bet · GR01UU9 · 2004-03-18 00:00:00 — I yrkande 3 krävs attSverige i EU, sedan val genomförts i , intensifierar sina ansträngningaratt stimulera den fortsatta dialogen mellan och åena sidan och å andra sidan när det gäller att lösa fråganNagorno-Karabach, häva blockaden mot och normalisera relationernamellan länderna.I motion 2003/04:U14 (m) yrkande 8 begärs att stöder ochEuroparådet för att organisationerna skall spela en central roll i värnandetom mänskliga rättigheter och demokrati i södra och Centralasien.I motion 2002/03:U226 (v) framhålls att i den konflikt som uppstod mellanArmenien och tog ställning för . Man togsannolikt ställning mer på grundval av gamla motsättningar mellan armenieroch turkar och en traditionell samhörighet mellan turkar och azerer, änpå hur konflikten egentligen utlösts. och genomförsedan ett tiotal år tillsammans en ekonomisk blockad mot . Dennaolagliga blockad har inget i stöd i folkrätten och den har inte vunnitnågot gehör i FN. I yrkande 2 krävs att inom EU aktivt bör verkaför att och häver blockaden mot Armenien.Utskottets övervägandenUtskottet menar att den nu pågående samhällsomvandlingen i är enprocess som kommer att ta tid. Landet lider fortfarande av arvet från detförflutna och det gäller även inom området mänskliga rättigheter. Denomfattande samhällsomvandling som genomgår sedan början av1990-talet fortsätter att innebära stora ekonomiska och sociala påfrestningarför folkflertalet.De kvarvarande bristerna beträffande de mänskliga rättigheterna beror istor utsträckning på att samhällsomvandlingen från en auktoritär enpartistatmed kommandoekonomi till en demokratisk rättsstat med marknadsekonomiännu inte har genomförts fullt ut.Utskottet välkomnar att valet i genomfördes på ett öppet ochtransparent sätt med högt valdeltagande men uttrycker sin oro förstatskontrollerad ryska medier som visade prov på partiskhet för den sittandepresidenten samt att den ryska administrationen misslyckades med att kommatill rätta med detta inför och under valkampanjen. En öppnare och fridebatt i medier är grundläggande i en pluralistisk demokrati. EU uppmanaräven att tillgodose att framtida val helt uppfyller Europarådetsoch kriterier inklusive fria medier.Utskottet understryker att konflikten i fortsätter att ingedjup oro. agerar på olika sätt för att bibehålla frågan pådagordningen och om möjligt bidra till att bringa konflikten till ett slut.Det handlar om bilaterala kontakter med och den ryska regeringenoch om agerande tillsammans med övriga EU-länder och inom organisationersom FN, och . FN:s kommission för mänskliga rättigheterhar antagit resolutioner med kritik av situationen i . Vid bådatillfällena tillkom resolutionerna på EU:s initiativ. Det har varit avstort värde att EU:s medlemsstater kunnat agera gemensamt i denna fråga.EU:s politiska tyngd medför att synpunkter och kritik torde ha störremöjligheter att vinna gehör och påverka än om samma budskap hadeframförts enbart från enskilda medlemsstater.Sveriges och övriga EU:s budskap är entydigt i det att ingen ifrågasätterRysslands territoriella integritet eller rätt att bekämpa terrorism. Menendast en politisk lösning, med fredliga medel, kan bringa konflikten iTjetjenien till ett varaktigt slut. Det tjetjenska folkets förtroende kaninte vinnas med vapenmakt. Situationen beträffande mänskliga fri- ochrättigheter måste förbättras. Misstänkta övergrepp under konflikten,inklusive brott mot mänskliga rättigheter och internationell humanitärrätt, måste utredas snabbt och grundligt och de ansvariga ställas införrätta. Förhållandena för civilbefolkningen, såväl i som igrannrepubliken , måste förbättras. Utskottet konstaterar att deneuropeiska säkerhetsorganisationen har gjort vissa försök att fåslut på kriget men inte lyckats. Även har starkt kritiseratRyssland när det gäller respekten för mänskliga rättigheter underTjetjenienkriget.Utskottet menar att situationen i ger anledning till oro.Landet har genom presidentdekret inrättat myndigheter för statsideologioch i dekretet anges även hur många ideologer - totalt ca 10000 - somskall anställas i olika lokala myndigheter, och enligt administrationenanser av befolkningen att en statsideologi behövs. Utskottet menaratt bör ta initiativ till att det utökade främjarrespekt för mänskliga rättigheter och demokrati i Vitryssland.Utskottet konstaterar att konflikten mellan och omNagorno-Karabach är utdragen. Eldupphör råder i princip , mennågon överenskommelse om fredsavtal har ännu inte träffats. Inom ramenför söker Minskgruppen, vars ordförandetrojka utgörs av , Rysslandoch , finna en lösning på konflikten, tillsammans med parterna.Motsättningarna mellan de båda berörda länderna är emellertid stora, ochkompromissviljan hos parterna är låg. blockad mot ochUSA:s blockad mot utgör allvarliga komplikationer i den svårakonflikten. Utskottet konstaterar att stöder och Minskgruppensarbete med att få till stånd en fredsuppgörelse. stöder ocksåEU:s ansträngningar att bidra till en lösning av regionens konflikter.Dessa ansträngningar inriktar sig bl.a. på att stimulera regionalt samarbete.Utskottet har inhämtat att tortyr och annan grym eller förödmjukandebehandling är uttryckligen förbjuden i den ryska författningen. Det finnsdock omfattande och trovärdiga uppgifter om att de ryska rättsvårdandemyndigheterna i betydande utsträckning använder misshandel och annanförödmjukande behandling i samband med förhör av misstänkta. Grundliga,opartiska utredningar av rapporterade övergrepp i har hittillsskett ytterst sporadiskt. Dödsstraff får endast förekomma i särskiltlagstadgade fall som gäller exceptionellt grova brott mot person. Ett avvillkoren för inträde i var att landet förpliktadesig att i lag införa ett moratorium för verkställande av dödsstraff.Fortfarande saknas dock en sådan lag. I ett läge då kriminaliteten uppfattassom ett stort och kanske t.o.m. växande samhällsproblem har det visat sigsvårt att vinna stöd för ett sådant förslag i det ryska parlamentet. Oaktatdetta innebär medlemskapet i och ratificeringen av den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggandefriheterna en folkrättslig förpliktelse för att inte på nyttbörja tillämpa dödsstraffet. President har offentligt uttalat atthan är emot ett återupptagande av dödsstraffet och att han avser attupprätthålla det gällande moratoriet.Även om ännu inte kan sägas vara en rättsstat pågår ett tämligenambitiöst arbete med att modernisera lagstiftning och förvaltning. En nyförvaltnings- och domstolslagstiftning har antagits, och diskussionerpågår om att göra det möjligt för den enskilde att få förvaltningsbeslutprövade i särskild domstol.Utskottet framhåller att det generellt råder betydande öppenhet ochpluralism i ryska medier, åtminstone i tryckta massmedier. Många medier ärdock fortfarande beroende av antingen stöd från staten och/eller lokalamyndigheter eller från mäktiga finans- och industriintressen. Massmediernasberoendeförhållande till antingen offentliga eller privata intressen skaparibland ett ganska begränsat utrymme för oberoende, kritisk granskning.Detta gäller i synnerhet i politiskt eller ekonomiskt känsliga frågorsamt inför och under valkampanjer på federal, regional och lokal nivå.Diskriminering av kvinnor i kommer till uttryck genom detraditionella könsstereotyper som alltjämt är djupt rotade i det ryskasamhället.Detta gäller t.ex. synen på kvinnans roll i familjen samt i arbetslivet.Omkring 30 % av kvinnorna i är arbetslösa, mindre bemedladeeller ensamstående mödrar. Kvinnor och män är likställda när det gällerrösträtt och valbarhet till offentliga uppdrag, men ryska kvinnornas reellapolitiska inflytande är dock betydligt mindre än männens. Prostitutionenär ett växande problem och utvecklingen vad gäller trafficking med kvinnorär oroande, såväl beträffande ryska kvinnor som förs utomlands som kvinnorfrån övriga f.d. sovjetrepubliker som förs till Ryssland.Utskottet kan konstatera att har ratificerat ,men konventionen tillämpas inte fullt ut på grund av bristande resurser.Situationen på landets barnhem är i allmänhet besvärlig. Systematisk,organiserad och av statsmakterna sanktionerad diskriminering på grund avras, hudfärg, etnisk härkomst och religiös och politisk eller annanåskådning kan inte anses förekomma i . Bland stora delar av allmänheteni finns dock alltjämt fördomar mot vissa befolkningsgrupper.Dessa fördomar gäller i första hand personer från och i viss månäven från samt personer av afrikanskt ursprung. Den viktigasteförklaringen till att den negativa inställningen till tjetjener förblirstark torde dock vara konflikten i , särskilt de terrordåd somfrån tjetjensk sida har genomförts på olika håll i Ryssland.Utskottet konstaterar att det svensk-ryska utvecklingssamarbetet främstsyftar till att främja integrationen i , den regionala samhörighetenoch förtroendet mellan länderna. Det sker bl.a. genom stöd till att byggaupp ett demokratiskt försvar, gränsbevakning och kamp mot organiseradbrottslighet. Samarbetet inriktas även på att bygga upp starka relationermellan institutioner i och Ryssland.Mot bakgrund av det ovan anförda och utskottets övriga övervägandenavstyrker utskottet motionerna 2003/04:U14 (m) yrkandena 7 och 8, 2002/03:U212(c) yrkande 15, 2002/03:U226 (v) yrkandena 1-3, 2003/04:U205 (kd),2003/04:U220 (c) yrkandena 5 och 6 samt 2003/04:U249 (m) yrkande 7.7 KinaSammanfattning av motionernaI motion 2003/04:U14 (m) yrkande 15 framhålls att brotten mot de mänskligarättigheterna är många i dagens där fler människor avrättas än iresten av världen. Människor döms fortfarande till arbetsläger utanrättegång, och rätten att demonstrera eller bilda föreningar saknas. Isoleringoch blockad har tidigare visat sig vara en ineffektiv metod för att bekämpadiktaturer. Öppenhet, utbyte av studenter och delegationer samt ökad handelär ett betydligt effektivare sätt att underminera regimer som förtryckerden egna befolkningen. Motionärerna menar att EU tillsammans med börvara tydligt i sin kritik mot de brott mot de mänskliga rättigheterna somkommunistregimen i begår.I motion 2002/03:U204 (m) framhålls att den måstereagera hårdare mot de övergrepp mot mänskliga fri- och rättigheter somsker i och mot användningen av dödsstraffet i synnerhet.I yrkande 3 krävs att och EU måste verka för att rättsväsendeti avpolitiseras. I yrkande 4 krävs att och EUmåste verka för att politiska fångar i friges och attförföljelsen av oppositionella samt av religiösa personer upphör och iyrkande 6 att utplåningen av tusentals flickebarn måste stoppas.I motion 2002/03:U205 (m) framhålls att på många sättär ett betydande land med stor potential för ekonomisk tillväxt ochinternationell handel. Det är viktigt både för landets och omvärldensvälstånd att landet integreras i den fria världsekonomin. I kraft av ökadekonomisk styrka kommer landets politiska betydelse att växa. I yrkande3 krävs att med största tydlighet måste markera att det inte äracceptabelt att hota sina grannar, eller söka styra resultaten i fria ochdemokratiska val i andra länder. Detta krav måste finnas med i Sverigesagerande i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken så att Sverigeoch EU alltid finns på demokratins sida. Motionärerna menar att i politiskmening påverkar fientlighet mot också Västeuropa.I yrkande 4 krävs att och EU arbetar för att hindra att FolkrepublikenKina försöker påverka utfallet av fria och demokratiska val i . Iyrkande 5 framhålls vikten av att etablera kontakter mellan Folkrepublikenoch och att maktspråk och hot bara kan bidra till att fjärmaländerna från varandra. I yrkande 6 framhålls vikten av att tydliggöraSveriges ställningstaganden gentemot och att ökadtydlighet förutsätter en ny, konsekvent och sammanhållen Kinapolitik.I motion 2002/03:U232 (kd) konstateras att är en av de fem störstabidragsgivarna till UNFPA. Om stödet till UNFPA hade gått till enorganisation som arbetar med preventivmedelsrådgivning kulle stödet varalovvärt, men det faktum att UNFPA lovprisar ettbarnspolitik och detvångsaborter och tvångssteriliseringar som förekommit där blir stödettill UNFPA diskutabelt, och motionärerna menar att inte bör gebidrag till organisationen.I motion 2002/03:U248 (m, fp, kd, v, c, mp) framhålls att tibetanernaförvägras yttrandefrihet, mötesfrihet och religionsfrihet. Tibetanernadiskrimineras vad gäller sjukvård, utbildning och ekonomiska förutsättningar.Det primära undervisningsspråket i skolorna är kinesiska och ungatibetaner omskolas vad gäller politisk och kulturell historia. Varje årflyr tusentals tibetanska barn och ungdomar från för att få utbildning.Under senare år har det kommit positiva signaler om att en dialog kanvara på väg att öppnas och det är därför av stor vikt att omvärldenuppmuntrar denna utveckling och verkar för att förhandlingar om Tibetsframtid kommer till stånd. I yrkande 1 krävs att skallverka för att Tibetfrågan löses med fredliga medel och i yrkande 2 attSverige och EU skall verka för att en dialog inleds mellan FolkrepublikenKinas ledning och den tibetanska exilregeringen. I yrkande 3 krävs attdet skapas en beredskap att stödja och underlätta en dialog mellanFolkrepubliken ledning och den tibetanska exilregeringen. Vidareframhålls i yrkande 4 att och EU skall följa utvecklingen av mänskligarättigheter i , särskilt i , och klart och tydligt i FN och andrainternationella forum påtala övergrepp och brott mot mänskliga rättigheter.I yrkande 5 krävs att regeringen i sina kontakter med FolkrepublikenKina verkar för att Gedhun Chökyi , tillsammans med sin familj, samtde övriga som greps vid erkännandet av denne som elfte Panchen lama,släpps.I motion 2002/03:U279 (kd, s, m, fp, c, mp) yrkande 1 framhålls att Kinahar mycket att göra inom området mänskliga rättigheter och den svenskaregeringen i sina kontakter med den kinesiska ledningen kan bistå idess demokratiska utveckling och då speciellt i Xinjiang. Från svenskthåll bör man särskilt verka för att minoriteterna skall kunna leva itrygghet utan fruktan för tortyr och dödsstraff och att troende oavsettreligion skall kunna samlas fritt, att yttrandefrihet och tryckfrihetinförs och att det blir tillåtet med fackföreningar och självständigademokratiska politiska partier. I yrkande 2 krävs att följerutvecklingen i Xinjiang och protesterar mot brott mot de mänskligarättigheterna där.I motion 2002/03:U289 (fp) framhålls att är värdensfolkrikaste stat och dessutom världens största diktatur. Den kommunistiskaenpartiregimen i slår till med brutal hårdhet mot missnöjes- ellerprotestyttringar i . De fortsatta övergreppen och den omfattandeförföljelsen av falungongrörelsen är tecken på att regimen inte kan tolereranågot uttryck som den inte har full kontroll över. Likaså utövar regimeni ytterst sträng kontroll och förtryck av ursprungsfolken i debåda av kontrollerade icke-kinesiska provinserna yrkande 1 framhålls att måste verka för att förmås antahela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheterliksom att införliva det i sin dagliga rättstillämpning och i yrkande 3att och EU har ett stort ansvar för att FN:s auktoritet hävdasnär det gäller tillsynen av respekten för de mänskliga rättigheterna. Iyrkande 4 krävs att bör uppmuntras att ge och Xinjianglångtgående självbestämmande för att upprätthålla respekt för mänskligarättigheter samt att skapa förutsättningar för minoriteter att vårda ochutveckla kulturella och religiösa särdrag utan att riskera hot ochförföljelser. I yrkande 5 krävs att och EU gentemot den kinesiskamaktledningen entydigt fördömer all kinesisk maktpolitik mot Taiwan.I motion 2002/03:U292 (kd) framhålls att bör föra en dialog medKina om utvecklingen inom de officiellt godkända religiösa samfunden.Sverige bör verka mycket mer aktivt för att de kristna i kan samlasfritt utan krav på registrering. Inom EU-länderna finns en värdefullerfarenhet om hur länder kan förvandlas från diktaturer till demokratiermed respekt för mänskliga rättigheter. Motionärerna menar att Sverigedärför bör verka för att även EU bistår i den demokratiska utvecklingen.I motion 2002/03:U309 (s) krävs att det internationella samfundet genomFörenta nationerna initierar, stöder och uppmuntrar en fredlig lösning påkonflikten mellan och genom att det tibetanskafolkets vilja prioriteras.I motion 2003/04:U252 (m, fp, kd, v, c, mp) yrkande 1 krävs att Sverigestöder principen om icke-våld och verkar för att seriösa förhandlingarkommer till stånd mellan och den tibetanska exilregeringenför en snar lösning av Tibetfrågan i enlighet med vad som föreslagits iDalai lamas Strasbourgföredrag. I yrkande 2 krävs att regeringen i sinakontakter med verkar för att Gedhun Chökyi ,samt de övriga som greps vid erkännandet av denne som den elfte Panchenlama, släpps. I yrkande 3 krävs att regeringen i sina kontaktermed ställer krav på att dödsdomen mot den buddhistiskeläraren upphävs och att hans fall omprövas i enrättvis och offentlig rättegång och, i yrkande 4, att skall följautvecklingen av mänskliga rättigheter i , särskilt i , och klartoch tydligt i FN och andra internationella forum påtala övergrepp förbrott mot mänskliga rättigheter.I motion 2003/04:U303 (mp) konstateras att politik mot är ochhar varit dokumenterat grym. Omkring en miljon tibetaner har dödats avkineserna eller svultit ihjäl under den kinesiska ockupationen som inleddes1950. Förföljelsen och trakasserierna mot tibetanerna - religiöst, politiskt,kulturellt och ekonomiskt - har pågått . Även om en ljusningses i och med de trevande fredssamtalen behövs fortfarande stöd för dentibetanska exilregeringens förhandlingslinje i relationerna med . Iyrkande 1 krävs att bör ta till vara varje tillfälle att påtalaKinas övertramp mot de mänskliga fri- och rättigheterna i . I yrkande2 krävs att bör verka för att får i uppdragatt inventera miljökonsekvenser av militära verksamheter i Tibettill följd av ockupationen och i yrkande 3 att bör verka för attförhandlingar mellan den tibetanska exilregeringen och den kinesiskaledningen kommer till stånd under FN:s överinseende.I motion 2003/04:U255 (kd) yrkande 20 framhålls att bör ställaökade krav på bl.a. och vad gäller kvinnoförtrycket i ländernaoch förekomsten av s.k. prenatal könsdiskriminering.I motion 2003/04:U275 (kd, fp, c, v) yrkande 2 krävs att Sverigefortsättningsvis verkar för, både i dialogen mellan och samt iEU:s dialog med , att de mänskliga rättigheterna i respekterasfullt ut och i yrkande 3 att i alla sina utrikespolitiska kontakterkräver att många miljoner troende får möjlighet att samlas fritt.Imotion 2003/04:U299 (m) framhålls att är världensfolkrikaste land men också jordens största diktatur. Landet visar grovabrister i respekten för mänskliga fri- och rättigheter. Enligt Amnestyhar landet dödsstraff för våldsbrott, mutbrott och skattefusk. Dessutomgenomför landet offentliga massavrättningar. I yrkande 1 krävs att denbristande respekten för mänskliga fri- och rättigheter i FolkrepublikenKina måste vara en central fråga på utrikespolitiska agenda och,i yrkande 2, att och EU dels måste verka för att användningen avdödsstraffet i upphör, dels verka för att tortyr iFolkrepubliken upphör (yrkande 3). Vidare krävs att och EUmåste verka för att rättsväsendet i avpolitiseras(yrkande 4). I yrkande 5 krävs att och EU måste verka för attpolitiska fångar i friges och att förföljelsen avoppositionella samt religiösa personer upphör och i yrkande 7 attförsvinnandet av hundratusentals flickor är en oacceptabel konsekvens av"ettbarnspolitiken" i och synen på mäns och kvinnors olika värde.I motion 2003/04:U304 (v) framhålls att så länge omvärlden avstår frånatt kritisera den kinesiska regeringens förföljelser av falungong ochandra regimkritiker kan förtrycket fortsätta. går oftai täten när det gäller att sätta fokus på mänskliga fri- och rättigheter,men gör alltför lite för att uppmärksamma förföljelse avfalungonganhängare och andra regimkritiker. Motionärerna anser att regeringenborde påtala de brott mot de mänskliga fri- och rättigheterna som Kinagör sig skyldigt till i de internationella forum är representerati.I motion 2003/04:U338 (m) konstateras att , EU och det internationellasamfundet stöder principen om ett . En utgångspunkt för ochEU måste vara att varje diskussion om återförening mellan och sker på demokratins grund och med respekt för mänskligafri- och rättigheter. Våld eller hot om våld är inte acceptabelt isammanhanget. I yrkande 1 framhålls att det finns anledning att varna förrisken för en upprustningsspiral i och i yrkande 4 framhålls faranav att omvärlden inte förmår att hantera kärnvapenplaner ochdämpa nukleära rustning. I yrkande 2 understryks politiskaoch ekonomiska betydelse i världen. I yrkande 5 framhålls vikten av attrelationerna mellan och kan hanteras på ettkonstruktivt sätt. Maktspråk och hot kan bara bidra till att fjärma Kinaoch ifrån varandra. Därför är samtal och dialog mellan och av intresse för hela världen (yrkande 7). I yrkande 6framhålls att vid upprepade tillfällen har hotat Taiwanmed militärt våld och invasion och genomfört militära övningar i syfteatt påverka fria val på . I yrkande 8 framhålls vikten av att Sverigedeklarerar att det inte är acceptabelt för något land att hota sina grannar,eller söka styra resultaten av fria och demokratiska val. och EUskall alltid stödja demokrati. Svensk Kinapolitik måste bli tydlig ochSverige och EU måste politiskt verka för att utövarsitt ledamotskap och använder sin vetorätt i med ansvar.I motion 2003/04:U343 (fp) konstateras att måste förmås att antahela det internationella regelverket gällande mänskliga fri- och rättigheterliksom att införliva det i den dagliga rättstillämpningen på hemmaplan.Kinas storlek får inte innebära att dess brott tystas ned. Oförmågan atti de årliga förhandlingarna inom FN:s kommission för de mänskligarättigheterna (UNCHR) påtala brott mot mänskliga rättigheter ifrågasätterhela FN-systemets hantering av de internationella konventionerna ommänskliga rättigheter. I yrkande 1 framhålls att taiwanesiska medborgare iledande ställning bör beviljas besöksvisum till både hela EU och Sverigeoch att hänsyn till Beijingregimen inte får stå i vägen för detta. Iyrkande 2 krävs att måste förmås tillämpa hela det internationellaregelverket gällande mänskliga fri- och rättigheter liksom att införlivadet i sin dagliga rättstillämpning och i yrkande 3 att och EUkraftfullt måste fördöma utdömanden och verkställanden av dödsstraff iKina. I yrkande 4 framhålls att och EU har ett stort ansvar föratt FN:s auktoritet hävdas när det gäller tillsynen av respekten för demänskliga rättigheterna. Vidare, i yrkande 5, krävs att böruppmuntras att ge och Xinjiang långtgående självbestämmande, upprätthållarespekt för mänskliga rättigheter där samt skapa förutsättningar att vårdaoch utveckla kulturella och religiösa särdrag utan hot och förföljelseroch i yrkande 6 att och EU gentemot den kinesiska ledningenentydigt måste fördöma all kinesisk maktpolitik mot Taiwan.Utskottets övervägandenUtskottet menar att de politiska reformerna i har varit begränsade,och är fortfarande en enpartistat präglad av kommunistpartietsmaktmonopol. Framsteg har dock gjorts i vissa avseenden vad gäller respektenför de mänskliga rättigheterna sedan de ekonomiska reformerna påbörjadesi slutet av . Mediernas utbud har ökat, men vissa ämnen förblirtabubelagda i det offentliga samtalet. Det är t.ex. inte möjligt attkritiskt granska maktmonopol, den centrala politiskaledningen, kinesisk överhöghet i och Xinjiang, återföreningen medTaiwan, händelserna eller kampanjen mot falungongrörelsen.Samtidigt tänjs gränserna för yttrandefriheten, bl.a. av aktiva journalisteroch genom Internetanvändning, även om myndigheternas kontroll av Internetoch åtgärder för att begränsa dess användning stärkts under senare år.Kina har ratificerat fem av de sex centrala konventionerna om mänskligarättigheter.