bet · GR01MJU16 · 2004-04-27 00:00:00 — De medel som finns räcker emellertid inte.Ett annat problem är att skyddsvärda områden med en areal på mellan 5 och20 hektar faller mellan de skyddsformer som i praktiken finns i dag.Biotopskydd är för små arealer och naturreservat inrättas i huvudsak påstörre områden. I en gemensam rapport från och Skogsstyrelsenföreslås det att biotopskydd skall kunna gälla större arealer. Vi föreslåratt biotopskydd skall kunna införas för arealer på upp till 20 hektar.En översyn bör således göras för att undvika att områden på 5-20 ha hamnarmellan biotopskydd och reservatsansvar. Detta bör ges regeringen tillkänna.31. Biotopskydd, punkt 21 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skydd av skogsmark. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:MJ219 yrkande 4 och avslår motionerna 2002/03:MJ210,2003/04:MJ22 yrkande 3 och 2003/04:MJ24 yrkande 9.StällningstagandeEtt område som ges biotopskydd innebär ett intrång på fastigheten. Detpåverkar inte bara den direkta avkastningen utan också den mer långsiktigavid en eventuell försäljning. Det rimliga är att ett årligt arrende utgårtill markägaren såvida inte inköp sker för avsättning till naturreservat.Detta bör ges regeringen till känna.32. Stöd till skogsvård m.m., punkt 22 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om stöd till skogsvård. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ23 yrkande 7 och avslår motionerna 2002/03:MJ472,2003/04:MJ423 yrkandena 1 och 4 och 2003/04:MJ474 yrkande 20.StällningstagandeSkog har långa omloppstider, vilket betyder att det tar frånplantering till avverkning. I de allra flesta fall får inte den somplanterat trädet avkastningen av det. Ädellövskog har ännu längre omloppstid- . Då är det t.o.m. svårt att tillgodogöra sig värdet iett ökat försäljningsvärde på fastigheten. Det är därför värdefullt attett bidrag för plantering och skötsel av ung ädellövskog finns.Regeringen aviserar nu att den vill se över bidraget och möjligen samordnadet med det stöd till landsbygdsutveckling som är en del av den gemensammajordbrukspolitiken (CAP). Detta förslag bör enligt vår uppfattning avvisasav främst två skäl, dels på grund av att CAP ständigt är utsatt förförändringar och det kan därför förutses att denna finansiering blir temporär,dels på grund av att ädellövskog är långsamväxande. Det innebär att fråganom hur plantering av t.ex. ek bidrar till landsbygdsutveckling under dettaoch nästkommande sekel är höljt i dunkel. Arbetstillfällena på Visingsöhar inte blivit fler efter det att svenska flottan planterade ek förbåtbyggnadsändamål . Inte ens nu när trädenär klara att skördas har sysselsättningen påverkats. Detta bör ges regeringentill känna.33. Stöd till skogsvård m.m., punkt 22 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om stöd till skogsvård. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ474 yrkande 20 och avslår motionerna 2002/03:MJ472,2003/04:MJ23 yrkande 7 och 2003/04:MJ423 yrkandena 1 och 4.StällningstagandeMer lövinslag i den svenska skogen, speciellt i södra och ,är angeläget. Det finns en stor oro hos skogsägarna kringlövskogen. I lövskog kan det förekomma många nyckelbiotoper och det finnsdärför en oro för att staten genom olika former av avsättningar skall tamarken ifrån skogsägarna. Med tanke på regeringens högt ställda mål omskogsavsättningar är detta en befogad oro. Metoden att genom storaavsättningar skydda den biologiska mångfalden kan således motverka sitt syftevad gäller att få ökade inslag av lövträd. Mer medel bör reserveras förolika lövskogsprojekt för såväl skötsel som plantering. Detta bör gesregeringen till känna.34. Åtgärdsprogram för markförsurning, punkt 23 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om markförsurning. Därmed bifaller motion2002/03:MJ432 yrkande 9 och avslår motion 2003/04:MJ22 yrkande 6.StällningstagandeFörsurning av mark och vatten beror på utsläpp av svavel och kväveföreningarsom framför allt kommer från transportsektorn, industrin, energiproduktion,arbetsmaskiner och jordbruket. Förutom utsläppsminskningar inom industrinoch energisektorn m.m., krävs omfattande kalkning för att minska denbefintliga försurningen. anser att regeringens åtgärderär otillräckliga. En långsiktig strategi för sjöar och vattendrag böromfatta mer än bara åtgärder direkt i vattnet eftersom försurningen isjöar och vattendrag bl.a. är en följd av att omgivande marker försurats.Vi anser att det är svårt att utläsa ur regeringens budgetförslag hurmycket pengar som anslås till kalkning och har även tidigare föreslagitatt kalkning skall redovisas separat. har arbetat fram ettåtgärdsprogram för en sammanslagen sjö- och skogskalkning som skulle varaeffektivare än nuvarande system både ur praktisk och ekonomisk synvinkel.Detta bör ges regeringen till känna.35. Åtgärdsprogram för markförsurning, punkt 23 (fp, v)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om markförsurning. Därmed bifaller motion2003/04:MJ22 yrkande 6 och avslår motion 2002/03:MJ432 yrkande 9.StällningstagandeDet har pågått kalkning av sjöar och vattendrag. Det hardock varit frågan om akuta insatser med grova metoder där effekterna påde komplicerade ekologiska och geologiska systemen varit osäker, särskiltpå lite . Olika jordarter, biotoper och vattendrag reagerarolika på de nuvarande kalkningsåtgärderna.Om både miljömål och skogens produktionsförmåga skall kunna upprätthållasbehövs enligt min uppfattning förfinade metoder för att motverkaförsurningseffekterna. och berörda länsstyrelser bedriverförsöksverksamhet med bl.a. askåterföring från biobränsleanläggningar. Manförsöker i denna verksamhet hitta mer subtila och hållbara metoder attåterföra näringsämnen som motverkar försurningen och bidrar till attupprätthålla den naturliga pH-balansen och därmed den ekologiska balansen.Verksamheten syftar också till att öka näringskompensationen efter skördsamt att anpassa skötselmetoder för att uppnå bättre vattenkvalitet ochuthållig skogsproduktion.Brist på medel hotar denna verksamhet. Sett med utgångspunkt från bådeskogens produktions- och miljömål är det viktigt att denna verksamhetutvecklas. Det är angeläget att verksamhet som syftar till att utvecklabättre metoder för att motverka försurning kan fortgå och inte hotas avmedelsbrist. Detta bör ges regeringen till känna.36. Skoglig utbildning, punkt 24 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skoglig utbildning. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ23 yrkande 3 och avslår motion 2003/04:MJ24 yrkande 8.StällningstagandeI skrivelsen förekommer några resonemang om olika aktörers ansvar. Enligtvår uppfattning är det de lagstiftande och verkställande församlingarna(och regeringen) som har hela ansvaret för genomförandet ochutvärderingen av den politik som beslutas där. Till förfogande står ettantal myndigheter som har till enda uppgift att genomföra beslutad politik.Enligt vår mening är det staten som skall svara för forskning. Resursernatill detta bör enligt vår uppfattning öka. Detta bör ges regeringen tillkänna.37. Skoglig utbildning, punkt 24 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skoglig utbildning. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ24 yrkande 8 och avslår motion 2003/04:MJ23 yrkande 3.StällningstagandeDet råder ett stort utbildningsbehov inom skogsnäringen. En översyn börgöras över den skogliga utbildningen för att säkra och möta framtida behovinom skogsområdet. I översynen bör också problemet att erhålla praktikplatserför gymnasieungdomar belysas. är ett skogsland och skogsforskningenbör med tanke på den betydelse som skogen har för vårt land ekonomiskt,socialt och miljömässigt vara ett prioriterat forskningsområde. Sedan islutet av har efterfrågan på skoglig utbildning ökat. Regeringenborde i översynen också undersöka efterfrågan av lämpliga eftergymnasialaskogliga utbildningar. Detta bör ges regeringen till känna.38. Skogsforskning, punkt 25 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skogsforskning. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:MJ24 yrkande 10 och 2003/04:MJ25 yrkande 6.StällningstagandeSverige är ett skogsland och skogsforskningen bör med tanke på den betydelsesom skogen har för vårt land ekonomiskt, socialt och miljömässigt varaett prioriterat forskningsområde. Skogsforskningen måste vara stark vadavser både produktions- och miljöfrågor. Det är därför viktigt att stärkade universitetsinstitutioner som bedriver en god skogsforskning.Regeringen har utlovat en forskningspolitisk proposition till hösten 2004.Vi vill uppmana regeringen att i utformningen av forskningspropositionenbeakta den utveckling av skogsforskningen som skett i på senareår. som universitet, högskolor och forskningsinstitut fått fleruppgifter har man i princip fått mindre medel. De bristfälliga resursernahar lett till att kvaliteten på forskning och utbildning har sänkts. Vianser att staten bör ta ett ökat ansvar för den långsiktiga finansieringenav den skogsindustriella forskningen i . Detta bör ges regeringentill känna.39. Skogens kulturmiljö m.m., punkt 26 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skogens kulturmiljö. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ23 yrkande 5 och avslår motionerna 2002/03:MJ400 och2003/04:MJ25 yrkande 5.StällningstagandeDet är förmodligen en bra idé att inventera vilka kulturmiljövärden somfinns i skogen. Erfarenheterna av tidigare inventeringar för andra ändamålär emellertid inte goda. Om en inventering skall göras är det enligt våruppfattning ett krav att den sker i samråd med skogsägarna. En inventeringfår inte heller leda till stora krav på avsättningar av skogsmark fördessa ändamål. är stora arealer undantagna från skogsbruk. Omytterligare restriktioner för att skydda kulturmiljö införs bör de motsvarasav minskade avsättningar till andra ändamål. Vi anser att sammaersättningsregler bör gälla för restriktioner i markanvändningen för kultur ochfornlämningar som för naturvård. Detta bör ges regeringen till känna.40. Skogens kulturmiljö m.m., punkt 26 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skogens kulturmiljö. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ25 yrkande 5 och avslår motionerna 2002/03:MJ400 och2003/04:MJ23 yrkande 5.StällningstagandeFör att nå miljömålet Levande skogar har högt ställda delmål satts upp.En grundförutsättning för att nå målen för kulturmiljövården är attinventerade fornlämningar finns registrerade och att uppgifterna om lämningarnaär lätt åtkomliga för markägarna. Registrering och redovisning av befintligafornlämningar bör därför prioriteras av de kulturmiljövårdande myndigheterna.Det behövs en översyn av lagstiftningen som kan öppna för möjlighetentill ersättning för inskränkning i brukandet inom större fornlämningaroch fornlämningsområden. har länsstyrelserna rapporteratom alltfler skador på kulturlämningar i skogen. Nya inventeringar visararealtäckande fornlämningar av en omfattning som kan komma att medförabetydande inskränkningar i det enskilda skogsföretaget. På sina håll finnsrisk för att skogsbruk och kulturminnesvård hamnar på kollisionskurs. Detär rimligt att de markägare som drabbas av betydande inskränkningar inyttjandet av marken, utöver den hänsyn markägaren skall ta till allmännaintressen, skall kompenseras ekonomiskt genom en intrångsersättning. Dettabör ges regeringen till känna.41. Skoglig myndighet, punkt 27 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skoglig myndighet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:N269 yrkande 8 och avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande25, 2003/04:MJ24 yrkande 11 och 2003/04:MJ218.StällningstagandeDet har blivit tydligt att det inom administrationen utvecklats ettdubbelkommando i fråga om miljöfrågor i skogen och skogsbruket. Näringenmöter en kluven statsmakt. Detta har sannolikt sin grund i att miljöpolitikenväxte fram delvis vid sidan om skogspolitiken . Skogsägarebollas mellan myndigheter som kan ha delad syn på hur naturvärdena bästhanteras.Även om det finns regioner där samarbetet mellan skogsvårdsstyrelser,länsstyrelser och kommuner kommit långt bör det vara en prioriterad frågai skogs- och miljöpolitiken att samarbetet blir fullt tillfredsställande.När det offentliga ställer särskilda miljökrav på näringsidkarna skallskogsägarna så långt möjligt bara ha med en myndighet att skaffa. Närmiljöbalken nu utreds blir det viktigt att klara ut att normal skogsskötselregleras i skogsvårdslagen och inte i . I annat fall kankommunerna få oinskränkta möjligheter att reglera skogsbruk via miljöbalken.Om skogsbruk kan bedömas som miljöfarlig verksamhet blir kommunernahuvudmän och inskränkningar i skogsbruket ersätts inte. Detta bör gesregeringen till känna.42. Skoglig myndighet, punkt 27 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skoglig myndighet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ24 yrkande 11 och avslår motionerna 2002/03:MJ424 yrkande25, 2002/03:N269 yrkande 8 och 2003/04:MJ218.StällningstagandeSkogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna är sektorsansvariga myndigheter.Vi anser att det är angeläget att dessa myndigheter får bestå som friståendemyndigheter. En ansvarsfördelning bör ske mellan skogsvårdsorganisationenoch länsstyrelserna/. Skogsvårdsstyrelserna bör ges utökademöjligheter att kunna bedriva sina viktiga rådgivningsinsatser. De ideellaorganisationernas potential bör också tas till vara. Detta bör ges regeringentill känna.43. Skoglig myndighet, punkt 27 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skoglig myndighet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:MJ424 yrkande 25 och avslår motionerna 2002/03:N269 yrkande8, 2003/04:MJ24 yrkande 11 och 2003/04:MJ218.StällningstagandeSkogsvårdslagen, där produktions- och miljömål jämställs, bygger påförvaltarskapstanken, ett ansvar som skogsbrukare har att ta för kommandegenerationer. Lagen är utformad för att ge skydd åt den biologiska mångfaldensamtidigt som virkesförsörjningen skall vara säkrad för den svenskaskogsindustrin. regler är enligt min uppfattning bristfälligtanpassade till skogsbrukets förutsättningar. Oklarheterna i lagstiftningenkan därmed komma att drabba skogsbruket hårt, till nackdel för skogsvårdenoch därmed också för svensk ekonomi. Enligt nuvarande regler prövar denskogliga myndigheten enligt skogsvårdslagen medan kommunerna kan ha rättatt pröva enligt . Förhållandet bör enligt min uppfattningrättas till så att skogsvårdslagen gäller för detta fall. Detta bör gesregeringen till känna.44. Uppdragsverksamhet, punkt 28 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om uppdragsverksamhet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ23 yrkande 8 och avslår motion 2003/04:MJ22 yrkande 5.StällningstagandeDet är olyckligt om en statligt ägd aktör säljer tjänster på en öppenmarknad i konkurrens med privata aktörer. Särskilt olyckligt är det omaktören har ett myndighetsansvar. Skogsvårdsorganisationensuppdragsverksamhet faller in under dessa kriterier. Även om utvärderingarinte funnit belägg för att försäljningsverksamheten har menlig inverkanpå marknaden innebär det inte att så är fallet. Enbart förekomsten av enstatlig uppdragsverksamhet innebär etableringshinder, vilket i sig krymperkonkurrensen. Det går heller inte att gardera sig helt mot subventioneradprissättning där skattebetalarna i den övriga verksamheten står försubventionen. Enligt vår mening bör inte skogsvårdsorganisationen ha annanverksamhet än myndighetsuppgifter. Detta bör ges regeringen till känna.45.Uppdragsverksamhet, punkt 28 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om uppdragsverksamhet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ22 yrkande 5 och avslår motion 2003/04:MJ23 yrkande 8.StällningstagandeI dag finns det en utvecklad verksamhet inom skogssektorn som kan kallasgröna jobb. Det är ett samarbete mellan skogsvårdsstyrelserna ochlänsarbetsnämnderna. Ofta engageras arbetssökande och andra människor utanförden ordinarie arbetsmarknaden i glesbygd. För natur- och kulturmiljövårdeninnebär insatserna ett viktigt tillskott till otillräckliga ordinariemedel. är det i praktiken den enda möjligheten att få de aktuellaåtgärderna utförda.Att kombinera resurser från olika politikområden kan ge påtagliga ochkonkreta synergieffekter. har redovisat flera förslag påverksamheter som kan bidra till att skogens och naturmiljöns centralaroll i ett uthålligt samhälle kan tas till vara, bl.a. miljömätning avskogsmark, biologiska data för landskapsanalyser och uppföljning samtvård av naturvårdsobjekt och kulturmiljöer. Arbetstillfällen av dettaslag ger ett nettotillskott av sysselsättning. Det pågår också pilotprojekti samarbetet med försäkringskassorna rörande arbetslivsinriktad rehabiliteringi skogsmiljöer, vilket visar goda resultat. Slutsatsen är att denna typav åtgärder inom skog, natur och kultur innehåller särskilda kvalitetersom motiverar en fortsatt och utökad verksamhet. Verksamhet som ger flers.k. gröna jobb i skogsmiljöer bör utvecklas. Detta bör geregeringen till känna.46. Statligt skogsinnehav m.m., punkt 29 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om statligt ägande. Därmed bifaller motion2003/04:MJ23 yrkande 9 och avslår motionerna 2002/03:MJ425 yrkande 1,2003/04:MJ24 yrkande 12, 2003/04:MJ26 yrkandena 3 och 9, 2003/04:MJ409yrkande 3, 2003/04:MJ412 yrkandena 2 och 5 och 2003/04:N327 yrkande 9.StällningstagandeStaten äger av skogen i . Andelen offentligt ägd skogär än större på grund av att både kommuner och kyrkan är stora skogsägare.Privatskogsbruket innehar endast hälften av skogsmarken i . Enligtvår mening är den offentligt ägda andelen alltför stor. Sveaskogstillblivelse var enligt vår mening felaktig. Det visar sig också att Sveaskogär en alltför stor markägare både regionalt och lokalt. Detta får en menliginverkan på prisbild, utbud och försäljningskanaler, vilket inte minstdebatten i visar. är ett av de statliga bolag som vivill sälja. Även i övrigt bör det offentliga innehavet av mark minska.Staten bör äga den mark som är avsatt av naturvårdsskäl eller andrabevarandeskäl samt mark som behövs för vetenskapliga ändamål ellerförsvarsändamål. Därutöver ser vi inget behov av långsiktigt statligtmarkägande.I vissa fall kan staten temporärt äga mark t.ex. om strukturaffärerunderlättas. Detta bör ges regeringen till känna.47. Statligt skogsinnehav m.m., punkt 29 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om statligt ägande. Därmed bifaller motion2003/04:MJ24 yrkande 12 och avslår motionerna 2002/03:MJ425 yrkande 1,2003/04:MJ23 yrkande 9, 2003/04:MJ26 yrkandena 3 och 9, 2003/04:MJ409yrkande 3, 2003/04:MJ412 yrkandena 2 och 5 och 2003/04:N327 yrkande 9.StällningstagandeFolkpartiet anser att det överväldigande antalet statliga företag böravyttras. Detta kräver emellertid hänsynstagande till bl.a. marknadssituationen.Fram till dess att en försäljning kan ske bör målet för varaatt sköta samhällets skogar samt att tillhandahålla ersättningsmark vidreservatsbildningar. bör i takt med att den egna industrinavvecklas och rådande avtal löper ut, begränsa sin virkesförmedlande rolltill att enbart omfatta statens skogar. beslut att sälja utsågverk har ännu ej effektuerats. Orsaken till detta borde närmare redovisas.Staten bör generellt inte bedriva kommersiell verksamhet där detta kangöras av det privata näringslivet. Risken för en snedvridning avkonkurrenssituationen på marknaden och att statliga medel används för attindirekt stötta verksamheten är alltför stora. Ett statligt ägande ökarrisken för att företag genom sitt speciella ägandeförhållande blir merbenäget att ta icke-affärsmässiga risker, vilket också leder till en osundmarknad. Det är därför lämpligt att en oberoende utredning ser över statenskommersiella verksamheter både inom de statliga bolagen och inom myndigheterna.Detta bör ges regeringen till känna.48. Statligt skogsinnehav m.m., punkt 29 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om statligt ägande. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:MJ425 yrkande 1 och 2003/04:MJ409 yrkande 3 och avslårmotionerna 2003/04:MJ23 yrkande 9, 2003/04:MJ24 yrkande 12, 2003/04:MJ26yrkandena 3 och 9, 2003/04:MJ412 yrkandena 2 och 5 och 2003/04:N327 yrkande9.StällningstagandeKristdemokraterna anser att staten bör sälja ut de företag som är verksammapå den konkurrensutsatta marknaden. Vi anser följaktligen att statligtägande av den produktiva skogsmarken inte är ett primärt intresse även omdet kan finnas skäl som talar för statligt ägande. Enskilda skogsägareoch privata bolag kan bruka skogen miljö- och tillväxtmässigt lika brasom staten och det finns därför ingen anledning för staten att konkurreragenom att äga produktionsskog i stor omfattning.Statens uppgift är att ta hand om områden med höga naturvärden som undantasbrukning, att införskaffa och hålla viss produktionsmark som bytesvaranär allmänintresset kräver att privata skogsägares marker kanbrukas. Behovet är störst i där mer mark behöver skyddas.Detta bör ges regeringen till känna.49.