bet · GS01NU2 · 2004-11-17 00:00:00 — Med hänsyn till uppdraget tillAnsvarskommittén och förväntade resultat inom de häraktuella områdena avvisar utskottet motionärernaskrav på omedelbara ändringar beträffande regionaltoch lokalt ansvar.När det gäller frågan om sambandet mellan denregionala utvecklingspolitiken ochlandsbygdspolitiken vill utskottet framhålla attfrågan är under beredning och att ettställningstagande i sak bör vänta till dess att ettfullständigt beslutsunderlag kan presenteras.Utskottet välkomnar de breda direktiven för den nyautredningen, vilken har att utarbeta en långsiktigstrategi för den nationella politiken förlandsbygdsutveckling (se föregående avsnitt medkompletterande uppgifter). Glesbygdsverketssammanställning av hanteringen avlandsbygdsdimensionen i län och regioner är ett avunderlagen för kommitténs arbete. Den förstadelrapporten från detta arbete pekade på att det ärstora skillnader mellan länen när det gäller synenpå landsbygdsfrågorna. Utskottet utgår från attdessa skillnader analyseras i det fortsatta arbetet.Även utvecklingen som kan följa av den ovan nämndaAnsvarsutredningens arbete liksom utvecklingen inomEU har betydelse för ett framtida ställningstagandetill landsbygdspolitiken. När det gällerlandsbygdspolitikens inlemmande i EU:sjordbrukspolitik vill utskottet peka på risken attlandsbygdspolitiken "drunknar" i den mycketomfattande och tunga jordbrukspolitiken. Det finnsenligt utskottets mening ett behov av att värnaockså de verksamheter på landsbygden som inte hörsamman med jordbruksområdet.Den av utskottet tidigare framförda uppfattningenatt alla nu befintliga stödformer kontinuerligt börifrågasättas, och med vissa intervaller utvärderas,är fortfarande giltig. Regeringen aviserar ibudgetpropositionen att vissa regionalt beslutadeföretagsstöd skall avvecklas . (De avregeringen aviserade förändringarna jämte motioner ifrågan behandlas senare i betänkandet i samband medanslaget 33:1.) För beloppet inom det aktuellaanslaget, Allmänna regionalpolitiska åtgärder(33:1), föreslås dock inga större förändringar. Somen kompletterande åtgärd skall , som är en central aktör i det regionala systemetför företagsutveckling och har sin främsta uppgift ikreditförsörjning till små och medelstora företag,erbjuda lån med större risktagande i stödområde B. Ibudgetpropositionen för utgiftsområde 24 Näringslivförklaras förändringarna i verksamhet närmare.Det konstateras att de aviserade förändringarnainnebär en renodling och effektivisering av destatliga insatserna för företagsutveckling påregional nivå.Trots att ändringar i företagsstöden - såsomexempelvis de här berörda förändringarna - kanmedföra övergångsproblem vidhåller utskottet den synpå företagsstöden som redovisats tidigare - senast ibetänkande 2003/04:NU2 - att det ärangeläget att minska användningen av olika bidraginom den regionala utvecklingspolitiken. Det kanvidare erinras om EU:s restriktiva syn på statligastöd. Enligt kommissionen måste de statliga stödenfortlöpande motiveras och kritiskt undersökas,eftersom statliga stöd har en snedvridande effekt påkonkurrensen.När det gäller övriga i motionerna upptagnainriktningsfrågor som rör stödområdesindelning,företagslokaler i stödområdena, service i glesbygdenm.m. har en noggrann redovisning av förhållandenaoch utvecklingen gjorts under rubriken i det föregående. mening innebär denna redovisning attnågra åtgärder inte är påkallade med anledning avdessa yrkanden.Utskottet vill slutligen erinra om att det inte iförsta hand är åtgärderna inom utgiftsområde 19Regional utveckling som bidrar till att uppfyllamålen inom den regionala utvecklingspolitiken, utanregionala hänsynstaganden inom andra politikområden.Som framgår av det sagda ligger utskottets syn påinriktningen av den regionala utvecklingspolitiken ilinje med den som redovisats i budgetpropositionen.Med hänvisning till vad som anförts anserutskottet att bör avslå här behandlademotionsyrkanden.MyndighetsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omförändrad myndighetsorganisation medhänvisning till att det pågåendeutredningsarbetet med en ny, bredare ansatsbör inväntas innan något ställningstagandekan göras i fråga om den framtidaorganisationen. Jämför reservationerna 2 (m,fp) och 3 (kd).BakgrundInom politikområdet Regional utvecklingspolitikfinns myndigheten . Övrigamyndigheter och organ som har uppgifter inom denregionala utvecklingspolitiken är bl.a.länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen,samverkansorganen, Verket för näringslivsutveckling(), Verket för innovationssystem (),universitet och högskolor, ,, , Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) ochArbetslivsinstitutet.Även har uppgifter inom områdetdels genom uppdraget att testa nya lösningar inomdet kommersiella serviceområdet, dels genomutvecklandet av servicedatabasen i samarbete medGlesbygdsverket.MotionernaGlesbygdsverket bör avvecklas, anför Moderatasamlingspartiet i motion 2004/05:N374 (m) och menaratt dess uppgifter bör föras över på . Dennuvarande ordningen leder till en olyckliguppsplittring av ansvaret för regionalpolitikenhävdar motionärerna.I kommittémotion 2004/05:N254 (fp) framförs attdet finns all anledning att överväga en förändringav myndighetsstrukturen i fråga omlandsbygdsutveckling. Motionärerna skulle vilja attde funktioner inom , Fiskeriverketoch som är viktiga ur ettnäringspolitiskt perspektiv sammanförs till ettgemensamt verk för landsbygden och de areellanäringarna. Detta skulle innebära en renodling iförhållande till nuvarande myndighetsstruktur.Enligt motionärerna får det nya verket under ingaomständigheter bli ett organ för opinionsbildningsom det nuvarande Glesbygdsverket.I motion 2004/05:N414 (fp) pläderas för englesbygdsombudsman, som skall stödja glesbygdensinvånare, företagare och anställda och skydda denservicegaranti som varje ort i kan kräva.Det kan gälla infrastruktur, vägar, IT, postservice,skola, vård, omsorg m.m.I motion 2004/05:N407 (kd) framförs uppfattningenatt det är dags att byta namn på Glesbygdsverkettill . Syftet är att svara förlandsbygdspolitik, vilket inte är synonymt medregionalpolitik eller glesbygdspolitik. Jämfört medGlesbygdsverket bör det nya gesutökade befogenheter och möjligheter till inflytandeöver den nationella politiken. En uppgift bör varaatt följa upp de landsbygdspolitiska målen och attgenomföra olika pilotprojekt. Det nya verketsgeneraldirektör bör också ges uppdraget att varalandsbygdsombudsman och försvara landsbygdensintressen gentemot andra intressen.Vissa kompletterande uppgifterÅr 2002 tillkallades en särskild utredare (docentErik ) med uppgift att genomföra en översynav roll och uppdrag inom den nyaregionala utvecklingspolitiken. Utredningensslutbetänkande Mot en ny landsbygdspolitik (SOU2003:29) överlämnades till regeringen i april 2003.I utredningens betänkande föreslås ett antalförändringar av roll men också närdet gäller landsbygdspolitiken i stort. Utredningenföreslår att en särskild utvecklingsinriktadlandsbygdspolitik införs, frikopplad från denregionala utvecklingspolitiken. Utgångspunkten förlandsbygdspolitiken föreslås vara det nationellaintresset av en landsbygd som är ekonomisktlivskraftig, som har höga natur- och kulturvärdenoch som består av socialt välfungerande och levandebyar, bygder och orter. föreslåsbyta namn till och dess anslag börflyttas från utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling (Regional utveckling) tillpolitikområdet Landsbygdspolitik under utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar (under ett departement som skulle kallasLandsbygds- och ). En nyutredning föreslås för att djupare analysera denframtida landsbygdspolitiken med utgångspunkt i tvåfrågor: landsbygden som livsmiljö och den glesastrukturens problem. Bakgrunden till förslaget om ensådan utredning är att det - enligt vad som står ibetänkandet - finns en stor brist påöverensstämmelse mellan landsbygdens behov ochjordbrukspolitiken, som inte omprövats på lång tid.När det gäller den geografiska prioriteringenföreslås en flexibel definition av lands- ochglesbygd. Den särskilda geografiska prioriteringenav inland och skärgårdsområden skallenligt förslaget slopas.Utredningsbetänkandet har remissbehandlats ochbereds inom Regeringskansliet.I det föregående (s. 23) redovisas direktiven fören ny kommitté som har att utarbeta en långsiktigstrategi för den nationella politiken förlandsbygdsutveckling. Enligt direktiven skall ävenmyndigheternas roller inom landsbygdspolitikenanalyseras. I detta sammanhang hänvisas till nämndaavsnitt.När det gäller frågan om en glesbygdsombudsman harutskottet ett antal gånger - senast i betänkande2003/04:NU2 - framhållit att det är av stor vikt attmyndighetsorganisationen inom regionalpolitiken,numera den regionala utvecklingspolitiken, fungerareffektivt. Utskottet ansåg det positivt med engenomlysning av roll i samband medpågående och förestående utrednings- ochberedningsarbete. Detta beredningsarbete bordeinväntas innan något ställningstagande kan göras ifråga om den framtida organisationen, ansågutskottet.Utskottets ställningstagandeDen regionala utvecklingspolitiken har genomgåttstora förändringar sedan inrättadesi . Någon mer djupgåendegenomgång av myndighetens verksamhet har dock integenomförts. Mot denna bakgrund anser utskottet attdet är positivt att en genomlysning avGlesbygdsverkets roll nu har ägt rum. Som nämntsfortgår beredningsarbetet inom Regeringskanslietsamtidigt som en ny utredning om den nationellapolitiken för landsbygdsutveckling har kommit igång. När det gäller myndighetsfrågorna är det inteenbart som står i fokus utaninriktningen är att se på "myndigheternas roller ochformer för samarbete". Utskottet anser attresultaten från det pågående arbetet - med den nya,bredare ansatsen - bör inväntas innan någotställningstagande kan göras i fråga om den framtidaorganisationen.Liksom tidigare vill utskottet framhålla att detär av stor vikt att myndighetsorganisationen inomden regionala utvecklingspolitiken fungerareffektivt. Utskottet har inte ändrat uppfattning pådenna punkt. Med det sagda avstyrker utskottet häraktuella motionsyrkanden.UtlokaliseringsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå samtliga motionsyrkandenmed hänvisning till att nu gällande principerför utlokalisering av statliga myndigheterbör följas. Jämför reservation 4 (m, fp, kd,c).MotionernaEnligt motionärerna i motion 2004/05:N270 (s) börregeringen utreda vilka statliga verksamheter somkan omlokaliseras från de snabbt växandestorstadsområdena. Vidare bör regeringen se till attregionalpolitiska mål följs vid bildande av nya verkoch myndigheter.I motion 2004/05:N335 (s) förklaras attkoncentration av statlig verksamhet till få orterminskar medborgarnas tillgång till samhällsservice.Det finns dock ett tydligt uppdrag beträffandestatliga myndigheter att regionalpolitisk hänsynskall tas vid lokalisering och omorganisation. Förtrovärdigheten krävs en tydlig markering iregleringsbrev och direktiv för de statligamyndigheterna.I motion 2004/05:N292 (s) hävdas att det krävsytterligare och tydligare anvisningar frånregeringen när det gäller att få myndigheterna attta ett klart ansvar för att nå målen i den regionalautvecklingspolitiken. Om detta inte sker kommercentraliseringen av de statliga myndigheterna attfortgå, varnar motionärerna; all statlig verksamhetlokaliseras då allt längre bort från glesbygdensmedborgare.I motion 2004/05:N446 (s) trycker motionärerna påatt det är viktigt att alltid ha ettregionalpolitiskt perspektiv när beslut fattas omförläggningen av anstaltsplatser, verk ochmyndigheter. Annars skapas hinder för kommuner ochlandsting att uppfylla de politiska målen.I motion 2004/05:N229 (fp, m, kd) erinras om attfrågor om lokalisering av statlig verksamhet som ärav större vikt eller på annat sätt av principielltintresse bör underställas . Enligtmotionärerna har inte regeringen följt dettariksdagsbeslut.I kommittémotion 2004/05:N254 (fp) sägs attundersökningar visat att tidigare utlokaliseringarfrån inte har gett den effekt som önskats.Därför bör befintliga myndigheter inte utlokaliserasi fortsättningen, argumenterar motionärerna. De ärdäremot positiva till en fortsatt lokalisering avstatliga myndigheter till andra delar av landet, iden mån frågan gäller nya myndigheter.Enligt motionären till motion 2004/05:N315 (fp)bör orter som drabbas av nedläggningar inom t.ex.försvarsmakten kompenseras genom utflyttningav arbetsplatser från överetablerade orter som t.ex.Stockholm. Kompetens och lokaler är dyrare istorstäderna. Bland annat bör och Jämtlandsnarast komma i åtnjutande av storautlokaliseringar. De samhälleliga konsekvenserna avkoncentrationen av statliga verk och styrelser tillStockholmsområdet bör utredas.Motionärerna till motion 2004/05:N368 (fp)understryker att regioner inte fått sammaförutsättningar när det gäller lokalisering avstatliga verk och myndigheter. Om ett statligt verklokaliseras till en ort medför detta inte bara ettökat inflytande utan också ett större utbud avarbetstillfällen och ett ökat skatteunderlag. Nyamyndigheter lokaliseras ibland i Stockholmsomedelbara närhet, vilket kan uppfattas som ett sättatt kringgå reglerna. Enligt motionärerna måste desamhälleliga konsekvenserna av en koncentration avstatliga verk till utredas.I motion 2004/05:N301 (v) framhålls attomlokalisering av statlig verksamhet kan vara ettverktyg för att främja både en myndighets utvecklingoch den regionala utvecklingen i . Vid varjebeslut om ny- eller omlokalisering krävs noggrannaöverväganden enligt . En utgångspunktbör vara att myndigheterna även efter en sådanlokalisering kan utföra sina arbetsuppgiftereffektivt. måste stor hänsyn tas till deanställda och deras familjer i samband medomlokalisering. En omlokaliseringsplan på fem bör utarbetas och kombineras med bl.a.medflyttarstöd.I motion 2004/05:N323 (v) pläderas för krafttagoch konkreta åtgärder för att en rimlig regionalbalans skall kunna uppnås . Iutflyttningskommuner ökar äldreomsorgen i omfattningsamtidigt som den egna skattekraften minskar. Inomflera politikområden innebär förslagen ofta attverksamheter flyttas från periferin till centrum.Alla förslag och initiativ från regeringen måstedärför innehålla en regionalpolitisk analys medkonsekvensbeskrivningar, anser motionären.I vissa motioner framhävs behovet avomställningsprogram eller andralokaliseringsåtgärder i särskilda regioner ellerkommuner. Dessa motioner redovisas länsvis ellermotsvarande på nästa sida.-----------------------------------------------------LÄN/REG. MOTION BEHOV AV ÅTGÄRDER-----------------------------------------------------2004/05:N385Regeringen måste leva upp till(s) uttalade mål vidlokalisering. har enalltför låg andel statligtsysselsatta.-----------------------------------------------------2004/05:N289De riktlinjer som (c) upprepat ang. lokalisering avstatliga myndigheter börföljas. Minst sju myndigheter,2 500 årsarbetstillfällen, börutlokaliseras till underden kommande femårsperioden.----------------------------------------------------------------------------------------------------------Västsverige2004/05:N207Ett nationellt(m) miljöteknikcentrum börlokaliseras till VästraGötaland, där många människoroch företag är engagerade ihållbar utveckling.-----------------------------------------------------2004/05:N229yrk. Behov av en(fp, m, arbetsmarknad förkd) samhällsvetare även i Göteborg.yrk. Alltför få statligamyndigheter har sinahuvudenheter i Göteborg.yrk. skall inteuteslutas som lokaliseringsort;alla orter utanför Stockholmsom inte är välförsedda medstatliga myndigheter ärlämpliga orter.yrk. Fler huvudenheter förstatliga myndigheter börlokaliseras till Göteborg.-----------------------------------------------------2004/05:N401yrk. Det är en(fp) snedfördelning att haren handfull statliga verk,medan har135. Denna snedfördelning måsterättas till.----------------------------------------------------------------------------------------------------------Västmanland2004/05:N231Statliga myndigheter till(kd) effektiviserarresandet och medför positivaeffekter.----------------------------------------------------------------------------------------------------------Västerbotten2004/05:N372Ett nytt svenskt(s) miljöteknologicentrum, SwentecAB, bör etableras i Skellefteåmed stöd av och Luleåuniversitet.----------------------------------------------------------------------------------------------------------2004/05:N257(yrk. 2) Statliga(c) arbetstillfällen böromlokaliseras frånhuvudstadsregionen tillNorrland och andra delar avlandet. En utflyttning av 50000 statligaårsarbetstillfällen är enlämplig målsättning.----------------------------------------------------------------------------------------------------------Vissa kompletterande uppgifterÅr 1990 lade fast vissa principer förlokalisering av statlig verksamhet. betänkande (bet. 1989/90:AU13)uttalades bl.a. att omlokalisering men kanske framför alltdecentralisering är viktiga inslag i strävandena attåstadkomma en balanserad regional utveckling. bör en fortlöpande prövning ske avförutsättningarna för en decentralisering av verksamheter.En utgångspunkt är att myndigheterna även efter enomlokalisering eller decentralisering skall kunna fullgörasina arbetsuppgifter effektivt. Vidare uttalades att ocksåandra orter än stödjepunkterna, särskilt i sydöstraSverige och , kan komma i fråga förlokalisering.I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1996/97:AU2 frånhösten 1996, preciserades principerna något. Möjligheternaatt placera myndigheter i länscentrum eller vissa andraorter i eller i anslutning till nationellaregionalpolitiska stödområden bör alltid i första handövervägas. Vidare uttalade arbetsmarknadsutskottet att enalternativ lokalisering kan vara orter eller regioner därstatlig verksamhet läggs ned eller som i övrigt är mindreväl försörjda med sådan verksamhet. I vart fall bör enannan lokaliseringsort än övervägas. Enutgångspunkt skall dock vara att myndigheterna även efteren sådan lokalisering skall kunna utföra sinaarbetsuppgifter effektivt. Enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning bör frågor om lokalisering av statligverksamhet som är av större vikt eller på annat sätt avprincipiellt intresse underställas . förslag riktade etttillkännagivande till regeringen av denna innebörd.Hösten 1998 övertog näringsutskottet beredningsansvareti för de regionalpolitiska frågorna inklusiveutlokaliseringsfrågor. De fastlagda principerna ändradesinte vid näringsutskottets övertagande av ansvaret för deregionalpolitiska frågorna.Utskottet har tidigare behandlat frågan omutlokalisering av statliga arbetstillfällen, bl.a. i ettbrett perspektiv i samband med frågan omutvecklingsprogram för kommuner med särskildaomställningsproblem (skr. 1999/2000:33, bet.1999/2000:NU10). Ett enhälligt utskott konstaterade inämnda betänkande att det förelåg principer för såvälmyndighetslokalisering som beslutshanteringen i sådanaärenden och att det inte har funnits krav påatt ändra de nämnda principerna. Innebörden är bl.a. attriksdagen kan förvänta sig att regeringen underställerlokaliseringsärenden som är av större vikt eller på annatsätt av principiellt intresse för riksdagensställningstagande.I sitt motionsbetänkande 2002/03:NU8 anförde utskottetatt det i likhet med regeringen ansåg att fler statligaarbeten bör placeras utanför och de andrastorstadsregionerna och att lokaliseringen av statligamyndigheter är en viktig framtidsfråga.Den nu planerade omställningen av Försvarsmaktensverksamhet, som redovisas i propositionen om vårt framtidaförsvar (prop. 2004/05:5), kommer att leda tillnedläggningar av militär verksamhet i vissa lokalaarbetsmarknadsregioner (LA-regioner). De mest berördaregionerna är enligt förslaget , ,/och . Utöver andra insatserför ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt ochsysselsättning i dessa regioner förklarar regeringen ipropositionen sin avsikt att genomföra betydande ny- ochomlokaliseringar av statliga arbetstillfällen till dessaregioner. Regeringen avser också att bjuda in de statligabolagen till en dialog kring frågan om ettomställningsarbete.I skrivelsen 2004/05:42 återkallar regeringen en del avnämnda försvarsproposition - dock inte den del som här harbeskrivits. lade regeringen fram en nyproposition (prop. 2004/05:43) om med förslag till beslut i linje med vadsom skisserades i den föregående propositionen.Propositionsförslagen jämte motionerna behandlas avförsvarsutskottet, vars betänkande i ärendet behandlas enligt nuvarande planering.Regeringen har uppdragit åt f.d. riksdagsledamoten att överväga och föreslå lämpliga lokaliseringarav statliga arbetstillfällen till de lokalaarbetsmarknadsregionerna , ,/Kristine-hamn och (regeringsbeslutN2004/7123/).Enligt uppdragsdirektiven skall förutsättningarna föromlokalisering prövas utifrån bl.a. följandeutgångspunkter:5. verksamheter som passar in i arbetsmarknaden,näringsstrukturen, den demografiska profilen m.m. irespektive eller bedöms kunna påverka dessa iönskad riktning,6.7. verksamheter som på grund av den samladekompetensförsörjningen, bl.a. åldersstrukturen inommyndigheten eller andra skäl står inför betydandeförändringar av verksamheten,8.9. verksamheter som är möjliga att avskilja från övrigverksamhet inom berörda myndigheter utan attsärlokaliseringen medför omfattande nackdelar,10.11.omlokaliserade myndigheter skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter effektivt.12.Utredaren skall enligt uppdraget särskilt analysera ochöverväga vilka, hela eller delar av, statliga verksamhetersom skulle kunna vara lämpliga att lokalisera till LA-regionerna , , /Kristinehamneller . Han skall bl.a. studera de verksamheter somredan är lokaliserade till dessa regioner genom sinregionala organisation, bl.a. när det gällerArbetslivsinstitutet, ,och Kronofogdemyndigheterna. Utredarenskall också utreda lämpligheten av omlokalisering av, helaeller delar av, , ,, , och kan efter samråd med () komma att omfatta även andrastatliga verksamheter.Uppdraget skall redovisas löpande tillNäringsdepartementet, och slutredovisas senast den 15januari 2005. Regeringen avser enligt uppgift attåterkomma 2005 med konkretabedömningar och förslag utifrån utredarens uppdrag.Utlokalisering av statlig verksamhet har också tagitsupp i frågor i under sommaren och hösten 2004.I juli 2004 ställde () en fråga (fr.2003/04:1432) till statsminister omförklaringen till att regeringen inte fullföljt sitt löftetill om att placera 300 statliga jobb och likamånga privata i kommun med omnejd, som enkompensation för de tidigare förlorade arbetstillfällena isamband med försvarsuppgörelsen . Statsrådet svarade att det genomförda omställningsarbetet ibl.a. på många sätt varit framgångsrikt och lagten grund för en framtida positiv utveckling. Eftersomutvecklingsprogrammet för kommuner med särskildaomställningsproblem formellt avslutades vid halvårsskiftet2004 går utvecklingsarbetet enligt statsrådet nu in i enny fas. I den mån ytterligare insatser är motiveradekommer de att genomföras inom ramen för ordinarieåtgärder. I samtliga län skall regionalautvecklingsprogram utarbetas. Regeringen har påtalatvikten av att dessa program tar hänsyn till lokalautvecklingsförutsättningar.Cecilia Wigström (fp) ställde en fråga (fr. 2004/05:102)om utredning av utlokalisering av statliga verk ochhävdade att länge varit förfördelad. svar innebär de planeradeförändringarna av Försvarsmaktens grundorganisation en istort sett oförändrad volym av årsarbetskrafter förGöteborgsregionens del. Därför avsåg inte statsrådet attvidta några åtgärder för att skall omfattas avuppdraget till . För de drabbade individernafinns det dock en särskild beredskap inom ramen förarbetsmarknadspolitiken.Statsrådet svarade () ifråga om regionalpolitiska ansvar (fr.2004/05:107). Statsrådet redogjorde för den inträddaminskningen av antalet asylsökande, vilket gör attkapaciteten i mottagningsverksamheten trappas ned. Nuaktuell statistik från visade på enplanerad minskning med ca 3 800 platser.