bet · GR01FIU14 · 2004-02-05 00:00:00 — En ny lag om investeringsfonder SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition 2002/03:150 En ny lag ominvesteringsfonder. Regeringen föreslår ett nytt regelverk för fondsparandet.Lagen om värdepappersfonder ersätts av en ny lag om investeringsfonder.Utgångspunkten är att fondspararna ska ha ett gott konsumentskydd samtidigtsom konkurrensen på fondmarknaden stärks. Lagen reglerar både värdepappersfonderoch specialfonder. Genom den nya lagen genomförs ändringarna av EG:sdirektiv om fondföretag, det s.k. UCITS-direktivet (Undertakings forCollective Investment in ).Vidare föreslås följdändringar i annan lagstiftning.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 april 2004.I betänkandet behandlar utskottet också två motioner som har väckts medanledning av propositionen.Utskottet föreslår med anledning av två motionsyrkanden att fondbolagenkostnadsfritt ska skicka ut årsberättelser och halvårsredogörelser tillenbart sådana fondandelsägare som begärt att få dem. Fondbolagen ska isamband med att de skickar årsbeskedet till fondspararna frågaom spararna vill ha årsberättelserna och halvårsredogörelserna. Utskottetanser att det är viktigt att stora insatser görs av fondbolagen för attgöra informationen mer tillgänglig och anpassad till spararnas behov.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i övriga delar och avstyrkertvå motionsyrkanden med hänvisning till vad som redovisas i propositionenoch till utskottets uttalanden.1 2003/04. FiU14Rättelse: S. 3 p. 3, S. 4 p..5, S. 11 rad 20 och 32Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utskick av årsberättelse och halvårsredogörelseRiksdagen antar regeringens förslag till lag om investeringsfonder såvittavser 4 kap. 18 §, med den ändringen att bestämmelsen får den lydelse somutskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition2002/03:150 i denna del och motionerna 2003/04:Fi6 och 2003/04:Fi7 yrkande3.2. Begreppet överlåtbara värdepapperRiksdagen antar regeringens förslag såvitt avser 1 kap. 1 § och 5 kap.1 § lagen om investeringsfonder. Därmed bifaller proposition2002/03:150 i denna del.3. FastighetsfonderRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi7 yrkande 2.4. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag (1-27) samt utskottets förslag (28och 29) till1. lag om investeringsfonder i den mån lagförslaget inteomfattas av vad utskottet föreslagit ovan,2. lag om införande av lagen ominvesteringsfonder,3. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt,4. lag om ändring i ,5. lag om ändring ikupongskattelagen (1970:624),6. lag om ändring i lagen (1972:262) omunderstödsföreningar,7. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),8. lag omändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),9. lag om ändring ibankrörelselagen (1987:617),10. lag om ändring i lagen (1991:980) om handelmed finansiella instrument,11. lag om ändring i lagen (1991:981) omvärdepappersrörelse,12. lag om ändring i lagen (1992:160) om utländskafilialer m.m.,13. lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- ochclearingverksamhet,14. lag om ändring i lagen (1992:1610) omfinansieringsverksamhet,15. lag om ändring i lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande,16.lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),17. lag om ändring ilagen (1997:323) om statlig förmögenhetsskatt,18. lag om ändring iskattebetalningslagen (1997:483),19. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,20. lag om ändring i lagen (1999:158) ominvesterarskydd,21. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),22.lag om ändring i lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiellaföretag,23. lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder(AP-fonder),24. lag om ändring i lagen (2000:562) om internationellrättslig hjälp i brottmål,25. lag om ändring i insiderstrafflagen (2000:1086),26. lag om ändring i lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissainnehav av finansiella instrument,27. lag om ändring i lagen (2001:1227)om självdeklarationer och kontrolluppgifter,28. lag om ändring i lagen(2004:000) om investeringsfonder och29. lag om ändring i lagen (2003:1225)om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder i enlighet med detav utskottet framlagda förslaget i bilaga 3. Därmed bifaller riksdagendelvis proposition 2002/03:150 i denna del.5. Specialfond inom premiepensionssystemetRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi7 yrkande 1.Stockholm den 5 februari 2004På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), SoniaKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), () och JörgenJohansson (c).Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2002/03:150 En ny lag om investeringsfonder föreslår regeringenatt antar regeringens förslag till lag om investeringsfonder m.fl. lagar. Regeringens förslag återges i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga2 - efter vissa redaktionella ändringar - i betänkandet. I bilaga 3redovisas utskottets lagförslag.Med anledning av propositionen har två motioner väckts. Förslagen imotionerna återges i bilaga 1.SkrivelseFondbolagens förening har i en skrivelse till finansutskottet tagit uppfrågan om obligatoriskt utskick av årsrapporter samt implementeringen avUCITS-direktivet såvitt avser begreppet överlåtbara värdepapper.BakgrundAllmäntI är fondsparandet mycket omfattande. medfört att fondsparande blivit en produkt som rör alla medborgare.Regeringen föreslår ett nytt regelverk för fondsparandet. Lagen omvärdepappersfonder ersätts av en ny lag om investeringsfonder. Utgångspunktenär att fondspararna ska ha ett gott konsumentskydd som konkurrensenpå fondmarknaden stärks. Lagen reglerar både värdepappersfonder ochspecialfonder. Genom den nya lagen genomförs ändringarna av EG:s direktiv85/611/EEG om samordning av lagar och andra författningar som avser företagför kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), dets.k. UCITS-direktivet.Värdepappersfonder är fonder som uppfyller UCITS-direktivets krav och fårmarknadsföras och säljas fritt i övriga länder inom EES. Flertalet störrefonder är värdepappersfonder. Specialfonder är fonder som på något sättavviker från reglerna i UCITS-direktivet. Det kan vara t.ex. indexfonderoch hedgefonder.Ändringarna i UCITS-direktivet innebär bl.a. attde kapitalkrav som ställs på fondbolagen kommer att öka,kraven på fondbolagens ledning och organisation samt ägare av fondbolagkommer att skärpas,fondbolag får möjlighet att vid sidan om fondförvaltningen erbjudaindividuell portföljförvaltning. Fondbolagen får i likhet medvärdepappersinstitutmöjlighet att ta emot förvaltaruppdrag från konsumenter och institutionellainvesterare.Regeringen anser att det är viktigt att reglera fondverksamhet eftersomfondprodukter är riskfyllda finansiella sparprodukter som primärtmarknadsförs mot konsumenter. I fondprodukternas natur ligger även att det ärförvaltaren som förfogar över fondspararens medel. Förvaltaren skötersåledes placeringen av fondmedlen utan direkt insyn av den enskildeplaceraren. är det fondspararen som står för risken för eventuellaförluster till följd av dålig förvaltning. Genom en reglering av fondsparandetkan bl.a. risken för spararna att förvaltaren otillbörligen ändrarriskstrukturen i placeringarna minskas.Regeringen anser att fondlagstiftningen ska möjliggöra olika fondprodukteroch inte sätta alltför snäva ramar för fondverksamheten. Det är dockviktigt med tydliga regler för konsumenterna.Utskottets övervägandenUtskick av årsberättelse och halvårsredogörelseUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker att lagen om värdepappersfonder ersätts av en nylag om investeringsfonder. Utskottet föreslår att fondbolagen kostnadsfrittska skicka ut årsberättelsen och halvårsredogörelsen till enbart sådanafondandelsägare som begärt att få dem. Fondbolagen ska i samband med attde skickar årsbeskedet till fondspararna fråga om spararna villha årsberättelsen och halvårsredogörelsen. Därmed bifaller utskottet delvismotionerna Fi6 (kd) och Fi7 (fp) yrkande 3.PropositionenRegeringen föreslår att lagen (1990:1114) om värdepappersfonder ersättsmed en ny lag om investeringsfonder. Regeringen föreslår vidare att ettfondbolag för varje värdepappersfond ska upprätta och offentliggöra enaktuell informationsbroschyr. Broschyren ska innehålla fondbestämmelsernaoch de ytterligare uppgifter som behövs för att bedöma fonden och denrisk som är förenad med investeringen. Broschyren ska också innehålla entydlig och lättbegriplig förklaring av fondens riskprofil.Ett fondbolag ska för varje värdepappersfond upprätta och offentliggöraett aktuellt faktablad. Bladet ska på ett lättbegripligt sätt innehålladen grundläggande information som behövs för att bedöma fonden och denrisk som är förenad med investeringen.Regeringen föreslår att de handlingar som ett fondbolag ska upprätta fören värdepappersfond, dvs. informationsbroschyr, faktablad, årsberättelseoch halvårsredogörelse, på begäran ska lämnas eller skickas kostnadsfritttill den som avser att köpa andelar i en värdepappersfond. Denne ska ävenutan begäran erbjudas faktabladet innan avtal ingås.Regeringen föreslår vidare att årsberättelsen och halvårsredogörelsen skalämnas eller skickas kostnadsfritt till de fondandelsägare som inte haravstått från detta.Nuvarande bestämmelse i lagen om värdepappersfonder anger att årsberättelsenoch halvårsrapporten ska skickas till de andelsägare som inte avsagt sigdetta. Bestämmelsen ställer mer långtgående krav än UCITS-direktivet.Denna ordning har kritiserats . När bestämmelseninfördes medgav regeringen att det låg ett visst resursslöseri i att skickaårsberättelser och halvårsredogörelser till andelsägare som inte ärintresserade (prop. 1992/93:90). konstaterade regeringen att detär viktigt för andelsägarna för att de ska kunna bevaka sina intressenatt de får del av grundläggande och regelbunden information om fondensverksamhet. Regeringen ansåg att det vore att gå för långt att inskränkaskyldigheten att skicka ut handlingar till enbart sådana andelsägare sombegärt att få dem.Värdepappersfondsutredningen föreslog att handlingarna ska lämnas ellerskickas till fondandelsägarna först på begäran för att bestämmelsen bättreska överensstämma med EG-direktivet.Regeringen föreslår således att nuvarande bestämmelse förs över till lagenom investeringsfonder. Regeringen anser att det är viktigt att andelsägarnaregelbundet får sådan grundläggande information om fonden som årsberättelseroch halvårsredogörelser innehåller. Det finns enligt regeringen inteanledning att göra någon annan bedömning än den som gjordes vidinförandet av den nuvarande regeln (se prop. 1992/93:90 s. 47).MotionernaI motion Fi6 av och (båda kd) anförs att enligten undersökning har av alla vuxna fondsparare inte alls läst ellerendast bläddrat i fondbolagens års- och halvårsrapporter. Rapporternainnehåller en för omfattande information för de flesta fondsparare,information som de inte anser sig ha tid eller möjlighet att ta del av.Motionärerna anför att enbart portokostnaden kan beräknas till 400 miljonerkronor och att det är fondspararna som får betala för rapporterna, som deflesta av dem inte läser. Motionärerna undrar vidare varför fondspararnai inte kan få samma valmöjlighet som fondsparare i andra länder?Samma regler bör gälla i vårt land som i alla andra länder - vill man haen årsrapport kan man enkelt beställa den själv via post, e-post ellergenom att hämta den på fondbolagets hemsida, helt utan kostnad. Det ärett kundvänligt, resurseffektivt och modernt sätt att distribuera information.Motionärerna anför att regeringen använder samma argument för ettobligatoriskt utskick som när lagstiftningen infördes ,att obligatoriet ska bestå. Det är ett anmärkningsvärt förslag med tankepå utvecklingen på informationsområdet.I motion Fi7 av m.fl. (fp) yrkande 3 anförs att omfattningenoch utformningen av informationen till konsumenterna är en mycket viktigfråga. Det är viktigt att utforma de obligatoriska reglerna så attinformationen blir effektiv, dvs. Motionärerna anser att det inte ären lämplig metod att överösa fondsparare med års- och halvårsberättelserom de inte särskilt bett om det. Berättelserna bör bara sändas till demsom uttryckligen begär det.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att lagen om värdepappersfonderska ersättas av en ny lag om investeringsfonder. Utskottet anser att detär viktigt att reglera fondverksamhet eftersom sparprodukter i förstahand marknadsförs mot konsumenter. Utskottet delar regeringens uppfattningatt utgångspunkten för regelverket ska vara att fondspararna ska ha ettgott konsumentskydd och att konkurrensen på fondmarknaden ska stärkas.Utskottet anser i likhet med regeringen att för att fondsparare ska kunnabevaka sina intressen är det viktigt att de regelbundet får grundläggandeinformation om de fonder som de sparar i. Fondspararnas rätt att fåinformation om fonden utgör en hörnsten i konsumentskyddet. Omfattningen avden information som ska lämnas påverkas av hur det övriga konsumentskyddetutformas, t.ex. kraven på fondbolaget, andelsägarnas inflytande ochövervakningen. Informationsplikten måste vägas mot de kostnader denna ärförknippad med.Finansutskottet konstaterar att kravet på obligatoriskt utskick av handlingarmedför höga kostnader. Det har visat sig att få fondsparare läser rapporterna.Vidare har samtliga EES-länder (utom ) nöjt sig med att införlivadirektivets lydelse som är betydligt mindre långtgående än nuvarandelagstiftning och som regeringen vill behålla.Utskottet anser mot denna bakgrund och i likhet med utredningen attbestämmelsen bör ändras så att den bättre överensstämmer med direktivetslydelse. Flertalet remissinstanser som yttrat sig i frågan har tillstyrktutredningens förslag. Fondbolagen bör därför enligt utskottets meningkostnadsfritt skicka ut handlingar till enbart sådana andelsägare sombegärt att få dem. Enligt utskottet ska fondbolagen i samband med att deskickar årsbeskedet till fondspararna fråga om spararna vill haårsberättelserna och halvårsredogörelserna.Utskottet anser emellertid att det är viktigt att stora insatser görs avfondbolagen för att göra informationen mer tillgänglig och anpassad tillspararnas behov. Målet bör vara att fondspararna i störreutsträckning tar del av informationen om hur fonderna utvecklas. Det ärviktigt att ändringen inte medför att färre andelsägare läser informationeni framtiden. Utvecklingen bör därför noga följas. Mot denna bakgrundföreslår utskottet en ändring av regeringens förslag på denna punkt ochtillstyrker därmed delvis motionerna Fi6 (kd) och Fi7 (fp) yrkande 3.Begreppet överlåtbara värdepapperUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att begreppet fondpapper behållsoch används i lagen om investeringsfonder.Jämför särskilt yttrande (fp).Värdepappersfondsutredningen föreslog att termen överlåtbara värdepapperska användas i lagen om investeringsfonder. Utredningen föreslog ocksåatt överlåtbara värdepapper ska definieras på samma sätt som i direktivet.Regeringen föreslår i stället att begreppet fondpapper ska användas.Regeringen anför att i nuvarande fondlagstiftning, lagen om värdepappersfonder,sägs att fondernas medel får placeras i fondpapper och andra finansiellainstrument.Den terminologi som används i lagen om värdepappersfonder och iUCITS-direktivet överensstämmer inte riktigt med varandra. Enligt lagen omvärdepappersfonder är en värdepappersfond en fond bestående av "fondpapperoch andra finansiella instrument". I UCITS-direktivet talas i stället om"överlåtbara värdepapper". Någon egentlig praktisk skillnad synes emellertidinte ha åsyftats.Såväl som regeringen har kommit fram tillatt den svenska definition av finansiella instrument som finns äralltför vid med tanke på reglerna i direktivet.Utredningen har funnit det lämpligare att använda sig av de begrepp somanges i UCITS-direktivet i stället för att tillämpa en egen svenskterminologi.Regeringen anser dock att det är en stor fördel om det så långt som möjligtgår att undvika att i fondlagstiftningen införa en särskild terminologisom skiljer sig från den terminologi som används i övrig finansielllagstiftning och som enbart skulle gälla i fråga om värdepappersfonder.Regeringen föreslår därför att ordet fondpapper ska användas i lagen ominvesteringsfonder.Finansutskottets ställningstagandeBegreppet fondpapper används som framgår av propositionen i övrig finansielllagstiftning. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är en fördelatt använda samma terminologi även i fondlagstiftningen. Definitionen avöverlåtbara värdepapper i UCITS-direktivet överensstämmer i princip medden i EG-direktivet om investeringstjänster (ISD). ISD-direktivet harredan genomförts i svensk lagstiftning genom definitionen av fondpapperi lagen om handel med finansiella instrument.Finansutskottet konstaterar att regeringens avsikt är att begreppetfondpapper ska tolkas så att det innebär samma sak som överlåtbara värdepapper.Utskottet förutsätter att regeringen och noga följerutvecklingen och vidtar de åtgärder som kan behövas för att upprätthållaett klart och tydligt regelsystem. Utskottet finner inte skäl att ändrabegreppet fondpapper till överlåtbara värdepapper.FastighetsfonderUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att det saknas skäl att närmareutreda frågan om fastighetsfonder ska tillåtas och avstyrker därförmotionen i denna del.Regeringen gör bedömningen att det saknas skäl att närmare utreda fråganom fastighetsfonder ska tillåtas.Regeringen anför att i sitt delbetänkandehar gjort en utförlig analys av om fastigheter är lämpliga somplaceringstillgångför specialfonder. Några principiella hinder mot att specialfonder skullefå investera i fastigheter har utredningen inte funnit. Fastigheter somplaceringstillgång är enligt utredningen en sparform som har många av deegenskaper som värdepapper har. Ett sådant förslag skulle också kunnagynna fastighetsmarknaden. Utredningen har emellertid gjort bedömningenatt skatteproblematiken är en avgörande fråga. Att närmare ange lösningarpå dessa problem har dock legat utanför utredningens mandat. skulle fastighetsfonder fordra relativt omfattande förändringarav fondlagstiftningen, såvitt avser inte bara den grundläggande juridiskakonstruktionen utan också avseende placeringsbestämmelser m.m. Utredningengör bedömningen att det med hänsyn till skatteproblematiken för närvarandesaknas tillräckliga skäl att göra sådana förändringar i fondlagstiftningenoch i annan lagstiftning som skulle fordras för att införa fastighetsfonder.Regeringen anser i likhet med utredningen att fastighetsfonder skullekräva omfattande förändringar av både fondlagstiftning och skattelagstiftning.Enligt regeringens mening saknas skäl att utreda frågan närmare.MotionenI motion Fi7 av m.fl. (fp) yrkande 2 anförs attVärdepappersfondsutredningen har gjort en utförlig analys av huruvidafastigheterär lämpliga som placeringstillgång för specialfonder. Några principiellahinder finns inte. Fastigheter är en placeringstillgång som har många avde egenskaper som värdepapper har. Problemet är skattemässigt. Utredningenlämnar därför frågan åt sidan och regeringen vill inte utreda möjligheterna.Motionärerna anser att det finns skäl att utreda möjligheterna förspecialfonder att placera i fastigheter.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att frågan om fastighetsfonder ärlämpliga placeringstillgångar för specialfonder skulle kräva omfattandeändringar av lagstiftningen. Utskottet anser att det saknas skäl attnärmare utreda frågan. Motion Fi7 (fp) yrkande 2 avstyrks därför av utskottet.Lagförslagen i övrigtUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens lagförslag men föreslår att 5 kap. 6 §andra stycket 2 lagen om investeringsfonder ska justeras för att överstämmamed lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer, som träderi kraft samt att tidigare gjord ändring i lagen (1990:1114)om värdepappersfonder ska utgå.Nya placeringsbestämmelserBestämmelser som behandlar placering av fondmedel i olika tillgångar ärcentrala för fondlagstiftningen.Bakgrunden till de nya reglerna är den finansiella marknadens ochfondmarknadens snabba utveckling sedan UCITS-direktivets tillkomst och genomförandet av den ekonomiska och monetära unionen. Dethar skapats ett behov av att utöka investeringsmöjligheterna för fondernatill att omfatta även andra finansiella instrument än de som är tillåtnaatt placera i. Det är bl.a. fråga om vissa penningmarknadsinstrument,derivatinstrument och andelar i andra fonder, men även placeringar påkonto hos vissa kreditinstitut.Placeringsreglerna i UCITS-direktivet är s.k. miniminormer. Dessa syftartill att skapa en enhetlig miniminivå till skydd för investerare.Miniminormer innebär bl.a. att medlemsstaterna kan välja att begränsa valetav placeringsalternativ och skärpa de gränser inom vilka de får användas.Direktivet medger således att kompletterande regler i syfte att förstärkakonsumentskyddet införs på nationell nivå, om det bedöms att det finnsbehov av det.Fondmedel får placeras i flera tillgångsslagRegeringen föreslår att i en värdepappersfond får ingå fondpapper,penningmarknadsinstrument, derivatinstrument och fondandelar. Fondmedel fåräven placeras på konto hos vissa kreditinstitut.Regeringen anför att en central del av fondlagstiftningen och UCITS-direktivetär bestämmelser som "reglerar produkten", dvs. i vilken typ av tillgångarmedel i en fond får placeras och under vilka förutsättningar. Det kanvara fråga om olika begränsningsregler som syftar till att skapa riskspridningeller förhindra alltför stor maktkoncentration. Dessa begränsningsreglervarierar beroende på tillgångsslag. De nya reglerna i UCITS-direktivetmöjliggör nu placeringar i fler olika tillgångsslag än vad som tidigarevar möjligt. De flesta av dessa tillgångsslag kan hänföras till en viddefinition av begreppet finansiella instrument.Särskild information om förvaltningsavgifternaRegeringen föreslår att för en värdepappersfond vars medel till en betydandedel placeras i andra fonder eller fondföretag ska i informationsbroschyren,faktabladet och årsberättelsen lämnas särskilda uppgifter om högstaförvaltningsavgifter.Regeringen anför som skäl att i det förändrade UCITS-direktivet finns enallmän regel om hur förvaltningsavgifterna ska redovisas. Regeln skatillämpas för de fonder vars medel till en betydande del placeras i andrafonder.Om medel i en värdepappersfond således placeras till en betydande del iandra fonder ska det i informationsbroschyren, faktabladet och årsberättelsenanges den högsta avgift för förvaltningen av värdepappersfonden och defonder eller fondföretag i vilka placeringar görs. Det framgår inte avdirektivtexten hur denna information ska vara utformad. Klart är att detär en prognos eller utfästelse för framtiden och inte en uppgift om hurstora avgifter som har debiterats. En möjlighet är att maximinivån angesi en procentsats, vilket ansluter till det sätt på vilket förvaltningsavgifternormalt anges. En annan möjlighet är att maximinivån ska anges i kronor.Regeringen anser att det inte är lämpligt att i lagtexten låsa sig fören modell. Detta får i stället regleras av regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer.En gemensam grundstrukturRegler för fonder som avviker från UCITS-direktivet återfinns i de flestaeuropeiska länder. Hur man valt att reglera dessa fonder och vad somtillåts varierar dock från land till land.Regeringen föreslår att för specialfonder gäller som utgångspunkt sammaregler som för värdepappersfonder. Den grundstruktur som föreslås förvärdepappersfonder bör gälla även för specialfonder.