redovisa vilka insatser som gjortsför att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknadensamt analysera resultatet av dessa insatser.Redovisningen ska också innehålla en redovisning avbrytprojekten.Det kan också nämnas att regeringen våren 2003tillsatte en arbetsgrupp med uppgift att undersökahur näringslivets engagemang i arbetet förintegration av invandrare på arbetsmarknaden bättrekan tas till vara av offentliga aktörer samt föreslåhur en närmare samverkan på området kan komma tillstånd i olika hänseenden. Gruppen är sammansatt avpersoner från och SvensktNäringsliv. Det har betonats att denna särskildaform för samarbete mellan regering och näringslivska ses mot bakgrund av det stora behovet att finnavägar för en bättre integration av invandrare påarbetsmarknaden. Arbetsgruppen ska avrapportera sittuppdrag men avlämnade i december2003 en delrapport. Arbetsgruppen har haft följandeprincipiella utgångspunkter:· reguljärt arbete ska komma i första hand,·· företagens incitament att våga pröva medarbetaremed ny och okänd kompetens behöver stärkas,·· säråtgärder som riktar sig till invandrare somgrupp ska undvikas,·· krav på kunskaper i svenska språket måste vararimliga,·· diskriminering är oacceptabelt.·I delrapporten har arbetsgruppen redovisat fyra avförslagen till förbättrad integration av invandrarepå arbetsmarknaden och dessa handlar om:1. integrationsavtal mellan arbetsmarknadensparter/"lärlingssystem",2.3. arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens,4.5. utveckling av befintliga anställningsformer,arbetspraktik och möjligheten till "prova-på-jobb",6.7. ett utvecklat arbetssätt vid arbetsförmedlingen.8.Redovisningen ovan visar att det har vidtagits enrad åtgärder och att det alltjämt pågår arbete föratt förbättra möjligheterna för de berörda gruppernaatt få förvärvsarbete i en omfattning som svarar motderas arbetsutbud. Detta är enligt utskottet den typav insatser som man i första hand bör satsa på föratt komma till rätta med de problem som särskiltVänsterpartiet pekar på i sin motion.Den s.k. 100-dagarsregeln som berörs i motion A284har samband med arbetslöshetsförsäkringenskonstruktion som en omställningsförsäkring. Regeln,som infördes från , återfinns i 9a § och ger den arbetslöse rätt att under deförsta begränsa sitt sökande tilllämpliga arbeten inom sitt yrke och inom normaltpendlingsavstånd. Därefter måste den arbetslöse varaberedd att söka arbete även inom andra yrken och attpendla längre bort eller flytta för att få ettarbete. Tackar den arbetslöse nej till lämpligtarbete sätts ersättningen ned . Sker dettre gånger under samma ersättningsperiod upphörrätten till ersättning helt. Innan en sådannedsättning av ersättningen sker ska en bedömning idet enskilda fallet göras om det erbjudna arbetetvar lämpligt enligt 11 § . Ett arbete ska anseslämpligt bl.a. om det inom ramen för tillgången påarbetstillfällen tagits skälig hänsyn till densökandes förutsättningar för arbetet och andrapersonliga förhållanden. Utskottet anser att 100-dagarsregeln utgör en naturlig del av enomställningsförsäkring och att motionen inte gernågra övertygande skäl att ändra regeln.När det gäller motion A208 om att stimuleraarbetslösa att prova nya jobb utan att de riskeraratt drabbas av ekonomiskt avbräck genom återkommandekarensdagar vill utskottet göra följandeklarläggande. Man kan av motionen få intrycket atten arbetslös alltid drabbas av karensdagar när haneller hon återgår i arbetslöshet efter att hapåbörjat ett arbete. Så är inte fallet. Enersättningsperiod inleds med . Underersättningsperioden kan den arbetssökande påbörjaoch prova flera arbeten inom en tolvmånaders-periodoch sedan återgå till arbetslöshet utan att drabbasav nya karensdagar. Utskottet anser att detta är enrimlig avvägning.Utskottet har tidigare behandlat motioner somtagit upp problemet med föräldralediga som undersamma tid som föräldrapenning uppburits har arbetatdeltid i sådan omfattning att ett nytt arbetsvillkorhar uppfyllts. Vid en efterföljande arbetslöshet harderas dagpenning grundats på deltidsarbetet, trotsatt personen arbetade heltid föreföräldraledigheten. I betänkande 2002/03:AU4 uppgavsatt utskottet erfarit att det pågick arbete inomRegeringskansliet för att finna en lösning på dettaproblem. Den nu aktuella motionen A338 avser sammafråga. Motionärerna vill få till stånd en översyn avtrygghetssystemen så att dessa kan påverka ettjämställt föräldraskap positivt. Utskottet har vidförnyad kontakt med fått uppgiftom att frågan är under beredning. mening är det angeläget att i olikaavseenden uppmärksamma hur föräldralediga behandlasi de olika socialförsäkringssystemen. Utskottetutgår från att detta är något som kan beaktas isamband med den översyn av försäkringssystemen somutskottet återkommer till i det följande.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna A208 (kd), A284 (s), A330yrkande 10 (kd) och A338 (c). Utskottet avstyrkerockså motion A292 yrkande 5 (v).3 Överhoppningsbar tidUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet tvåmotioner från den allmänna motionstiden somrör s.k. överhoppningsbar tid iarbetslöshetsförsäkringen. Motionsyrkandenaavstyrks.Jämför reservation 8 (kd).BakgrundFör ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringenkrävs - som angetts ovan - att ett s.k.arbetsvillkor ska vara uppfyllt. Detta villkorinnebär att den sökande (ramtid) före arbetslöshetens inträde skaha utfört en viss mängd arbete. När skabestämmas räknas inte (överhoppas) tid då densökande varit hindrad att arbeta av ett antalangivna skäl. Överhoppningsbar tid medför alltså attden tid under vilken arbetsvillkoret ska varauppfyllt () förlängs. Detbetyder att arbete som ligger längre tillbaka kan medräknas i arbetsvillkoret. Denöverhoppningsbara tiden är begränsad till sju år.Ett arbete som kvalificerar för arbete kan alltsålängst ligga . Exempel påöverhoppningsbar tid är sådan tid som den sökandevarit förhindrad att arbeta på grund av sjukdom,vård av eget barn eller vård avadoptivbarn efter barnets ankomst ifamiljen, utbildning under vissa förutsättningareller på grund av deltagande i vissaarbetsmarknadspolitiska program. Även tid då densökande fått föräldrapenningförmåner får överhoppas.MotionerKristdemokraterna vill i kommittémotion A330 (yrk.5) stimulera deltagande i utbildning och föreslårdärför att studier ska betraktas somöverhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen iproportion till omfattningen av tiden.