bet · GS01KU1 · 2004-11-16 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) såvittavser utgiftsområde 1 och 31 motionsyrkanden med anknytningtill utgiftsområdet. Vidare behandlas redogörelsen Riksdagsförvaltningensårsredovisning för (redog. 2003/04:RS2).Utrikesutskottet har yttrat sig angående propositionen och motionernai de delar som rör utrikesförvaltningen (bilaga 2).Anslagen inom utgiftsområdet föreslås uppgå till de av regeringenrespektive riksdagsstyrelsen föreslagna beloppen.Representanterna för Moderata samlingspartiet, liberalerna,och förklarar i var sitt särskiltyttrande att, eftersom dessa partiers förslag till ramar för utgiftsområdenainte tillstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg, deinte deltar i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inomutgiftsområde 1 Rikets styrelse.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Tillbetänkandet har fogats åtta reservationer.Utskottet föreslår vidare att lägger riksdagsförvaltningensårsredovisning för till handlingarna.1 2004/05. KU1Omtryck: S. 5 p 3-6 nytt samt Bilaga 3 S. 81.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. DemokratipolitikenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K323 yrkande 1 och 2004/05:K437yrkande 2.Reservation 1 (c)2. Mål för politikområdet DemokratiRiksdagen avslår motion 2004/05:K424 yrkande 1.Reservation 2 (kd)3. Anslag under utgiftsområde 1 Rikets styrelseRiksdagen anvisar anslag inom utgiftsområde 1 Rikets styrelsei enlighet med specifikationen i bilaga 3. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:1 Utgiftsområde 1 punkterna 2 och 6 samt avslårmotionerna 2004/05:K404 yrkande 1, 2004/05:K424 yrkandena 2 och 3,2004/05:K437 yrkande 3, 2004/05:K438, 2004/05:K455 och 2004/05:U325yrkandena 4 och 5.4. Finansiering av EU-forskningRiksdagen bemyndigar regeringen att för ramanslaget 90:7Expertgruppen för EU-frågor besluta om åtaganden för forskningsverksamhetsom innebär utgifter på högst under åren 2006-2008.Därmed bifaller proposition 2004/05:1 Utgiftsområde 1 punkt1.5. Investeringsplan för riksdagsförvaltningenRiksdagen godkänner riksdagsstyrelsens förslag till investeringsplanför riksdagsförvaltningen för . Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 Utgiftsområde 1 punkt 3.6. lån i RiksgäldskontoretRiksdagen bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om låni för investeringar som används i verksamhetintill ett belopp av samt för investeringar ifastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av 300 000 000kronor. Därmed bifaller proposition 2004/05:1 Utgiftsområde1 punkterna 4 och 5.7. Taltidningar i DAISY-formatRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K349 och 2004/05:So397 yrkande 10.Reservation 3 (fp)8. Avveckling av presstödet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:K227 yrkande 18 och 2004/05:K404yrkandena 2 och 3.Reservation 4 (m)9. Ersättningssystem för radiotidningarRiksdagen avslår motion 2004/05:K278.10. Granskning av Kungliga hov- och slottsstatenRiksdagen avslår motion 2004/05:K317 yrkande 1.11. DemokratikonventRiksdagen avslår motion 2004/05:K437 yrkande 4.Reservation 5 (c)12. Samordningskansli inom StatsrådsberedningenRiksdagen avslår motion 2004/05:So515 yrkande 2.13. av övergång till demokratiRiksdagen avslår motion 2004/05:U226 yrkande 8.Reservation 6 (fp)14. organisationRiksdagen avslår motion 2004/05:U325 yrkandena 2 och 6-8.Reservation 7 (kd)15. Ersättning till medföljande vid utlandstjänstgöringRiksdagen avslår motion 2004/05:K441.16. representation utomlandsRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U232 yrkande 4 och 2004/05:U305yrkande 14.17. årsredovisningRiksdagen lägger redogörelse /04:RS2 till handlingarna.18. Statsrådens inkomstgarantiRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K221 och 2004/05:K237 yrkande5.Reservation 8 (mp)19. Användandet av statsflygplanenRiksdagen avslår motion 2004/05:K207.Stockholm den 16 november 2004På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), KenthHögström (s), (), (), (m), (), (), (),(), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI budgetpropositionen lämnar regeringen respektive riksdagsstyrelsenförslag om anslag under utgiftsområde 1 för . Regeringenföreslår därtill att bemyndigar regeringen att för ramanslaget90:7 Expertgruppen för EU-frågor besluta om åtaganden för forskningsverksamhet.Riksdagsstyrelsen föreslår därtill att godkänner den föreslagnainvesteringsplanen för riksdagsförvaltningen samt bemyndigarriksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringari verksamhet samt för investeringar i fastigheter och tekniskaanläggningar.I betänkandet behandlar utskottet också 31 motionsyrkanden som väcktsunder den allmänna motionstiden 2004.Utskottet har berett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig angåendeförslagen i propositionen och motionerna i de delar som berörutrikesförvaltningen.I betänkandet behandlas vidare riksdagsförvaltningens årsredovisningför verksamhetsåret 2003.Utskottet har i samband med beredningen av ärendet hållit en utfrågningden där riksdagsdirektören , administrativadirektören , kanslichefen och ekonomichefenLena Uhlin lämnat information om riksdagsförvaltningens årsredovisningför 2003 och om budgetförslaget för 2005.Riksdagen kommer att behandla finansutskottetsbetänkande /05:FiU1 vari behandlas propositionens förslag tillutgiftsram för bl.a. utgiftsområde 1. Summan av de till utgiftsområdethörande utgifterna får högst uppgå till det belopp som sålundakommer att besluta. I sitt betänkande tillstyrker finansutskottetpropositionens förslag, enligt vilket utgifterna för utgiftsområde 1 skalluppgå till sammanlagt 7 . Anslagen inom varje utgiftsområdeskall därtill fastställas genom ett särskilt riksdagsbeslut.Konstitutionsutskottet lägger i detta betänkande fram förslag beträffandeanslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 under förutsättning att riksdagenbifaller finansutskottets förslag till utgiftsram förutgiftsområdet.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen respektive riksdagsstyrelsen föreslår i budgetpropositionenatt för anvisar anslagen - som samtliga ärramanslag - inom utgiftsområde 1 i enlighet med denuppställning som redovisas i propositionen. Av uppställningen framgåratt anslagsbeloppen 2005 sammanlagt uppgår till7 . Moderata samlingspartiet, liberalerna,och föreslår i motioner ändringar avvissa av anslagen inom utgiftsområdet. Budgetpropositionens respektivemotionernas förslag till anslag inom utgiftsområdet budgetåret 2005framgår av följande tabell.Förslag till anslag inom utgiftsområde 1 för 2005Belopp i 1 000-tal kronorAnslag Regeringens förslag (m) (fp) (kd) (c)27:1 och 6 317 -3 00027:2 Presstöd 485 029 -275 000 -425 00027:3 Stöd till radio- och kassettidningar 152 30027:4 Radio- och 11 709 -1 000 -9 00027:5 och 702 -1 00045:1 22 02946:1 Allmänna val och demokrati 18 20046:2 Justitiekanslern 18 31146:3 Datainspektionen 31 117 -6 00046:4 85046:5 13 71290:1 Kungliga hov- och slottsstaten 96 16290:2 ledamöter och partier m.m. 725 29890:3 förvaltningskostnader 569 607 -10 000 -9 00090:4 ombudsmän, justitieombudsmännen 60 57890:5 m.m. 5 436 198 -665 000 -200 000-825 000 -88000090:6 Stöd till politiska partier 170 200 -50 00090:7 Expertgruppen för EU-frågor 12 903 -6 000Summa 7 840 222 -952 000 -702 000 -831 000 -880 000Utgiftsområde 1 omfattar politikområdet Demokrati samt delar avpolitikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår ävenvissa anslag som inte tillhör ett politikområde.Utskottets övervägandenRedovisning av mål och resultat inom utgiftsområdetTidigare behandling i utskottetI samband med budgetberedningen konstaterade utskottet attriksdagen har uttalat att mål bör formuleras på ett sådantsätt att de är möjliga att följa upp (bet. 2002/03:KU1). Vidare påpekadesatt har uttalat dels att resultatinformationen skall vararelevant i förhållande till de uppsatta målen, dels att resultat ochutveckling bör redovisas i kvantitativa termer med hjälp av indikatorereller nyckeltal och i första hand avse effekter av verksamheter. Utskottetuppmärksammade vidare att regeringen tidigare redovisat att arbetet medatt för varje politikområde ta fram uppföljnings- och utvärderingsstrategierskall fortsätta. Utskottet, som noterade att vissa mål som satts uppinom politikområdena är svåra att mäta, utgick från att regeringenfortsätter det arbete som har inletts. Utskottet pekade på att detta kanske exempelvis genom att tillse att det utvecklas relevanta resultatindikatorereller nyckeltal för uppfyllelsen av dessa mål och resultatens utvecklingöver tid.I samband med budgetberedningen noterade utskottet medtillfredsställelse det i propositionen redovisade arbetet inomdemokratiområdet som syftar till att möjliggöra en återkommande uppföljningav målen inom vissa delar av politikområdet Demokrati (bet. 2003/04:KU1).Samtidigt erinrades om vad utskottet tidigare anfört om vikten av attdetta arbete fortsätter även inom övriga delar av politikområdet.Utskottet har tidigare även kommenterat indelning av statsbudgeten ipolitikområden. I samband med budgetberedningarna och hösten2003 uttalade utskottet bl.a. att politikområden inte bör skära tvärsöver indelningen i utgiftsområden. Utskottet konstaterade att Mediepolitikoch Samepolitik är två av de politikområden som inte följer riksdagensindelning av statsbudgeten i utgiftsområden. Utskottet framförde att ensådan indelning gör det svårt att få en överblick över mål, insatseroch resultat för respektive utskotts beredningsområde. Enligt utskottetsmening vore det därför önskvärt om regeringen kunde vidta lämpligaåtgärder för att underlätta fortsatta bedömning av resultateninom dessa politikområden.PropositionenSom ett svar på de önskemål som vid ett flertal tillfällenhar uttryckt har regeringen i budgetproposition redovisatinriktningen på det fortsatta utvecklingsarbetet kring den ekonomiskastyrningen i staten (prop. 2004/05:1 avsnitt 11). I propositionenbeskriver regeringen hur redovisningen av resultat till kanutvecklas ytterligare för att tillgodose önskemål.Regeringen gör bedömningen att den resultatredovisning som lämnastill i budgetpropositionen även fortsättningsvis bör utvecklasi syfte att öka möjligheter att bedöma statliga verksamhetersmåluppfyllelse och att ställa resultaten i relation till kostnaderna.Detta så att ges ökade förutsättningar att bedöma de avregeringen föreslagna anslagsnivåerna. Regeringen anför att uppställdamål bör vara tydliga och uppföljningsbara, vilket ställer krav påfortsatt utveckling av hur målen formuleras. Olika typer av resultatindikatorerbör anges för att göra det möjligt att bedöma om verksamheten utvecklasi rätt riktning. Målen i sig kan enligt regeringen inte alltid utgörautgångspunkt för riksdagspartiernas politiska prioriteringar ochdiskussioner. De partipolitiska övervägandena kan däremot inriktas på vilkaslutsatser som redovisningen leder fram till och vilka åtgärder sombehöver vidtas. En utgångspunkt för en sådan diskussion bör kunna tasi regeringens samlade bedömning av måluppfyllelsen på politikområdesnivå.Vidare bör redovisade förslag till anslag tydligare kopplas till deresultat som kommer fram i uppföljningsarbetet.Vidare anser regeringen att ställningstagande till och beslutmed anledning av regeringens budgetförslag även fortsättningsvis skallske i nuvarande anslagsstruktur (utgiftsområden och anslag), medanresultat skulle följas upp i en verksamhetsstruktur (politikområden ochverksamhetsområden). Regeringen pekar dock på att det är svårt att ibudgetbehandlingen integrera de två olika strukturerna utgiftsområdenoch politikområden. Regeringen framför också att indelningen av statligverksamhet i politikområden både skall fungera som grund förresultatredovisningen till och som grund för en ändamålsenlig styrningoch uppföljning av förvaltningen.I sin beskrivning av hur resultatredovisningen till kanutvecklas ytterligare tar regeringen upp bl.a. följande när det gällerinriktningen på det fortsatta utvecklingsarbetet.Resultat bör redovisas både för politikområden och för myndigheter ochbeskrivs i ökad utsträckning med hjälp av resultatindikatorer.Totala intäkter och kostnader bör redovisas per politikområde för attge en bättre grund för att bedöma resursåtgången inom ett politikområde.Tydlig åtskillnad bör göras mellan resultatinformation och analys å enasidan och regeringens resultatbedömning och slutsatser å andrasidan.Årliga resultatindikatorer bör kompletteras med redovisning av merdjupgående utredningar etc. i särskilda resultatskrivelser. Hur oftaresultatskrivelser lämnas till får diskuteras mellan berördautskott och departement.Resultatredovisningen i budgetpropositionen bör delvis struktureras om,bl.a. bör beskrivningen av politikens framtida inriktning komma attavsluta redovisningen av ett politikområde i syfte att förtydliga hurregeringens slutsatser av verksamheten påverkar den framtida inriktningen.Föreslagna anslagsförändringar bör därmed kunna motiveras tydligare.Enredogörelse för respektive myndighets bidrag till måluppfyllelsen inomberört politikområde bör lämnas i syfte att göra kopplingen tillregeringens budgetförslag tydligare och för att underlätta respektiveutskotts möjligheter att relatera föreslagna anslag till berörd verksamheti de fall som ett politikområde ingår i flera utgiftsområden. Enligtregeringen skulle de problem som finns då det gäller utskott somhar att handha politikområden som inte till fullo faller inom utskottetsberedningsområde mildras om det för respektive myndighet redovisas såvälfinansiering som bidrag till måluppfyllelse på politikområdesnivå.Regeringen avser att förändra redovisningen till på detta sätt.Utskottets ställningstagandeVid behandlingen av budgetpropositionen har utskottet låtit göra engenomgång av målens och resultatredovisningens utformning inom utskottetsutgiftsområde. Med anledning av vad som därvid framkommit vill utskottetframhålla följande.När det gäller resultatredovisningens struktur har utskottet tidigareframhållit att resultatinformation skall vara relevant i förhållandetill uppsatta mål. I propositionen bedömer regeringen verksamhetensresultat även i förhållande till andra mål än sådana som harbeslutat om. Regeringens redovisning av resultatet av statens insatserinom t.ex. demokratiområdet följer den indelning i verksamhetsområdensom regeringen har gjort och bedömningarna görs utifrån målen förverksamhetsområdena och i viss utsträckning målen för myndigheterna. Församepolitikens del utgår resultatbedömningen från den av regeringenbeslutade indelningen i verksamhetsgrenar. Vidare redovisar regeringeni propositionen under rubriken även insatser som staten vidtaroch mer allmän information om tillståndet och utvecklingen inom de olikapolitikområdena. En tydligare uppdelning av insatser, resultat ochomvärldsförändringar skulle underlätta för utskottet att göra en värderingav det redovisade resultatet i förhållande till de mål som riksdagenhar beslutat om.Utskottet har tidigare framhållit att målen bör vara uppföljningsbara.I propositionen har också regeringen angett att mål bör vara tydligaoch uppföljningsbara. måste man ha förståelse för att mål påpolitikområdesnivå ofta inte kan uttryckas i kvantitativa eller mätbaratermer eftersom de formuleras med utgångspunkt från att visa den politiskaviljeinriktningen. Utskottet har härvidlag tidigare pekat på möjlighetenatt utveckla resultatindikatorer för att mäta måluppfyllelsen. Ipropositionen redovisas för vissa delar av målen för demokratipolitikeninte hur måluppfyllelsen kan mätas. Detta gäller särskilt målet om attmedborgarna skall ha bättre möjligheter att delta i och påverka denpolitiska processen, men även målet om att medborgarnas möjligheter attpåverka den politiska processen skall bli mer jämlika. Vidare, för dendel av politikområdet som omfattas av de verksamheter som bedrivs genomJustitiekanslern och Datainspektionen är kopplingen till de av riksdagenbeslutade målen otydlig. När det gäller målen för politikområdenaMediepolitik och Samepolitik anger regeringen inte hur måluppfyllelsenskall mätas, exempelvis genom resultatindikatorer.I fråga om politikområdesindelningen har utskottet tidigare uttalatatt politikområden inte bör skära tvärs över indelningen i utgiftsområden.Anslagen som tillhör politikområdena Mediepolitik och Samepolitik ingårdock i både och andra utskotts utgiftsområden.I propositionen redogör regeringen för arbetet med att ytterligareutveckla resultatredovisningen till . Utskottet ser positivt påutvecklingsarbetets inriktning. Enligt utskottets mening förbättrasförutsättningarna för uppföljningsbara mål och resultatredovisningensstruktur genom att resultat i budgetpropositionens utgiftsvolymer iökad utsträckning beskrivs med hjälp av resultatindikatorer och entydligare åtskillnad mellan resultatinformation och analys å ena sidanoch regeringens resultatbedömning och slutsatser å andra sidan. Arbetetmed att utveckla indikatorer för demokratiområdet, som regeringen harredovisat tidigare, är i enlighet med vad utskottet tidigare uttalatoch borde utvidgas till övriga delar av politikområdet Demokrati samttill politikområdena Mediepolitik och Samepolitik.Vad gäller politikområdesindelningen kan det, i anslutning till vad somanförs i propositionen, enligt utskottets mening övervägas om alla delarav politikområdenas resultat som hänförs till anslag inomkonstitutionsutskottetsområde borde redovisas i den del av budgetpropositionen som bereds avkonstitutionsutskottet. Det skulle enligt utskottets bedömning underlättaberedningen av det uppnådda resultatet av statens insatser.DemokratiPolitikområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om attdemokratipolitiken bör präglas av ett deltagardemokratiskt förhållningssättoch en ambition att öka de direktdemokratiska inslagen. Vidare föreslårutskottet att avslår ett motionsyrkande om att regeringen börfördjupa målformuleringen för politikområdet Demokrati. Jämförreservationerna 1 (c) och 2 (kd).PropositionenPolitikområdet demokrati omfattar , Justitiekanslernsoch Datainspektionens verksamheter. Vidare ingår betalning av statenskostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar tillvissa myndigheter, och kommunerna för biträde i sambandmed val. Ingår gör även tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek. ingåri politikområdet även en demokratisatsning för att öka valdeltagandeti Europaparlamentsvalet samt särskilda medel till riksdagspartiernaför att informera om Europaparlamentsvalet. ingår endemokratisatsning inför de allmänna valet 2006.Enligt propositionen blir utgifterna för politikområdet totalt 82,2miljoner kronor . beräknas utgifternatill 345,7 respektive . De stora skillnaderna iutgiftsutvecklingen beror på att det 2006 genomförs allmännaval.Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas.Vidare har beslutat om följande långsiktiga mål fördemokratipolitiken (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14, rskr.2001/02:190):Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valenliksom i valet till . Ett första delmål var attvaldeltagandet skulle öka i de allmänna valen 2002.En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politisktförtroendeuppdrag. Ett första delmål är att antalet förtroendevalda ikommuner och landsting skall öka med 10 000 . Antaletpersoner som i livet har innehaft ett politiskt förtroendeuppdragskall också öka.Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverkaden politiska processen. Andelen medborgare som deltar skall också öka.Medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall blimer jämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personermed utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skallöka.Enligt budgetpropositionen delas politikområdet Demokrati in iverksamhetsområdena Demokrati och deltagande samt Integritet, yttrandefrihetoch en rättssäker förvaltning. För det förstnämnda verksamhetsområdetär målet att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övrigapolitiska processer skall öka. Vidare skall de allmänna valen ochfolkomröstningar genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet.För verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäkerförvaltning är målet att värna integriteten, yttrandefriheten samträttssäkerheten i den offentliga förvaltningen.I propositionen redogör regeringen för ett flertal insatser inompolitikområdet. Regeringen anför att den i skrivelsen Demokratipolitik(skr. 2003/04:110), som lämnades till och sombehandlats av (bet. 2003/04:KU19), redogjordeför uppföljningen av de fyra långsiktiga målen. Vidare uppger regeringenbl.a. att har lämnat rapporten föruppföljning av demokratiutvecklingen i (2003) till regeringenmed förslag på vilken statistik som bör produceras för att möjliggöraen återkommande uppföljning av målen respektive vissa av de föreslagnaåtgärderna i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80).Enligt regeringen utgör rapporten ett viktigt underlag för regeringensfortsatta arbete med att ta fram ett uppföljningssystem för den svenskademokratins utveckling. Den övergripande resultatbedömningen som regeringengör för politikområdet är att flera av de statliga insatserna bidragittill att folkstyrelsen värnats och fördjupats. Många insatser inompolitikområdet är enligt regeringen dock av sådan art att man knappastkan förväntas se effekter i det korta perspektivet. Vidare menar regeringenatt måluppfyllelsen är starkt beroende av statliga insatser inom andrapolitikområden samt av andra aktörer än statliga.När det gäller verksamhetsrådet Demokrati och deltagande konstaterarregeringen att valdeltagandet i Europaparlamentsvalet minskade omman ser till hela landet, men att det finns kommuner där trenden varden motsatta. Ännu finns det emellertid inga resultat som visar i vilkenutsträckning olika delar av befolkningen deltagit, varför det är svårtatt dra några mer omfattande slutsatser om hur valdeltagandet harutvecklats och eventuella orsaker till detta. Regeringen gör även bedömningenatt insatser i samband med folkomröstningen om införandeav euron var väl genomförda. Målet om att de allmänna valen ochfolkomröstningar skall genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitetbedöms ha uppfyllts. Någon sammanfattande bedömning avseende 2004 årsval är det enligt regeringen för tidigt att ge. om erfarenheterna av genomförandet av valet kommer att redovisasför regeringen under hösten 2004.När det gäller verksamhetsområdet , yttrandefrihet och enrättssäker förvaltning anför regeringen att Justitiekanslern genom bl.a. sin tillsynsverksamhet och bevakning på det tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga området och Datainspektionen genom att bl.a. verka föratt människor skyddas mot att deras personliga integritet inte kränksbidrar till att målen uppfylls.I propositionen redovisar regeringen iakttagelser somberör politikområdet. har lämnat revisionsberättelserför Justitiekanslern, och . Samtligadessa revisionsberättelser har lämnats utan invändning.MotionernaI motion 2004/05:K323 av m.fl. (c) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen vad i motionen anförs om att demokratipolitikenbör präglas av ett deltagardemokratiskt förhållningssätt och en ambitionatt öka de direktdemokratiska inslagen (yrkande 1). I motion 2004/05:K437av m.fl. (c) framställs ett likadant yrkande (yrkande2). Motionärerna anför att demokratins själva väsen handlar om medborgarnasmöjligheter att vara delaktiga i det allmänna och att Centerpartieteftersträvar demokrati byggd underifrån.I motion 2004/05:K424 av m.fl. (kd) anförs att regeringensmål för politikområdet Demokrati visserligen täcker en del av detönskvärda i ett demokratimål. Motionärerna anser dock att formuleringenär otillräcklig för att t.ex. peka på värdegrundens enorma betydelseför demokratiutvecklingen. Regeringen bör fördjupa denna målformuleringoch återkomma till i frågan. Detta bör ges regeringen tillkänna (yrkande 1).