bet · GR01KU11 · 2004-03-16 00:00:00 — Via medierna framkommer enligt motionärerna emellanåt attden restriktivitet som måste iakttas satts ur spel, och de föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om alkoholrepresentation.Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet behandlade i betänkande 2002/03:KU23 en motion omalkoholfri representation för statlig förvaltning och . Utskottetavstyrkte motionen med hänvisning till tidigare ställningstagande. Utskottetuttalade att stat och kommun även fortsättningsvis bör visa stor återhållsamhetmed alkoholservering vid offentlig representation, och det utgick frånatt så sker utan att tar något initiativ i saken.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och motion 2003/04:So645(s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 9 avstyrks.Porrfri miljöUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till åtgärder inom ramen förjämställdhetspolitiken, såsom den redovisas i handlingsplanen förmandatperioden,en motion om att offentliga lokaler skall vara porrfria, m.m.MotionI motion 2003/04:K362 av m.fl. (v) anförs att det blivitallt svårare att undvika porr i samhället. Ett ökande problem är denpornografi som sprids via Internet. Samhället har ett ansvar att se tillatt offentliga lokaler är fria från pornografi. Motionärerna begär därföratt regeringen låter utarbeta förslag på hur man kan hindra tillgänglighetentill porr på datorer placerade i offentliga utrymmen (yrkande 2). Riksdagenbör enligt motionärerna även tillkännage för regeringen som sin meningatt bl.a. regeringen, statliga verk och myndigheter enbart skall anlitaporrfria hotell (yrkande 3).BakgrundI skrivelse 2002/03:140 Jämt och ständigt - Regeringens jämställdhetspolitikmed handlingsplan för mandatperioden, som behandlades av arbetsmarknadsutskottetunder (se ovan), angav regeringen sexualiseringen av detoffentliga rummet som ett av fem fokusområden i regeringens jämställdhetspolitikunder mandatperioden (s. 8). Regeringen avser enligt skrivelsen attinitiera en kunskapsuppbyggnad och tillsätta en expertgrupp för frågor somrör sexualiseringen av det offentliga rummet (s. 44).Vidare anförde regeringen i skrivelsen att frågor om etiska regler förstatstjänstemän utgör en viktig del av tjänstemannarollen och att dehanteras av respektive myndighet (s. 15). Regeringen aviserade att denunder mandatperioden kommer att initiera ett arbete med myndigheterna föratt se över utformningen av deras policy i detta avseende. I det sammanhangetkommer även ett arbete att initieras för att tydliggöra etiska riktlinjervid tjänsteresor för anställda i Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att regeringen inom ramen för sin jämställdhetspolitik,såsom den redovisas i handlingsplanen för mandatperioden, kommer attuppmärksamma och initiera arbete på områden som avses i de här aktuellamotionsyrkandena. Det finns enligt utskottets mening därför ingen anledningatt tillkännage för regeringen vad som anförs i motionen. Med hänvisningtill detta avstyrker utskottet motion 2003/04:K362 (v) yrkandena 2 och 3.Användandet av statsflygplanUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till nuvarande regler en motion om nyariktlinjer för användandet av statsflygplanen.MotionI motion 2003/04:K202 av () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att det bör tas fram nya riktlinjerom betalningsansvar, även personligt sådant, för användandet av statsflygplanen.BakgrundGällande bestämmelserSedan den 1 februari 2000 regleras statsflygets verksamhet istatsflygförordningen(1999:1354). Enligt 4 § skall Försvarsmakten svara för driften avstatsflygplanen och samordna beställningar av flygningar. Enligt 9 § skalldet för varje flygning finnas en handling som visar bl.a. vem beställarenav flygningen är, dagen för flygningen, destinationen, ändamålet med resanoch vilken ersättning för flygtransportkostnader och upphandling sombeställaren skall betala till Försvarsmakten. Enligt 11 § skall beställarenersätta Försvarsmakten för bl.a. flygtransportkostnader, upphandling samtkostnader när en beställning återtas. Vad gäller beställarens skyldighetatt ta betalt av passagerare är huvudregeln enligt 12 § att den beställandemyndigheten, om den är eller någon annan myndighet underregeringen, skall ta betalt av passagerare vars resa inte är en statligtjänsteresa. Enligt 14 § skall betalningen motsvara fullpriset för enliknande resa med reguljärt flyg. Om en tjänsteresa kombineras med någotannat arrangemang, skall myndigheten göra en fördelning och ta betaltefter vad som är skäligt. Den som reser med ett statsflygplan kan enligt3 § bestämma att någon eller några andra personer får följa med på flygningen.StatsflygutredningenRegeringens beslut om statsflygförordningen föregicks av ett utredningsarbetegenom . redovisade utredningen sittbetänkande Användningen av vissa statsflygplan m.m. (SOU 1998:81). Utredningenskulle bl.a. utreda omfattningen av och villkoren för användningen av deflygplan staten har för ändamålet och lämna förslag om hur behovet avflygtransporter för regeringen bör tillgodoses i framtiden.Vad gäller behovet av föreskrifter om användningen av statsflygplanenmenade utredningen att det framstod som klart att sådana behövs (s. 47).Några detaljerade regler rörande i vilken omfattning eller under vilkavillkor i övrigt som statsflygplanen skall få användas borde inte uppställas,utan det borde föreligga avsevärd flexibilitet. Utredningen angav dockvissa riktlinjer motivledes (se nedan). Vidare ansåg utredningen att ettformulär borde skapas där beställarna för in de viktigaste uppgifterna omresan - ändamål, medföljande tjänstemän och tidsschema. Därmed skulle bl.a. vinnas fördelen att insynen i verksamheten underlättas och att denutan alltför stor möda utvärderas från tid till annan.Ett särskilt problem uppställer sig enligt utredningen beträffande statsrådsresor till och från hemorten eller en semesterort (s. 43). Utredningenansåg att det till en början bör gälla att annat färdsätt än reguljärtflyg, annat allmänt kommunikationsmedel eller eget fordon får användasnär säkerhetsskäl gör det påkallat. I övrigt kan användningen av statsflygplant.ex. vara motiverat om ett statsråd befinner sig på semester och måsteändra uppgjorda semesterplaner för ett angeläget möte om andra färdsättinte står till buds, medför stora tidsförluster eller andra olägenheter.Med hänsyn till statsrådens befogade intresse av att få leva ett sånormalt familjeliv som möjligt syntes enligt utredningen en förhållandevisgenerös bedömning motiverad. Utredningen framhöll att det ytterst blir enomdömesfråga för statsrådets del. Den erinrade om att regeringen och deenskilda statsråden är underkastade det konstitutionella ansvar som följerav regeringsformen samt att reseräkningar och liknande är offentligahandlingar. Därtill kom att räkenskaperna inom granskasav utomstående revisorer.Konstitutionsutskottets granskning våren 1999Våren 1999 - dvs. innan statsflygförordningen hade beslutats av regeringen- granskade med anledning av en anmälan vissa frågorkring statsministerns tjänsteresor (bet. 1998/99:KU25 s. 127 f.).Granskningen avsåg om statsministern tagit ut rekreationsdagar i samband medtjänsteresor och om dessa rekreationsdagar i så fall medfört ökade kostnaderför det allmänna. Utskottet gjorde bedömningen att granskningen inte visatatt det allmänna fått bära ökade kostnader till följd av att statsministerntagit ut rekreationsdagar i samband med vissa utrikes tjänsteresor.Granskningen gav inte heller grund för antagande att den i anmälan åsyftadeflygresan hade kunnat upphandlas på fördelaktigare villkor än som skett.Vidare ansåg utskottet det angeläget att den påbörjade översynen av praxisskulle leda fram till så kostnadseffektiva regler som möjligt, och attreglerna givetvis måste utformas med tanke på de viktiga uppgifter somstatsministrarna och övriga statsråd har.Fråga till försvarsminister 2003 ställde riksdagsledamoten () en fråga förskriftligt svar till försvarsminister om hon avsåg attvidta några åtgärder för att förändra avtalet mellan regeringen ochFörsvarsmakten om statsflyget så att Försvarsmakten inte åsamkas extrautgifter. I sitt svar erinrade försvarsministern bl.a. om attStatsflygutredningensbetänkande hade remitterats till bl.a. Försvarsmakten och samtligariksdagspartier och att inget riksdagsparti hade framfört invändningar motden föreslagna ordningen. Försvarsministern anförde att statsflygförordningenenligt hennes mening är tillräcklig och att hon inte avsåg att föreslåregeringen att ändra den.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening föreligger inget behov av nyariktlinjer för användandet av statsflygplanen. Motion 2003/04:K202 (m)avstyrks därför.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Dröjsmål hos myndigheter, punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), (), (m), TobiasKrantz (fp), (), Skånberg (kd) och ÅsaTorstensson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om dröjsmål hos myndigheter. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:K216, 2003/04:K246, 2003/04:K385 yrkande 4,2003/04:N329 yrkande 19, 2003/04:N346 yrkande 14 och 2003/04:N412 yrkande16.StällningstagandeI en rättsstat är det viktigt att medel står till buds som garanterar denenskilde medborgarens rätt till en säker och snabb handläggning av ettärende. Detta är enligt vår mening särskilt angeläget vad gäller fall avmyndighetsutövning mot den enskilde. Den enskildes ställning gentemot denoffentliga förvaltningen bör därför stärkas härvidlag. Det kan ske t.ex.genom införande av en s.k. dröjsmålstalan, vilken skulle ge den enskildeen möjlighet att i domstol få prövat om ett förvaltningsärende onödigtuppehålls hos den myndighet som har att fatta beslut i ärendet, ellergenom införande av straffavgift för myndigheter som inte korrigerar sinaegna misstag inom en angiven tidsrymd. Vi anser mot denna bakgrund attregeringen, i enlighet med vad som anförs i motionerna 2003/04:K216,2003/04:K246, 2003/04:K385 yrkande 4, 2003/04:N329 yrkande 19, 2003/04:N346yrkande 14 och 2003/04:N412 yrkande 16, bör lägga fram förslag tillåtgärder avseende myndigheters handläggningstider och dröjsmål. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.2. Bemötandefrågor, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (), (m), TobiasKrantz (fp), (), Skånberg (kd) och ÅsaTorstensson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om bemötandefrågor. Därmed bifaller motion2003/04:So497 yrkande 1.StällningstagandeI förvaltningslagen finns angivet vilka rättigheter medborgarna har ifråga om att ta del av handlingar, information m.m. Det som saknas ärenligt vår mening riktlinjer för bemötande av medborgarna. Behovet av ettvärdigt bemötande av medborgarna gäller alla myndigheter, som t.ex.försäkringskassor, arbetsförmedlingar och taxeringsmyndigheter. Iförvaltningslagen bör därför införas ett tillägg angående bemötandefrågor. Medbifall till motion 2003/04:So497 yrkande 1 bör som sin meningge regeringen detta till känna.3. Regelförenkling, punkt 3 (m, fp, kd, c)av (), (), (m), TobiasKrantz (fp), (), Skånberg (kd) och ÅsaTorstensson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om regelförenkling. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K351 och 2003/04:K385 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEn utgångspunkt i politiken skall vara att i alla avseenden göra medborgarnasvardag så enkel som möjligt. Huvuduppgiften borde vara att göra livetlättare att leva. ökar antalet lagar och andra regler sompåverkar medborgarnas vardagsliv i omfattning och antal. Ett överbyråkratiseratsamhälle vinner ingen på, och särskilt drabbas de som inte har kunskap,tid eller resurser. De byråkratiska reglerna måste därför ses över ochförenklas. Ett sätt skulle kunna vara att kommittéförordningen kompletterasså att samtliga offentliga utredningar i sina betänkanden tvingas attange vilka avregleringar som är möjliga på det aktuella området. Vidarekan enskilda drabbas av formella regler och lagstiftning på ett sådantsätt att det knappast varit i överensstämmelse med syftet bakom regelverkeneller lagen. För att minimera riskerna för att enskilda drabbas av orimligakonsekvenser skulle det behövas någon form av återkoppling mellan deverkställande tjänstemännen och de som formulerat regelverk eller lagar påområdet. Med bifall till motionerna 2003/04:K351 och 2003/04:K385 yrkandena1 och 2 bör som sin mening ge regeringen detta till känna.4. IT i förvaltningen, punkt 4 (m)av (), (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om IT i förvaltningen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:N248 yrkande 15 och avslår motionerna 2003/04:K307 och2003/04:T474 yrkandena 7, 8 och 10-12.StällningstagandeInformations- och kommunikationstekniken är väl spridd i näringslivetoch har stor betydelse för företagsklimatet i . En stor del avekonomin utgörs av affärer mellan offentlig sektor och näringslivet. Detär därför viktigt att offentlig sektor inte halkar efter i införandet avden nya tekniken, och att politiken ställer tydliga krav på den pågåendemoderniseringsprocessen. Företagens intressen måste tillgodoses i denstrukturomvandling som offentlig sektor med hjälp av IT nu måste genomgå,och samverkan med företagen inom ramen för den s.k. e-delegationen ärviktig. Det är viktigt att undvika att nya monopolstrukturer uppstår ochatt nya statliga lösningar byggs för den s.k. 24-timmarsmyndigheten. Sådanaformkrav som förhindrar elektronisk kommunikation måste enligt vår meningundanröjas i möjligaste mån och så snabbt som möjligt. Ett viktigt led idetta är att öka den offentliga e-handeln, vilket skulle spara pengar förföretagen och dessutom ge förutsättningar för ökad rättssäkerhet ochtransparens i upphandlingsprocessen. Med bifall till motion 2003/04:N248yrkande 15 bör som sin mening ge regeringen detta till känna.5.Tillsättning av högre statliga tjänster, punkt 5 (m, fp, kd, c, mp)av (), (), (m), TobiasKrantz (fp), (), (), Skånberg(kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tillsättning av högre statliga tjänster. Därmedbifaller motionerna 2003/04:K271 yrkande 19, 2003/04:K289 yrkande5 och 2003/04:K385 yrkande 3.StällningstagandeEnligt vår uppfattning bör regeringens utnämningsmakt ses över i syfteatt öka öppenheten vid tillsättningen av statliga myndighets- ellerverkschefer och andra topptjänster. En möjlighet att öka denna öppenhetskulle kunna vara att låta kandidater till sådana tjänster frågas utoffentligt inför det riksdagsutskott som bereder ärenden som rör myndighetenseller verkets område. En annan möjlighet skulle kunna vara att inrätta enförslagsnämnd. Regeringen bör utreda frågan om tillsättning av högrestatliga tjänster och återkomma till med förslag till åtgärdersom ökar öppenheten vid tjänstetillsättningar.Vad som har anförts bör med anledning av motionerna 2003/04:K271 yrkande19, 2003/04:K289 yrkande 5 och 2003/04:K385 yrkande 3 ges regeringen tillkänna.6. Opinionsbildande myndigheter, punkt 6 (m, fp, kd, c)av (), (), (m), TobiasKrantz (fp), (), Skånberg (kd) och ÅsaTorstensson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om opinionsbildande myndigheter. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:K248 och 2003/04:K433.StällningstagandeUnder senare år har det vuxit fram alltfler myndigheter vars främstauppgift egentligen inte är att verkställa av statsmakterna fattade beslut,dvs. det som myndigheter traditionellt sett är inrättade för. Det mereller mindre uttalade syftet är att ägna sig åt opinionsbildning och skapadebatt. Förekomsten av de nya opinionsbildande myndigheterna bidrar tillatt göra rollfördelningen mellan folkvalda politiker å ena sidan ochverkställande tjänstemän å den andra otydlig. Detta kan i förlängningenbli ett problem för demokratin. Vi menar att den opinionsbildande rollenfrämst bör fyllas av folkvalda politiker, fristående föreningar ochorganisationer i det civila samhället, inte av statliga myndigheter ochdess tjänstemän. Frågan om de nya opinionsbildande myndigheternas rollbör därför noggrant analyseras och utredas. Syftet bör därvid vara attutreda regler för myndigheter att bedriva statlig och politiskt prägladopinionsbildning. Med bifall till motionerna 2003/04:K248 och 2003/04:K433bör som sin mening ge regeringen detta till känna.7. Öppenhet i förvaltningen, punkt 7 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om öppenhet i förvaltningen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K319 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeTrots att lagstiftningen beträffande allmänna handlingars offentlighet ärav god kvalitet och väl inarbetad är den praktiska tillämpningen behäftadmed allvarliga problem. bemöts enskilda felaktigt i sambandmed att de begär att få ut allmänna handlingar, vilket bl.a. framgår avJO:s och JK:s publicerade beslut. Regeringen bör därför i regleringsbrevenlämna anvisningar till myndigheterna om att personalen måste utbildas pådetta område. Personal inom offentlig verksamhet bör också ges informationom meddelarfriheten och de rättigheter som tillkommer dem i enlighet medgrundlagarna. Trots att varje enskild anställd har rätt att offentliggörauppgifter om missförhållanden på arbetsplatsen eller liknande kommerrapporter om ansvarigas försök att sätta munkavle på anställda genom atthänvisa till såväl sekretesslagen som till lojalitetskrav. Med bifalltill motion 2003/04:K319 yrkandena 1 och 3 bör som sin meningge regeringen detta till känna.8. HBT-kompetens inom offentlig sektor, punkt 8 (fp, v, c, mp)av (), (), (), GustavFridolin (mp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om HBT-kompetens inom offentlig sektor. Därmedbifaller motionerna 2003/04:K390 yrkande 5, 2003/04:K402 yrkande5 och 2003/04:K418 yrkande 24.StällningstagandeArbetet inom den offentliga sektorn skall genomsyras av jämställdhet,jämlikhet och respekt för den enskildes integritet. Stat, landsting ochkommuner eller deras uppdragstagare skall inte särbehandla människornegativt utifrån kön, ålder, social ställning, etnisk eller religiöstillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, könsidentitet eller liknande.Enligt vår mening är ökad medvetenhet samt aktiva satsningar på kunskapoch utbildning nyckelfaktorer för att säkerställa att negativ särbehandlingav homosexuella, bisexuella och transpersoner inte förekommer. Att ökainsikterna om dessa gruppers livsvillkor är extra viktigt inom vissanyckelsektorer inom den offentliga sektorn, bl.a. rättsväsendet, utbildningen,hälso- och sjukvården samt . Med bifall till motionerna2003/04:K390 yrkande 5, 2003/04:K402 yrkande 5 och 2003/04:K418 yrkande24 bör som sin mening ge regeringen detta till känna.9. Alkoholfri representation, punkt 10 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om alkoholfri representation. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:So645 yrkande 9.StällningstagandeArbetslivet är ett område som jag anser bör vara alkoholfritt. Statligamedel skall inte användas för alkoholinköp. Detta är enligt min meningett viktigt skäl för en alkoholfri offentlig representation. Det viktigasteskälet är emellertid att det är ett konkret sätt för stat, landsting ochkommun att visa solidaritet med dem som har eller riskerar att fåalkoholproblem. Som ett föredöme för övrig offentlig verksamhet bör därförall representation i och den statliga förvaltningen vara alkoholfri.Detta bör, med bifall till motion 2003/04:So645 yrkande 9, ges regeringentill känna.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /04:K202 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom användandet av statsflygplanen.2003/04:K216 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom sanktionsavgifter vid trots mot förvaltningsprocessen.2003/04:K246 av ():begär att regeringen återkommer till med förslag tillett system för straffavgifter för myndigheter enligt vad som anförs imotionen.2003/04:K248 av och (båda fp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en utredning av de opinionsbildande myndigheternas roll.2003/04:K271 av m.fl. (m):19. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om utnämningsmakten.2003/04:K289 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om öppna utskottsutfrågningar av blivande myndighetschefer.2003/04:K307 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom statens och myndigheternas informationsmaterial.2003/04:K319 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utfärdande av anvisningar i regleringsbrev till myndigheternaom utbildning av personalen i handlingsoffentlighetsprincipen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om obligatorisk utbildning om meddelarfrihet för offentligt anställda.2003/04:K351 av m.fl. (fp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom krav på offentliga utredningar att föreslå avregleringar.2003/04:K362 av m.fl. (v):2. begär att regeringen återkommer till medförslag om hur man kan hindra tillgängligheten till pornografi på datorerplacerade i offentliga utrymmen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att riksdagsledamöter, regeringsmedlemmar, statliga verk ochmyndigheter skall vara föregångare för att få porrfria hotell i /04:K385 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om regelförenklingar och läsförståelse.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att minimera riskerna med att den enskilda drabbas av orimligakonsekvenser av formella regelverk.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om den statliga utnämningspolitiken.4. begär att regeringen lägger fram förslag till lag omdröjsmålstalan enligt vad i motionen anförs.2003/04:K390 av m.fl. (mp, fp, v, c):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att de som verkar vid myndigheter skall ha kompetensi HBT-frågor.2003/04:K402 av och (båda s):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att de som verkar vid myndigheter skall ha kompetens i HBT-frågor.2003/04:K418 av m.fl. (fp):24.