bet · GS01FIU2 · 2004-12-02 00:00:00 — Anslaget bör enligt motionärernaminskas med 2005 (yrkande 5).Centerpartiet föreslår i motion Fi257 att Kammarkollegiets anslag skaminskas med . Förslaget motiveras inte närmare.Finansutskottets ställningstagandeVilka överväganden som bär upp förslag om minskade anslagför Kammarkollegiet framgår inte av motionen. villatt man undersöker dels huruvida Kammarkollegiets hantering av arvs-,gåvo- och stämpelskatt kan föras över till , dels om ensamordning med Statskontoret kan ge ytterligare effektivitetsvinster.Uppenbarligen anser sig inte behöva avvakta resultatetav den i sammanhanget föreslagna undersökningen, eftersom partietföreslår att Kammarkollegiets anslag ska minskas med en fjärdedel redannästa år. förslag till anslagsminskning kan ävenifrågasättas mot bakgrund av att upphandlingsverksamhet inom IT- ochteleområdet av motionärerna föreslås föras över till Kammarkollegietfrån avstyrker motionärernas förslag och biträder regeringensförslag till anslagsberäkning. Förslagen i motion Fi266 (kd) i dennadel och Fi257 (c) i denna del avstyrks.1:7 för offentlig upphandling (NOU) ska verka för att offentligupphandling bedrivs affärsmässigt, effektivt och lagenligt. NOU:sverksamhet finansieras i huvudsak med anslag.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:7 upp med . Anslaget ökas engångsvis med350 för att bl.a. finansiera informationsinsatser avseendeantidiskrimineringsklausuler m.m.MotionernaFolkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi270 att NOU och Konkurrensverketska slås samman (yrkande 2). Motionärerna påpekar att en sammanslagningskapar en effektivare tillsyn när det gäller kommuners och landstingenssätt att sköta konkurrensen.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi266 att NOU ska samordnas med ochombildas till en självständig del av (yrkande 4). De föreslår därför att anslaget halveras påutgiftsområde 2005. Resterande del, , förs istället till anslag på utgiftsområde 24. Motionärernaföreslår vidare att NOU:s anslag förstärks med . Deföreslår således att under anslag ska för NOU:sverksamhet reserveras totalt per år.Finansutskottets ställningstagandeFolkpartiet liberalerna och anser att Nämnden föroffentlig upphandling (NOU) bör gå samman med Konkurrensverket.Kristdemokraterna föreslår att NOU:s anslag förstärks med 3 miljoner kronor.Upphandlingskommittén föreslog 2001 att NOU skulle slås samman medKonkurrensverket och ombildas till en ny myndighet. Regeringen behandladekommitténs förslag i proposition 2001/02:142 Ändringar i lagen omoffentlig upphandling och framhöll att det måste finnas en effektiv ochändamålsenlig tillsynsorganisation. Det primära syftet för organisationenska vara att upphandlingslagstiftningen och gemenskapsrättens principerföljs.Finansutskottet (2001/02:FiU12) delade inte regeringens uppfattningutan förordade att en förnyad prövning av NOU:s ställning borde görasmed inriktning bl.a. på att ta vara på de fördelar som kan finnas meden kontroll- och tillsynsfunktion via en förvaltningsmyndighet ochutvecklingsfunktioner i eventuellt andra former. ställde sigbakom ett tillkännagivande till regeringen med denna innebörd (rskr.2001/02:324).Regeringen redovisade i budgetpropositionen att den avsåg attåterkomma till frågan om i samband med att regeringentar ställning till hur sanktionssystemet inom den offentliga upphandlingenska vara utformat.I 2004 års ekonomiska vårpropositions finansplan anförde regeringen bl.a. följande: Ett problem inom offentlig upphandling är hur man skahantera de offentliga aktörer som inte genomför en upphandling på rättsätt. föreslog att det skulle införas enmarknadsskadeavgift för att kunna beivra brott mot upphandlingsregler. Syftetmed sanktionen är enligt att komma till rätta medatt en upphandlande enhet över huvud taget inte tillämpat och därmedgjort sig skyldig till en otillåten direktupphandling. Regeringen ställersig positiv till en sanktionsavgift som ett sätt att förbättra upphandlingen.Inom EU pågår ett arbete som syftar till att göra EU-sanktionernabeträffande upphandlingar mer effektiva. kommer i EU-arbetet attstödja ett förslag om att effektiva rättsmedel införs. Enligt kommissionenberäknas ett förslag kunna tas fram med syfte att det skainföras inom EU . Regeringen kommer attgöra en bedömning av om EU:s arbete kommer att tillgodose de svenskakraven. I väntan på denna bedömning avvaktar regeringen med att läggaförslag om en marknadsskadeavgift.Utskottet delar regeringens uppfattning i budgetpropositionen för 2003om att frågan om bör avgöras när regeringen tarställning till hur sanktionssystemet inom den offentliga upphandlingenska vara utformat. Utskottet uttalade dock i betänkande 2003/04:FiU2att det är viktigt att regeringen tar ställning till bl.a. och återkommer till i denna fråga. Utskottet haralltjämt samma uppfattning. Någon särskild åtgärd från är medhänsyn till det arbete som pågår inom EU inte nödvändig, varförmotionerna avstyrks. Nämndens anslag bör således beräknas i enlighet medförslaget i budgetpropositionen.Förslagen i motionerna Fi270 (fp) yrkandena 2 och 8 i denna del ochFi266 (kd) yrkandena 4 och 5 i denna del avstyrks av utskottet.1:8 Statens kvalitets- och kompetensrådStatens kvalitets- och kompetensråd (KKR) ska stödja och stimuleraarbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom den statligaförvaltningen. KKR inrättades i början av 1999.Verksamheten finansieras huvudsakligen med anslag, men till viss deläven med avgiftsintäkter. Verksamheten finansierades 2003 till drygt20 % med avgifter. Utöver det ramanslag som myndigheten disponerar underutgiftsområde 2, disponerar myndigheten även ett äldreanslag: (1998) D3Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området underutgiftsområde 14 Arbetsliv. Vid utgången av 2003 var 21,6 miljoner kronoroförbrukade på detta anslag.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:8 Statens kvalitets- och kompetensrådförs upp med . Det är mindre änvad som anvisats . Detta är en konsekvens av denslutgiltiga pris- och löneomräkningen som genomförts av anslagen förförvaltningsändamål och som redovisades ekonomiskavårproposition (avsnitt 6.2.1).MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion Fi253 att rådet bör avvecklasoch föreslår således att anslaget minskas med 6,5 miljonerkronor.Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi270 att en avveckling av Statenskvalitets- och kompetensråd inleds och föreslår således attanslaget minskas med (yrkande 8).Kristdemokraterna föreslår i motion Fi266 en avveckling av myndighetenoch att anslaget minskas med (yrkande 5).Centerpartiet föreslår i motion Fi257 att myndigheten avvecklas och attanslaget minskas med 13 miljoner kronor.Finansutskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet, liberalerna, Kristdemokraternaoch vill alla avveckla KKR. Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet föreslår därför att anslaget halveras. De bådaövriga partierna vill däremot helt avskaffa detta anslag.Mot bakgrund av bl.a. att en stor del av KKR:s verksamhet finansieratsmed anslagssparandet från äldreanslaget, som förväntas vara förbrukatefter 2005, beslutade regeringen att en fördjupad prövningskulle göras av KKR. Som ett resultat av denna fördjupade prövning, enfördjupad prövning av () och förslagen iInternrevisionsutredningen (SOU 2003:93) redovisar regeringen i åretsbudgetproposition (volym 2, utgiftsområde 2, avsnitt 4.4) bedömningenatt man avser att renodla viss verksamhet som ingår i regeringensstabsstöd samt skapa en mer slagkraftig myndighet inom det förvaltningspolitiskaområdet. Som ett underlag för slutligt ställningstagande ifråga omutformningen av regeringens stabsstöd avser regeringen att ta fram ettdetaljerat förslag till en framtida uppgifts- och ansvarsfördelning närdet gäller verksamhet som bedrivs inom ESV, Statskontoret och KKR.Regeringen aviserar att förändringarna avses träda i kraft senast den1 januari 2006.Enligt utskottets mening bör man avvakta regeringens förslag innanriksdagen tar ställning till KKR:s framtida uppgifter och organisation.Utskottet är därför inte berett att ändra på regeringens förslag tillmedelsberäkning för KKR.Motionerna Fi253 (m) i denna del, Fi270 (fp) yrkande 8 i denna del,Fi266 (kd) yrkande 5 i denna del samt Fi257 (c) i denna del avstyrks avutskottet.1:9 , som är knutet till , består av sexnationalekonomiska forskare samt generaldirektörsom adjungerad medlem. Verksamheten är anslagsfinansierad till sin helhet.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslag 1:9 förs upp med , vilket är lägre änanslagsnivån 2004. I anslagsberäkningen ingår en pris- och löneomräkningmed . Övriga anslag har minskat med jämfört medföregående år.MotionernaKristdemokraterna bedömer i motion Fi266 att den typ av insatser sområdet bedriver bör kunna rymmas under andra anslag. Motionärerna föreslårdärför att anslaget avvecklas (yrkande 5).Centerpartiet uppger i motion Fi257 att partiet tidigare motsatt sigatt rådet inrättats. Motionärerna föreslår därför att anslaget avvecklas.Finansutskottets ställningstagandeBåde och föreslår att Ekonomiska rådetavvecklas och att något anslag för detta ändamål inte förs upp i budgeten.Utskottet vill med anledning av detta påminna om att Ekonomiska rådetfungerar som initiativtagare till forskning och som en länk mellan åena sidan och å andra sidan Konjunkturinstitutetoch den nationalekonomiska forskningen. ordnar mötenoch seminarier samt tar initiativ till olika forskningsinsatser. Regeringenanser att dessa insatser har varit betydelsefulla och ändamålsenligaoch bidragit till att underlaget för den ekonomiska politiken förbättrats.Rådet har också en viktig uppgift som rådgivare till Konjunkturinstituteti vetenskapliga frågor, särskilt inom områdena makroekonomi, modellbyggandeoch miljöekonomi. Mot den bakgrunden finns det enligt utskottets meninginte anledning att föreslå att ska avvecklas. Utskottetställer sig således bakom regeringens förslag till anslagsberäkning ochavstyrker de i motionerna Fi266 (kd) och Fi257 (c) framförda kraven påavveckling av rådet.1:10 Arbetsgivarpolitiska frågorAnslaget används bl.a. till medlemsavgifter för de samnordiskainstitutionerna, kostnader för utgivning av Arbetsgivarverketsförfattningssamlingoch uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet irikets tjänst. Under anslaget har också medel beräknats för regeringensbehov inom det arbetsgivarpolitiska området, såsom konsult- ochutredningsuppdrag, samt kostnader för vissa nämnder (främst arvoden) inomdet arbetsgivarpolitiska området.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågorförs upp oförändrat med . Vid ingångenav 2004 fanns på anslaget i form av anslagssparande.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.1:11 Statliga tjänstepensionerAnslaget belastas med utgifter för personalpensionsförmåner, särskildlöneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs avkollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigtberäknade som statliga arbetsgivare fr.o.m. den 1 januari 1998skall betala och som redovisas under inkomsttiteln 5211 Statligapensionsavgifter. Inkomsterna på inkomsttiteln motsvarar inte utgifternapå anslaget beroende på att de försäkringsmässigt beräknade somredovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktivpersonal för ett visst år medan anslaget belastas med de pensioner somutbetalas samma år.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 1:11 Statliga tjänstepensioner försupp med . Medelsbehovet för anslaget styrsfrämst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statligakompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Med anledning av attpersonalen hos de allmänna försäkringskassorna fr.o.m. den 1 januari2005 inordnas i det statliga tjänstepensionssystemet tillförs anslaget367 genom en överföring från anslaget 19:6 Försäkringskassanpå utgiftsområde 10.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsberäkning(punkt 9).Politikområdet Finansiella system och tillsynPolitikområdet omfattar reglering och tillsyn av det finansiella systemet,statsskuldsförvaltning, statliga garantier, insättarskydd, statens in-och utlåning samt kassahållning, premiepensionssystemet, internationelltfinansiellt samarbete samt tillsyn av spelmarknaden.I politikområdet ingår ett antal myndigheter vars verksamhet finansierasmed både anslag och andra intäkter. Dit hör ,, och . Dessutomingår den helt avgiftsfinansierade . Vidareingår den på utgiftsområde 17 uppförda Lotteriinspektionen, vars anslagalltså bereds av kulturutskottet.Målet för politikområdetDet övergripande målet för politikområdet fastställdes i samband medbeslutet om budgetproposition . Då slogs fastatt det finansiella systemet ska vara effektivt och tillgodose såvälsamhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gottskydd,att tillsynen ska bedrivas effektivt,att kostnaderna för statsskulden långsiktigt ska minimeras samtidigtsom risker beaktas samtatt statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt.Politikområdet är indelat i sex delområden och för varje delområde angesi propositionen särskilda mål.Delområdet Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattarden verksamhet som främst och ()bedriver. har som mål för sin verksamhet att bidratill stabiliteten i det finansiella systemet genom tillsyn av finansiellaföretag samt genom regel- och tillståndsgivning. Inspektionen ska ocksåtillgodose konsumentskyddet i det finansiella systemet genom tillsyn avstabiliteten hos enskilda finansiella institut.Delområdet omfattar upplåningoch förvaltning av statsskulden. Målet för delområdet har lagts fast ilagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Målet förRiksgäldskontorets verksamhet inom detta område är att långsiktigtminimera kostnaderna för statsskulden som risker beaktas. Dekrav som penningpolitiken ställer ska också beaktas.Delområdet Statliga garantier och särskilda åtaganden har som mål attverksamheten ska bedrivas på ett effektivt sätt och att garantier skahanteras inom ramen för garantimodellen. Delområdet omfattar dels degarantier och lån med kreditrisk som utfärdas och förvaltas avRiksgäldskontoret, dels en särskild garanti till samt garantiersom följer av medlemskap i vissa internationella finansieringsinstitut.Delområdet Övrig finansiell förvaltning omfattar Riksgäldskontoretsuppgift som statens internbank, () ochPremiepensionsmyndigheten (PPM). Målet för verksamhetinom detta område är att bidra till en effektiv likviditetsstyrning ochfinansförvaltning i staten. har som mål försin verksamhet att stärka konsumentskyddet för allmänhetens insättningaroch främja stabiliteten inom det finansiella systemet.Premiepensionsmyndighetensmål är att dess verksamhet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nyttaför pensionsspararna.Delområdet Internationella finansiella institutioner omfattar åtagandengentemot ett antal internationella kreditinstitut. Dessa institutionersverksamhet har som syfte att stabilisera det finansiella systemet ochatt främja en ekonomisk utveckling i låntagarländerna. Institutionernabidrar också med råd och analys på olika beslutsnivåer.Delområdet Tillsyn av spelmarknader omfattar Lotteriinspektionensverksamhet. Målet är att i enlighet med lotterilagen och lotteriförordningenverka för en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen ochefterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottetfrån spel ska värnas och vara förbehållet det allmänna eller allmännyttigaändamål, dvs. staten, föreningslivet och hästsporten.Revisionens iakttagelserDen årliga revisionen har riktat en anmärkning mot Riksgäldskontoretdels avseende redovisningsbrister, dels avseende ett mindreanslagsöverskridande (Cassa Nova). Övriga årsredovisningar inom politikområdethar bedömts vara i allt väsentligt rättvisande.Området berörs av två rapporter från effektivitetsrevisionen:Premiepensionens första år (RiR 2004:16)Den statliga garantimodellen (RiR 2004:4).2:1 är central förvaltningsmyndighet för tillsyn avfinansiella företag och marknader. anvisas årligenett ramanslag för täckning av verksamhetens utgifter. Baserat påkostnaderna tar ut en obligatorisk årlig avgift frånföretagen under tillsyn (SFS 2002:1042). tar ianslutning till sin marknadsövervakning också ut olika typer avsanktionsavgifter (SFS 2000:1087). Varken inkomster från tillsynsavgiftereller inkomster från sanktionsavgifter disponeras av myndigheten, utanredovisas mot inkomsttitel Avgifter för verksamhet.Avgifter tas också ut för ansökningar om tillstånd och anmälningar(SFS 2001:911). disponerar inkomsterfrån dessa avgifter. Därutöver disponerar myndigheten även inkomstertill följd av vissa administrativa avgifter från Bokföringsnämnden ochInsättningsgarantinämnden.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:1 förs upp med178,. Det är ca mer änvad som anvisats . Av dessa utgör 2,3 miljoner kronorsedvanlig pris- och löneomräkning av anslaget.MotionernaKristdemokraterna begär i motion Fi266 att regeringen återkommer tillriksdagen om en mer ändamålsenlig finansiering för ,vilket skulle innebära en utvidgning av myndighetens rätt att disponeraavgiftsintäkter (yrkande 2).Centerpartiet föreslår i motion Fi257 att anslagska minskas med . Förslaget motiveras intenärmare.Finansutskottets ställningstagandeFörra året biföll regeringens förslag om att Finansinspektionenskulle få tillgodogöra sig inkomsterna från de avgifter inspektionentar ut vid sin prövning av vissa ansökningar och tillstånd. Kristdemokraternasmotionsyrkande om att utvidga myndighetens rätt att disponera avgiftsintäkteravstyrktes. De skäl som då anfördes är fortfarande giltiga, och utskottetfinner ingen anledning att för tillfället ompröva Finansinspektionensfinansiering och avstyrker därmed motion Fi266 (kd) yrkande 2.När finansutskottet biträdde regeringens förslag om attFinansinspektionen direkt skulle få tillgodogöra sig inkomsterna frånavgifter för ansökningar om tillstånd och anmälningar, var utskottetmycket tydligt med att redovisningen av inkomster och utgifter för dennaverksamhet skulle ske vid sidan av statsbudgeten så som regleras i 18§ budgetlagen för verksamheter som har full kostnadstäckning. Utfalletför 2003 visar på ett underskott på , vilket indikeraratt åtminstone har prövningsverksamhetens kostnader belastatFinansinspektionens förvaltningsanslag. vill med anledningav detta återigen framhålla att prövningsverksamhetens kostnader intefår belasta förvaltningsanslag utan helt bestridasmed de avgifter som tas ut enligt förordningen (SFS 2001:911).Finansutskottet har (bl.a. i bet. 1998/99:FiU20,bet. 1999/2000:FiU20 och bet. 2000/01:FiU20) uttalat sin syn på regeringensresultatredovisning. I detta sammanhang har utskottet framhållit attanslagsberäkningarna bör göras tydligare och redovisas för riksdagen.När det gäller anslag redogör regeringen för ettantal tillskott, justeringar och överföringar över åren som inte gåratt följa i den tabell där härledningen av anslagsnivån görs. För atttillgodose behov av relevant beslutsunderlag, vill utskottetmed anledning av detta återigen understryka vikten av tydlighet ianslagsberäkningar vilket också kräver att motiven för regeringens bedömningoch slutsatser framgår tydligt. Med detta är utskottet berett att ställasig bakom regeringens förslag till medelsberäkning och avvisar Centerpartietsförslag om en minskning av anslaget.2:2 () administrerar det statligainsättningsgarantisystemet samt det statliga investerarskyddet.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:2 försupp med . De institut som omfattas avinsättningsgarantisystemet och investerarskyddet ska också svara förfinansieringen av dessa båda system. Ett belopp motsvarande anslagettill IGN avräknas från avgiftsinkomsterna och redovisas mot inkomsttitel.Under 2004 uppgår anslaget till 5 557 000 kr.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.2:3 : FörvaltningskostnaderAnslaget disponeras för löne-, systemutvecklings-, lokal- och övrigaförvaltningskostnader. Anslaget disponeras även för att täcka omkostnaderi upplåningen och låneförvaltningen samt kostnader för statens internbank.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:3 : Förvaltningskostnaderförs upp med . Detta är 4,2 miljoner kronormer än vad som anvisats . Av dessa utgör knappt 3miljoner kronor sedvanlig pris- och löneomräkning av anslaget och restenmedel som tidigare tillfälligt omfördelats under 2004.MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion Fi266 att anslaget ska minska med13 mot bakgrund av ett relativt högt anslagssparandeoch en av motionärerna bedömd effektiviseringspotential (yrkande 5).Centerpartiet framhåller i motion Fi265 att partiets budgetalternativleder till att statsskulden amorteras snabbare, vilket enligt motionärernatorde minska belastningen på förvaltningskostnaderna. De räknar därförmed att kunna minska anslaget med 76 miljoner kronor.Finansutskottets ställningstagandeAnslagssparandet vid utgången av uppgick till ,vilket var betydligt mindre än året innan då anslagssparandet uppgicktill . Detta var resultatet av att regeringen våren2003 beslutade om en indragning av en stor del av anslagssparandet. Detåterstående anslagssparandet skulle bl.a. finansiera en större IT-investeringavsedd som stöd till sparformen Riksgäldsspar. Enligt vad utskotteterfarit kommer systemförbättringsprojektet att vara klart under 2005.Anslagssparandet förväntas minska till ca vid utgångenav och till ca vid utgången av 2005. Utskottetavvisar mot denna bakgrund förslag till minskning avanslaget.Finansutskottet vill i sammanhanget framhålla att utgifter för utvecklingsom är av väsentligt värde för myndighetens verksamhet under kommandeår ska tas upp som immateriell anläggningstillgång enligt förordningenom årsredovisning och budgetunderlag (2 §) och att finansieringen skaske på samma sätt som för materiella anläggningstillgångar. Enligtkapitalförsörjningsförordningen (5 § )så ska anläggningstillgångar somanvänds i verksamheten finansieras med lån i . här framhållit innebär således att utskottet biträder regeringensförslag och förutsätter att låneram även omfattardet systemförbättringsprojekt som förväntas vara klart under 2005.Vad beträffar besparingsförslag vill utskottet hänvisatill vad som anfördes när motsvarande besparingsförslag framfördes förraåret. Det är inte i första hand förvaltningsanslagsom påverkas av en eventuell ökning eller minskning av statsskulden,utan detta slår främst mot de provisionskostnader harför upplåningen och skuldförvaltningen. Dessa kostnader redovisasemellertid inte i detta sammanhang utan finns uppförda på utgiftsområde26 Statsskuldsräntor m.m. Utskottet tillstyrker således regeringensförslag till medelsanvisning och avvisar förslag tillminskning av anslag.2:4 BokföringsnämndenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:4 förs upp med8,. Nivån är - förutom en mindre pris- ochlöneomräkning - densamma som i år.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.2:5 Insatser i internationella finansiella institutionerPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:5 Insatser i internationellafinansiella institutioner förs upp med . Påanslaget fanns vid ingången av 2004 ett anslagssparande på 4,7 miljonerkronor. ska enligt tidigare beslut medverka i en höjning avgrundkapitalet i () och teckna andelarmotsvarande . Av detta belopp ska sammanlagt 22,5 %betalas in i åtta lika stora poster fördelade . Varjesådan årlig post uppgår således till , eller ca 59miljoner kronor. Från anslaget finansieras dessutom medlemsavgifti utvecklingsbank (CEB). Anslaget kan också belastas omgarantier till internationella finansieringsinstitut behöverinfrias.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.2:6 Avsättning för garantiverksamhetPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 2:6 Avsättning för garantiverksamhetförs upp med .