bet · GR01MJU22 · 2004-06-01 00:00:00 — Utskottet föreslår att motion MJ58 (kd)yrkandena 3 och 4 avstyrks med det anförda.Nationellt kuvertUtskottets förslag i korthetUtskottet gör samma bedömning som regeringen och avstyrker med hänvisningtill skrivelsen motioner om finansiering och storlek av nationellt kuvert(m, fp, kd).Jämför reservationerna 20 (m, kd, c), 21 (fp) och 22 (kd).SkrivelsenUnder reformförhandlingarna aktualiserades möjligheten att skapa s.k.nationella kuvert på av direktbidragen. Bakgrunden varfarhågan om att gårdsmodellen skulle kunna medföra problem, t.ex. vad gälldemöjligheten att nå vissa miljömål. För del fanns främst oron föratt hävden av betesmark skulle minska. Saken kom dock i ett annat läge dåmöjligheten att regionalisera stöden öppnades eftersom detta ger enmöjlighet att fördela stöd till naturbetesmarkerna på ett sätt som ärlikvärdigt med den användning av det nationella kuvertet som regeringenavsåg under förhandlingarna om reformen.Bland remissinstanserna har bl.a. ochEkologiska lantbrukare förordat ett fullt utnyttjande av det nationellakuvertet . De båda instanserna har ett gemensamt förslag tillhur ett utnyttjande skulle kunna användas för en tilläggsersättning tillmjölk-, nötkötts- och fårproducenter förutsatt att de släpper djur påbete. Syftet med förslaget är att gynna den grovfoderbaserade djurhållningenoch att man ger ett incitament för en balans mellan gårdens areal ochantalet djur. Organisationerna har också föreslagit att kopplingen avhandjursbidraget inte skall avvecklas. Förslaget står i strid med hur detnationella kuvertet får användas i huvudsak i två delar. För det förstaär det inte möjligt att föra stöd mellan sektorer, vilket innebär att detnationella kuvertet utformat på detta sätt inte kan inbegripa avvegetabiliestöden. För det andra kräver regelverket att kopplingen avhandjursbidraget sänks med motsvarande . Med dessa villkorskulle eventuellt det nationella kuvertet kunna accepteras av kommissionen.Det skulle dock bli i en sådan begränsad omfattning att de positivaeffekter som skulle kunna uppnås inte står i rimlig proportion till deadministrativa konsekvenser som ett sådant förslag skulle leda till.Förslaget strider även mot principen om att stöden i största utsträckningskall frikopplas från produktionen.MotionernaI kommittémotion MJ55 (m) yrkande 6 avvisas ett s.k. nationellt kuvert.Enligt motionen avser regeringen att ta medel från det svenskaproduktionsjordbruket för att marknadsföra dess produkter medan detmarknadsföringsstödsom ges till den ekologiska produktionen tas av budgetmedel. Medel börenligt motionärerna inte tas från ordinarie stöd för marknadsföringsändamål.Kristdemokraterna avvisar i motion MJ58 (kd) yrkande 7 regeringens förslagom att införa ett nationellt kuvert. Även om det inledningsvis endastomfattar en omfördelning av från hektarstödet framgår det tydligtav skrivelsen att regeringen avser att höja denna andel. Detta skaparosäkerhet om de framtida produktionsförutsättningarna. Regeringen börenligt motionens yrkande 8 återkomma i höstens budgetproposition medförslag till ny finansiering av de som aviserats för"offensiva satsningar till stöd för bl.a. kvalitets- och marknadsfrämjandeåtgärder".Enligt motion MJ59 (fp) yrkande 9 bör regeringen återkomma till riksdageni frågan om det s.k. nationella kuvertet. Frågan om det nationella kuvertethar kommit att bli en symbolfråga och regeringen bör återkomma tillriksdagen om det finns förslag på ändring av procentsatsen.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet Ettrikt odlingslandskap avseende hävden av naturbetesmarker inte nämnvärtkommer att påverkas med den föreslagna blandmodellen ikombination med ett kopplat handjursbidrag, de stöd till betesmark somunder innevarade programperiod utgår inom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet samt de förstärkningar av detta program som aviseras i detföljande. Utskottet delar uppfattningen att om ytterligare insatser krävsbör dock ha möjlighet att utnyttja det nationella kuvertet. Dettabehov får som anförs i skrivelsen prövas mot bakgrund av vunna erfarenheterav reformen och då klarhet erhållits beträffande nästa programperiod förmiljö- och landsbygdsutveckling som inleds år 2007.Regeringens förslag om att försäkra sig om en användning av det nationellakuvertet riktat till betesmarkerna bedöms vara förenligt med de krav somgäller för att få tillämpa ett nationellt kuvert av betydligt störreomfattning. Utskottet instämmer i att det dock av andra anledningar kanfinnas behov av att genomföra vissa justeringar av regelverket för attsäkerställa att det nationella kuvertet kan tillämpas på det sätt somregeringen föreslår. Utifrån de diskussioner som förts och utifrån desynpunkter som framförts från flera andra medlemsstater bedömer regeringenatt det finns goda möjligheter att få till stånd sådana justeringar ochregeringen avser att arbeta för detta i den fortsatta processen med attutveckla regelverket på EU-nivå.Det nationella kuvertet bör inledningsvis, i mindre omfattning, kunnautnyttjas för offensiva satsningar till stöd för bl.a. kvalitets- ochmarknadsfrämjande åtgärder. Regeringen bedömer behovet av medel för ensådan åtgärd till . Utskottet gör samma bedömning somregeringen och avstyrker motionerna MJ55 (m) yrkande 6, MJ58 (kd) yrkandena7 och 8 och MJ59 (fp) yrkande 9.Modulering och finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammetUtskottets förslag i korthetUtskottet gör samma bedömning som regeringen och avstyrker motioner omförändring och finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammet (m, kd, c)och om styrning av utökningen av miljö- och landsbygdsprogrammet (fp) medhänvisning till vad som anförs i skrivelsen.Jämför reservationerna 23 (m), 24 (fp), 25 (kd) och 26 (c).SkrivelsenDe ökade medel som under innevarande programperiod för miljö- ochlandsbygdsprogrammet (t.o.m. ) överförs från EU:s budget bör utnyttjasför att öka programmets omfattning. Ytterligare medel tillförs genomåterföring av handelsgödselskatt.MotionernaModerata samlingspartiet accepterar i motion MJ55 (m) yrkande 10 attmoduleringsmedel används för att öka medlen i existerande miljö- ochlandsbygdsprogram, men motsätter sig ytterligare förändringar under löpandeperiod fram . Motionärerna motsätter sig i motionens yrkande11 att medel från skatter på jordbrukets produktionsmedel används för attöka miljö- och landsbygdsprogrammet. Ett sådant förfarande innebär enomfördelning till förfång för produktionsjordbruket. Dessa skatter bort. De är i det närmaste unika i EU och bidrar till svenskt jordbrukskonkurrensnackdelar.Sverige bör enligt kommittémotion MJ56 (c) yrkande 9 fullt ut utnyttjamöjligheterna inom miljö- och landsbygdsprogrammet, vilket kräver svenskmedfinansiering. Genom moduleringen kommer alltmer av de rena produktionsstödenatt föras över till miljö- och landsbygdsstöd, vilket är en nödvändig ocheftersträvansvärd utveckling, som det ställer än högre krav påvår nationella medfinansiering av miljö- och landsbygdsprogrammen. Imotionens yrkande 10 framhåller att handelsgödselskatteninte bör ingå i miljö- och landsbygdsfinansieringen. Motionärerna stöderde utökade satsningarna på miljö- och landsbygdsprogrammen, men ställersig frågande till hur mycket nya pengar som förs in i programmet.Enligt förslaget skall tas från handelsgödselskatten.Dessa medel har bönderna själva betalat in och har de återförtsdirekt till näringen.Kristdemokraterna anför i motion MJ58 (kd) yrkande 10 i fråga om finansieringav satsningar inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet att demodulerade medlen bör kvarstå som delfinansiering och regeringen bör återkommai höstens budgetproposition med förslag till finansiering av de vällovligasatsningarna inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Enligtmotionens yrkande 19 är det angeläget att den skatt som tas upp påbekämpningsmedel och handelsgödsel återförs till jordbruksnäringen. Huvuddelenav den återförda skatten används till åtgärder för att minskaväxtnäringsförluster från jordbruket och minska miljöriskerna inomväxtskyddsområdet.En mindre del, , av beloppet återförs kollektivt till jordbruksnäringeni form av forskning, informations-, utbildnings-, rådgivnings- ochutvecklingsinsatser med syfte att främja hållbara produktionsmetoder inomjordbruket och trädgårdsnäringen.Enligt kommittémotion MJ59 (fp) yrkande 8 bör utökningen av miljö- ochlandsbygdsprogrammet målstyras och inte detaljstyras. Regeringen beskriveri detalj vilka utökningar som föreslås i miljö- och landsbygdsprogrammet,vilket är olyckligt.Utskottets ställningstagandeModuleringen som medför en gradvis ökad överföring av EU-medel till miljö-och landsbygdsprogrammet kommer som anförs i skrivelsen i första hand attha betydelse för det kommande miljö- och landsbygdsprogrammet.Utskottet instämmer i att möjligheterna att redan under innevarandeprogramperiod tillföra ytterligare medel till programmet bör utnyttjas.Programmet bör förstärkas med genom tillförselav medel från modulering och en återföring av handelsgödselskatt. Av dessamedel används för att stimulera den grovfoderbaseradeanimalieproduktionen genom en höjning av kompensationsbidraget till valloch betesmark i de mindre gynnade områdena. Miljöersättningen tillbetesmarker och slåtterängar utökas med genom attgrundersättningen höjs med ca per hektar som särskildainsatser genomförs för att ytterligare stimulera skötsel av slåtterängar.För att bidra till att miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingenövergödning och Giftfri miljö skall kunna uppnås införs en miljöersättningtill vallodling utanför de mindre gynnade områdena till en kostnad av 100miljoner kronor. Ytterligare satsas för att bl.a. stimulera investeringar inom områdena djurvälfärd och småskaliglivsmedelsförädling samt för införandet av det obligatoriska systemet förjordbruksrådgivning. Motionerna MJ55 (m) yrkandena 10 och 11, MJ56 (c)yrkandena 9 och 10, MJ58 (kd) yrkandena 10 och 19 och MJ59 (fp) yrkande8 avstyrks.Tvärvillkor, genomförandetidpunkt och övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anfört och avstyrker med hänvisningtill skrivelsen motioner om hävdkrav på naturbetesmarker (m) och gemensammaregler för tvärvillkor (m, kd).Jämför reservationerna 12 (m, fp), 13 (m, kd, c), 14 (fp), 15 (kd, c), 27(m) och 28 (m, kd, c).SkrivelsenKonsekvenserna för jordbruket i norra av förslagen till nationelltillämpning av reformen samt eventuella behov av förändringar i detnationella stödet har analyserats. Det kan konstateras att den föreslagnamodellen i kombination med en höjning av kompensationsbidraget leder tillatt jordbruket i norra inte missgynnas. Något behov av förändringav det nationella stödet föreligger därför inte.EU:s tillämpningsföreskrifter för reformen har beslutats. Regeringenkommer enligt skrivelsen senare att fatta beslut avseende de svenskaförfattningar som föranleds av EU:s rådsförordning och tillämpningsföreskrifter.I det sammanhanget kommer valet av kontrollmodell för tvärvillkoren attbehandlas. Valet av modell kommer att påverka behovet av resurser föradministrationen. De tillkommande kostnaderna för administrationen åren2004 och 2005 har beräknats netto uppgå till ca . Iförsta hand berörs och länsstyrelserna av dessa merkostnader.Regeringen avser att senare återkomma till denna fråga.MotionernaEnligt kommittémotion MJ55 (m) yrkande 3 bör grundkravet för att bedömaom en mark är hävdad eller inte vara om det förekommer vedartad växtlighet.Något annat krav bör inte ställas på hävden av naturbetesmarker. Detinnebär att också ett lågt betesutnyttjande kan räcka för att markernaskall betraktas som hävdade om vedartad vegetation inte förekommer. Imotionens yrkande 7 framhålls att grunden för tillämpningen av tvärvillkorenär de 18 direktiv och förordningar som tas upp i den EU-förordning därreglerna för det nya stödsystemet fastställs. Kommissionen har i olikasammanhang poängterat att det är direktivet som sätter nivån för tillämpningav tvärvillkoren och att nationella tillägg och regler som ligger utanförden gemensamma lagstiftningen inte omfattas av tvärvillkoren. Även enligtkommittémotion MJ58 (kd) yrkande 11 bör de krav som anges i direktiv ochförordningar till följd av jordbruksministrarnas överenskommelser gällasom grund för kontroll, sanktioner och utbetalning av frikoppladeersättningar. Överträdelser av svensk lagstiftning där den går utöver EU:skrav bör hanteras av svenskt rättsväsende.Utskottets ställningstagandeDet nya stödsystemet med en frikoppling från produktionen innebär attförutsättningarna för att bevara och hävda landets betesmarker förändras.Definitionen av god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden är av storbetydelse för den fortsatta utvecklingen för landets betesmarker. Kostnadenför att uppfylla kraven på hävd av betesmarkerna bör stå i relation tilldet lägsta värde som en stödrättighet på betesmark kan ha. Hävdkraven börenligt utskottets uppfattning utformas på ett sådant sätt att ett årligenaktivt nyttjande av betesmarkerna med betande djur i praktiken kommer attutgöra en grundförutsättning för att kraven skall kunna uppfyllas. Dettaskulle kunna bidra till att stävja en oönskad utveckling där aktiva,djurhållande jordbrukare förlorar nyttjanderätten till betesmark till förmånför brukare som inte har för avsikt att nyttja marken på ett sätt somlångsiktigt säkerställer markernas natur- och kulturmiljövärden. Utskottetanser att en sådan tillämpning av kraven på god jordbrukshävd och godamiljöförhållanden lägger en bra grund för arbetet med att uppnåmiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Definitionen av god jordbrukshävdoch goda miljöförhållanden bör sålunda ha som utgångspunkt att hävden avbetesmarker och bevarandet av dessa markers natur- och kulturmiljövärdenförutsätter ett aktivt markutnyttjande med betande djur där markerna betasårligen. På bör villkor liknande dagens miljöregler för trädaställas. Utskottet instämmer i att hävdkraven på bör utformas såatt miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Giftfri miljö och Ett riktodlingslandskap beaktas. Den exakta definitionen bör fastställas i sambandmed utarbetandet av det nationella regelverket för det frikoppladegårdsstödet. Med det anförda avstyrks motion MJ55 (m) yrkande 3.Utskottet anser att det är angeläget med ett snabbt genomförande avreformen för att inte försena anpassningen av den svenska jordbrukssektorntill den nya situation som uppkommer genom införandet av ett frikopplatgårdsstöd. För att minska osäkerheten för jordbrukarna och för deövergångsproblem som kan uppstå bör reformen därför genomföras den 1 januari2005. Detta är också ambitionen i flertalet övriga länder.Utskottet delar uppfattningen att till grund för tvärvillkoren bör densvenska lagstiftningen ligga i de fall denna är mer långtgående än EU:sregler. Motionerna MJ55 (m) yrkande 7 och MJ58 (kd) yrkande 11 avstyrks.Produktionsmedelsskatter inom jordbruketUtskottets förslag i korthetUtskottet gör samma bedömning som regeringen. Motioner om sänkt dieselskatt(m, kd, c) och skattelättnader vid inblandning av förnybara drivmedel(fp) avstyrks i huvudsak med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen.Jämför reservationerna 29 (m, kd, c) och 30 (fp).SkrivelsenReformen av EU:s jordbrukspolitik innebär en väsentlig förändring avgrunderna för de ekonomiska kalkyler som jordbruksföretagen i fortsättningenkommer att upprätta.MotionernaI fråga om sänkt dieselskatt på arbetsmaskiner för skogsbruket och jordbruketanförs i motion MJ54 (m) att i budgetpropositionen 2003 angavs att regeringenavser att återkomma med hur jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner skallkompenseras för höjningar av dieselskatten. Dieselskatten för såväljordbruks- som skogsmaskiner bör sänkas till den nivå som gäller i våragrannländer. Enligt motion MJ56 (c) yrkande 11 bör man inte särskiljajordbrukets arbetsmaskiner, utan även sänka dieselskatten för skogsbruketsarbetsmaskiner. Det är positivt att dieselskatten för jordbruket sänks,men skogsbrukets arbetsmaskiner bör inte särskiljas i detta hänseende.I fråga om en sänkning av dieselskatten anförs i motion MJ58 (kd) yrkande18 att de frikopplade stöden innebär att det svenska jordbruketskonkurrensutsättning blir än mer tydlig. Det är viktigt att sänkningen blirsubstantiell och att den svenska skatten anpassas till genomsnittet föreuropeiska förhållanden. Det är nödvändigt att sänkningen också kommeratt gälla skogsbrukets arbetsmaskiner.Enligt motion MJ59 (fp) yrkande 11 bör jordbruket få bättre konkurrensvillkorgenom skattelättnader vid inblandning av förnybara drivmedel. Lantbruketbör få ekonomiska incitament att öka användningen av förnybara alternativ.Inblandning av t.ex. rapsmetylester, , dvs. rapsolja, i diesel ökarandelen förnybara drivmedel och minskar därmed koldioxidutsläppen. Det ärnödvändigt att jordbruket får bättre konkurrensvillkor.Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen innebär reformen med frikopplade stöd att stödeni princip utgår ur kalkylerna. Detta leder i sin tur till att bl.a.produktionsmedelsskatter får större tyngd vid beslut om fortsatt produktioneller nyinvestering inom jordbruket. Som redovisats i det föregående börskatten på handelsgödsel i huvudsak kunna återföras till jordbruket inomramen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Återfört belopp kan därvidberäknas till . Regeringen återkommer till denna frågai budgetpropositionen för . Regeringen avser också att ibudgetpropositionen för föreslå en sänkning av dieselskatten fr.o.m.den 1 januari 2005 för jordbrukets arbetsmaskiner. I budgetpropositionenkommer även att föreslås hur denna sänkning skall finansieras och reglerasinom ramen för den gröna skatteväxlingen. Ett beslut om en sänkt skatt pådiesel som används inom jordbruket kommer att få positiva effekter förlönsamheten inom den svenska produktionen av livsmedel. Utskottet föreslåratt motionerna MJ54 (m), MJ56 (c) yrkande 11 och MJ58 (kd) yrkande 18lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte tillgodosetts med vad somanförts.Regeringen har beviljat ett flertal pilotprojektdispenserför olika aktörer på den svenska marknaden, som i praktiken har inneburitatt all användning av biodrivmedel (främst etanol och rapsmetylester)varit helt eller - vad gäller etanol i blandning med mineraloljeprodukt- i vart fall delvis skattebefriad (jfr bet. 2002/03:SkU11). Regeringenhar och senare beslutat om befrielse från energiskattoch koldioxidskatt för en rad pilotprojekt för bränslena etanol, rapsmetylester,fiskmetylester, ekoparaffin och vätgas som används i försöksverksamhetför drivmedel. Besluten innebär att nuvarande dispenser förlängs och attnya ansökningar prövas på samma villkor.I budgetpropositionen lades huvudkomponenterna för en skattestrategiför alternativa drivmedel fast. Enligt strategin kan skattenedsättningske antingen via pilotprojekt, för vilka medges befrielse från både energi-och koldioxidskatt, eller genom generell koldioxidskattebefrielse förkoldioxidneutrala drivmedel. Enligt budgetpropositionen för (prop.2003/04:1 s. 221) nåddes en politisk överenskommelse ominnehållet i ett nytt energiskattedirektiv. Direktivet kommer att gemedlemsstaterna betydande frihet att utforma system för att skattemässigtgynna biodrivmedel inom ramen för EG-fördragets statsstödsregler.Skattestrategin för alternativa drivmedel har anmälts tillkommissionen för godkännande enligt statsstödsreglerna. Ett delbeslut harredan erhållits. Regeringen har dock bedömt det lämpligt att avvaktaenergiskattedirektivets antagande innan ärendet rörande skattestrateginslutförs. Regeringen återkommer därefter till med förslag tillde lagändringar som fordras för att skattestrategin skall kunna tillämpas.Intill dess beslutar regeringen om skattenedsättning i särskild ordning.I 2004 års budgetproposition preciserade regeringen strategin för beskattningav alternativa drivmedel. För att säkerställa de alternativa drivmedlenskonkurrenskraft föreslogs att de koldioxidneutrala drivmedlen skullebefrias inte bara från koldioxidskatt utan även från energiskatt. Enligt2004 års ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100 s. 39) har ansökanom godkännande enligt för statsstöd lämnats i februari 2004.Förutom skattebefrielse även för energiskatt avser ansökan att stödordningenockså skall omfatta vätgas för bl.a. bränslecellsdrivna fordon. Som anförs i budgetpropositionen för år2004 (prop. 2003/04:1 s. 221) är regeringens mål att koldioxidneutralabränslen även på skall ha de skattevillkor som krävs för attunderlätta en bred introduktion av sådana bränslen på marknaden samtidigtsom överkompensation undviks.Utskottet har inhämtat från att Statistiska centralbyrånredovisat uppgifter rörande användningen av rapsmetylester och etanol sominnebär att vi i använde biodrivmedel,vilket motsvarar av bensin- och dieselanvändningen förtransportändamål räknat på energiinnehåll. Detta innebär i sin tur attanvändningen nästan har dubblerats jämfört med året innan. En redovisningav biodrivmedelsanvändningen kommer att skickas till senastden som en del av rapporteringen enligt det s.k. biodrivmedelsdirektivet.Utskottet föreslår att motion MJ59 (fp) yrkande 11 lämnas utan vidareåtgärd i den mån den inte tillgodosetts med vad som redovisats.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Utbetalning av stöd utbetalade i euro, punkt 1 (m, fp, kd)av (), (), (), (), () och von der Esch(kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 8, 2003/04:MJ58yrkande 13 och 2003/04:MJ59 yrkande 7.StällningstagandeDå en del lantbrukare har tagit lån i euro och stöden ursprungligenberäknas i denna valuta finns det önskemål om att stöden skall kunna utbetalasi euro. Vi vill inte motsätta oss detta önskemål. Förutsättningen för attkunna erhålla stöden i euro är enligt vår mening att en ansökan görs ochatt hela merkostnaden jämfört med om stödet skulle utbetalats i svenskakronor betalas av den sökande. För den jordbrukare som så önskar börutbetalning kunna ske i euro.2. Tidpunkt för utbetalning av stöd, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () ochBjörn von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 9 och2003/04:MJ58 yrkande 12.StällningstagandeRegeringen har använt utbetalningarna av EU-stödensom regulator för att klara utgiftstaken. Om risk förelegat för attutgiftstaken skall spräckas har utbetalningarna skjutits över årsskiftet.Detta är enligt vår uppfattning inte ett acceptabelt förfarande. Enligtvårpropositionen ämnar regeringen fortsätta denna hantering under 2004vilket vi beklagar. Vi anser att utbetalningarna skall ske somdet stödet gäller. Detta bör ges regeringen till känna.3. Avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken, punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ59 yrkandena 1 och 6.StällningstagandeVi vill inledningsvis slå fast att den förändring som genomförs intetillgodoser våra krav. Den innehåller förvisso steg i rätt riktning, menpå det europeiska planet förordar vi fortfarande en mer genomgripandereform och en snabbare avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken.Som en av utgångspunkterna för införlivandet av den nya jordbrukspolitikenanges i skrivelsen administrativa förenklingar för såväl lantbrukare sommyndigheter. Vi anser att den stora administrativa bördan såväl för Sverigesom för den enskilde lantbrukaren har varit en belastning sedan EU-inträdet.Folkpartiet anser därför att en målsättning och plan på förenklat regelverkoch byråkrati skall upprättas.