bet · GR01FIU23 · 2004-04-13 00:00:00 — Liksom tillstyrker utskottetockså att fastställer de balans- och resultaträkningar som finnsintagna i årsredovisning. Balansräkningen och resultaträkningenframgår också av bilaga 2 i detta betänkande.Riksbankens självständighet och målet för penning-politikenUtskottets förslag i korthetRiksbankens självständiga ställning regleras i riksbankslagen. I lagenanges också tydligt att mål ska vara att upprätthålla ettfast penningvärde samt främja ett säkert och effektivt betalningsväsende.Enligt utskottet finns det ingen anledning att vare sig förtydliga ellerförändra lagen till följd av resultatet i höstens folkomröstning om EMU.Utskottet avstyrker motionen.MotionenI motion Fi298 av m.fl. (fp) föreslår motionärerna attriksdagen dels slår fast att självständighet ska bibehållas,dels bekräftar målen för penningpolitiken (yrkande 1). Förslaget framförsmot bakgrund av utgången av folkomröstningen om införandet av euron.Riksdagen bör enligt motionärerna tydligt slå fast att någon i grundenförändrad ekonomisk politik inte är aktuell. Med anledning av den debattom penningpolitik och ställning som föregick folkomröstningen,finns det enligt deras mening också anledning för att på ettantal punkter förtydliga och förnya syn på ställning.Finansutskottets ställningstagandeRiksbankens självständiga ställning slås tydligt fast i riksbankslagen(1988:1385). I lagen anges också att målet för ska vara attupprätthålla ett fast penningvärde samt främja ett säkert och effektivtbetalningsväsendet.Det är det som gäller och enligt utskottets mening finns det ingen anledningatt vare sig förtydliga eller förändra lagen till följd av resultatet ihöstens folkomröstning om införande av euron. Att svenska folket röstadenej till att införa euron innebär på intet sätt någon förändring avSveriges rådande penningpolitiska regim.Med det anförda tillgodoses enligt utskottets mening intentionerna ifolkpartiets motion. Utskottet avstyrker därmed motion Fi298 (fp) yrkande1.Direktionens instruktionsförbudUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är viktigt att det finns en öppen debatt ompenningpolitiken. Det s.k. instruktionsförbudet i riksbankslagen gerledamöterna i direktion den nödvändiga integriteten att fattasjälvständiga och oberoende beslut men utesluter inte en diskussion ompenningpolitiken mellan , regeringen och eller mellanRiksbanken och andra organ eller personer. Utskottet avstyrker motionen.MotionenI motion Fi16 av m.fl. (c) föreslår motionärerna att riksdagenska göra ett tillkännagivande om att regeringens företrädare ska avståfrån att blanda sig i penningpolitiken och respektera gällande lagstiftningoch riksbanksdirektionens självständighet i utövandet av sitt penningpolitiskauppdrag. Enligt motionärerna har företrädare för regeringen vid fleratillfällen och början av 2004 valt att offentligt värdera ochkommentera reporäntans nivå. Det har, skriver motionärerna, gjorts trotsatt ledamöter av direktion enligt lagen (1998:85) om Sverigesriksbank inte får "söka eller ta emot instruktioner när de fullgörpenningpolitiska uppgifter".Finansutskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är viktigt att det finns en öppen och fri debattom den svenska penningpolitiken. En bred offentlig diskussion stärker iförlängningen förtroendet för och penningpolitiken.Dagens penningpolitiska system är dessutom på många sätt, inte minst genomRiksbankens öppna agerande, uppbyggt för att främja en bred offentligdebatt om räntepolitiken. Till exempel bestäms penningpolitiken utifrånett uppföljbart siffersatt inflationsmål. Dessutom publicerar Riksbankenlöpande såväl ekonomiska prognoser som andra uppgifter som ligger tillgrund för bankens olika räntebeslut. Vidare offentliggörs protokollenfrån direktionens sammanträden med viss eftersläpning sompenningpolitiken diskuteras i utskottets återkommande offentliga utfrågningarmed riksbankschefen.I riksbankslagen (1988:1385) 3 kap. 3 § anges att riksbanksdirektionensledamöter inte får söka eller ta emot instruktioner när de fullgörpenningpolitiska uppgifter. Detta s.k. instruktionsförbud ger direktionensledamöter den integritet som krävs för att de självständigt och utanpåtryckningar ska kunna fatta penning- och räntepolitiska beslut.Instruktionsförbudet är däremot inte ett förbud mot en offentlig debatt ompenningpolitikens utformning. I propositionen om ställning(prop. 1997/98:40) anges tvärtom att instruktionsförbudet inte ska tolkasså att det exkluderar en dialog om den ekonomiska politiken mellan regeringen,och eller mellan och andra externa organeller personer.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi16 (c).Offentliggörande av direktionens protokollUtskottets förslag i korthetDen nuvarande ordningen för offentliggörande av direktionens protokollfungerar tillfredsställande. Därför finns det inga skäl att reglera frågani riksbankslagen. Om utvecklingen däremot skulle gå i en negativ riktningär utskottet berett att ta ny ställning och överväga en eventuelllagstiftning. Utskottet avstyrker motionen.Jämför reservation 3 (m, fp).MotionenI motion Fi298 av m.fl. (fp) anförs att Folkpartietliberalerna välkomnar beslut att med fördröjning offentliggöraprotokollen från direktionens sammanträden. Detta beslut har bidragittill dagens livaktiga diskussion om penningpolitiken och därmed en djupareförståelse bland allmänheten för politikens mål. För att säkerställa dennaordning för framtiden bör, enligt motionärerna, den nu tillämpade praxiseninföras i riksbankslagen (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeLiknande förslag om protokoll har behandlats av utskottet vidflera tillfällen, senast i 2002/03:FiU23.När den nya riksbankslagen trädde i kraft valde Riksbankenatt frivilligt, med viss tidseftersläpning, publicera protokollen fråndirektionens sammanträden. Som framgår av tabell 6 har Riksbankensystematiskt arbetat med att minska tiden mellan mötena och protokollensoffentliggörande. dröjde det i genomsnitt innanprotokollen offentliggjordes. var fördröjningen nere i 9 arbetsdagari genomsnitt.Tabell 6. Eftersläpningen av offentliggörandet av direktionensprotokollGenomsnittligt antal arbetsdagar mellan direktionens sammanträdeoch protokollens publicering1999 292000 122001 112002 102003 9Källa: RiksbankenEn viktig anledning till att inte tvingades att offentliggöraprotokollen i den nya riksbankslagen var att en sådan regel skulle kunnainnebära avsteg från sekretesslagens principer. En annan anledning varatt det fanns en osäkerhet om värdet av innehållet i protokollen omoffentliggörandet lagreglerades. För att stärka den demokratiska insynen iRiksbankens och direktionens verksamhet infördes i den nya riksbankslagenen rätt för ordföranden och vice ordföranden i riksbanksfullmäktige attnärvara och yttra sig vid direktionens sammanträden. För att denna insynska fungera är det, enligt utskottets mening, av avgörande betydelse attdirektionens möten präglas av en öppen diskussion där olika meningar omekonomin och penningpolitiken bryts. Ett offentliggörande av protokollenfår inte leda till att diskussionen på direktionsmötena urvattnas genomatt ståndpunkter och ställningstaganden formas redan före de beslutandemötena.Utskottet har granskat direktionens penningpolitiska protokoll för åren1999 till 2003. Granskningen visar att debatten om det ekonomiska lägetoch inriktningen av penning- och räntepolitiken varit öppen och fri. Avprotokollen framgår hur diskussionen förts och hur argumenten vägts.Precis som vid tidigare behandlingar gör utskottet även nu bedömningenatt den nuvarande ordningen för protokollens offentliggörande fungerartillfredsställande, både vad gäller kraven på demokratisk insyn ochsnabbheten i offentliggörandet. Därför finns det enligt utskottets meninginga skäl för att reglera frågan om direktionens protokoll i riksbankslagen.I likhet med tidigare är dock utskottet medvetet om att situationen kanförändras. Om utvecklingen, mot förmodan, går i en negativ riktning, därt.ex. innehållet i protokollen urvattnas och det går allt mellandirektionens möten och protokollens publicering, är utskottet berett attta ny ställning i frågan och överväga en eventuell lagstiftning.Med det anförda avstyrker utskottet motionen Fi298 (fp) yrkande 2.Lagreglering av de offentliga utfrågningarna om RiksbankenUtskottets förslag i korthetOffentliga utskottssammanträden regleras av föreskrifterna i 4 kap. 12 §riksdagsordningen med tillhörande tilläggsbestämmelser. Någon särskildreglering av utfrågningarna med riksbankschefen är enligt utskottet intenödvändig. Utskottet är dock berett att ta frågan under förnyad prövningom det visar sig svårt att få riksbankschefen eller någonannan medlem i direktionen att delta i utskottets utfrågningar. Utskottetavstyrker motionen.Jämför reservation 4 (m, fp, c).MotionenI motion Fi298 av m.fl. (fp) föreslår motionärerna attriksdagens rätt att hålla utfrågning med representanter för Riksbankenska regleras i riksbankslagen. I riksdagsordningen finns inga regler somgaranterar allmänhetens insyn genom offentliga utfrågningar, ej heller omRiksbankens skyldighet att delta (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat liknande motionsförslag,senaste i betänkande 2002/03:FiU23 Penningpolitiken och 2002.Utskottet har vid samtliga tillfällen avslagit förslagen med motiveringenatt de offentliga utfrågningarna av riksbankschefen, i likhet med andraoffentliga utskottssammanträden, regleras av föreskrifterna i 4 kap. 12§ riksdagsordningen med tillhörande tilläggsbestämmelser. Någon särskildreglering av de offentliga utskottsutfrågningarna med riksbankschefen harinte bedömts som nödvändig.Utskottet finner inte heller nu någon anledning att ompröva dettaställningstagande. Utskottet är dock, i likhet med tidigare, berett att tafrågan under förnyad prövning om det, mot förmodan, skulle visa sig svårtatt få riksbankschefen eller övriga direktionsmedlemmar attdelta i utskottets offentliga utfrågningar.Utskottet vill i sammanhanget tillägga att utskottet sedan halvårsskiftet1995 t.o.m. sammanlagt hållit 22 utfrågningar med Riksbankschefen.Av dessa har 17 varit offentliga och fem interna.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi298 (fp) yrkande 3.Lagreglering av dispositionen av resultatUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår en motion med förslag om lagregleringav dispositionen av resultat.MotionenFolkpartiet är i motion Fi298 kritiskt till att 2002 åladesatt göra en extra inleverans på . Ska banken kunnabedriva verksamheten på ett trovärdigt och självständigt sätt krävs etteget kapital som är så stort att kan bära sina driftskostnaderoch dessutom täcka potentiella förluster i verksamheten. Motionärernaföreslår att beslutar om lagreglering av balansräkningoch vinstdisposition samt om en skyddsbestämmelse som hindrar att vinstendisponeras på ett sådant sätt att man riskerar att åsidosätta Riksbankensmöjligheter att självständigt utföra de uppgifter banken är ålagd i lag(yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet har inhämtat håller för närvarandepå att utarbeta ett förslag till nya vinstdelningsprinciper för Riksbanken.Utgångspunkten är att finna ett regelverk som garanterar att Riksbankenförblir finansiellt oberoende gentemot och förhindraren omotiverad kapitaluppbyggnad i banken. Projektet genomförs bl.a. föratt svara upp mot de krav som ställer.Finansdepartementet räknar med att en departementsstencil ska kunnapresenteras senare i vår och att förslagen i den efter remissbehandling skaligga till grund för en proposition till riksdagen.Enligt utskottets mening är det inte motiverat att föregripa regeringensförslag i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motion Fi298 (fp) yrkande4.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Utvärdering av penningpolitiken 2001-2003, punkt 1 - motiveringen(v)av ().StällningstagandeJag anser att texten under ställningstagande på s. 28från det stycke som börjar "Utskottet kan dock t.ex. konstatera" bordeersättas med följande text:Utskottet kan dock konstatera att prognoser från våren 2002av såväl KPI- som UND1X-inflationens utveckling under senare delen av2003 och inledningen av 2004 legat över eller t.o.m. kraftigt över detverkliga utfallet.Missbedömningen har fått till följd att bedrivit en alltför stram penningpolitik, vilket bidragit till attdämpa tillväxten i den svenska ekonomin, minskat sysselsättningen samtökat arbetslösheten.2. Direktionens instruktionsförbud, punkt 8 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om respekt för självständighet. Därmedbifaller motion 2003/04:Fi16.StällningstagandeRiksbanken har en självständig och oberoende ställning gentemot riksdagenoch regeringen. Oberoendet garanteras bl.a. genom att ledamöterna iRiksbankens direktion enligt riksbankslagen (1988:1385) inte får söka ellerta emot instruktioner när de fullgör sina penningpolitiska uppgifter.Detta s.k. instruktionsförbud enligt min mening för att Riksbankensjälvständigt ska kunna fatta penningpolitiska beslut som detöppnar för en viktig och bred offentlig debatt om penningpolitikensutformning.Under det senaste året har emellertid företrädare för regeringen offentligenuttryckt mycket starka synpunkter på såväl penningpolitiskabeslut som vilken nivå man anser att den s.k. reporäntan egentligen bordeligga på. Jag anser att detta beteende hotar att skada bådeallmänhetens och marknadens förtroende för möjligheter att föraen oberoende penningpolitik, vilket kan leda till en högre svenskinflation och en högre ränta. Blotta misstanken om att skulleta hänsyn till regeringens önskemål kan leda till att inflationsförväntningarnai samhället stiger, vilket i sin tur kan tvinga att justeraupp sina inflationsprognoser och höja reporäntan. På samma sätt kan mycketlångtgående offentliga regeringssynpunkter leda till oro på valutamarknadenoch därmed påverka såväl kronans kurs som inflationstrycket.Jag anser att regeringens företrädare bör avstå från att blanda sig ipenningpolitikens praktiska utformning och i högre utsträckning än vad denu gör respektera självständighet och den gällande lagstiftningen.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadjag anfört om regeringens bristande respekt för självständighet.Riksdagen bifaller därmed motion Fi16 (c).3. Offentliggörande av direktionens protokoll, punkt 10 (m, fp)av (), (), (), TomasHögström (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riksbanksdirektionens protokoll. Därmed bifallerriksdagen delvis motion 2003/04:Fi298 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att en oberoende och självständig riksbank förutsätter en höggrad av öppenhet och en livaktig penningpolitisk debatt. En viktig ingrediensi ett sådant klimat är att protokollen från riksbanksdirektionens mötenoffentliggörs.I flertalet länder med självständig centralbank föreskrivs i lag attprotokollen från direktionssammanträden ska offentliggöras.I samband med reformen av den svenska beslutade emellertidriksdagsmajoriteten att inte i lag föreskriva en sådan skyldighet. Dettamotiverades med att det visserligen var välkommet med ett offentliggörandemen att det borde ankomma på direktionen att bestämma i vilken formprotokollen skulle göras tillgängliga.Riksbanken har sedermera frivilligt valt att - med allt kortaretidseftersläpning - offentliggöra protokollen från direktionens sammanträden.Vi kan i detta sammanhang konstatera att de farhågor från sekretessynpunktsom anfördes och som fortfarande anförs mot att göra protokollen offentligahar visat sig vara ogrundade.För att tydligt säkerställa ett offentliggörande av protokollen anser viatt den ordning som tillämpas av bör införas i riksbankslagen.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi anfört om en lagreglering av offentliggörandet av direktionens protokoll.Riksdagen bifaller därmed delvis motion Fi298 yrkande 2.4. Lagreglering av de offentliga utfrågningarna om , punkt 11(m, fp, c)av (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om offentliga utfrågningar av . Därmedbifaller delvis motion 2003/04:Fi298 yrkande 3.StällningstagandeRiksdagens offentliga utfrågningar av fyller en viktig funktioni granskningen av och debatten om den svenska penningpolitiken.Men till skillnad från , , finns för Riksbankeningen legal skyldighet att delta i utfrågningar som arrangeras av riksdagen.De offentliga utfrågningar som finansutskottet håller med riksbankschefenminst tillkom också från början på initiativ av Riksbanken.För att säkerställa framtida möjligheter att hålla offentligautfrågningar med anser vi att rätt till offentligutfrågning av riksbankschefen eller övriga direktionsmedlemmar i lagregleras.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi anfört om lagreglering av rätten av hålla offentliga utskottsutfrågningarmed företrädare för . bifaller därmed delvis motionFi298 yrkande 3.Särskilda yttranden1. Bolagiseringen av kontanthantering, punkt 2 (v)() anför:Jag står helt bakom den kritik som ett enigt utskott riktat mot demissförhållanden som framkommit under beredningen av ärendet om Riksbankensbolagisering av kontanthanteringen.Enligt min mening var det således fel av direktionen att utan riksdagensmedgivande föra över riksbanksnära uppgifter till ett särskilt bolag.Formerna för framtida kontanthantering prövas f.n. i ensärskild utredning. Jag förutsätter att detta utredningsarbete leder framtill att de riksbanksnära uppgifterna återförs till Riksbanken.Enligt min mening borde tydligt ha markerat denna uppfattninggenom att göra ett tillkännagivande till direktion. Av formellaskäl är jag emellertid förhindrad att för lägga fram ett sådantyrkande.2. Direktionens instruktionsförbud, punkt 8 (m, fp, kd)(), (), (), TomasHögström (m), () och () anför:Den viktiga offentliga debatten om den svenska penningpolitiken bygger påatt det finns en långt gående respekt för riksbankslagen och Riksbankenssjälvständighet. Om inte den respekten existerar kan allmänhetens ochmarknadens förtroende för en oberoende penningpolitik rubbas.Vi anser att vissa offentliga uttalanden från olika regeringsledamöterunder hösten och våren brutit mot denna respekt. I stället för allmännainlägg om penningpolitiken har uttalandena haft karaktären av en bredregeringskampanj för lägre räntor i syfte att kompensera och dölja bristernai regeringens egen finanspolitik.3. Offentliggörande av direktionens protokoll och Lagreglering av deoffentliga utfrågningarna om , punkterna 10 och 11 (v)() anför:Vänsterpartiet anser att frågor om den demokratiska kontrollen och insyneni och verksamhet är mycket viktiga.Vänsterpartiet har tidigare motionerat om en samlad översyn av Riksbankensställning och ledningsorganisation i syfte att öka den demokratiska insyneni och styrningen av (senaste mot. 2003/04:K381). Vi menar attfrågorna om lagreglering av offentliggörande av direktionens protokolloch lagreglering av rätt att hålla offentliga utfrågningar medriksbankschefen eller övriga direktionsmedlemmar borde prövas i en sådansamlad översyn.När det gäller de specifika frågorna om offentliggörandet av direktionensprotokoll och de offentliga utfrågningarna kan dock konstateras attfrågorna fungerar tillfredsställande. Utskottets majoritetanger dessutom i sitt ställningstagande att utskottet är berett attöverväga lagstiftning om det visar sig att utvecklingen går inegativ riktning, dvs. om innehållen i protokollen urvattnas elleroffentliggörandet fördröjs samt om det framöver blir svårt att fåriksbankschefeneller övriga direktionsledamöter att delta i och finansutskottetsoffentliga utfrågningar.Av denna anledning avstår jag nu från att framföra ett eget yrkande iärendet. avser emellertid att återkomma med krav på ensamlad översyn av ställning och styrning.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagFramställningarnaFramställning 2003/04:RB1 Årsredovisning för riksbank förräkenskapsåret 2003:Framställning 2003/04:RB2 Förslag från fullmäktige i tilldisposition av vinst för m.m.:RedogörelsenRedogörelse /04:RRS4 styrelses redogörelse angåendegranskningen av verksamhet under år 2003.Följdmotion2003/04:Fi16 av m.fl. (c):tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att regeringens företrädare skall avstå från inblandning ipenningpolitiken och därigenom respektera gällande lagstiftning ochriksbanksdirektionens självständighet i utövandet av sitt penningpolitiskauppdrag.Motion från allmänna motionstiden /04:Fi298 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bibehållande av självständighet och bekräftande avmålen för penningpolitiken, det stabila penningvärdet.2. beslutar att det i riksbankslagen införs en bestämmelseom offentliggörande, efter möjlighet till viss fördröjning, av direktionensprotokoll.3. beslutar att det i riksbankslagen införs en bestämmelseom offentliga utfrågningar i utskott.4. beslutar om lagreglering av balansräkningoch vinstdisposition samt om en skyddsbestämmelse som hindrar envinstdisposition som riskerar att åsidosätta möjligheter attsjälvständigt utföra de uppgifter som åläggs banken i lag.Bilaga 2Resultat- och balansräkningBilaga 3Finansutskottets offentliga utfrågningDen aktuella penningpolitikenTid: kl. 09.00-11.15Lokal: SkandiasalenInbjudenRiksbankschef ledamöterMikael (), vice ordförandeKarin ()()()()()()()()()offentliga utfrågning om den aktuella penningpolitikenOrdföranden:Vi startar vårens sedvanliga utfrågning med riksbankschefen ledamöter, samtliga åhörare och framför allt medarbetare hälsas hjärtligt välkomna hit till finansutskottet.Utfrågningen går till som vanligt. Först går ordet till en genomgång. Därefter släpps ordet till utskottets ledamöter förfrågor. Ungefär kl. 9.30 har vi kaffepaus. Därefter fortsätter utfrågningen.Än en gång: Hjärtligt välkommen, ! Härmed lämnas ordetöver till dig. Varsågod!Riksbankschef : Tack så mycket! Som ni vet värdesätter jagmycket möjligheten att få komma till finansutskottet och prata ompenningpolitik. Jag värdesätter den tradition som vi nu har, att det här skerregelbundet, så att vi får möjlighet att hålla er uppdaterade om deöverväganden vi gör och så att ni har möjlighet att framföra synpunkter påoch kritik mot det sätt på vilket vi arbetar.Som brukligt vid de här framträdandena tänkte jag börja med att säga någraord om de överväganden som vi har gjort vid våra möten under de senasteveckorna och som tar sig uttryck i den inflationsrapport som harpublicerats. Därmed tänkte jag också ge bakgrunden till det beslut som vii går fattade om reporäntan.Därefter tänkte jag gå in på fjolåret och säga något om vad som hände iden svenska ekonomin och om resultatet av den penningpolitik vi fört. Vibrukar försöka göra det just vid sammanträdena för att delvisägna dem åt en utvärdering.Jag börjar, som sagt, med den aktuella bedömningen. Först ska jag säganågra ord om utvecklingen i världsekonomin.Sverige är ett litet land. Vi är mycket starkt utlandsberoende. Det göratt den ekonomiska utvecklingen och konjunkturen i omvärlden spelar storroll för vår ekonomi. I stora drag kan man väl säga att utvecklingen ivärldsekonomin har följt de banor som vi räknatmed . Jämfört med den bild vi hade -senaste gången vi publicerade ett mer utförligt underlag om penningpolitiken- har vi nu en kanske något mer optimistisk syn på utvecklingen i Förentastaterna och . Även i och hardet varit en stark utveckling.