bet · GS01BOU1 · 2004-11-25 00:00:00 — har naturligtvisäven kommunerna ett betydande ansvar när det gäller att skapa en godinfrastruktur. Det finns enligt utskottets mening mot bakgrund häravinte tillräckliga skäl att nu göra ett uttalande i allmänna termer ombehovet av infrastruktursatsningar. Det får förutsättas att frågornaäven utan ett sådant uttalande kommer att ägnas stor uppmärksamhet.Partimotion 2004/05:Bo310 (fp) yrkande 23 samt motion 2004/05:Bo301 (m)yrkande 8 avstyrks sålunda.Övriga frågor avseende bostadsbyggandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omkvinnor i byggbranschen, jämför reservationerna 17 (m) och 18 (fp),åtgärder för att vitalisera byggsektorn, jämför reservation 19 (c),styrning av medel för marksanering till bostadsbyggande, jamför reservation20 (v),åtgärder för ökat underhåll, jämför reservation 21 (c).Kvinnor i byggbranschenI partimotion 2004/05:Bo310 yrkande 5 framhålls att densvenska byggbranschen är mycket mansdominerad. Enligt motionen är detdock möjligt för kvinnor att verka också i denna bransch, om det skapasförutsättningar för detta. Även om byggbranschen har ett huvudansvarför att öka kvinnors möjligheter kan regering och riksdag bidra genomatt med olika metoder belysa, stimulera och bevaka utvecklingen. Dethandlar bl.a. om att ta fram nyckeltal och bidra till kunskapsöverföringoch kunskapsspridning. Enligt förslaget bör också få ett uppdragmed denna inriktning.Utskottet delar till fullo motionärernas uppfattning om värdet och viktenav att mansdominansen i byggsektorn bryts genom att kvinnor ges möjlighetoch förutsättningar att arbeta på lika villkor också i denna bransch.Utskottet delar även uppfattningen att det i första hand är branschenseget ansvar att åstadkomma denna förändring. är det naturligtvisockså ett samhälleligt ansvar att verka för jämställdhet inom allasamhällssektorer och branscher. Samhället tar också detta ansvar genomen rad generella åtgärder. Utskottet vill här bara erinra om lagstiftningenpå jämställdhetsområdet och om verksamhet.Det hindrar dock inte att det också erfordras riktade insatser som äravsedda att förbättra jämställdheten inom mer begränsade områden. Detär mot den bakgrunden som den av regeringen tillsattebyggsamordnarens uppdrag även omfattar frågor om jämställdhet. I samordnarensuppgifter ingår sålunda att beakta bl.a. den ojämna könsfördelning sområder bland anställda i byggsektorn och att verka för att en mer jämnfördelning kan komma till stånd.Som framgår av redovisningen ovan har redan åtgärder vidtagits med deninriktning som förordas i motionen. Ett tillkännagivande i enlighet medmotionsförslaget bör därför kunna undvaras.Åtgärder för att vitalisera byggsektornEnligt motion 2004/05:Bo206 (c) bör regeringen dels vidta åtgärder föratt vitalisera byggsektorn (yrkande 1), dels initiera en dialog mellanbyggbranschens parter (yrkande 2). Dialogen bör enligt förslaget syftatill att uppnå en effektivare byggarbetsmarknad där inte den fackligatillhörigheten nödvändigtvis skall styra kollektivavtalsområdet.Den byggsamordnare som tillsatts har bl.a. till uppgift att tillsammansmed företrädare för bygg-, fastighets- och anläggningssektorerna byggaupp och samordna ett utvecklingsprogram för sektorn. på uppfattningen att den offentliga sektorn tillsammans med övrigaintressenter har ett gemensamt intresse av att öka kvalitet, kompetens,konkurrens och attraktivitet i bygg-, fastighets- och anläggningssektorerna.Enligt utskottets uppfattning svarar byggsamordnarens uppdrag i dennadel väl mot de krav på dialog med byggsektorn m.m. som förs fram imotionen. Ett tillkännagivande i enlighet med motionsförslaget bör därmedkunna undvaras.Styrningen av medel för marksanering till bostadsbyggandeI budgetpropositionen under utgiftsområde 20 finns uppfört anslaget34:4 Sanering och återställning av förorenade områden. Medlen på anslagetdisponeras av , som får använda dem för att åtgärda urrisksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt samt till eventuellaakuta saneringsinsatser. Avgörande för användningen är sålunda den riskett område utgör ur miljösynpunkt.För att öka bostadsbyggandet bör enligt motion 2004/05:Bo240(v) yrkande 4 få möjlighet att påverka hur medlen för marksaneringanvänds. Det kan enligt förslaget ske antingen genom att verket disponerarett eget anslag eller genom samråd med vid fördelningenav medel från det nuvarande anslaget.Vid behandlingen av ett motsvarande förslag under föregående riksmöteuttalade utskottet (bet. 2003/04:BoU1 s. 51) följande.Det finns även enligt utskottets mening anledning att genom insatser avolika karaktär och omfattning undanröja de hinder för ett ökatbostadsbyggande som kan finnas på vissa orter. Sådana insatser måste dockalltid vägas mot andra mål för samhällsutvecklingen. Som framgår av denkortfattade redovisningen ovan disponeras anslaget till marksaneringför att åtgärda ur risksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt samttill eventuella akuta saneringsinsatser. Anslaget är sålunda primärtavsett att svara mot viktiga miljöskyddsmål. Utskottet vill mot denbakgrunden erinra om att även det bostadspolitiska målet innebär att enekologiskt hållbar utveckling skall vara grund för verksamheten ocksåvid planering och byggande. Det framstår enligt utskottets mening därförinte som lämpligt att ett i och för sig angeläget mål om ett ökatbostadsbyggande sätts före målet om en ekologiskt hållbar utveckling.Avgörande för användningen av medlen för marksanering bör sålunda ävenfortsättningsvis vara den risk ett område utgör ur miljösynpunkt.Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att medlen för marksaneringbör användas i de områden som utgör den ur miljösynpunkt största risken.Motion 2004/05:Bo240 (v) yrkande 4 avstyrks sålunda.Åtgärder för ett ökat underhållEnligt partimotion 2004/05:Bo235 yrkande 3 måste åtgärdervidtas för att lösa problemen med det s.k. underhållsberget. En samladöversyn måste därför göras av skatteregler, hyressättning och regelverki syfte att dels dokumentera behovet av underhåll, dels säkerställa deekonomiska villkoren för underhållet av våra bostäder.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att bostadsbeståndetvårdas och underhålls. Det finns därför anledning att ägna dessa frågorsärskild uppmärksamhet. Det innebär bl.a. att det från tid till annankan finnas behov av olika insatser som avser underhållet av bostadsbeståndet.Ett exempel på detta utgör det s.k. ROT-avdrag som nyligenbeslutat om och som avser reparation och om- och tillbyggnader som utförsunder perioden 30 juni 2005. Utskottet är dockinte berett att förorda en översyn med den inriktning som förordas imotionen. Motionen avstyrks sålunda.BostadsfinansieringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omen ny bostadsfinansiering, jämför reservationerna 22 (m), 23 (fp, c),24 (kd) och 25 (v),bostadsfinansiering för hushåll med låga inkomster, jämför reservationerna26 (m), 27 (kd) och 28 (fp) samt särskilt yttrande 8 (c),bostadsfinansiering på landsbygden, jämför reservationerna 29 (m) och30 (c),kreditgaranti för kooperativ hyresrättsförening, jämför reservation31 (m),investeringar för trygghet i boendet,bosparande.InledningDet bostadspolitiska ansvaret har varit så fördelat attstaten i huvudsak svarat för besluten om de rättsliga och finansiellaförutsättningarna medan kommunerna svarat för det praktiska genomförandetav de åtgärder som krävts för att trygga en god bostadsförsörjning.Under det senaste decenniet har statens huvudsakliga finansiella instrumentför bostadssektorn bestått i räntebidrag för ny- och ombyggnad enligtdet regelsystem som trädde 1993 och i statliga kreditgarantierför lån till bostadsinvesteringar. Därutöver har vissa tillfälligastödformer kommit till användning. kan tidsbegränsat stödtill bostadsbyggande utgå i form av investeringsbidrag till hyresbostädersamt investeringsstimulans genom skattekreditering. Även för den statligakreditgarantin tillämpas vissa tidsbegränsade regler. Detidsbegränsade delarna av den statliga bostadsfinansieringen gällertill utgången av år 2006.Bostadsutskottet har i föregående avsnitt om anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18 tagit ställning till sådana förslag ombostadsfinansieringen som bedömts innebära en budgetpåverkan redan undernästkommande budgetår. Det gäller bl.a. förslag om omedelbara förändringari räntebidragssystemet och om avveckling av investeringsbidraget förhyresbostäder. I detta avsnitt tar utskottet upp övriga förslag ombostadsfinansieringen. Utskottet inleder med att ta upp motionsförslagom mer övergripande förändringar i formerna för bostadsfinansieringen.Därefter behandlas vissa förslag om mer riktade åtgärder inombostadsfinansieringen.En ny bostadsfinansieringDet bör inledningsvis påpekas att de motionsförslag som behandlas idetta avsnitt inte ger en fullständig bild av vilka förändringar somrespektive parti förordar i bostadsfinansieringen. Vissa förslag harsom nämnts redan behandlats i anslagsavsnittet och andra förslag, bl.a.avseende den s.k. investeringsstimulansen, kan vara så utformade attde i budgetberedningssammanhang skall behandlas av finansutskottet ellerskatteutskottet. Det gäller även förslag om förändringar i beskattningenav byggande och boende.I motion 2004/05:Bo240 (v) yrkandena 2 och 5 föreslås att iett tillkännagivande skall begära att dagens stöd för nyproduktionrespektive ombyggnad av hyresbostäder skall ersättas med ett villkoratinvesteringsstöd. Bakgrunden till förslagen anges vara att värdet avnyproduktions- och ombyggnadsstödet i form av räntebidrag har urholkatsoch att de två investeringsstöden för nyproduktion är tidsbegränsadetill utgången av . Det förordade investeringsstödet för nyproduktionav hyresrätter föreslås innehålla villkor om högsta möjliga hyresnivåoch ett krav på att hyrorna är framförhandlade i förväg. Investeringsstödetför ombyggnad av hyresrätter skall vara förenat med villkor om i förvägförhandlade hyror samt tydliga miljökrav.Enligt motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande 6 bör i etttillkännagivande framhålla att bostadssubventioner är kontraproduktiva ochdärför bör avskaffas i takt med att skattetrycket på byggande ochbyggnation sänks. Motionärerna anför att regleringar och särlösningarmåste avskaffas och att skattereglerna måste ansluta till samma reglersom gäller för övriga investeringar. Kreditmarknaden bör få utvecklaolika finansieringslösningar för bostadssektorn utan statlig inblandning.I motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 10 föreslås göra etttillkännagivande om att varken räntebidrag eller statlig fastighetsskattbör utgå för bostäder. Ett första steg kan tas genom att inga nyaräntebidrag beviljas. Som ett ytterligare steg i omläggningen av detstatliga stödet för bostadsbyggande föreslås i motionens yrkande beslutar avveckla den tillfälliga investeringsstimulansentill hyres- och studentbostäder. Motionärerna föreslår att regeringeni stället inom EU verkar för att det skall bli möjligt att sänka byggmomsen.I avvaktan på att detta skall bli möjligt anser man att ett system meden mer generellt utformad skattereduktion motsvarande en halveradbyggmoms bör införas.Folkpartiet anför i sin partimotion 2004/05:Bo310 att användningen avkortsiktiga stödformer, ofta förknippade med omfattande regelverk, visatsig vara en misslyckad metod att lösa bostadsbristen. I yrkande 16framhålls att dessa subventioner i form av skattekrediteringar ochinvesteringsbidrag bör avvecklas och att byggandet i stället bör stimulerasgenom en reformerad hyressättning, sänkt fastighetsskatt och ett flertalandra åtgärder. Enligt motionen bör även det statliga finansieringssystemetseffekter utredas, inte minst i ett internationellt perspektiv. I motionensyrkanden 28 och 29 föreslås att en utredning genomförs om statens rollinom finansieringssystemen för bostadsbyggande och boende respektive omräntebidragssystemets framtida utformning.Enligt motion 2004/05:Bo312 (s) bör en översyn av bostadsfinansieringengenomföras med inriktning på att villkoren för stöd till byggande avhyresrätter måste förbättras. Motionärerna anför att hyresrätten utvecklatstill att vara den dyraste upplåtelseformen och att en bättre balansmellan olika boendeformer därför måste beaktas i översynen.Slutligen tas i detta avsnitt även upp ett förslag om en förändringinom ramen för det nuvarande räntebidragssystemet. I motion 2004/05:Bo268(s) föreslås att räntebidrag bör kunna utgå vid ombyggnad av bostads-och hyresrättslägenheter belägna i en- och tvåbostadshus. Enligt gällanderegler lämnas inte bidrag till ombyggnad av denna hustyp.Bostadsutskottet anför följande med anledning av motionsförslagen omnya former för bostadsfinansieringen.Behovet av förändringar såväl i räntebidragssystemet som i bostadsfinansieringeni övrigt har övervägts i olika sammanhang när den senastemer grundläggande förändringen genomfördes. Flera utredningar hardärefter tagit upp denna fråga och lämnat förslag med olika utgångspunkter.Vissa förändringar i villkoren för räntebidrag har genomförts mensystemet kvarstår till sin grundkonstruktion. De omfattande problemen påbostadsmarknaden , som bl.a. resulterade i en otillräckligbostadsproduktion på många orter, medförde emellertid ett behov avriktade och tillfälliga insatser som kunde komplettera räntebidragssystemet.I dagsläget utgör investeringsbidragen till hyresrätter ochinvesteringsstimulansen genom skattekreditering till små hyresrätter ochstudentbostäder sådana riktade och tidsbegränsade komplement tillräntebidragssystemet.Bostadsutskottet anser att läget på bostadsmarknaden under senare årnödvändiggjort denna typ av kompletterande och tillfälliga insatser. Idetta läge har behovet av en mer permanent förändring av statensbostadsfinansieringsinsatser delvis fått stå tillbaka för beslut som kanfå snabbt genomslag. Behovet av att ta ställning till räntebidragssystemetsframtid kvarstår emellertid. Vidare gäller att de riktade investeringsstödsom kompletterar räntebidragssystemet upphör i och med utgången av år2006, liksom de förbättrade villkor för statlig kreditgaranti som träddei kraft våren 2004.Det finns således flera skäl att nu börja diskutera formerna för denframtida bostadsfinansieringen. Utgångspunkten bör vara att beslut ifrågan kan fattas innan de tillfälliga stödformerna upphöratt gälla. Innan beslut kan fattas i en så grundläggande fråga behöveremellertid en ingående analys genomföras av de nuvarande formerna förstatligt stöd till bostadsfinansieringen. Det framgår av budgetpropositionenatt regeringen redan arbetar utifrån dessa förutsättningar. Regeringenhar således uppdragit åt att utvärdera de statliga insatsernaför att öka bostadsbyggandet . Uppdraget skallredovisas vid utgången av 2004. Vidare har inom Regeringskansliettillsatts en arbetsgrupp med uppgift att genomföra en genomlysning av detnuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner ochbostadsmarknadens kapitalförsörjning. Arbetsgruppen skall även lämnaförslag till vilken framtida roll staten bör ha i detta system och attutarbeta ett förslag till den närmare utformningen av systemet. Uppdragetskall redovisas senast den 30 april 2005.Bostadsutskottet kan således konstatera att åtminstone förslagen ifp-motionen om en utredning om det statliga finansieringssystemetseffekter samt om statens roll i bostadsfinansieringen får anses vara vältillgodosedda. Vad gäller flertalet av de övriga motionsförslagen tordegälla att de närmast får ses som en markering av i vilka avseenden sommotionärerna anser att statens engagemang i bostadsfinansieringen börförändras. Det är således inte fråga om några färdiga förslag om formernaför den framtida bostadsfinansieringen. Utskottet anser för sin del attdet , under pågående utvärdering och utredningsinsatser,vore oklokt att låsa sig för en viss lösning men vill ändå kort kommenteranågra av motionsförslagen.Förslaget i m-motionen innebär att i princip samtliga bostadssubventionerbör avskaffas. Det är även innebörden i de anslagsförslag från sammaparti som utskottet behandlat i avsnittet om anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18. Motionärerna anför att de avvecklade subventionernakommer att kompenseras genom olika skatteåtgärder. Enligt utskottetsuppfattning skulle en sådan omläggning riskera grunderna för den socialtinriktade bostadspolitik som bedrivits i ochkunna leda till ökad segregering och bostadsbrist. Utskottet görbedömningen att det även efter 2006 kommer att krävas ett statligt engagemanginom bostadsfinansieringen. Det kan noteras att detta även tycks varaen utgångspunkt i motionerna från övriga partier.Vad gäller de synpunkter som framförs i motionerna om räntebidragssystemetkan det erinras om att bostadsutskottet vid flera tidigare tillfällenpåtalat behovet av förändringar i detta system. Räntebidragen har delvisvisat sig vara ett otillräckligt instrument för att komma till rättamed de obalanser som uppstått på bostadsmarknaden. Vidare innebärräntebidragssystemets nuvarande utformning att skillnader i statligt stödmellan fastigheter byggda före och efter det att nuvarande regler träddei kraft blir bestående. Slutligen innebär systemets konstruktion att destatliga utgifterna för räntebidragen i princip ökar . Det fåremellertid förutsättas att dessa problem är centrala i de övervägandenom en förändrad bostadsfinansiering som regeringen initierat.Bostadsutskottet anser sammanfattningsvis att det finns anledning attöverväga hur ett långsiktigt statligt engagemang vad gällerbostadsfinansieringen skall utformas för att ge goda förutsättningar både fören stabil och tillräcklig nyproduktion och för en nödvändig förnyelseav bostadsbeståndet. Däremot är utskottet inte berett att taställning till vilka förändringar som kan bli aktuella. Det är såledesinte rimligt att nu binda upp det inledda utredningsarbetetvare sig med direktiv om vilka förändringar inom ramen för systemet sombör eftersträvas eller med uttalanden om att systemet helt bör avvecklasoch ersättas med andra insatser.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Bo240(v) yrkandena 2 och 5, 2004/05:Bo268 (s), 2004/05:Bo301 (m) yrkande 6,2004/05:Bo306 (kd) yrkandena 8 och 10, 2004/05:Bo310 (fp) yrkandena 16,28 och 29 samt 2004/05:Bo312 (s).Bostadsfinansiering för hushåll med låga inkomsterBostadsutskottet tar i detta avsnitt upp en motion med delvis annaninriktning än de ovan behandlade förslagen om generella förändringar isystemet för bostadsfinansiering.I motion 2004/05:Bo249 (kd) lämnas ett antal förslag med syfte attunderlätta för hushåll med låga inkomster att äga sin bostad. Det framhållsatt ett grundläggande motiv för att vidta åtgärder med denna inriktningär att ett eget ägande i allmänhet leder till lägre kostnader förfastighetsförvaltning och därmed till ett billigare boende. Som bakgrundtill förslagen erinras om att statliga egnahemslån inriktade på mindrebemedlade familjer funnits i . Motionärerna menaratt de socialdemokratiskt ledda regeringarna därefter har gjort enkoppling mellan en social bostadspolitik och hyresbostäder som äranmärkningsvärd sett ur ett internationellt perspektiv.Yrkande 1 i motionen innebär att skall begära att regeringenutreder hur förutsättningarna att äga sin bostad kan förbättras förhushåll med låga inkomster med hjälp av bostadspolitiska medel.Inriktningen på den förordade utredningen förtydligas i fem yrkanden.Ett regelverk för bosparande bör utformas (yrkande 2). Det behöverövervägas vilka som skall få öppna bosparkonton, eventuella begränsningarvad gäller inkomst m.m. och hur sparkapitalet skall få användas. Bosparandebör i viss omfattning undantas vid beräkning av den bidragsgrundandeinkomsten i olika bidragssystem. Vidare föreslås att en översyn görs avmöjligheten att införa ett system med hyrköp i samband med nybyggnation(yrkande 3). bör ges i uppdrag att utredavillkoren för en statlig kreditgaranti för bostadslån till hushåll medlåga inkomster (yrkande 4). Det bör utredas om staten kan tillhandahållaett instrument som gör att hushåll kan "signalera" sin förmåga att skötahushållsekonomin och därmed lättare erhålla högre lån (yrkande 5). Föratt ge de aktuella hushållen en bättre trygghet i samband med husköpbör möjligheten att införa en statlig försäkring mot prisfall och ökadeboendekostnader övervägas (yrkande 6).Bostadsutskottet skall inte här närmare kommentera den historieskrivningsom bildar bakgrund för förslagen men vill ändå erinra om att de mergenerellt inriktade bostadssubventioner som tillämpades under senaredelen av även innebar att hushåll med relativt begränsadeinkomster kunde skaffa ett ägt småhus. Den fråga som motionärerna lyfterfram är emellertid om det i ett delvis nytt system för det statligaengagemanget för bostadsfinansiering bör ingå ett stöd särskilt inriktatpå bostadsägande för hushåll med låga inkomster.Utskottet ser givetvis positivt på om även hushåll med begränsadeinkomster i möjligaste mån har möjlighet att välja boende och upplåtelseformutifrån egna önskemål och behov. Denna möjlighet är starkt beroendeav prisbilden och utbudet på respektive ort. I vissa delar av landethar sannolikt flertalet hushåll med fast inkomst möjlighet att väljaatt själv äga sin bostad. På dessa orter är det i stället möjlighetentill försörjning med tillräcklig inkomst som är det stora problemet. Istorstadsregionerna och på andra orter med hög prisnivå kräver ettbostadsköp däremot en skuldsättning som kan innebära stora risker fördet enskilda hushållet. Detta förhållande visas också i den aktuellamotionen genom att förslagen till stor del är inriktade på olika metoderatt låta staten överta dessa risker. Det kan ifrågasättas om det begränsadeutrymme som finns för statliga insatser inom bostadssektorn skallanvändas på detta sätt.Utskottet ställer sig således tveksamt till ett stödsystem med den imotionen förordade inriktningen. har det riktade stödettill hushåll med låga inkomster kanaliserats genom bostadsbidragen. Iövrigt har stöden varit generella i den bemärkelsen att de inte utgåttfrån vilka hushåll som bor eller kommer att bo i de bostäder som erhållitstöd. Undantagen från denna princip har gällt vissa former av kategoriboendesom exempelvis stödet för studentbostäder. Med tanke på det pågåendeutredningsarbetet om statens roll i bostadsfinansieringen vill emellertidinte utskottet utesluta att det i detta sammanhang kan bli aktuellt attpröva några av de tankar som förs fram i motionen. Överväganden inärliggande frågor kommer också att bli aktuella i samband med redanbeslutade insatser avseende förutsättningarna för unga hushåll attförvärva eller hyra en egen bostad. Regeringen har givit i uppdrag att göra en översyn av möjligheten attstödja dessa hushåll genom direkta statliga lån, bidrag eller kreditgarantier.Utskottet ser emellertid inte nu tillräcklig anledning för riksdagenatt förorda särskilda utredningsinsatser med den betydligt bredareinriktning som föreslås i motionen.Motion 2004/05:Bo249 (kd) yrkandena 1-6 avstyrks således.Bostadsfinansiering på landsbygdenFyra motioner tar upp frågan om hur byggande och köp av bostäder pålandsbygden skall kunna underlättas. Den bakgrund till förslagen somtecknas i motionerna är att det är mycket svårt att finansieranytillkommande bebyggelse på landsbygden och att många som skulle viljabosätta sig där inte heller kan få lån till ett husköp.I motion 2004/05:Bo202 (c) föreslås att det införs någon form av allmännakreditgarantier för att underlätta bostadsfinansieringen på landsbygden.Även en inventering av obebodda fastigheter och olika stimulansåtgärderför upprustning till permanentboende nämns som angelägna åtgärder.Förbättrade möjligheter att erhålla kreditgaranti föreslås även imotionerna 2004/05:Bo208 (c) och 2004/05:Bo262 (c).