bet · GS01SOU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Vidare begärs etttillkännagivande om att i en kunskapsbank samla allforskning kring adoptioner och göra den tillgängligför alla som arbetar med adoptioner (yrkande 2).Tidigare behandling m.m.Motioner om att staten, genom de socialamyndigheterna, bör förenkla för nationellaadoptioner och se det som ett reellt alternativ tillsåväl abort som fosterhemsplaceringar behandladessenast av utskottet i det av godkändabetänkande /05:SoU3 Internationellaadoptionsfrågor m.m. Utskottet ansåg sig inte kunnaställa sig bakom motionärernas krav och motionernaavstyrktes (s. 34 f.).I betänkandet behandlades även frågan omobligatorisk utbildning för alla adoptivföräldrar.Utskottet tillstyrkte regeringens förslag attkomplettera 6 kap. 12 § socialtjänstlagen (2001:453)med kravet att den som vill adoptera ett barn medhemvist utomlands inte bara skall hatillfredsställande kunskaper utan äventillfredsställande insikter om adoptivbarn och derasbehov. Utskottet instämde även med regeringen attdet rimligen kan krävas av blivande adoptivföräldraratt de skall genomgå en för adoptionssituationenadekvat utbildning. Genom att ställa upp ett krav påobligatorisk föräldrautbildning ansågs det rimligtatt lägga ett lagstadgat ansvar på kommunerna attanvisa lämplig sådan utbildning till dem som villadoptera. Ett motionsyrkande som motsatte sigkompletteringen avstyrktes (s. 19 f; res. m+fp+kd).I syfte att tydliggöra att kommunalföräldrautbildning inför adoption är en sådan socialtjänst som kommunen enligt8 kap. 2 § socialtjänstlagen får ta ut avgift för,föreslogs ett tillägg i nämnda paragraf. Utskottetställde sig bakom regeringens förslag.I betänkandet konstateras vidare att Institutetför utveckling av metoder i socialt arbete (IMS) vidSocialstyrelsen kommer att få i uppdrag att samlaforskningsresultat om internationella adoptioner,att utveckla metoder och att sprida kunskapen tilldem som arbetar med bl.a. hemutredningar och stödoch hjälp efter genomförd adoption. Utskottetkonstaterade även att regeringen ibudgetpropositionen för föreslår attanslaget 18:1 Bidrag till utveckling av socialtarbete m.m. under utgiftsområde 9 tillförs 2miljoner kronor engångsvis för kunskapsutveckling ominternationella adoptioner. Ett motionsyrkande ombl.a. utbildning för och krav på utbildning hos demsom gör hemutredningar avstyrktes (s. 25 f; res. m).Riksdagen godkände utskottets förslag den 27oktober 2004 (prot. 2004/05:21).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning i nyligenbehandlade betänkande 2004/05:SoU3 Internationellaadoptionsfrågor m.m. Motionerna So201 (m) samt So511(c) yrkandena 1 och 2 avstyrks således.Politikområde HandikappolitikPersonligt ombud (16:1)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:1 Personligtombud. bör därmed avslå en motionom annan medelsanvisning till anslaget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 90 000 000 kranvisas under anslag 16:1 Personligt ombud.Statsbidraget, som tillkom , går till attbygga upp en rikstäckande permanent verksamhet medpersonligt ombud för personer med psykiskafunktionsnedsättningar. Verksamheten skall grundaspå ett kommunalt ansvar och huvudmannaskap även omformerna för verksamheten kan variera. sluta avtal med någon annan att utföraverksamheten. Förutom statsbidrag till kommunalafunktioner med personligt ombud har en viss del avbidraget (i genomsnitt ) fått täcka kostnaderför bl.a. administration, utbildning ochuppföljning. utvärderar verksamhetenoch stimulerar tillsammans med länsstyrelserna tillvidareutveckling.I propositionen anförs vidare (s. 129) attfunktionen personligt ombud har fått bra genomslag ilandets kommuner. Det statliga stödet och det sättsom funktionen byggts upp har resulterat i att ca240 kommuner - av alla kommuner -bedriver verksamhet med personligt ombud. Iseptember 2003 fanns det ca 270 ombud i tjänst idessa kommuner. I drygt hälften av verksamheternamed personliga ombud (98 st.) samverkar två ellerflera kommuner/stadsdelar.Socialstyrelsen har i regleringsbrevet för 2004fått ett brett uppföljnings- och utvärderingsuppdragsom skall avrapporteras senas den 31 maj 2005.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att till anslaget 16:1 Personligombud för anvisar utövervad regeringen föreslagit (delvis). Motionärernaanför att personer med allvarlig psykisk sjukdom,exempelvis schizofreni, är en grupp med särskiltbehov av stöd. Denna grupps behov försummasemellertid ofta när olika huvudmän försöker undvikakostnader genom att skjuta över ansvaret på andra.En verksamhet som syftar till att samordnainsatserna från olika huvudmän är därför värdefull.Behovet av samordning av insatserna inom denpsykiatriska vården är akut.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen är väl avvägd. Utskottettillstyrker därmed medelstilldelningen och avstyrkermotion So577 (m) delvis. Utskottet noterar attSocialstyrelsen har i uppdrag att följa upp ochutvärdera verksamheten med personliga ombud.Rapporten skall avlämnas senast den 31 maj 2005.Utskottet erinrar om det ovan tillstyrkta nyaanslaget 13:10 Bidrag till psykiatri och socialpsykiatri till vilket avsätts 500 miljoner kronor2005 för satsningar på psykiatri och insatser inomsocialtjänstens område.Vissa statsbidrag inomhandikappområdet (16:2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:2 Vissastatsbidrag inom handikappområdet. Riksdagenbör, med hänvisning till pågående utredningpå området, avslå två motioner om annanfördelning av statsbidraget.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 275 000 000 kranvisas under anslaget 16:2 Vissa statsbidrag inomhandikappområdet.Från detta anslag lämnas statsbidrag tilllandstingen för vissa handikappinsatser som avser:- statsbidrag till råd och stöd (200 miljonerkronor) samt-- statsbidrag till tolktjänst ().-Statsbidrag till rådgivning och annat personligtstöd samt till tolktjänst utgår enligt den kommunalafinansieringsprincipen, dels för den utökademålgrupp som landstingen fick ansvar för när LSSträdde i kraft, dels för det utökade ansvar somlandstingen fick för tolktjänsten.Socialstyrelsen fördelar statsbidraget tilllandstingen. Fördelningsmodellen bygger på antalinvånare i respektive landstingsområde med undantagför läns landsting som på grund av stor kon-centration av döva har en högre andel avstatsbidraget.I december 2003 fick en särskild utredareregeringens uppdrag att göra en översyn av rättenoch möjligheterna att använda teckenspråket.Utredaren skall dessutom pröva frågan om en nyfördelningsmodell för statsbidraget till tolktjänstför döva, dövblinda m.fl. Föreslår utredaren ettfortsatt riktat statsbidrag skall syftet med bidra-get klargöras. Uppdraget skall redovisas senast den1 juli 2005.Motioner med anslagseffekt för budgetåret 2005I motion So257 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförs om enförändring av den statliga fördelningen av bidragettill landstingens tolkcentraler. Motionären anseratt bidraget till landets tolkcentraler skallfördelas efter behov och inte efter antaletinvånare.Även i motion So321 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om att statsbidraget tilltolktjänst för döva skall omfördelas med hänsyn tillantalet tolkanvändare i de enskilda landstingen.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner den föreslagna medelsanvisningenväl avvägd och tillstyrker därmedmedelstilldelningen. Utskottet konstaterar att densärskilde utredaren som har i uppdrag att göra enöversyn av rätten och möjligheterna att användateckenspråket också skall pröva frågan om en nyfördelningsmodell för statsbidraget till tolktjänstför döva, dövblinda m.fl. Motionerna So257 (c) ochSo321 (s) är därmed i viss mån tillgodosedda.Bidrag till viss verksamhet förpersoner med funktionshinder (16:4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringen förslag ommedelsanvisning till anslag 16:4 Bidrag tillviss verksamhet för personer medfunktionshinder. bör därmed avslåen motion om annan medelsanvisning tillanslaget. bör vidare avslå enmotion om ledarhundsverksamheten. Dessutombör en motion om permanent finansiering avNationella hjälplinjen och en motion omtillgången till pollenrapporter avslås.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (m, fp, kd,c) och 10 (m).PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 82 394 000 kranvisas under anslag 16:4 Bidrag till vissverksamhet för personer med funktionshinder.Statsbidraget skall stimulera organisationersmöjligheter att bedriva verksamheter av betydelseför personer med funktionshinder. Bidrag föreslåslämnas till ett tiotal verksamheter 2005. Bland demsom föreslås erhålla stöd är Synskadades Riksförbundför bl.a. inköp av ledarhundar för synskadade m.m.och /palynologiskalaboratoriet för prognostisering och rapportering avpollenhalter m.m. Stöd föreslås också tillhandikapporganisationer för att driva riksomfattanderekreationsanläggningar för personer medfunktionshinder. Vidare redovisas att regeringenavser att övergångsvis ge ett tillfälligt stöd under2005 på till Nationellahjälplinjen för att hjälplinjen skall finna formerför att fortsätta sin verksamhet. Nationellahjälplinjen, vars medlemmar kommer från sjuhandikapporganisationer, har genom ett treårigt stödfrån Allmänna arvsfonden utvecklat en jourtelefonför människor som befinner sig i akut psykisk kris.Enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfondenunder högst . Föreningen söker nu finansiärer.Det tillfälliga stödet finansieras genom enomfördelning av medel inom utgiftsområdet.Motion med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att till anslag 16:4 Bidrag tillviss verksamhet för personer med funktionshinder år2005 anvisar utöver vad regeringenföreslagit (delvis). Stödet till handikapporgani-sationernas rekreationsanläggningar bör höjas, anförmotionärerna. Det är centralt att funktionshindradeoch deras anhöriga ges goda möjligheter tillrekreation vid anläggningar som är särskilt anpas-sade för specifika funktionshinder.Övriga motionerI motion So269 av de m.fl.(m, fp, kd, c) begärs tillkännagivande om behovet avatt betrakta Hjälplinjen som en del av detförebyggande psykiatriarbetet och därmed föreslå enpermanent finansiering av denna. Regeringen föreslårnu ett engångsbelopp som ett tillfälligt stöd underår 2005. Motionärerna anser att det behövs enpermanent finansiering inom befintlig ram.I motion So223 av och ()begärs tillkännagivande om att individualiserabiståndet för ledarhund. Ledarhundar finansieras via statsbudgeten och Synskadades Riksförbundfår en klumpsumma utbetald i utbyte mot att man sertill att synskadades behov av ledarhundar uppfylls.Det vore bättre att bidragen till hund slussades viat.ex. som prövade den sökandesbehov av och rätt till ledarhund, anförmotionärerna.I motion So268 av och () begärs tillkännagivande om att en enhetligpolicy för finansiering av mätstationer, analys- ochprognosverksamhet för allergiker utarbetas (yrkande1). Vidare yrkas att regeringen återkommer medbesked om vilken myndighet som skall ta ansvar föratt pollendata skall kunna insamlas (yrkande 2). Föratt allergiker skall kunna motverka ochbehandla sin pollenallergi behövs tillgång tillregelbundna pollenrapporter, anför motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att handikapporganisationerna somfår del av anslaget genom sina verksamheter svararför insatser som är av stor betydelse för personermed funktionshinder. Utskottet anser inte att stödetskall utökas utöver vad regeringen föreslår.Utskottet tillstyrker därmed den föreslagnamedelsanvisningen och avstyrker motion So577 (m)delvis.Utskottet har erfarit att frågan om framtidaorganisation av ledarhundsverksamheten förnärvarande bereds inom . Riksdagenbör inte föregripa kommande förslag på området.Motion So223 (m) avstyrks.Utskottet delar regeringens uppfattning attNationella hjälplinjen bör erhålla stöd under 2005för att hjälplinjen skall finna former för attfortsätta sin verksamhet. Motion So269 (m, fp, kd,c) bör inte föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Även motion So268 (m) avstyrks.Bidrag till handikapporganisationer(16:5)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslag 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer. bör därmedavslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning till anslaget. börvidare med delvis bifall till flera motionersom sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört om statsbidraget tillhandikapporganisationer.PropositionenI budgetpropositionen föreslås att 164 648 000 kranvisas under anslag 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer.Statsbidraget skall stödja handikapporganisatio-nerna i deras arbete för full delaktighet och jäm-likhet i samhället för personer med funktionshinder.Ett nytt regelsystem för fördelning av bidragetträdde i kraft . Socialstyrelsenansvarar för administration och fördelning avbidraget.I propositionen anförs atthandikapporganisationerna fyller en central funktionbland folkrörelserna i genom att följa ochrapportera om livsvillkoren för personer medfunktionsnedsättningar. Organisationerna bidrarockså genom sitt arbete till att förverkliga dehandikappolitiska målen. Stödet tillorganisationerna stärktes därför under 2000 och 2001med sammanlagt 28 miljoner kronor.Ett nytt statsbidragssystem införs gradvis framtill 2005. En övervägande del av organisationernaanser att det nya regelsystemet är bättre och merrättvist än det gamla. Det har dock funnits visskritik från några organisationer vars bidrag skullekomma att minska relativt kraftigt. För att begränsadessa negativa effekter tillfördes anslaget påtilläggsbudgeten i samband med ekonomiskavårproposition 1,5 miljoner 2003. Mot bakgrund av deeffekter som beräknas höjsanslaget med ytterligare fr.o.m.2004 och med fr.o.m. 2005.Socialstyrelsen har i uppdrag att kartlägga ochredovisa effekterna av det nya systemet. Uppdragetskall redovisas senast den 28 februari 2005.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion So577 av m.fl.(m) yrkas att till anslag 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer anvisar 2 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit (delvis).Motionärerna anför att alla handikapporganisationer,även de som representerar mycket små grupper avhandikappade eller som väljer att inte samordna sinverksamhet inom ett större kollektiv, skall harimliga möjligheter att arbeta som självständigaorganisationer. Ytterligare medel skall riktassärskilt till dessa organisationer.I motion So638 av m.fl. (c) yrkasatt till anslag 16:5 Bidrag tillhandikapporganisationer anvisar 10 miljonerkronor utöver vad regeringen föreslagit (yrkande 5,delvis). Handikapporganisationerna fyller en viktigroll som opinionsbildare, men ännu viktigare är de iegenskap av mötesplatser, stödjepunkter och verktygför medlemmar att förbättra sina villkor och sinlivskvalitet, anför motionärerna. Förändringar ibidragssystemet har medförtförsämrad ekonomi för många, främst mindre,handikapporganisationer. Motionärerna ser ett stortvärde i livaktiga handikapporganisationer ochföreslår därför att anslaget ökas med 10 miljonerkronor per år.I motion So461 av m.fl. (c, m, fp,kd) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om attförändringen av merkostnadsbidraget tillhandikapporganisationerna inte bör genomföras den 1januari 2005 såsom har beslutat(yrkande 1). Likalydande yrkanden finns också imotionerna So475 av () yrkande 2och So421 av () yrkande 2. I motionSo652 av () begärs tillkännagivandeom att förändringen av merkostnadsbidraget tillhandikapporganisationerna inte bör genomföras då denbryter mot regeringens intentioner angåendemerkostnadsbidragets funktion (yrkande 1). Imotionerna framhålls bl.a. att organisationer somföreträder grupper med medicinska och psykiska, s.k.dolda, funktionshinder anser att deras merkostnaderinte går att beskriva utifrån de kriterier som sattsupp och att beslutet därmed strider mot regeringensintentioner.Övriga motionerI motion So558 av m.fl. (fp, m, c,kd) begärs tillkännagivande om behovet av enuppföljning och justering av det statliga stödettill handikapporganisationerna. Motionärerna anföratt det krävs ett rättvist system för fördelning aversättningen för handikapporganisationernasmerkostnader. handikappforum anser attdet nu är dags att göra en uppföljning och justeringav bidragssystemet för att kunna uppnå likadelaktighet för samtliga handikapporganisationer.I motion So461 av m.fl. (c, m, fp,kd) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om attbehovet av genomgripande förändringar av deekonomiska villkoren för handikapprörelsen genomförsstegvis, med lång utfasningsperiod av tidigareersättningsnivåer och -modeller (yrkande 2).Likalydande yrkande finns också i motion So475 avRigmor () (yrkande 2).I motion So585 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om vad i motionen anförs omhandikapporganisationer. Motionärerna konstateraratt handikapporganisationer som bl.a. företräderpersoner med s.k. dolda funktionshinder menar att dekommer att få svårt att verifiera sina merkostnaderutifrån de kriterier som satts upp. Motionärernaanser att regeringen bör överväga att tillSocialstyrelsen uttala att det kan finnas skäl attavvakta en mer genomgripande analys avmerkostnadsbidraget innan förändringen av detsammagenomförs. Vid förändring av bidragssystemet böräven övervägas en stegvis förändring för attorganisationerna skall kunna anpassa sig till nyaekonomiska förhållanden. Liknande yrkanden finnsockså i motionerna So645 av och () och So646 av och ().I motion So397 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om en översyn av bidragen tillhandikapporganisationerna (yrkande 5). Motionärernaanser att bidragsvillkoren bör ändras så att småhandikappgrupper inte ställs utanför. Det är inteheller godtagbart med bidragsregler som utestängerföreningar som består av anhöriga till personer somsjälva har så dålig hälsa att de inte förmår varaaktiva i föreningar.I motion So421 av () begärstillkännagivanden om behovet av att utvecklaformerna för statligt stöd tillhandikapporganisationerna (yrkande 1) och om behovetav en stegvis förändring när förändringen avmerkostnadsbidraget till handikapporganisationernaväl genomförs (yrkande 3). Även i motion So652 avLars () begärs tillkännagivande ombehovet av att genomgripande förändringar av deekonomiska villkoren för handikapprörelsen genomförsstegvis, med lång utfasningsperiod av tidigareersättningsnivåer och ersättningsmodeller (yrkande2).Utskottets ställningstagandeHandikapporganisationerna fyller en central funktionbland folkrörelserna i genom att följa ochrapportera om livsvillkoren för personer medfunktionsnedsättningar. Organisationerna bidrarockså genom sitt arbete med att förverkliga dehandikappolitiska målen.Staten har gettekonomiskt stöd till den allmänna verksamheten i ettantal riksomfattande handikapporganisationer. Underårens lopp har alltfler handikapporganisationerbildats, bl.a. har förfinade diagnosmetoder liksomnya och bättre behandlingsmetoder inom medicineninneburit att nya handikappgrupper har uppstått.Några av dem finns representerade som enskildamedlemmar eller grupper inom organisationer somfunnits länge medan andra handikappgrupper bildatnya organisationer. Det förekommer att grupperbryter sig ur organisationer och bildar nya medanandra går erhöll 44 handikapporganisationerstatsbidrag till sin allmänna verksamhet. ansökte ytterligare 21handikapporganisationer om bidrag.Regeringen beslöt att tillkalla ensärskild utredare (dir. 1998:57, 1999:41) för att seöver statsbidragen till handikapporganisationernasallmänna verksamhet bl.a. avseende kriterier förstatsbidragsberättigande och riktlinjer förfördelningen av statsbidragen mellanorganisationerna. Utredaren presenterade förslagen iStatsbidrag till handikapporganisationer, SOU1999:89.Den 1 juli 2000 trädde en ny förordning (2000:7)om statsbidrag till handikapporganisationer medförordnandemotiv (Fm 2000:1) i kraft. Förordningenersatte förordning (1994:951) om statsbidrag tillhandikapporganisationer. Med handikapporganisationavses i nu gällande förordning en organisation varsmedlemmar till övervägande del är personer som tillföljd av varaktiga funktionshinder möter storasvårigheter i det dagliga livet. Organisationensändamål skall vara att förbättra livsvillkoren förpersoner med funktionshinder och bevaka derasintressen. I de fall organisationens verksamhet rörbarn eller personer som har funktionshinder som gördet särskilt svårt för dem att själva handha sinaangelägenheter som medlemmar och ta till vara sinarättigheter kan organisationen till övervägande delbestå av närstående till personer medfunktionshinder (2 §). För att erhålla statsbidragskall organisationen verka för förändringar inom ettflertal samhällsområden av betydelse för personermed funktionshinder, vara demokratiskt uppbyggd,vara partipolitiskt och religiöst obunden, ha enriksomfattande organisation med ett lokalt ellerregionalt förankrat föreningsliv i minst tio län, habedrivit verksamhet under samt ha minst500 medlemmar (3 §). Bidraget består av flera olikadelar: ett grundbidrag, ett medlemsbidrag, ettföreningsbidrag och ett merkostnadsbidrag. Vidareutgår samarbetsmedel till organisationer som deltari organiserat samarbete (5 §). För organisationersom inte uppfyller villkoren om verksamhet i minsttio län och att ha bedrivit verksamhet i minst tvåår samt ha minst 500 medlemmar finns möjlighet attfå statsbidrag om tre årom det finns särskilda skäl (4 §). Beslut om bidragenligt förordningen fattas av (6 §).Styrelsens beslut får inte överklagas ( 12 §).Socialstyrelsen får meddela de närmare föreskriftersom behövs för verkställigheten av förordningen (13§).Det nya systemet för statsbidrag tillhandikapporganisationer har införts successivt underen femårsperiod. har i samråd medhandikapporganisationerna beslutat omtillämpningsprinciper.För att underlätta övergången till det nyasystemet för statsbidrag tillfördes anslaget 14miljoner kronor för och ytterligare 14miljoner kronor för år 2001.Socialstyrelsen redovisade till regeringen idecember 2001 en kartläggning - Effekter av ett nyttbidragssystem för handikapporganisationer - somvisade att en övervägande majoritet avhandikapporganisationerna ansåg det nya systemetbättre och mer rättvist än det gamla. Ett fåtalorganisationer som erhållit bidragfick dock genom det nya systemet kraftigt minskadebidrag.För att begränsa de negativa effekterna tillfördesanslaget extra medel även för åren 2002, 2003 och2004. Regeringen föreslår nu extra medel också för2005. har i uppdrag attkartlägga och redovisa effekterna av det nyasystemet. Uppdraget skall redovisas till regeringensenast . har försin del uppdragit åt vid ErstaSköndal högskola att analysera attityderna till ocheffekterna av den nya förordningen om statsbidragtill handikapporganisationer. Sköndalsinstitutetsrapport har remitterats till samtligabidragsberättigade handikapporganisationer. Svarskall ha inkommit för attkunna beaktas i rapporten till regeringen.Utskottet konstaterar att regeringen ibudgetpropositionen under utgiftsområde 17,politikområde Folkrörelsepolitik (volym 9, s. ), redovisar att den avser att genomföra enöversyn av folkrörelsepolitiken och de olikainsatser som görs riktade mot föreningslivet och densociala ekonomin. Som ett underlag för arbetet finnsbl.a. en rapport från Statskontoret, Bidrag tillideella organisationer, 2004:17. Statskontoretredovisar i denna bl.a. att det saknasgenerella riktlinjer för hanteringen av bidrag tillideella organisationer och efterlyser en bredarediskussion om statens förhållande till ideellsektor.