bet · GS01NU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Att användaavkastningen från sådana företag, av motionärernabetecknad som ett slags beskattning, för att gekapitaltillskott till företag som ärkonkurrensutsatta, vilket regeringen gjort undersenare tid när det gäller t.ex. SJ, innebär attskattemedel används för att subventionera destatliga konkurrensutsatta företagen, hävdarmotionärerna. De anser att detta är förkastligt. Närde finansiella problemen i SJ blev akuta år 2003beslöt , på regeringens förslag, att vissaandra statliga företag skulle avsätta medel på ettkonto i , varifrån medel kundeöverföras till SJ utan att passera budgeten, sägermotionärerna. De påpekar att regeringen därigenominte behövde prioritera inom utgiftstakets ram.Även i motion 2004/05:N413 (fp) föreslås attanslaget skall avskaffas.Motionärerna bakom motion 2004/05:N393 (kd)motsätter sig slutligen också regeringens förslag omett anslag på till kapitalinsatser istatliga bolag och föreslår därför enutgiftsbesparing på 1 miljon kronor.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2003 godkände regeringens förslagatt, i samband med en översyn av kapitalstrukturen istatligt ägda bolag, högst i formav extra utdelningar från de statliga bolagen år2003 fick överföras till ett särskilt konto iRiksgäldskontoret och användas för insatser i avstaten hel- eller delägda bolag (prop. 2002/03:100,bet. 2002/03:FiU21). ansåg att detfanns goda skäl att skapa en ordning som underlättarkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären genom att tillämpaspecialdestination. Staten bör kunna agera på sammasätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag tillvissa dotterbolag och finansiera detta med medelfrån andra dotterbolag. underströkdock att förslaget bör ges en sådan form attriksdagens inflytande på ett rimligt sätt garanterasoch att ges möjlighet att på ett korrektsätt utöva finansmakten. Av detta skäl skallriksdagen besluta om kapitaltillskott i varjeenskilt fall. Vidare uttalade finansutskottet attunderskott ej får uppkomma på kontot, dvs. någonkredit skall inte vara knuten till kontot. I den månkapitaltillskott behövs och de ej kan finansierasmed tillgängliga medel på kontot bör tillskottet istället tillskjutas genom att anslag anvisas överstatsbudgeten. I reservationer (m, fp, c; kd)avvisades regeringens förslag och andra förslag tilllösningar framfördes.Sammanfattningsvis innebar beslut våren2003 följande:- Ett konto har inrättats i ditextra utdelningar i de statliga bolagen förs.- beslutar i taget om hurstort belopp som skall tillföras kontot. För år 2003fick kontot tillföras högst 3 miljarder kronor.- Från kontot förs utgifter för kapitaltillskotteller utnyttjande av hembudsavtal i den statligaföretagssfären. beslutar om utgifterna ivarje enskilt fall.- Lån till statliga bolag hanteras ej över kontot.- Om behoven av kapitaltillskott överstigertillgängliga medel på kontot får skillnadentillskjutas genom att anslag anvisas överstatsbudgeten. Underskott får ej uppkomma på kontot.- Regeringen förutsätts göra en tydligpresentation i budgetpropositionen av hurkontot skall finansieras och utnyttjas.Huvudprincipen bör vara att i anslutningtill det s.k. rambeslutet fattar beslut omramarna för verksamheten genom att ange hur stortbelopp som beräknas tillföras kontot nästa budgetår.Därefter fattar beslut i varje enskiltfall i budgetprocessens andra steg eller senare påtilläggsbudget under det löpande budgetåret omtillskotten till de statliga bolagen.I den ekonomiska vårpropositionen (prop.2003/04:100) föreslog regeringen att behållningen pådet särskilda kontot vid utgången av fåranvändas även för kapitaltillskotttill SJ. Regeringen föreslog vidare att den skall fåutnyttja kontot genom att tillförakontot medel för insatser i av staten hel- ochdelägda bolag på de villkor som tidigarefattat beslut om med två tillägg. Regeringenföreslog att kontot skall ha en kredit på högst 2miljarder kronor och om kreditenutnyttjas skall den ha återbetalats inklusive räntamed extra utdelningar från statligt ägda bolag föreutgången av . Vidare föreslog regeringen attden sammanlagda ramen för extra utdelningar som fårtillföras kontot därmed höjs till totalt 5 miljarderkronor för åren 2003 och 2004.Riksdagens beslut, med delvis bifall tillregeringens förslag, innebar sammanfattningsvisföljande (bet. 2003/04:FiU21):- Inklusive den tidigare medgivna ramen på högst 3miljarder kronor bör högst i formav extra utdelningar från de statliga bolagen fåtillföras det särskilda kontot i Riksgäldskontoretunder åren 2003 och 2004.- Underskott får inte uppkomma på kontot.- Ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser i statligabolag, om anvisas på tilläggsbudgetför under utgiftsområde 24 Näringsliv.Regeringen bemyndigas att överskrida anslaget medhögst . I den takt som medeltillförs anslaget från kontot avräknas dessa motanslaget. Avsikten är att anslaget inte skallbelastas vid årets slut.- Behållningen på kontot vid utgången av år 2003får användas även för kapitaltillskotttill delade den uppfattning somkonstitutionsutskottet framfört i ett yttrande omvikten av att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till en permanent ordning förkapitalomstruktureringen i den statligaföretagssfären, om regeringen menar atterfarenheterna talar för att en sådan ordning börfinnas. Riksdagsbesluten och våren 2004bör därvid ligga till grund om regeringen återkommertill med förslag till en permanentordning. En reservation (m, fp, kd, c) avlämnades.Näringsutskottet har i betänkande2004/05:NU4 om statliga företag behandlat frågan omdet särskilda kontot i , medanledning av motionsyrkanden. Utskottet hänvisadedärvid till de redovisade tidigare besluten avriksdagen och till att utskottet i det härföreliggande anslagsbetänkandet 2004/05:NU1 skullebehandla det nu aktuella förslaget ibudgetpropositionen för . Mot bakgrund häravsåg utskottet ingen anledning att i det då aktuellasammanhanget ta upp frågan till behandling. I enreservation (m, fp, kd, c) tillstyrktesmotionsyrkandena. fattar beslutmed anledning av betänkande 2004/05:NU4.I budgetpropositionen sägs, som redovisats, attkostnader för den rådgivning som krävs i anslutningtill åtgärderna i bör kunna räknas in iden totala kostnaden för finansieringen avåtgärderna i . Regeringen anser att detdärmed finns skäl att kostnader för rådgivning idetta fall skall rymmas inom ramen för de medel somkan disponeras från det särskilda kontot iRiksgäldskontoret. Om budgetlagens principer ombruttoredovisning hade tillämpats skulle dessarådgivningskostnader ha tagits upp under föregåendeanslag Kostnader för omstrukturering ochgenomlysning av statligt ägda företag m.m. (38:19).Avgifter till vissa internationellaorganisationer (38:21)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag förSveriges deltagande i vissa internationellanäringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer ärmedlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samtfluktuationer i valutakurser. Deltagandet bedöms avregeringen som nödvändigt för att möjliggöra svenskpåverkan på den internationella utvecklingen och förett aktivt svenskt deltagande i internationelltsamarbete samt för informationsinhämtning på förSverige viktiga områden. Av anslagssparandet för år2003 på har dragits in.Regeringen beräknar anslaget för till 6,5miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.RevisorsnämndenPropositionenRevisorsnämndens verksamhet är heltavgiftsfinansierad. Intäkterna uppgick under år 2003till ca , varav årsavgifterutgjorde ca . Nämndenskostnader uppgick till ca ,varav personalkostnader utgjorde ca 14 miljonerkronor. Vid utgången av hade Revisorsnämndenett negativt myndighetskapital om34 . beräknas ett negativtresultat om ca uppstå.Inga motioner har väckts på detta område.Inventering av statlig mark med saneringsbehovMotionenI motion 2004/05:N383 (c) föreslås att det skallinrättas ett nytt anslag, på ,till inventering och utredning av förorenade områden(riskklasserna 1 och 2) där staten harverksamhetsansvaret. SGU bör, enligt motionärerna,bli ansvarig myndighet.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade ett likartatförslag om införande av ett nytt anslag avseendesanering av statlig mark i betänkande 2003/04:NU1.Utskottet redovisade att det under utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård finns ett anslag,Sanering och återställning av förorenade områden(34:4), som bl.a. disponeras av Naturvårdsverket.För föreslås i den nu aktuellabudgetpropositionen för dettaanslag. SGU och bedriver gemensamtett arbete på det område som berörs i motionen. FrånNäringsdepartementet har följande aktuellinformation om detta arbete erhållits. Vid SGU finnsen samlad kunskap om hur föroreningar uppträder ijord, berg och grundvatten. SGU har också, genomuppgiften att avveckla ett femtiotaloljelagringsanläggningar, byggt upp en bredkompetens och erfarenhet av att som beställarehantera såväl miljöjuridiska frågor somupphandlingar och genomförande av konsultutredningaroch entreprenader. Ett kontaktnät har skapats medsåväl tillsynsmyndigheter som tillståndsgivandemyndigheter.Flera års utbyte av erfarenheter mellan SGU ochNaturvårdsverket har vidgats ochstrukturerats till ett avtalsformulerat samarbete.Avtalet, på , innebär attSGU fungerar som ett allmänt stöd tillNaturvårdsverket i miljömålsarbetet och bistårlänsstyrelserna i hanteringen av förorenade områden,främst i form av stöd vid upphandlingar, tekniskrådgivning och utbildningsinsatser. Tilläggsavtalhar också tecknats med flera länsstyrelser om merfördjupade samarbeten. Detta finansieras med medelsom länsstyrelserna får för olika saneringsobjekt.SGU arbetar också på uppdrag av somhuvudman för miljötekniska utredningar vid fyraförorenade områden där staten tidigare bedrivitverksamhet men där den statliga verksamhetsutövareninte längre finns kvar. Dessa områden inbegripergruvavfallsdammar i Yxsjöberg och Stollberg i Örebrorespektive samt lämningar frånoljeskifferbrytning i Kinne-Kleva och iVästra respektive län.Utredningarna skall ligga till grund för kommandeefterbehandlingsinsatser och arbetet har kommitså långt att förstudierna i huvudsak är slutfördaför Yxsjöberg och Kinne-Kleva, liksom en huvudstudieför Stollbergsområdet. För hållerförfrågningsunderlag på att färdigställas förplanerade utredningar . För detta harSGU och ett s.k. objektsavtal somunder ej får överskrida 10 miljoner kronor.Mätning av företagens administrativa bördaMotionenI motion 2004/05:N373 (m) föreslås att det skallinrättas ett nytt anslag - Mätning av företagensadministrativa börda - om somskall förvaltas av ITPS. Regeringens arbete med attlätta företagens administrativa börda har gåttalltför långsamt och i vissa fall åt fel håll, ansermotionärerna. De erinrar om att har begärtatt regeringen sätter upp kvantitativa mål förförenklingsarbetet. Som ett led i detta arbete bördet skapas ett system för att kvantitativt mätaföretagens administrativa börda och för attgenomföra konsekvensanalyser av ny lagstiftning, ochför detta behövs ett nytt anslag.Vissa kompletterande uppgifterSom tidigare redovisats har regeringen aviserat atten skrivelse med handlingsprogram för minskadadministrativ börda för företagen skall lämnas tillriksdagen . Vidare har Riksrevisionennyligen presenterat en granskning av arbetet medregelförenklingar för företag (RiR 2004:23).Riksrevisionens styrelse har fattat ettpreliminärt beslut om att en framställning senareskall lämnas till . Utskottet planerar attbehandla regeringens aviserade skrivelse och deneventuella framställningen från i ettbetänkande våren 2005.Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjandeStyrelsen för ackreditering och tekniskkontroll: Myndighets-verksamhet (39:1)PropositionenStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll(SWEDAC) är central förvaltningsmyndighet förteknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorganför laboratorier och för certifierings-, provnings-och besiktningsorgan. Myndighetsverksamhetenomfattar samordningsansvar för den totalamarknadskontrollen i (ett tjugotalmyndigheters tillsyn på marknaden av att produkteruppfyller väsentliga säkerhets-, miljö- ochhälsokrav). Härutöver har SWEDAC ett sektorsansvarför legal mätteknik, dvs. att varor håller mått ochvikt, och ädelmetallkontrollen.Ackrediteringsverksamheten svarar för avSWEDAC:s omsättning. Som ackrediteringsorgan åliggerdet SWEDAC att i internt och externt arbete uppfyllahögt ställda kvalitetskrav och genomgåinternationella kvalitetsrevisioner.Under år 2003 uppgick intäkterna frånuppdragsverksamheten till ,vilket innebar ett bättre resultat jämfört medföregående år. Kostnaderna understeg intäkterna med2 , vilket sammantaget innebär ettbetydligt bättre resultat än föregående år, då ettunderskott på redovisades.Kvaliteten i verksamheten är fortsatt hög. Det ärviktigt att SWEDAC fortsätter att utveckla svenskakontrollordningar i öppna system. Det är vidareangeläget att arbetet med att förbättra ochinternationalisera bedömningskriterier avseendeteknisk provning och kontroll drivs vidare. SWEDAChar fortsatt en viktig roll att fylla genom attskapa goda förutsättningar för de nyamedlemsländerna i EU.Regeringen beräknar anslaget för till 20,1miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Kommerskollegium (39:2)är central förvaltningsmyndighetför utrikeshandel och handelspolitik. Det ärangeläget att fortsätter att hakontinuerlig beredskap att bistå idet löpande arbetet och förser regeringen medkvalificerat underlag inför beslut ochförhandlingar. Detta gäller särskilt arbetet med attförbättra den inre marknadens funktion, arbetet inomden gemensamma handelspolitiken, pågående WTO-förhandlingar, arbetet med EU:santidumpningsåtgärder och arbetet med regionala ochbilaterala frihandelsavtal. Detsamma gällerkollegiets insatser för att öka kunskapen omhandelspolitiska frågor i ett vidare perspektiv hosallmänheten. Vidare är kollegiets roller inomanmälningsprocedurerna för tekniska frågor och somsamordningscentral och kontaktpunkt för aktivtarbete mot handelshinder fortsatt viktiga.Regeringen ser också positivt på kollegietsengagemang för inrättande av en kontaktpunkt förexport från utvecklingsländer. har varitdrivande för att en liknande funktion skall inrättasi EU, vilket har resulterat i en särskild webbsidamed information om gällande regelverk.Kommerskollegium har vidare en viktig roll i attmedverka i arbetet med att utveckla det nationellacentrum för förenkling av handelsprocedurer,tradEasy, som skall verka för effektivarehandelsprocedurer, med stark betoning på resultat avsamhällelig och kommersiell nytta som stärkernäringslivets och konkurrenskraft.Regeringen fattade beslut om hur detutgående anslagssparandet som översteg avanslaget för skall disponeras, vilketinnebar att skall föras bort somindragning.Regeringen beräknar anslaget för till 66,3miljoner kronor.MotionenI motion 2004/05:N393 (kd) görs bedömningen att enutgiftsbesparing på är rimlig,genom en effektivisering av verksamheten.Exportfrämjande verksamhet (39:3)PropositionenAnslaget finansierar det statliga uppdraget tillSveriges exportråd (), exportfrämjandeinsatser, särskilda handelsfrämjande ochhandelspolitiska insatser samt Sverigeprofileringtill stöd för främjande. verksamhetgrundar sig på ett avtal mellan staten och . Verksamheteninriktas på tre områden, nämligen exportinformation,exportprogram och exportkonsultverksamhet.Exportinformationen finansieras i huvudsak medstatliga medel. Många exportprogram ärdelfinansierade med statliga medel, medankonsultverksamheten bedrivs med avgifter påmarknadsmässiga grunder. Regeringen finner detangeläget att långsiktiga, strategiska och offensivasatsningar görs inom exportfrämjandet i enlighet medregeringens tiopunktsprogram för tillväxt iregeringsförklaringen och den s.k.främjandeoffensiv för mandatperioden - benämndAktiva, attraktiva - som lanserades år 2002.Satsningarna inriktas bl.a. på exportinformation,exportutvecklingsprogram och internationellmarknadsföring av särskilda branscher och svensktspjutspetskunnande, förstärkt svensk närvaro iekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samtsärskilda handelsfrämjande och handelspolitiskainsatser. Anslaget ökar till följd av den nämndasatsningen Aktiva, attraktiva , sominnefattar bl.a. ett aktivt samarbete mellanfrämjandets olika aktörer inklusive Nämnden förSverigefrämjande i utlandet.Under anslaget har medel beräknats för särskildafrämjandeinsatser för att öka svenska företagsaffärsmöjligheter i EU:s nya medlemsländer ochgrannländer. Från anslaget har år2005 och åren 2006 och 2007beräknats för att bidra till finansieringen av ettförbättrat system för marknadskompletterande kapitali tidiga skeden. Regeringen fattade i maj 2004beslut om att av anslagssparandet på 9miljoner kronor skall disponerasav och resterande medel återförastill statskassan.Regeringen beräknar anslaget för till 320miljoner kronor.MotionenI motion 2004/05:N393 (kd) föreslås en besparing påanslaget med . Mångaindikatorer pekar på att står inför enstundande högkonjunktur, säger motionärerna. Deifrågasätter att regeringen trots detta föreslårkraftigt ökade medel om förutökade satsningar på exportfrämjande åtgärder.Sådana satsningar kan vara motiverade i enlågkonjunktur men med hänsyn till den starkakonjunkturutvecklingen och den förväntat positivabytesbalansen avvisar motionärerna denna ökning.Investeringsfrämjande (39:4)PropositionenAnslaget finansierar verksamheten vid Myndighetenför utländska investeringar i , Invest inSweden Agency (), som är den centrala myndighetenför investeringsfrämjande åtgärder i Sverige.Verksamheten inriktas på informationsinsatser,marknadsföringsprojekt inom särskilda fokusområdensamt regional samverkan och utbildningsverksamhet.Verksamheten finansieras dels med anslagsmedel, delsmed bidrag från regeringen avseende bl.a.regionalpolitiska medel och från s.k. partner iprojektverksamheten. Regeringen finner det angelägetatt offensiva satsningar genomförs inominvesteringsfrämjandet. föreslårregeringen medel på motsvarande nivå som för år2004. Regeringen fattade beslut om attmyndigheten får disponera hela anslagssparandet förår 2003 på 4 miljoner kronor.Regeringen beräknar anslaget för till 68,2miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Avgifter till internationellahandelsorganisationer (39:5)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag förSveriges deltagande i vissa internationella närings-och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorerär medlemsavgifternas utveckling i aktuell valutaoch valutakursernas utveckling. Anslaget disponerasav regeringen och belastas främst för avgifter ochbidrag till följande organ:Världshandelsorganisationen (), för samarbete på tullområdet, InternationellaTulltariffbyrån och Internationella Byrån förUtställningar i . Deltagandet bedöms avregeringen som nödvändigt för att möjliggöra svenskpåverkan på den internationella utvecklingen, förett aktivt svenskt deltagande i internationelltsamarbete samt för informationshämtning på förSverige viktiga områden. Regeringen fattade i maj2004 beslut om att hela anslagssparandet för år 2003på skall föras bort somindragning.Regeringen beräknar anslaget för till 15,5miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.ExportkreditnämndenPropositionenExportkreditnämndens (EKN) uppgift är att främjasvensk export genom utfärdande av garantier.Garantierna skyddar mot förlustrisk i samband medexport till och investeringar i utlandet.Verksamheten skall bedrivas så att den ärsjälvbärande över tiden och ger ett stödåt den svenska exporten som motsvarar vadkonkurrerande företag i andra länder kan erhålla.Utnyttjandet av investeringsgarantier har minskatkraftigt , vilket till största delenberor på att det i investeringsverksamheten i högreutsträckning används externa finansiärer. Denförändring i villkoren för investeringsgarantin sominom kort genomförs tar hänsyn till dettaförhållande.Regeringen föreslår att bemyndigarregeringen att ikläda statenbetalningsansvar intill ett belopp om högst 200miljarder kronor för exportkreditgarantier samt attunder ikläda staten betalningsansvar intillett belopp om högst förinvesteringsgarantier. Vidare föreslår regeringenatt bemyndigar regeringen att under år2005 besluta att EKN, , fårobegränsad upplåningsrätt i förskadeutbetalningar.Inga motioner har väckts på detta område.KonsumentpolitikMarknadsdomstolen (40:1)PropositionenAnslaget finansierar som enligtlagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. handläggermål och ärenden enligt framför allt konkurrens- ochmarknadsföringslagarna. Efter medalltfler omfattande mål och begränsade resurser ärdomstolens ekonomi i balans. På tilläggsbudget år2004 (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21) hardomstolen fått ett tillskott på föratt möjliggöra hantering av ett mycket omfångsriktmål enligt konkurrenslagen , dets.k. bensinmålet.Regeringen beräknar anslaget för till 9,1miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Konsumentverket (40:2)är central förvaltningsmyndighet förkonsumentfrågor. Anslaget finansierarKonsumentverkets arbete med att genomföra denfastställda konsumentpolitiken. Från och med år 2004tillfördes anslaget ökade medel för att tills vidareansvara för driften av den servicedatabas somregeringen uppdragit åt att driva.Från och med år 2005 föreslås anslaget ökas med 1miljon kronor från utgiftsområde 9 anslagetFolkhälsopolitiska åtgärder. I proposition2003/04:161 om alkoholpolitiska frågor föreslås attKonsumentverket skall intensifiera tillsynen rörandemarknadsföringen av alkoholhaltiga drycker.Regeringen beräknar anslaget för till106,8 miljoner kronor.MotionernaKonsumentverket bör läggas ned och dessmyndighetsutövning överföras till ,anförs det i motion 2004/05:L291 (m).Konsumentverkets myndighetsuppgifter bör skiljasfrån verkets övriga uppgifter, i syfte atteffektivisera verksamheten, anser motionärerna. Demenar att myndighetsfunktion börbegränsas till ren produktkontroll och tillsyn överden konsumenträttsliga lagstiftningens efterlevnad,en myndighetsfunktion som med fördel kan utföras avKonkurrensverket. förlagsverksamhetmed utgivning av böcker och tidskriften provtagningsverksamhet bör avyttras, förordarmotionärerna. De påpekar att konsumenterna kanställa krav på producenter, handlare och andraaktörer, inklusive den offentliga sektornsserviceorgan, genom att agera gemensamt, vilketförutsätter att samverkan i organisationer byggs uppnedifrån. För att konsumentsammanslutningar av olikaslag skall kunna bildas, växa och ta på sig störreuppgifter måste den offentliga insatsen gradvistonas ned, anför motionärerna.Kristdemokraterna har, som tidigare redovisats,föreslagit en ökning av anslaget tillKonkurrensverket för att verket skall kunna drivakonkurrensfrågor effektivare. Med hänvisning härtillföreslås i motion 2004/05:N393 (kd) en besparing med5 på anslaget till Konsumentverket.Även i motion 2004/05:N383 (c) föreslås enbesparing på anslaget till - med 3miljoner kronor - med hänvisning till i motionenangivna effektiviserings- och besparingsmål.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om överföring av uppgifter frånKonsumentverket till som föreslås imotion 2004/05:L291 (m) har nära beröringspunktermed förslaget i en tidigare nämnd motion,2004/05:N202 (m), om en sammanslagning avKonkurrensverket och . Den sistnämndamotionen togs upp i det föregående under avsnittetom . Utskottet hänvisar nu till vadsom där redovisades under rubriken reklamationsnämnden (40:3)har till uppgift attpröva tvister mellan konsumenter och näringsidkarerörande varor, tjänster och andra nyttigheter somtillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk,s.k. konsumenttvister, samt ge rekommendationer omhur tvister bör lösas. För att nämnden skulle kunnaåteruppta tidigare exkluderade ärendekategoriertillfördes anslaget påtilläggsbudget (prop.