bet · GR01MJU11 · 2004-02-19 00:00:00 — Om åtgärder föratt begränsa utsläpp genomförs i ett land där kostnaderna är låga, kandet utrymme för utsläpp som därmed uppstår köpas av ett företag i ettannat land för vilket åtgärdskostnaderna är höga. Genom en sådan handelvinner båda parter.Enligt Kyotoprotokollet och den överenskomna tillämpningen av protokolletskall användningen av de tre mekanismerna vara ett tillägg till inhemskaåtgärder. Vidare skall en betydande del av ett lands ansträngningar attminska utsläppen utgöras av åtgärder som genomförs inom landet ifråga.Sveriges klimatstrategiPå regeringens förslag beslutade (prop. 2001/02:55,bet. 2001/02:MJU10) om nya mål för den svenska klimatpolitiken (medreservationer m; kd; mp). Enligt beslut skall de svenska utsläppenav växthusgaser som ett medelvärde för vara minst 4 %lägre än utsläppen . Detta mål skall uppnås utan kompensation förupptag i s.k. kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Det nationellamålet skall fortlöpande följas upp. Om utsläppstrenden visar sig mindregynnsam än vad som förutsetts eller om de åtgärder som vidtas inte gerväntad effekt kan regeringen föreslå ytterligare åtgärder eller vid behovföreslå en omprövning av målet. Härvid skall hänsyn tas till konsekvenserför den svenska industrin och dess konkurrenskraft. Regeringen har uppdragit åtNaturvårdsverket och att ta fram underlag inför 2004års kontrollstation.I den nu aktuella propositionen erinras om att de inhemska utsläppen avkoldioxid har minskat kraftigt . Mellan åren1990 och 2001 har utsläppen minskat med . noteras ipropositionen att utsläppen från transportsektorn har ökat under perioden.EG:s direktiv om handel med utsläppsrätterI antog och rådet ett direktiv (2003/87/EEG)om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen.Enligt direktivet skall handelssystemet vara etablerat den 1 januari2005.Utsläppshandeln skall omfatta kraft- och värmeverk som har en installeradeffekt över 20 MW, oljeraffinaderier, anläggningar som producerar ochbearbetar järn, stål, glas, glasfiber, cement och keramik samt anläggningarsom producerar papper och pappersmassa. kan före den 31december 2004 komma att föreslå en utvidgning av systemet till andraverksamheter. Enligt direktivet skall berörda verksamhetsutövare innehatillstånd för utsläpp av växthusgaser för att få bedriva sin verksamhetefter . Direktivet förutsätter att en plan för fördelningav utsläppsrätter upprättas av varje medlemsland, vilken skall varakommissionen till handa . I den nationellafördelningsplanen skall anges hur många utsläppsrätter som skall delas ut varjeår och hur dessa avses bli fördelade till berörda anläggningar utifrånkriterier i direktivet.Antalet utsläppsrätter som delas ut skall stämma överens med det åtagandesom medlemsstaten har enligt Kyotoprotokollet och EU:s s.k. ratifikationsbeslut.Vidare bör antalet utsläppsrätter överensstämma med den nationellaklimatstrategin. Enligt direktivet skulle medlemsstaten ha etablerat nödvändiglagstiftning . Medlemsstaten skall utse eneller flera behöriga myndigheter för att genomföra och tillämpa bestämmelsernai direktivet. Den behöriga myndigheten skall besluta om fördelning avutsläppsrätter senast den 30 september 2004.Den första fördelningsplanen avser endast . Nästafördelningsplan skall avse och inlämnas till kommissionensenast . Senast vid detta datum skall kommissionen överlämnaen rapport till och rådet om erfarenheterna av systemetoch förslag till erforderliga förändringar.Flexmex 2-utredningenEfter beslut av regeringen tillkallades en delegation medparlamentarisk sammansättning (ordförande: generaltulldirektör ) med uppgift (dir. 2001:56) att utarbeta ett förslag till ettsvenskt system och regelverk för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer.Delegationen, den s.k. Flexmex 2-utredningen, avlämnade ettdelbetänkande (SOU 2003:60) med förslag om de principer som bör liggatill grund för fördelningen av utsläppsrätter och om hur den nationellafördelningsplanen bör utformas för svensk del.I november 2003 redovisade utredningen ett andra delbetänkande (SOU2003:120) med förslag till lagreglering fr.o.m. av vissatillstånds- och tilldelningsfrågor. Avsikten är att denna reglering medsmärre justeringar skall kunna flyttas över till en komplett lag förhandelssystemet, som utredningen ämnar lägga fram förslag om under våren2004 och som skall träda i kraft den 1 januari 2005.PropositionenI den nu aktuella propositionen, som baseras på Flexmex 2-utredningensförsta delbetänkande, redovisas riktlinjer för genomförandet i avEG:s direktiv om handeln med utsläppsrätter. föreslås bemyndigaregeringen att utarbeta och till överlämna en plan förfördelning av utsläppsrätter. Som tidigare nämnts skall planen överlämnastill kommissionen senast den 31 mars 2004.Enligt regeringen bör planen baseras på de principer och överväganden somredovisas i propositionen och i enlighet med kriterierna i EG-direktivet.De anläggningar som berörs av direktivet är, som redovisats i det föregående,kraft- och värmeverk som har en installerad effekt över 20 MW,oljeraffinaderier, anläggningar som producerar järn, stål, glas, glasfiber,cement och keramik samt anläggningar som producerar papper och pappersmassa.Utsläppen från dessa anläggningar svarade för av Sverigessamlade utsläpp av växthusgaser eller för av de samlade utsläppenav koldioxid. EG-direktivet ger en möjlighet för en medlemsstat att hoskommissionen ansöka om att vissa anläggningar fram t.o.m. tillfälligtskall få undantas från handelssystemet.Varje verksamhetsutövare måste för att få bedriva verksamhet efter den1 vid de anläggningar som ingår i handelssystemet ha etttillstånd av staten att släppa ut växthusgaser. Med tillståndet följer enrättighet att släppa ut växthusgaser. Vid starten av handelssystemet skallstaten gratis fördela utsläppsrätter till verksamhetsutövarna. Regeringenavser att analysera möjligheten att utnyttja auktionering för perioden2008-2012.En utövare som önskar släppa ut mer koldioxid än motsvarande den mängdutsläppsrätter som erhållits vid fördelningen kan köpa utsläppsrätter avandra aktörer som vill sälja sådana utsläppsrätter. En avgift kommer atttas ut i de fall en verksamhetsutövare inte kan överlämna utsläppsrättersom motsvarar de faktiska utsläppen. EG:s direktiv innebär att handel medutsläppsrätter kan ske inom EU.Enligt regeringen bör fördelningen av utsläppsrätter grundas på skildaprinciper för bränslerelaterade och råvarurelaterade utsläpp. Fördelningenför bränslerelaterade utsläpp skall baseras på volymen av historiskautsläpp, närmare bestämt på ett genomsnitt av de faktiska utsläppen avkoldioxid . Eftersom de råvarurelaterade utsläppen ärberoende av tillverkningsprocessen kan de på kort sikt minskas endastgenom minskad produktion. Fördelningen till råvarurelaterade utsläpp börenligt regeringen baseras på samlade prognoser på såväl anläggnings- sommakronivå.I propositionen skisseras också en fördelningsmetod som grundas på riktmärkeni form av utsläpp av koldioxid per enhet av en produkt (s.k. benchmarking).Vid en sådan ansats beaktas tidigare vidtagna åtgärder hos verksamhetsutövareni fråga. Metoden tar även hänsyn till energieffektiv teknik och till detekniska möjligheterna att minska utsläppen samt till att utsläppen frånsvenska företag ofta är lägre än hos företag med motsvarande tillverkningutanför . Enligt regeringen kräver dock en fördelning baserad påriktmärken ytterligare statistikunderlag och metoden måste därför utredasvidare. En sådan fördelning bör dock enligt regeringen kunna användasredan för , när det är lämpligt för de sektorer därtillförlitliga data föreligger. I propositionen påpekas att energisektornskulle kunna vara en sådan sektor.Flexmex 2-utredningen stannade vid bedömningen att den handlande sektornsbehov av utsläppsrätter uppgår till ca koldioxid per årunder . Vidare menade utredningen att torv inte skullekräva utsläppsrätter. Enligt regeringen bör utgångspunkten för den nationellafördelningsplanen vara att antalet utsläppsrätter som skall fördelas tillbefintliga anläggningar bör uppgå till högst ca koldioxidper år. Utöver utsläppen från befintliga anläggningar bör en fördelninggöras med hänsyn till nya anläggningar, ökat kapacitetsutnyttjande ochexpansion av befintliga anläggningar. För denna fördelning beräknarregeringen utsläppsrätter om . Den sammanlagdafördelade mängden utsläppsrätter beräknas sålunda uppgå till ca 19-22miljoner ton . påpekas i propositionen att det föreliggerdels oklarhet om vilka anläggningar som slutligt kommer att omfattas avEG-direktivet, dels statistiska osäkerheter. Därför kan den slutligamängden fördelade utsläppsrätter komma att förändras.Till skillnad från utredningen anser regeringen att utsläpp från förbränningav torv skall ingå i handelssystemet (enligt utredningen uppgick utsläppenfrån torveldning till ). I propositionen erinrasom att klimatkonventionens tredje partsmöte fattat ett beslut som tillsammansmed riktlinjerna enligt FN:s klimatpanel innebär att de utsläpp av koldioxidsom härrör från förbränning av torv skall redovisas och läggas till deutsläpp som omfattas av Kyotoprotokollet och den efterföljande bördefördelningeninom EU.Genomförandet av handelsdirektivet för med sig olika myndighetsuppgifter.Under den inledande fasen bör, menar regeringen, uppgifter vad gällertillstånd, fördelning, övervakning, kontroll och information utföras avbefintliga myndigheter, främst länsstyrelserna, ochStatens energimyndighet. I propositionen meddelas att regeringen avser attbereda Flexmex 2-utredningens förslag om inrättandet av en ny myndighetför övergripande administration av handeln med utsläppsrätter.MotionernaSom tidigare nämnts har det väckts sex motioner med anledning av propositionen.I det följande redovisas de motionsyrkanden som avser frågor med bäringpå näringsutskottets beredningsområde.En sådan fråga gäller om utsläpp från förbränning av torv skall ingå ihandelssystemet. Regeringens uppfattning att så bör vara fallet får stödi motion 2003/04:MJ27 (m). Motionärerna säger sig dela uppfattningen atttorv mer är ett fossilt bränsle än ett biobränsle. En motsatt uppfattningredovisas samfällt i motionerna 2003/04:MJ29 (s), 2003/04:MJ31 (kd) och2003/04:MJ32 (c). Motionärerna ansluter sig därmed till Flexmex 2-utredningensförslag att torv skall behandlas på ett med biobränslen likvärdigt sättoch därmed inte omfattas av handelssystemet. I motionerna erinras ocksåom att förordade att torv av miljöskäl bör berättigatill elcertifikat.Frågan om nivån på den sammanlagda mängden utsläppsrätter som skallfördelas berörs i flera motioner. Som tidigare nämnts har regeringen beräknatdenna nivå till ca koldioxid (inklusive 0,9 miljonerton för utsläpp från förbränning av torv). Av denna nivå beräknas atthögst ca skall fördelas till befintliga anläggningar,medan skall fördelas till nya anläggningar, ökatkapacitetsutnyttjande och expansion av befintliga anläggningar.I motion 2003/04:MJ27 (m) anförs att ca bör tilldelasbefintliga anläggningar och att ytterligare skall fördelastill nya anläggningar, kapacitetsökningar och expansion av befintligaanläggningar. Sammantaget innebär det en total nivå på 24-28 miljoner ton.Enligt motionärerna innebär den av regeringen förslagna nivån att svenskaproduktionsanläggningar kommer i betydligt sämre läge jämfört medkonkurrenterna i övriga EU.En delvis motsatt uppfattning förs till torgs i motion 2003/04:MJ31 (kd).Där anför motionärerna att den i propositionen föreslagna nivån möjligenligger på en för hög nivå för att möjliggöra ett kostnadseffektivtuppfyllande av nationella klimatmål. Med hänvisning till vadKonjunkturinstitutet påpekat framhålls i motionen att en extratilldelning avutsläppsrätter inte i sig utgör någon garanti för att produktionen i deenergiintensiva företagen stannar inom landet eftersom företagen kan säljautsläppsrätterna till företag i andra länder. På grund av svårigheternaatt beräkna det samhällsekonomiskt optimala antalet tilldelade utsläppsrätterkan motionärerna inte förorda någon annan nivå än den regeringen harföreslagit. Eftersom torv enligt motionärerna inte skall omfattas avhandelssystemet innebär motionärernas förslag de facto en höjning av nivånmed . Av den totala nivån föreslår motionärerna att 4miljoner ton avsätts till "nytillkomna deltagare".En annan aspekt på totala mängden utsläppsrätter aktualiseras i motion2003/04:MJ29 (s). Där begärs att regeringen skall ges mandat att utökamängden utsläppsrätter som motsvarar den volym koldioxid som tillkommandeförbränningsanläggningar medför. Motionärerna åsyftar därvidförbränningsanläggningar som kan tillkomma som en följd av den beslutadeavvecklingen av kärnkraften. I motionen påpekas vidare att det föreliggerosäkerhet om vilka anläggningar inom kemikalie- och stålindustrierna somomfattas av handelssystemet. Beroende på vilka gränsdragningar som görs kanutsläppen från dessa industrier kräva ytterligare volymer ihandelssystemet, anför motionärerna.Basen för fördelningen av bränslerelaterade utsläpp skall som tidigarenämnts utgöras av genomsnittet av de faktiska utsläppen av koldioxid underåren 1998-2001. En betydligt som grund för fördelningenförordas i motion 2003/04:MJ27 (m). Mot bakgrund av att de nu aktuellautsläppen i hög grad styrs av klimatförhållanden som kan variera betydligtmellan olika år föreslår motionärerna att tilldelningen av utsläppsrätterskall baseras på utsläppen , åren 1992-2001.Som tidigare nämnts avser regeringen att utreda vidare metoden med fördelningbaserad på riktmärken (s.k. benchmarking). Denna fråga har berörts i fyraav motionerna; genomgående ser motionärerna positivt på en sådan metod.Folkpartiet vill livligt understödja att en fördelning baserad på riktmärkenskall kunna göras när det är lämpligt för de sektorer där det finnstillförlitliga data, sägs det sålunda i motion 2003/04:MJ30 (fp).För att en modell med tilldelning enligt benchmarkingsystem skall blirättvis måste emellertid hela branscher inom EU tillämpa samma modell,framhålls det i motion 2003/04:MJ31 (kd). Därför föreslås i motionen attSverige skall verka för att metoden med riktmärken skall tillämpas inom hela EU. Liknande synpunkter utvecklas i motion 2003/04:MJ28(kd, m, fp).Som framgår av det föregående påpekar regeringen i propositionen att enfördelning baserad på riktmärken bör kunna användas redan för perioden2005-2007, när det är lämpligt för de sektorer där tillförlitliga dataföreligger. I propositionen sägs vidare att energisektorn skulle kunnavara en sådan sektor. I de båda sistnämnda motionerna föreslås att denmasugnsbaserade stålindustrin skall ingå i en försöksverksamhet medbenchmarking . Fördelningen till dessa stålverk börbaseras på ett genomsnitt av nuvarande koldioxidutsläpp i sådana verkinom EU, anförs det likalydande i motionerna.Samma förslag vad gäller den masugnsbaserade stålindustrin framförs imotion 2003/04:MJ29 (s). Ett handelssystem baserat på nationell fördelningoch som utgår från de olikheter i miljöanpassning som föreligger mellanvärldens stålföretag riskerar enligt motionärerna att snedvrida konkurrensentill nackdel för de svenska stålföretagen.Slutligen skall här beröras ett yrkande i motion 2003/04:MJ27 (m) omelcertifikatssystemet. Där hävdas att införandet av systemet för handelmed utsläppsrätter leder till att övriga styrmedel blir obehövliga närenergiskattesystemet reformerats. Det är fördelaktigt om det finns endastett medel för varje mål, anför motionärerna och pekar på elcertifikatssystemetsom ett styrmedel som med fördel kan upphävas.Vissa kompletterande uppgifterBeslut om elcertifikatssystemetEfter tidigare beslut av infördes ett system medelcertifikat (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6). Enligt systemet skallden som producerar förnybar el kostnadsfritt tilldelas elcertifikat avstaten. har elanvändarna ålagts en skyldighet att förvärvaelcertifikat i förhållande till elförbrukningen (kvotplikt). Eftersom detblir ekonomiskt fördelaktigt att förvärva elcertifikat uppstår en marknaddär elcertifikaten åsätts ett pris. Inkomsterna från försäljningen avelcertifikaten skall täcka merkostnaderna för produktion av förnybar el.Näringsutskottet såg positivt på elcertifikatssystemet och menade attdet skulle komma att skapa möjligheter för en fortsatt utbyggnad avelproduktionen från förnybara energikällor, som det skulle stimuleraen marknadsdynamik som främjar kostnadseffektivitet och teknikutveckling.I en reservation (m, fp, kd) avvisades regeringens förslag.I enlighet med regeringens förslag beslutade att el produceradmed användning av vindkraft, solenergi, vågenergi, geotermisk energi,biobränslen och viss vattenkraft skall utgöra certifikatberättigandeelproduktion. Härutöver förordade , på näringsutskottets förslag,att även torv bör berättiga till elcertifikat. I sitt ställningstagandeanförde utskottet följande (s. 36):Utskottet har övervägt frågan och kommit till slutsatsen att torv börberättiga till elcertifikat. Skälen för denna slutsats är miljömässiga.Om torv inte blir certifikatberättigande kommer torven som bränsle ikraftvärmeverken att konkurreras ut av kol. Effekten av en ökad kolanvändningblir ökade miljöstörande utsläpp. Enligt utskottets bedömning föreliggeringen risk för att torv skall tränga ut användningen av biobränslen,eftersom torv inte utgör något alternativ till biobränslen. Alternativettill torv är som nämnts ökad kolanvändning.EG-kommissionen har, som tidigare redovisats, gjort bedömningenatt elcertifikatssystemet - med den uppläggning som anges i propositionen- är förenligt med EG-fördraget. Om torv skall vara certifikatberättigandekrävs en förnyad prövning av kommissionen. Enligt utskottets mening börregeringen omgående göra en anmälan härom till kommissionen. Därefter börregeringen - i budgetpropositionen för -återkomma till med förslag om att torv skall utgöraelcertifikatsberättigande bränsle.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att vidtaåtgärder i enlighet med vad utskottet anfört.I en reservation (mp) avvisades förslaget om att torv skall berättigatill elcertifikat. Företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet,och , som avstyrkte regeringens förslag ominförande av elcertifikatssystem, avstod från att ta ställning till denkonkreta utformningen av systemet, inklusive till frågan om torv skallberättiga till elcertifikat.Proposition om torv och elcertifikatRegeringen har i proposition 2003/04:42 - i linje med tidigarebeslut - framlagt förslag om att torv fr.o.m. skall bliett certifikatberättigande bränsle när den används för elproduktion ikraftvärmeverk. Enligt regeringen får systemet med elcertifikat därmedtvå syften, nämligen dels att främja produktion av el med användning avförnybara energikällor, dels att främja produktion av el med användningav torv. I förslaget till lagtext och i regeringens argumentering markerastydligt att torv inte kan klassificeras som ett förnybart bränsle.Förslaget om att torv skall vara elcertifikatsberättigande anmäldes förprövning av . Enligt kommissionens beslut, sommeddelades efter det att propositionen avlämnades till , ärförslaget inte oförenligt med EG-fördraget. Kommissionen menar att åtgärdendelvis inte utgör stöd och delvis utgör stöd som är förenligt med artikel87.3 c i fördraget, eftersom det uppfyller villkoren i gemenskapensriktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön. Kommissionen anför bl.a. följande som skäl för att stödet uppfyller de allmänna villkoren:"Enligt de svenska myndigheterna är stödet till elproduktion i kraftvärmeverksom använder torv, främst i kombination med andra bränslen, nödvändigtför att hindra att användningen av kol ökar i kraftvärmeverken. "har behandlat och tillstyrkt regeringensförslag om att torv skall vara certifikatberättigande (bet. 2003/04:NU8).I en reservation (m, fp, mp) avvisas förslaget med hänvisning till atttorv är ett fossilt, koldioxidemitterande bränsle.Näringsutskottets ställningstagandeInledningNäringsutskottet väljer att begränsa sitt ställningstagande i dettayttrande dels till frågor om s.k. benchmarking (eller riktmärken) förfördelning av utsläppsrätter, dels till frågan huruvida utsläppen frånförbränning av torv skall ingå i handelssystemet.BenchmarkingDen sammanlagda mängden utsläppsrätter som skall fördelas för en periodskall enligt kriterierna i handelsdirektivet bl.a. stämma överens medmedlemsstaternas skyldigheter att begränsa sina utsläpp enligt EU:sgemensamma bördefördelning och bör stämma överens med den nationellaklimatstrategin. ger direktivet möjlighet för medlemsstaterna attvid utformningen av den nationella fördelningsplanen beakta tidigarevidtagna åtgärder, tekniska möjligheter att minska utsläppen och internationellkonkurrenskraft.Näringsutskottet vill understryka betydelsen av att systemet för handelmed utsläppsrätter får en för svenskt näringsliv konkurrensneutral utformning.De svenska utsläppen av koldioxid, som successivt har minskat sedan börjanav , är låga i jämförelse med övriga länder inom EU. Deindustribranscher som innefattas i den handlande sektorn svarar för en avsevärddel av industrins förädlingsvärde och lämnar ett betydande bidrag tillden svenska exporten. En fortsatt möjlighet till expansion och tillväxtav svensk basindustri är betydelsefull för utvecklingen av tillväxten iden svenska ekonomin. En alltför restriktiv fördelning av utsläppsrätterkan enligt näringsutskottets mening hämma denna tillväxt och äventyraregionalpolitiska mål och tillväxtmål.I anslutning till det sagda vill näringsutskottet peka på möjlighetentill fördelning av utsläppsrätter baserad på riktmärken (s.k. benchmarking).Som tidigare beskrivits framhåller regeringen i propositionen att dennametod är intressant och bör utredas vidare. Enligt regeringen bör dennametod kunna användas redan för , när det är lämpligtför de sektorer där det finns tillförlitliga data.Näringsutskottet instämmer med regeringen i att denna fördelningsmetodkan ha betydande fördelar. Vid en sådan metod beaktas tidigare vidtagnaåtgärder genom att de företag som tidigt har genomfört åtgärder i sinaanläggningar har lägre specifika utsläpp och premieras jämfört med demsom inte har genomfört åtgärder. har utskottet förståelse föratt denna fördelningsmetod kräver ett mer omfattande statistikunderlag änen fördelning baserad på historiska utsläpp. Enligt vad näringsutskotteterfarit har inför färdigställandet av den nationellafördelningsplanen lagt ut ytterligare uppdrag för att förbättra underlagetför framtagande av riktmärken. Dessa uppdrag omfattar enligt uppgift ävenunderlag om den masugnsbaserade stålindustrin. Vidare gäller enligtkommissionens riktlinjer för hur en nationell fördelningsplan skall tasfram att kommissionen skall se över den praktiska möjligheten att utvecklariktmärken för hela EU som grund för fördelning av utsläppsrätter förperioden 2008-2012.Vad näringsutskottet här har anfört om s.k. benchmarking ligger i alltväsentligt i linje med vad som anförs härom i motionerna 2003/04:MJ29 (s),2003/04:MJ30 (fp), 2003/04:MJ31 (kd) och 2003/04:MJ28 (kd, m, fp). Medhänvisning till pågående arbete inom regeringen och till kommissionensriktlinjer i frågan ser näringsutskottet - utifrån sitt perspektiv - ingetbehov av ett riksdagsuttalande i frågan om s.k. benchmarking.Utsläppen från förbränning av torvNäringsutskottet delar regeringens uppfattning att utsläppen från förbränningav torv bör ingå i handelssystemet. Även om det råder viss oklarhet omtorvens klassificering gäller, som tidigare nämnts, att det vidklimatkonventionens partsmöte har fattats beslut som tillsammans med riktlinjerfrån FN:s klimatpanel innebär att de utsläpp av koldioxid som sker frånförbränning av torv skall redovisas och läggas till de utsläpp som omfattasav Kyotoprotokollet och den efterföljande bördefördelningen inom EU. Enligtriktlinjerna skall således utsläpp från förbränning av torv omfattas avhandelssystemet.