bet · GR01UBU11 · 2004-04-01 00:00:00 — Utskottetvill också understryka att det är viktigt attmodersmålslärarna integreras i skolansarbetsgemenskap.Skolverket redovisade ett uppdragangående organisation och omfattning avmodersmålsundervisning och studiehandledning.Skolverket lämnade förslag till förändringar avverksamheten, bl.a. att en elev skulle kunna fåundervisning i andra ämnen på sitt modersmål. Fråganom modersmålsstöd i förskoleklass har behandlats avSkollagskommittén som lämnade sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121). förslag beredsför närvarande inom Utbildningsdepartementet.Idrott och hälsaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandefysisk aktivitet i skolan, idrott och hälsasamt simundervisning.Jämför reservationerna 14 (m, kd, fp, c) och15 (v).Motioner och utskottets ställningstagandeEtt flertal motionsyrkanden behandlar fysiskaktivitet och idrott i skolan. Kristdemokraternapekar i motion 2003/04:Ub439 yrkande 12 på idrottensbetydelse för barns välbefinnande och anför attvisionen att varje elev skall få röra sig 30 minuterper dag skall konkretiseras. Centerpartietefterfrågar i motion 2003/04:Kr285 yrkande 6 etthandlingsprogram för att stimulera skolornas arbeteför att eleverna skall bli mer aktiva. I motionenframhålls att förebyggande hälsovård i form av godakostvanor och regelbunden fysisk aktivitet är avstor betydelse för ett bra resultat av skolarbetet.I motion 2003/04:Ub271 yrkande 37 framhållerMiljöpartiet de gröna att fysisk aktivitet underskoldagen är viktigt och att det måste finnasutrymme för mer idrott och rörelse i skolan.Moderaterna poängterar i motion 2003/04:Kr282yrkande 2 idrottens betydelse i skolan och skriveratt syftet med idrottsundervisningen i skolan måstevara att ge elever tillfälle till nödvändig fysiskaktivitet och möjlighet att pröva på ett brettspektrum av olika idrotter samt inspirera till ettfortsatt eget idrottande. I motion 2003/04:Ub429(mp) framhålls att det måste skapas mer tid ochplats i skolan för alla elever att kunnaha ett pass med rörelse.I motion 2003/04:Ub412 (s) anförs att motion ochkunskap om mat bör få större utrymme på skolschemat.Regeringen bör, enligt motionären, tydligare betonabetydelsen av idrott och kostkunskap i skolan. Äveni motion 2003/04:Ub480 (s) anförs att fysiskaaktiviteter och matens betydelse bör få ökat utrymmei för- och . I motion 2003/04:Ub466 (s)framhålls att det är angeläget att öka de fysiskaaktiviteterna i skolan och förbättra undervisningeni kostlära. Det är angeläget att från statens sidatydligt markera vikten av kombinationen kost ochmotion i syfte att förebygga sjukdomar och andraproblem senare i livet.Vänsterpartiet pekar i motion 2003/04:Ub292yrkande 5 på vikten av att gå i en skola närabostaden. En av fördelarna med närhetsprincipen äratt barn och unga på ett okomplicerat sätt kan fådaglig motion genom naturlig fysisk aktivitet.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär angeläget att uppmärksamma barns och ungdomarshälsomässiga utveckling. Såväl föräldrarna somskolan har en viktig roll som främjare av fysiskaktivitet och sunda matvanor hos barnen. Detta är enviktig uppgift för skolan. Skolans ansvar atterbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet inomramen för hela skoldagen har förts in i Lpo 94 ochen liknande formulering har förts in i Lpf 94. Varjeskola skall, utifrån sina lokala förutsättningar,hitta former för att dessa mål skall uppnås.Regeringen har uttalat som sin ambition att allabarn skall ha fysisk aktivitet som omfattar minst 30minuter inom ramen för skoldagen (prop.2003/04:1 utg.omr. 16 s. 81). Skolan är en naturligmötesplats för alla barn och bildar därmed ennaturlig plattform för samverkan mellan lärare ochidrottsledare i arbetet med att fånga upp barn förfysisk aktivitet, skriver regeringen. har regeringen inlett flerasamordnade insatser för att stimulera till lokalutveckling avseende fysisk aktivitet hos barn ochunga.Regeringen har, i detta syfte, inrättat ettnationellt centrum för främjande av fysisk aktivitethos barn och ungdom vid universitet.Centrumet skall stödja skolor i deras arbete attstimulera till ökad fysisk aktivitet och till andrahälsofrämjande åtgärder. Idrottsrörelsen har därtillutlovats sammanlagt undermandatperioden från överskott i AB Svenska Spelunder förutsättning att idrottsrörelsen tar på sigatt bl.a. intensifiera samarbetet med skolorna.Idrottsrörelsen skall återkomma till regeringen medett förslag till handlingsplan. Vidare har av regeringen utsetts tillnationellt samordningsorgan för Europeiska året förutbildning genom idrott 2004. Detta uppdrag skallbedrivas i nära samarbete med Myndigheten förskolutveckling, och uppdraget skall redovisas senastden . Utskottet framhåller att fysiskaktivitet under skoldagen är viktig. Det måstefinnas tid och plats för olika slags fysiskaaktiviteter i varje skola för alla elever.I kursplanen för ämnet idrott och hälsa sägs bl.a.att eleverna i slutet av nionde skolåret skallförstå sambandet mellan mat, motion och hälsa. Ämnetsyftar till att utveckla elevernas fysiska, psykiskaoch sociala förmåga samt ge kunskaper om den egnalivsstilens betydelse för hälsan.Flera motionsyrkanden behandlar frågan om att utökaantalet undervisningstimmar i ämnet idrott ochhälsa. Motion 2003/04:Ub201 (m) framhåller vikten aven ökning av ämnet idrott på schemat. I motion2003/04:Ub208 (m) pekas på sambandet mellan brist påfysisk aktivitet och ohälsa. Motionärerna skriveratt skolan genom sitt obligatorium oftast är denenda möjligheten att aktivera elever som stårutanför idrotten. Motion 2003/04:Ub287 (m)understryker att för en allt större grupp av barnoch ungdomar är skolans idrottsundervisning derasenda form av fysisk aktivitet. Skolans idrottstimmarmåste alltså bli fler och de måste upplevas sommeningsfulla. I motion 2003/04:Ub459 (c) anförsockså att antalet lektioner i ämnet idrott och hälsabör utökas. Motionärerna anser vidare attskolidrotten skulle kunna vara en räddning för alladem som rör sig för lite.I motion 2003/04:Ub314 (m) anförs attnedskärningen av antalet veckotimmar i ämnet idrottoch hälsa bör återtas. De yngsta barnen bör ha ettträningspass per dag, medan de äldre barnen ochungdomarna bör ha tre träningstillfällen per vecka.Motion 2003/04:Ub450 (s) föreslår att möjligheternaatt lokalt göra förändringar i timplanen måste ökaoch att fler moment med fysiska aktiviteter skallfinnas i skolan. I motion 2003/04:Sk309 (kd) yrkande2 förespråkar motionären såväl information om hälsaoch livsstil på schemat som fler timmar i gymnastik.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Antalet timmar för ämnet idrott och hälsa inomramen för timplan har ökat från 460till fr.o.m. /99 (prop.1997/98:6, bet. UbU5, rskr. utökadesdet lokala utrymmet för skolans val från 410 timmartill . I timplan finns utöverdetta avsatta för elevens val. Dessatimmar kan bl.a. användas för ämnet idrott ochhälsa. Inom ramen för skolans vardag finns alltsåstora möjligheter att erbjuda eleverna fysiskaaktiviteter, friskvård m.m.Utskottet vill också i detta sammanhang erinra omden försöksverksamhet med att avskaffa timplanen sompågår och som öppnar för en mer flexibelorganisation i syfte att göra det lättare att nåkursplanernas mål. Ämnet idrott och hälsa syftarenligt kursplanen till att utveckla elevernasfysiska, psykiska och sociala förmåga samt att gekunskaper om den egna livsstilens betydelse.Flera motioner tar upp simundervisningens betydelsei . I motion 2003/04:Ub358 (s) framhållsatt simundervisningen är en klassfråga. Kommunernahar ett ansvar för att alla barn får den simkunskapde är garanterade genom kursplanen. Flera skolormisslyckas med att uppfylla läroplanens mål i frågaom simundervisning. Kursplanen behöver därförpreciseras. Även motion 2003/04:Ub411 yrkande 1 (s)framhåller skolans ansvar för att alla barn lär sigsimma. Enligt motion 2003/04:Ub432 (s) börkommunerna åläggas ett ansvar att erbjudasimundervisning inom ramen för skolundervisningen.I motion 2003/04:Ub411 yrkande 2 (s) anförs attspecialundervisning i simning vid behov skallarrangeras inom ramen för skolgymnastiken. Skolanspedagogik bör anpassas till att ge varje barntillgång till simundervisning som är anpassad tillbarnets behov. Motion 2003/04:Ub435 (s) framhålleratt ett delmål i simundervisningen bör sättas och enavstämning göras efter det andra skolåret vad gällersimkunnigheten hos barn.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Såsom utskottet har betonat tidigare (senast ibet. 2002/03:UbU11) är simkunnighet en baskunskap isäkerhet som alla barn har rätt att få. I kursplanenför idrott och hälsa anges tydligt att eleverna islutet av femte skolåret skall kunna simma ochhantera nödsituationer vid vattnet. I slutet avnionde skolåret skall eleverna dessutom ha kunskaperi livräddande första hjälp. Det framgår myckettydligt av kursplanen för idrott och hälsa igrundskolan att skolan har ett ansvar för atteleverna skall få denna kunskap. Samma krav i frågaom individualisering av undervisningen gällersjälvfallet för simundervisning som för annanundervisning. Kommuner och skolor har ansvar för attde nationella målen nås. Utskottet menar liksomtidigare att huvudmannen har ett självklart ansvarför att detta sker liksom för den kommunalauppföljningen och utvärderingen av skolornasresultat.Skolverket har beslutat att under våren 2004genomföra tillsyn av samtliga kommuner och samtligahuvudmän för fristående grundskolor avseende eleverssimkunnighet och förmåga att hantera nödsituationervid vatten. Tillsynen avser elever som avslutade detfemte skolåret , och syftar till attbedöma hur huvudmän och skolor arbetar i riktningmot målet i kursplanen samt kontrollera att denationella kraven i kursplanen följs.Sex- och samlevnadsundervisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandesex- och samlevnadsundervisning i skolan.Jämför reservationerna 16 (m), 17 (fp) och 18(mp).Motioner och utskottets ställningstagandeFolkpartiet understryker i sin motion 2003/04:K418yrkande 27 att alla elever har rätt till en bra sex-och samlevnadsundervisning inklusive allsidigakunskaper om homo-, bi-, trans- ochheterosexualitet. Tydliga skrivningar om detta böråterinföras i kursplanerna, anser motionärerna. Imotion 2003/04:Ub368 yrkande 6 pekar påatt det finns redovisningar om sexualundervisningsom ger en skrämmande gammaldags bild av synen påhomo-, bi- och transgenderpersoners sexualitet,trots att det finns aktuellt utbildningsmaterial.Sexualundervisningen måste vara modern ochfördomsfri, hävdar man. I motion 2003/04:Ub458 (c)yrkande 2 anförs att sex- ochsamlevnadsundervisningen behöver lyftas fram tillatt vara ett ämnesövergripande kunskapsområde iläroplanen. I två snarlika motioner, enflerpartimotion 2003/04:Ub428 (mp, fp, v, c) yrkande4 samt motion 2003/04:Ub437 (s) yrkande 4, skrivermotionärerna att kursplanen är mycket otydlig ivilka krav som finns på vad eleven skall uppnå isamlevnadskunskapen. Motionärerna menar attinformationen och kunskapsspridningen omhomosexualitet, bisexualitet, transsexualism ochtransvestism (HBT) är bristfälliga i skolan. Kravetatt skolan skall upplysa om homosexualitet ochbisexualitet har strukits ur kursplanen. I bådamotionerna framställs krav på att HBT-frågornauttryckligen måste nämnas i kursplanerna. I sammamotioner, 2003/04:Ub428 yrkande 5 (mp, fp, v, c) och2003/04:Ub437 yrkande 5 (s), anförs att nationellaskolmyndigheter bör få i uppdrag att inleda ettutvecklingsarbete för hur undervisningen skallförbättras mot bakgrund av aktuella undersökningarsom visar att kunskapsspridningen inom skolväsendetom homo- och bisexualitet, transsexualism ochtransvestism är bristfällig. begär imotion 2003/04:So568 yrkande 16 att regeringen gerSkolverket i uppdrag att följa upp tidigare översynav sex- och samlevnadsundervisning.Miljöpartiet kräver dessutom en översyn av hurgrundskolans sex- och samlevnadsundervisningpåverkas av en skolas konfessionella inriktning. Imotionen framförs också att krav bör ställas pååtgärder i de fall denna undervisning inteförbättras.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har behandlat liknande yrkanden fleragånger tidigare (senast i bet. 2002/03:UbU11).Utskottet vill peka på att kursplanerna förgrundskolans alla ämnen har reviderats medtillämpning från höstterminen . I desamhällsorienterande ämnena markeras tydligt att tidskall avsättas för att diskutera och reflektera överbegrepp som identitet, sexualitet, kärlek ochjämställdhet. Vikten av att tala om värdefrågor isamband med undervisningen om samlevnad ochrelationer, människosyn och språkbruk betonas. Äveni kursplanen för de naturorienterande ämnena finnsvissa inslag som gäller sex och samlevnad. Att kunnaföra diskussioner i dessa frågor och visa respektför andras ståndpunkter och för olikasamlevnadsformer är ett av målen i biologi. Iläroplanen för det obligatoriska skolväsendet m.m.(Lpo 94) föreskrivs att skolan skall sträva efteratt varje elev respekterar andra människorsegenvärde, tar avstånd från att människor utsättsför kränkande behandling och kan leva sig in i ochförstå andra människors situation. Blandämnesövergripande kunskapsområden som rektor har ettsärskilt ansvar för nämns i läroplanen sex ochsamlevnad.Utskottet konstaterar att , medanledning av ett regeringsuppdrag, har genomförtinspektioner på 25 fristående grundskolor medkonfessionell inriktning eller motsvarande.Skolverket konstaterade i sin rapport bl.a. att sex-och samlevnadsundervisning förekom på alla skolorsamt att inspektionerna inte visade på något falldär läroböcker eller annan litteratur censureratsbeträffande texter eller bilder av religiös ellersexuell karaktär.Vissa särskilda ämnenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandehemkunskapsundervisning, historia,mediekunskap, religionskunskap samt retorik.Jämför reservationerna 19 (fp, kd), 20 (kd)och 21 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandeI motion 2003/04:Ub401 (s) framförs hem- ochkonsumentkunskapens betydelse för barn och ungdomardels ur ett hälsoperspektiv, dels ur ettkonsumentperspektiv. I motion 2003/04:L353 yrkande 2framför att skolungdomar bör gesmöjlighet att lära sig privatekonomi på ett konkretoch praktiskt sätt i och attprivatekonomi och konsumentskydd bör vara ettmöjligt tillvalsämne i gymnasieskolan. I motion2003/04:Ub505 (s) framförs att undervisning i skolanbl.a. inom ramen för ämnet hemkunskap kan ge eleversom är vegetarianer eller veganer kunskap omfullvärdig och näringsriktig vegetarisk kostalternativt vegankost.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet anser nu liksom tidigare (bet.2002/03:UbU11 s. 44) att undervisningen i hem- ochkonsumentkunskap har en viktig plats i grundskolan.I kursplanen för ämnet hem- och konsumentkunskapanges som ett mål att sträva efter att eleven skallutveckla förståelse och intresse för hur handlingari hushållet samspelar med hälsa, ekonomi och miljösåväl lokalt som globalt. Ett mål som eleven skallha uppnått i slutet av nionde skolåret är att kunnaanvända olika varor, metoder och redskap i hushålletoch därvid ta hänsyn till hälsa, hushållsekonomi ochmiljö.Skolhuvudmannen och skolorna har ansvaret för atten konkretisering av de nationella målen görs.Skolhuvudmannen har vidare ett stort ansvar när detgäller uppföljning och utvärdering av skolansresultat för att säkerställa att skolorna uppnår denationella målen.När det gäller gymnasieskolan bör riksdagenavvakta regeringens aviserade förslag.Kristdemokraterna anser enligt motion 2003/04:Ub439yrkande 14 att 1900-talets historia bör prioriterasinom historieämnet. anser enligt motion2003/04:Ub418 yrkande 1 att skolans undervisning omförtryck och intolerans som ägt och äger rum medolika ideologiska eller religiösa förtecken börstärkas. Alla former av politik byggd på rashat,klasshat eller intolerans bör utgöra ämne för enständigt pågående debatt i skolan. I motion2003/04:Ub386 (s) yrkande 1 understryks vikten avatt olika länders, däribland även ,deltagande i slavhandeln över belyses iundervisningen.Några motioner tar upp frågan om ochDanmarks gemensamma historia. Motion 2003/04:Ub277(m) förespråkar undervisning i skånsk/dansk historiai skånska skolor (yrkande 2). bör åläggasatt utarbeta historiematerial anpassat för skånskhistoria (yrkande 1). I motion 2003/04:Ub255 (c) yrkande 3 framhålls undervisning iskånsk/dansk historia samt i danska språket iÖresundsregionen som faktorer som kan bidra tillökad förståelse och integration inom regionen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Regeringen skriver i sin utvecklingsplanUtbildning för kunskap och jämlikhet (skr.2001/02:188) att alla ungdomar behöver en gemensamkärna av kunskap och kompetens. Historiska kunskaperoch perspektiv bör vara en del av denna gemensammakärna.Som utskottet har konstaterat gäller attdet i den mål- och resultatstyrda skolan finns frihet att utforma undervisningen så länge sommålen i läroplanen och kursplanerna för respektiveämne uppnås. När det gäller ovan nämnda yrkanden omundervisning i historia täcker kursplanerna i desamhällsorienterande ämnena väl de frågor som härtas upp. Även vad gäller motionsyrkandet om skolansundervisning om förtryck och intolerans som ägt rumoch äger rum menar utskottet att detta väl ryms inomramen för de samhällsorienterande ämnena, ochutskottet förutsätter att adekvat undervisning ges.Kristdemokraterna pekar i motion 2003/04:Ub517yrkande 2 på behovet av medieutbildning för alla iskolan. Skolan har ett ansvar att föra inmediekulturen i undervisningen. Medieundervisninginnebär att förmedla såväl ett teoretiskt vetandesom ett praktiskt kunnande. Genom att stärka eleverskunskaper om och lära dem ett kritisktförhållningssätt till medier minskar man bl.a.risken för mediers negativa påverkan på den unge.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.I kursplanen för de samhällsorienterande ämnenaanges såsom ett syfte att kunskaperna inom detsamhällsorienterande området ger eleven möjlighetatt se omgivningen i relation till sig själv och attförstå sig själv i relation till omgivningen, dvs.hur individen formar sin värld och formas avvärlden. Kunskaperna skall ge en grund för attdelta, ta ansvar och agera som medborgare i ettdemokratiskt samhälle och för att medverka till enhållbar samhällsutveckling.Kristdemokraterna framhåller i sin motion2003/04:Ub439 kristendomens ställning i ämnetreligionskunskap. Detta ämne spelar en särskild rollför förmedling av vårt kristna kulturarv, för attkunna diskutera värdegrunden och etiska frågor ochför att kunna jämföra med och förstå andra kultureroch religioner (yrkande 2). Religionskunskapsämnetsbetydelse bör utvecklas, då ämnet är en naturligförankringsbas för värdegrundsarbetet (yrkande 15).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden omreligionskunskap m.m. (jfr bet. 2002/03:UbU11).Utskottet anser, nu liksom tidigare, att yrkandenatillgodoses genom gällande kursplaner.I motion 2003/04:Ub308 (s) föreslås att ämnetretorik skall införas i skolan. I ett demokratisktsamhälle är det viktigt att alla kan göra sin rösthörd, våga framföra sina åsikter, men ocksårespektera andras uppfattning.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Såsom utskottet tidigare konstaterat finns det iden mål- och resultatstyrda skolan en stor frihetvad gäller hur undervisningen utformas så länge sommålen i kursplanerna för respektive ämne uppnås. Iläroplanen anges också att skolan skall sträva efteratt varje elev lär sig att lyssna, diskutera,argumentera och använda sina kunskaper som redskapför att formulera och pröva antaganden och lösaproblem, reflektera över erfarenheter och kritisktgranska och värdera påståenden och förhållanden.Kultur och musikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandekultur i skolan samt musik- och kulturskolor.Jämför reservationerna 22 (kd) och 23 (c).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna pekar i motion 2003/04:Ub439yrkande 13 på kulturens roll i skolan och musik- ochkulturskolornas betydelse för barns utveckling.Kulturen bör leva i skolan och genomsyraverksamheten. Bild, ord, film, musik och rörelse ärnaturliga element som kan fungera som självklarainslag i alla ämnen. Musik- och kulturskolornasbetydelse för barns och ungdomars utveckling bör tastill vara i ännu högre grad, skriverKristdemokraterna. I motion 2003/04:Kr284 yrkande 1framhåller att utvärderings- ochuppföljningsmetoderna när det gäller skolanskulturuppgift bör ses över. Skolans nedskärningarhar inneburit stora påfrestningar på den kulturellaverksamheten i skolorna. Därför är det viktigt attutvärdera hur väl läroplanens mål uppfylls. Skolanär vår största och viktigaste kulturinstitutioneftersom den omfattar alla barn och ungdomar. Det ärdå viktigt att man lokalt utarbetar en strategi förhur man arbetar med kultur i skolan.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet delar uppfattningen att kultur och musikär viktiga för att utveckla elevernas personlighetoch intressen. Av de kursplaner som gäller för såvälgrundskola som gymnasieskola framgår att olikakulturaspekter skall behandlas inom i principsamtliga ämnen. Hur målen uppnås är en angelägenhetför kommunerna och för dem som är verksamma iskolan. Skolans möjligheter att organiseraundervisningen efter lokala behov och intressen ärstora. Utskottet vill i sammanhanget också peka påförsöksverksamheten där arbetet i fårorganiseras utan en nationellt fastställd timplan.I motion 2003/04:Ub303 (fp) behandlas olika aspekterav musik- och . Motionären föreslår attregeringen skall låta organisationen kulturskolor (SMOK) utreda musikens betydelse,särskilt inom den kommunala musik- och ,för den enskilde eleven (yrkande 1). Rätten tillstudier i den kommunala musik- och börskrivas in i läroplanen (yrkande 2). I syfte attförbättra informationen om möjligheter att arbetamed musik bör samverkan ske mellan de kommunalamusik- och kulturskolorna och försvarsmusiken(yrkande 4). De kommunala musik- och kulturskolornabör också ges stöd i skolbudgeten för att motverkahöga avgifter som utesluter någon på grund avkostnaden, menar motionären vidare (yrkande 3). Imotion 2003/04:Ub317 (fp) föreslås att alla eleversom har ett intresse av musik och instrument bör fåtillfälle att utveckla den förmågan i en kommunalmusikskola. Motionären menar att detta bör skrivasin i läroplan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Som utskottet tidigare betonat, senast ibetänkande 2002/03:UbU11, fyller musik- ochkulturskolor en viktig uppgift både med avseende påden breda verksamheten och med avseende på attstimulera och ta till vara talanger. Utskottet ärdock inte berett att ställa sig bakom ett införandeav formella regler om bl.a. rätt till studier imusik- och kulturskolor.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeelevens fria val, kunskap om kooperation samtutbildningsinsatser inom IT-området.Jämför reservation 24 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub439yrkande 30 att det skall finnas möjlighet för elevenatt inom ramen för elevens val arbeta inom ideellsektor samt vård och omsorg. Det är viktigt attskolan är öppen för samarbete med näringslivet,föreningar samt organisationer. Möjligheten attunder t.ex. elevens val få hjälpa till inom enförening eller inom sjukvård och omsorg skulle varaen nyttig erfarenhet för eleven som detskulle vara en samhällsnyttig insats, skrivermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Bestämmelser om elevens val finns i 2 kap. 19 §grundskoleförordningen. Undervisningen i elevens valsyftar till att fördjupa och bredda elevenskunskaper i ett eller flera ämnen. I elevens val kanäven ingå ett språk som eleven inte harfått undervisning i.