bet · GR01KRU6 · 2004-03-16 00:00:00 — Den innefattarfrågan om ökat kulturutbud för barn i , vilket torde vara enfråga för kommun och region, samt utbildning för författare, dramatiker,teaterarbetare, lärare, ungdomsledare m.fl., vilket torde ankomma påutbildningsväsendet att tillgodose. Även stöd till nyskriven dramatikföreslås. I denna fråga vill utskottet påminna om att ,med medel från anslaget 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer,får ge statsbidrag till fria teatergrupper, regionala och lokalateaterinstitutioner samt radio- och TV-företag för beställning av nyskrivensvensk dramatik (SFS 1998:1369). Till en betydande del inriktas motionernamot olika frågor som rör teater. Utskottet har inhämtat att Kulturrådethösten 2003 startat ett projekt i vilket situationen för barn- ochungdomsteater skall kartläggas.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att avslårmotionerna 2003/04:Kr365 (s) och 2003/04:Kr389 (s) yrkande 4.Genusperspektivet inom kulturinstitutionernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om genusperspektivet inomkulturinstitutionerna.MotionenEtt tydligare genusperspektiv bör enligt motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande40 införlivas med och praktiseras inom kulturinstitutionerna. Detta börprägla både kulturyttringar och ledning av institutionerna. Kvinnligtchefskap bör uppmuntras, och kvinnors erfarenheter av och infallsvinklarpå kulturen tas till vara. Det behövs fler kvinnliga förebilder inomkultursektorn, och det behövs mer kvinnlig påverkan på innehållet i kulturen.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer med motionärerna bakom motion 2003/04:Kr326 (c) närdet gäller behovet av ett tydligt genusperspektiv inom kulturinstitutionerna,avseende både institutionernas ledning och innehållet i den kulturellaverksamheten.Utskottet påminner om att ett av delmålen för jämställdhetspolitiken ären jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Iregeringens skrivelse 2002/03:140 Jämt och ständigt - Regeringensjämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden utvecklas dettanärmare,där det bl.a. anförs att en kvinnorepresentation i beslutande organ, somstår i proportion till kvinnornas andel av befolkningen, är en viktigdemokratifråga. Båda könen måste vara representerade inom alla samhällsområdenoch på alla beslutsnivåer för att de skall kunna påverka samhällsutvecklingenpå lika villkor. Med en jämn fördelning mellan kvinnor och män ökar ocksåförutsättningarna för ett bättre och bredare beslutsunderlag i olikasamhällsfrågor. När det gäller chefer i statlig sektor är målet klartangivet, nämligen att hälften av de nyutnämnda myndighetscheferna skallvara kvinnor och hälften män (se prop. 1994/95:100, bil. 8, s. 12). Någotslutmål liknande det som finns för statliga styrelser har inte satts uppför könsfördelningen av chefer i statlig sektor. var av demsom utsågs till myndighetschefer kvinnor. I skrivelsen angavs vidare attregeringens arbete att öka andelen kvinnor som myndighetschefer fortsattär prioriterat.Utskottet vill också redovisa att regeringen i regleringsbreven till destatliga kulturmyndigheterna och -institutionerna ställer upp ett mål medåterrapporteringskrav som innebär att en samhällsutveckling skall främjassom bl.a. kännetecknas av jämställdhet mellan kvinnor och män. Det ankommerpå regeringen att utifrån återrapporteringarna bedöma om åtgärder börvidtas. Myndigheterna och institutionerna skall också återrapportera ivilken mån deras mål för kompetensutveckling för personalen har uppnåttsm.m. Redovisningen av denna verksamhet skall bl.a. avse könsfördelning.Inomkulturområdet kan följande aktuella åtgärder som rör genusfrågor nämnas.En särskild arbetsgrupp för genusfrågor inom museiområdet tillsatt avregeringen har avgivit rapporten på museer (Ds2003:61). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1utg.omr. 17 s. 24) uttalat sin avsikt att främja jämställdheten inomscenkonstområdet genom att tillsätta en särskild arbetsgrupp med uppdragatt följa utvecklingen och ta till vara erfarenheter från hela scenkonstområdetsamt föreslå lämpliga åtgärder. Det nu gällande filmavtalet gäller förtiden t.o.m. . Inriktningen påinsatserna för filmen har varit att bl.a. förbättrakvinnliga filmskapares villkor. Behovet av ytterligare insatser får bedömasav parterna när nästa filmavtal utarbetas.Utskottet vill också redovisa att regeringen beslutatatt tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn avjämlikhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet (dir.2004:18).Utskottet anser - mot bakgrund av det anförda - att det inte är nödvändigtatt gör ett uttalande för regeringen om behovet av attkulturinstitutionerna även fortsättningsvis måste utveckla sin strävan attarbeta utifrån ett tydligt genusperspektiv. Motion 2003/04:Kr326 (c)yrkande 40 avstyrks därför.Sydsamiskt kulturcentrum GaaltijeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om Sydsamiskt kulturcentrum Gaaltije.MotionernaI två motioner yrkas att skall tillkännage för regeringen attSydsamiskt kulturcentrum Gaaltije skall finansieras genom ett varaktigtstatligt anslag, nämligen i motionerna 2003/04:Kr289 (c) och 2003/04:Kr358(s). Gaaltije har till uppgift att bevara, stärka och utveckla den sydsamiskakulturen, det sydsamiska språket och det sydsamiska samhället. Ett sådantkulturcentrum är enligt motionärerna av stor betydelse eftersom detsydsamiska samhället har en så liten befolkning som är spridd över ett stortområde. Gaaltije är enligt motionerna helt beroende av EU-medel till olikaprojekt, och det är osäkert om ett sådant stöd kommer att finnas under enny programperiod.Utskottets ställningstagandeGaaltije är en stiftelse med () och riksförbundetSame Ätnam (RSÄ) samt de tre sameföreningarna Frosthagen-Hotagen, Östersundoch som stiftelsebildare. Sydsamiskt kulturcentrum Gaaltijeinvigdes i . Stiftelsen skall verka för att sydsamernashistoria, språk och kultur levandegörs samt stärka och utveckla detsydsamiska kultur- och näringslivet. Fem programområden har enligtårsberättelsenför utpekats som centrala. De gäller språk, historia och kultur,näring och samhälle, den samiska konsten och konsthantverket, informationoch kunskapsförmedling samt Gaaltije som mötesplats och ett samisktmarknadstorg. Det redovisas att finansieringen av projekt huvudsakligenskett genom EU-program, i vissa fall i samarbete med organisationer ochinstitutioner i . Svenska medfinansierare som nämns är Länsstyrelseni , , kulturråd och kommun.Inom kulturbudgeten finns medel avsatta för bidrag till samisk kultur(under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte och samarbete). Medlen disponeras av Sametingetoch uppgår för till . Som utskottet redovisathar kulturråd bidragit till verksamhet vid har i sin rapport nationella minoriteterna och kulturlivet(Rapport 2001:4 s. 30-31, 36-38) påpekat att det är ett problem attGaaltije saknar en varaktig finansiering efter det att EU:s programperiodupphör vid utgången av . I rapporten föreslogs bl.a. att ett nyttanslag skulle ställas till rådets disposition för stöd till de nationellaminoriteterna.Från och med anvisas under anslaget 28:2 - utöver detsärskilda bidraget till samisk kultur - för en satsningpå de nationella minoriteternas kultur och språk, bl.a. för förstärktbidrag till samisk kultur.Regeringen uppdrog åt att utveckla och etablera ettpermanent nationellt informationscentrum för samefrågor. Regeringenkonstaterade att okunskapen i det svenska samhället är stor om samer ochsamisk kultur och att efterfrågan på information om urbefolkningständigt växer såväl i som från utlandet.I sitt arbete med uppdraget skall beakta att dettainformationscentrumskall kunna bilda en plattform för mer självständiga och långsiktigaaktiviteter som rör samefrågor inom myndigheter, samiska organisationeroch institutioner, utbildnings-, biblioteks- och museiväsendet m.m.Samordningen mellan olika aktörers informationsinsatser skall ökas. Redanunder utvecklingsfasen bör få till stånd en utåtriktadinformationsverksamhet. har engångsvis fått förutveckling och etablering av centrumet. Uppdraget skall redovisas senastden 31 december 2004.Med hänvisning till vad som här redovisats om pågående utvecklingsarbeteanser utskottet att inte bör göra något uttalande om Sydsamisktkulturcentrum Gaaltije. Utskottet avstyrker därför motionerna 2003/04:Kr289(c) och 2003/04:Kr358 (s).Funktionshindrades delaktighet i kulturenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- funktionshindrades tillgång till kulturen, jämför reservation 2 (m, fp,kd, c) och- funktionshindrade konstnärers behov.Utskottets uppföljning av teknikskiftet inom talboksproduktionenI utskottens arbete ingår att göra uppföljningar och utvärderingar inomutskottens respektive verksamhetsområden. Detta kan genomföras i mångaolika former, t.ex. genom att utskottet föreslår att begära attregeringen skall låta göra en utredning, en översyn m.m., genom att görauppföljningar och utvärderingar i ett utskotts egen regi eller genomutomstående utredare och experter samt genom att anordna utfrågningar,studiebesök m.m.Utskottet har under en följd av år behandlat frågor om läshandikappadestillgång till litteratur. pågår ett teknikskifte inomtalboksproduktionen. Mot denna bakgrund har utskottet givit riksdagensutredningstjänst () i uppdrag att göra en översikt över digitaliseringenav talböcker. Resultatet av arbetet har redovisats i en promemoria,Tillgång till litteratur för personer med läshandikapp - En uppföljning avövergången till digitala talböcker. PM:en bifogas som bilaga till dettabetänkande - bilaga 2. Under arbetet har tagit kontakt bl.a. med denansvariga statliga myndigheten och (TPB).Utgångspunkten för uppföljningsarbetet inom har varit ett av målenför handikappolitiken, nämligen att samhället skall utformas så attmänniskor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga isamhällslivet,samt delaktighetsmålet för kulturpolitiken.Av avgörande betydelse för läshandikappades möjlighet till delaktighet ärmöjligheten att ta del av skrivna texter. I finns ca 335 000personer som på grund av något läshandikapp är berättigade att låna talböcker.Talböcker är inläsningar av utgivna böcker. TPB har till uppgift att isamverkan med andra bibliotek tillgodose de behov av litteratur sompersoner med läshandikapp har.Från och med år 2001 produceras talböcker i det digitala DAISY-formatetsamtidigt som talböcker som tidigare lästs in på kassettband successivtförs över till DAISY-format. är ursprungligen en svensk uppfinningsom även används i många andra länder. Ett internationellt utvecklingssamarbetepågår inom området i det s.k. DAISY-konsortiet. Drygt 70 organisationerfrån ett fyrtiotal länder ingår i konsortiet.Det nya mediet innebär bl.a. att informationen kan komprimeras och rymmast.ex. på en cd-romskiva och att sökning underlättas. DAISY-böcker kanläsas främst genom särskilda uppspelningsapparater eller dator. I fleralandsting betraktas sådana apparater som hjälpmedel.Övergången till DAISY-format innebär ett teknikskifte när det gäller bådeframställning och användning av talböcker. I PM:en har en genomgång gjortsav hur övergången till digitala talböcker har fungerat och hur teknikskiftethar påverkat förutsättningarna för att nå de kulturpolitiska målen.Vid utskottets sammanträde lämnade representanterför TPB på utskottets begäran information om det digitala talbokssystemetDAISY och demonstrerade användningen av det.MotionernaFyra motioner tar upp frågor som rör funktionshindrades tillgång tillkulturen.Enligt motion 2003/04:Kr209 (m) yrkande 17 har tillgängligheten tillkulturlivet för de funktionshindrade blivit mycket bättre, men fortfarandefinns åtskilligt kvar att göra. Utbudet och möjligheterna måste varaflexibla då de funktionshindrade inte är någon enhetlig grupp. Dettaexemplifieras med att textning och hörslinga för hörselskadade kan saknaspå bio och att synskadade behöver få textremsan i TV uppläst i en särskildkanal. Rullstolsburna kan fortfarande ha svårigheter att ta sig in ikulturlokaler. Vidare är antalet funktionshindrade studerande vid konstnärligahögskolor fortfarande litet. Tillgängligheten till talböcker är inte hellertillfredsställande för alla behövande, anförs det i motionen.Motionärerna bakom motion 2003/04:Kr391 (kd) anser att samhället på etttydligare sätt måste uppmärksamma de problem som finns för funktionshindradesmöjlighet att delta i kulturlivet och att hindren måste undanröjas. Allakulturinstitutioner måste medvetet arbeta för att detta skall uppnås.Motionärerna påminner om att regeringens resultatskrivelse 2001/02:176Kultur och delaktighet inte innefattade någon redovisning och bedömningav de funktionshindrades delaktighet. bör därför få i uppgiftatt utreda de funktionshindrades delaktighet i och tillgång till kulturlivetför att det skall finnas en grund för statliga insatser på området (yrkande3).I motion 2003/04:So569 (v) uppmärksammas funktionshindrade konstnärersbehov. Motionärerna framhåller att utomordentligt begåvade och talangfullakonstnärer som är funktionshindrade osynliggörs genom att de sällan blirrepresenterade på museer och gallerier eller på scen och film. De begären handlingsplan för hur stödet till dessa konstnärer skall kunna öka(yrkande 7).I den fjärde motionen, nämligen motion 2003/04:Kr325 (s), begärs attkulturlokaler skall anpassas så att personer med dolda handikapp intehindras från att vara delaktiga i kulturen. Med dolda handikapp menarmotionären allergi, epilepsi, stomi m.m. För dem krävs åtgärder som rörventilation, utbildning av personal om dolda handikapp och utrustning föratt klara akutsituationer.Utskottets ställningstagandeDe nationella kulturpolitiska målen gäller alla invånare i landet, såledessjälvfallet även de funktionshindrade. Ansträngningar görs för att ökaderas möjligheter att ta del i kulturlivet. Ett särskilt ansvar för defunktionshindrades delaktighet i kulturen har lagts på ochRiksantikvarieämbetet att som sektorsansvariga myndigheter driva dessafrågor inom sina ansvarsområden (se prop. 2002/03:1 utg.omr. 17 s. 41-42).Det ligger dessutom ett ansvar på varje kulturinstitution att göra detmöjligt för de funktionshindrade att bli delaktiga i kulturlivet. Storainsatser görs av studieförbunden och folkhögskolorna. Stöd lämnas tillproduktion av anpassad litteratur och nyhetsinformation.Kulturrådet fick i regeringens regleringsbrev för i uppdrag atttill ta fram etappmål för hur de funktionshindrade skall blidelaktiga i kulturen. Etappmålen skall vara uppfyllda år 2010.Till grund för arbete med handikappfrågor ligger FN:sstandardregler, den nationella handlingsplanen för handikappolitiken Frånpatient till medborgare (prop.1999/2000:79) samt rapportFunktionshindrades tillgång till kultur (1998:3). Den sistnämnda rapporteninnehåller en kartläggning. Där finns också handlingsprogramför fem delområden:att ge kulturfrågorna tydligare uppmärksamhet inom vård och omsorg,att se till att kulturinstitutionernas lokaler, verksamhet och informationom verksamheten är tillgängliga för funktionshindrade,att ge människor med funktionsnedsättning möjlighet att använda sinkreativitet och sina konstnärliga och intellektuella färdigheter inomfolkbildning och eget skapande,att se till att litteratur finns på läsbara medier, t.ex. storstil,lättläst, tal, punktskrift eller i elektronisk form. Statligt stödd TV,radio och film bör också vara tillgängliga för funktionshindrade,att genomföra ett program för ökad tillgänglighet, nämligen förbättrakunskaperna inom kulturinstitutionerna om funktionshindrades behov, stärkasamarbete och samverkan mellan kultursektorn och handikappsektorn samtutveckla nya verksamhetsformer.Enligt regleringsbrevet 2004 är målet att funktionshindradestillgång till kultur skall öka. skall återrapportera sinaåtgärder, göra en analys av måluppfyllelsen av etappmålen samt redovisainsatserna för att stödja litteraturbehov. har 9,5 miljonerkronor ställts till förfogande för bidragsgivning och andrainsatser för att öka tillgängligheten till kulturlivet för funktionshindradepersoner.Som påpekas i motion 2003/04:Kr391 (kd) innehöll regeringens resultatskrivelse(2001/02:176) Kultur och delaktighet inte någon redovisning eller bedömningav situationen för de funktionshindrade. Utskottet delade den uppfattningsom framfördes i de då aktuella motionerna att de funktionshindradesförutsättningar för delaktighet och eget skapande samt resultatet av destatliga insatserna på området borde ha beskrivits, fokuserats ochkommenterats mera i resultatskrivelsen. Utskottet utgick från att så skulleske i kommande resultatredovisningar. Utskottet konstaterade att tillgångenpå statistik om de funktionshindrades delaktighet tyvärr inte är så god,men ansåg att statistik från både och Statistiska centralbyrånborde kunna användas i kommande resultatredovisningar tillsammans medandra typer av kunskap som kan finnas hos t.ex. ,, utbildningsstöd (SISUS),m.fl. (bet. 2003/04:KrU1 40-41).Utskottet vill starkt understryka att de funktionshindrade inte fårutestängas från delaktighet i kulturen och att detta lika mycket gällertillgängligheten till kulturlivet som möjligheten till eget skapande. Detkrävs uppföljning och utvärdering på flera nivåer inom kultursektorn föratt kunna belysa vad som uppnåtts och vilka ytterligare åtgärder som måstetill för att ge de funktionshindrade en tillfredsställande delaktighet ikulturen. Utskottet utgår från att regeringen successivt, i budgetpropositioneroch andra sammanhang, redovisar återrapporterade resultat av strävandenaatt öka de funktionshindrades delaktighet och tillgång till kultur. Detkan t.ex. gälla om etappmål har uppnåtts, vilka utvecklingstendenser somkan utläsas, om myndigheterna har påvisat svårigheter och föreslagitåtgärder m.m. Resultatredovisningarna bör i sedvanlig ordning också följasav regeringens bedömning av resultaten.Utskottet kan inte se att det skulle vara behov av ensärskild utredning för att ta fram tillräckligt underlag för övervägandenom de framtida insatserna för att öka de funktionshindrades delaktighet.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 2003/04:Kr209 (m) yrkande 17, 2003/04:Kr325 (s) och 2003/04:Kr391(kd) yrkande 3.Vid 2002/behandlade utskottet motionsyrkanden omfunktionshindrade konstnärers behov (bet. 2002/03:KrU1 s. 30-31). Utskottetanförde att frågan om funktionshindrade konstnärers behov, när det gällermöjligheter till etablering, anställning, utbildning m.m., faller inomramen för de nationella mål och den handlingsplan för handikappolitikensom antagit vid 1999/. Handikapperspektivetskall i enlighet med dessa mål genomsyra alla samhällssektorer. Såledesmåste arbetsmarknadspolitiken bedrivas så att funktionshindrade personerges tillträde till arbetslivet. Människor med funktionshinder skall påarbetslivets område ha samma tillgång till generella åtgärder som andra.De skall dessutom omfattas av särskilda stöd och insatser riktade direkttill funktionshindrade. Utbildningspolitiken skall bedrivas så att elevermed funktionshinder kan delta i reguljär undervisning. Inom varjesamhällssektor har sektorsmyndigheter, t.ex. , i uppdrag attutarbeta uppföljningsbara etappmål för respektive sektor, vilka fastställsav regeringen.Utskottet anförde att handikappolitikens inriktning med sektorsansvar ochetappmål innebär att en tydlig struktur byggts upp på detta område. mening borde uppföljning och utvärdering av handikappolitikensmål och resultat inväntas innan en analys görs av vilka krav som börställas på samhället när det gäller funktionshindrade konstnärers verksamhet.Utskottet anser att det är angeläget att funktionshindrade konstnärersbehov i olika avseenden beaktas. Utskottet förutsätter att resultat ocheventuella svårigheter på området redovisas i återrapporteringartill regeringen för bedömning och överväganden.Med hänvisning till det anförda och till vad som anförts i tidigarebetänkanden (bet. 2001/02:KrU17 s. 22-24 och bet. 2002/03:KrU1 s. 30-31)avstyrker utskottet motion 2003/04:So569 (v) yrkande 7 om en handlingsplanför stöd till funktionshindrade konstnärer.Diskriminering m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- diskriminering i kulturlivet och- kulturell påverkan på attityder.MotionernaFrågor om diskriminering utifrån kön, sexuell läggning, etnicitet ochfunktionshinder tas upp i fyra motioner.Enligt motion 2002/03:Kr340 (v) bör begära en utredning omförekomsten av diskriminering i det svenska kulturlivet. Den skall arbetafram mångfaldskriterier och villkor för statsbidragsgivningen som ställerkrav på institutionerna att påvisa hur de arbetar mot diskrimineringutifrån kön, sexuell läggning, etnicitet och funktionshinder (yrkande 1).Vidare krävs att skall ges ett tillsynsansvar i frågan(yrkande 2).I motionerna 2003/04:Kr286 (s) yrkande 1 och 2003/04:Kr353 (mp, fp, v, c)yrkande 1 begärs att som sin mening skall tillkännage förregeringen att anslagsgivande myndigheter och institutioner inom kulturområdetskall ha tillgång till HBT-kompetens (HBT = homosexuella och bisexuella,transpersoner). Motionärerna anför att det är ovedersägligt att dekulturella uttryckssätten har en kraftig betydelse för att påverka attityderoch fördomar. Därför är det angeläget att HBT-personers situationuppmärksammas i kulturaktiviteter. De institutioner och myndigheter som stöderkultur bör uppmärksamma kulturens betydelse för att synliggöra HBT-personersliv och verklighet. Ett motsvarande yrkande om prioritering av kulturanslagsom syftar till att påverka attityder och motverka fördomar mot HBT-personerfinns i motion 2002/03:Kr339 (s, fp, v, c, mp) yrkande 1.Utskottets ställningstagandeDen nationella kulturpolitiken skall syfta till att värna yttrandefrihetenoch skapa reella förutsättningar för alla att använda den. När detta förstakulturpolitiska mål antogs motiverades det bl.a. med att en mångfald rösteroch en fri debatt inte bara är en förutsättning för en levande demokratiutan också för ett rikt kulturliv. Vidare är det ett nationellt mål förkulturpolitiken att verka för att alla skall få möjlighet till delaktigheti kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande. Kulturellmångfald skall eftersträvas. Kulturpolitiken skall också ge kulturenförutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället.Med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen har regeringen i regleringsbrevenför de statliga myndigheterna och institutionerna angivit att derasverksamhet skall främja en samhällsutveckling som kännetecknas av socialjämlikhet, jämställdhet mellan män och kvinnor, respekt och tolerans ochdär etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald skall tas till varasom en positiv kraft samt bidra till minskad diskriminering,främlingsfientlighetoch rasism. Regeringen ställer krav på myndigheter och institutioner attåterrapportera de åtgärder som vidtagits för att detta mål skall uppnås.Utskottet har vid tidigare tillfällen behandlat motioner med motsvarandefrågor om kulturell påverkan på attityder (senast i bet. 2001/02:KrU15 s.31-32). Utskottet har då förutsatt att kulturinstitutionerna m.fl. - medutgångspunkt i de kulturpolitiska målen om allas delaktighet och omkulturell mångfald m.m. - speglar samhällets mångfald och främjar respektoch tolerans mellan människor och grupper i samhället. Utskottet anser nu- liksom då - att det inte bör vara uppgift att för de olika,enskilda aktörerna inom kulturområdet utpeka olika grupper i samhälletvars situation särskilt skall beaktas i utformning och innehåll iverksamheten.