bet · GS01FIU19 · 2004-11-25 00:00:00 — Vissa ändringar i lagen om riksbank (2004/05:RB3) behandlar framställning 2004/05:RB3 om vissaändringar i lagen (1988:1385) om riksbank (riksbankslagen).Riksbanken föreslår ändringar i riksbankslagen som innebär att bankenfårmöjlighet att bedriva en effektivare kontantdistribution - banken skatillåtas ge räntekostnadsersättning eller räntefri kredit till företagsom avskiljer och lagrar sina kontanter enligt anvisningarochska kunna samarbeta med andra aktörer i andra former än som hittillsskett för att uppfylla sitt distributionsansvar.Vidare föreslås ändringar som innebär attspridning av sedlar och mynt som förändrats eller bearbetats förbjudsochförfaranden i strid med förbudet ska kunna leda till vite.Ändringarna föreslås träda i kraft . Ingen motion harväckts i ärendet.Utskottet tillstyrker förslag.Dessutom tar utskottet på eget initiativ upp ändring i lagen (2004:863)om äldre femtioöresmynts upphörande som lagligt betalningsmedel. Dethar visat sig att det kan ifrågasättas om lydelsen av den av riksdagennyligen antagna lagen är tillräckligt klargörande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. En effektivare kontantdistributionRiksdagen bifaller framställning 2004/05:RB3 i denna del.2. Spridning av förändrade sedlar och myntRiksdagen bifaller framställning 2004/05:RB3 i denna del.3. Äldre femtioöresmynts upphörande som betalningsmedelRiksdagen antar utskottets i bilaga 3 intagna förslag till lag omändring i lagen (2004:853) om äldre femtioöresmynts upphörande som lagligtbetalningsmedel.Stockholm den 25 november 2004På finansutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), CarinLundberg (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), GunnarNordmark (fp), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksbanken föreslår att ska anta förslag tilländring i lagen (1988:1385) om riksbank.Riksbanken har under beredningen av ärendet inkommit med en skrivelsetill finansutskottets kansli.Riksbankens förslag återges i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 2. Ibilaga 3 redovisas utskottets lagförslag.Ingen motion har väckts i ärendet.BakgrundEnligt regeringsformen gäller att Riksbankenhar ensamrätt att ge ut sedlar och myntska främja ett säkert och effektivt betalningsväsenska svara för landets försörjning av sedlar och mynt.Distribution och lagerhållning av kontanter hanteras av det helägdabolaget (). Värdet av utestående sedlaroch mynt har som andel av BNP stadigt minskat under de senaste 50 åren.Vid utgången av uppgick värdet till ca 109 miljarder kronor.Andelen kontantbetalningar har dock minskat från i börjanav till uppskattningsvis . En allt större andelav betalningarna sker med elektroniska betalningsmedel.Utskottets övervägandenEn effektivare kontantdistributionUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslag att banken får ge ersättningeller räntefri kredit till företag som avskilt och lagrat kontanterenligt anvisningar. Utskottet tillstyrker också att Riksbankenska kunna samarbeta med andra aktörer i andra former än som hittillsskett för att uppfylla sitt distributionsansvar.FörslagetRiksbanken föreslår att banken ges rätt att utge ersättning ellerräntefri kredit till företag som avskilt och lagrat sedlar och mynt enligtRiksbankens anvisningar. anför vidare att det inte kanuteslutas att andra former för bankens arbete på kontantdistributionsområdeti framtiden skulle kunna vara ändamålsenliga. Det är naturligt attförhållandena ändras efterhand. Det är därför lämpligt att lagstiftningenlämnar öppet även för andra former av samarbete med privata aktörer.Riksbanken anför att effektiviteten i kontantdistributionsverksamhetengenom bankens utvecklingsansträngningar successivt har förbättrats.Stora delar av hanteringen har automatiserats, och personalintensiteteni verksamheten har minskat. Det finns starka incitament hos de privataaktörerna att lämna in kontantöverskott till eftersom värdetav det inlämnade beloppet då inte ger upphov till en räntekostnad. Dettaleder till att innehavarna av kontantöverskott i många fall transporterarkontanterna långa sträckor. Transporterna är samhällsekonomiskt kostsammaoch utgör stora säkerhetsrisker. ska främja säkerheten ocheffektiviteten i betalningsväsendet och har därmed att beakta de problemsom är förknippade med kontantdistributionen.Riksbanken anser att nuvarande lagstiftning inte ger utrymme för deytterligare säkerhets- och effektivitetsfrämjande förändringar som behövs.Ett exempel på en sådan förändring är en modell med depåer medräntekostnadsersättning. Liknande modeller tillämpas av flera andracentralbanker, bl.a. i och . Genom att depåer finns tillgängligapå flera platser minskar de långa transporterna och därmed de kostnaderoch säkerhetsrisker som är förenade med dessa.I stället för att transporteras till inlämningsplatseravskiljs och lagras kontanterna i depåer som inrättats och förvaltas avprivata aktörer.Genom att deponenterna får räntekostnadsersättning kommer depåer attinrättas av marknadsaktörerna där det är effektivast från kontantflödessynpunkt.Räntekostnadsersättningen ska också kunna ges i form av en räntefrikredit.Utskottets ställningstagandeAv framställning framgår att det inte kan uteslutas attandra former för bankens arbete på kontantdistributionsområdet i framtidenskulle kunna vara mer ändamålsenliga. Det är enligt banken naturligtatt förhållandena ändras efterhand. anser därför att det ärlämpligt att lagstiftningen lämnar öppet även för andra former avsamarbete med privata aktörer än som skett för att uppfyllabankens distributionsansvar.Enligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen får förvaltningsuppgiftöverlämnas till enskild, men det ska ske med stöd av lag om uppgifteninnefattar myndighetsutövning. Av framställning framgårinte hur och med vem banken avser att bedriva samarbete. För det fallRiksbanken till enskild överlämnar uppgift som innefattarmyndighetsutövning bör enligt finansutskottet återkomma tillriksdagen med en begäran om ändring i Riksbankslagen.Utskottet tillstyrker förslag.Spridning av förändrade sedlar och myntUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker förslag att spridning av kontantersom har bearbetats eller förändrats ska förbjudas. Utskottet tillstyrkerockså att vitesföreläggande får meddelas den som har medverkat tillspridning samt att föreläggande ska kunna överklagas tilllänsrätten.AllmäntUnder har ett företag i reklambranschen spritt s.k. reklammynttill allmänheten. Reklamföretaget har försett vanliga mynt med en tunnplastfilmsetikett. Etiketten innehåller ett reklambudskap - och myntetblir när det sätts i cirkulation en bärare av reklambudskapet.FörslagetRiksbanken föreslår att spridning av sedlar och mynt som bearbetatseller förändrats förbjuds.Vitesföreläggande får meddelas var och en som väsentligen har medverkattill spridningen och som varit medveten om att sedlarna och myntenförändrats eller bearbetats. föreläggande ska kunna överklagastill länsrätten.Riksbanken anför att när det gäller sedlar och mynt är det särskiltviktigt att de är svåra att förfalska och lätta att äkthetskontrollera.Vidare måste de vara tillräckligt slitstarka för att kunna cirkulerautan att förlora egenskapen att vara lättidentifierbara. Riksbankenbedömer att förekomsten av s.k. reklammynt utgör ett hot både motbetalningsmedlet i teknisk mening och mot anseende i stort.Ett annat hot som reklammynten innebär är risken att reklammynten skadaruppräkningsmaskiner och betalningsautomater. Den andra typen av hot ärden risk som banken löper att förknippas med det budskap som reklammyntenförmedlar. Allmänheten kan få uppfattningen att står bakomeller stöder ett reklambudskap.Det är först när det förändrade myntet sätts i cirkulation somskadeverkningarna uppstår - det är alltså själva spridningen som kan medföraanseenderisker. föreslår därför att det i riksbankslagen tasin en bestämmelse om att sedlar och mynt som förändrats eller bearbetatsinte får spridas.Riksbanken föreslår vidare att ett vitesföreläggande ska kunna riktasmot den som har bidragit till spridningen. Ett system med vitessanktioninnebär att en otillåten spridning inte leder till några rättsligakonsekvenser om den som mottar vitesföreläggandet upphör med den olovligaverksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker förslag.Äldre femtioöresmynts upphörande som betalningsmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lagen (2004:863) om äldre femtioöresmynts upphörandesom lagligt betalningsmedel ändras så att den avser alla äldre silverfärgadefemtioöresmynt.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har antagit en lag om äldre femtioöresmyntsupphörande som lagligt betalningsmedel. Det har visat sig att det kanifrågasättas om lydelsen av den antagna lagen är tillräckligt klargörande.Riksbanken har i en skrivelse till finansutskottets kansli framförtatt i lagtexten anges att mynt på enligt (1989:61) om rikets mynt ska upphöra att vara lagligtbetalningsmedel. Men enligt finns även äldre silverfärgadefemtioöresmynt som är präglade i enlighet med tidigare föreskrifter ochutgivna som är lagliga betalningsmedel. Meningenär förstås - även om detta inte framgick av framställning(2003/04:RB4) - att även dessa ska omfattas av lagens bestämmelser omupphörande av äldre femtioöresmynt. vill med sin skrivelseväcka frågan om lagtexten bör justeras så att det blir tydligt att lagenavser alla äldre silverfärgade femtioöresmynt. En sådan ändring är intenågon materiell ändring utan endast ett förtydligande av lagtexten.Utskottet anser därför att lagen om äldre femtioöresmynts upphörandesom lagligt betalningsmedel bör justeras så att det tydligt av lagenframgår att den avser alla äldre silverfärgade femtioöresmynt. Utskottetslagförslag framgår av bilaga 3.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagFramställning 2004/05:RB3Framställning 2004/05:RB3 Framställan om vissa ändringar i lagen(1988:1385) om riksbank:Riksdagen antar förslag till ändring i lagen (1988:1385) omSveriges riksbank.Bilaga 2Riksbankens lagförslagBilaga 3Utskottets lagförslagUtskottets förslag till lag om ändring i lagen (2004:863) om äldrefemtioöresmynts upphörande som lagligt betalningsmedelHärigenom föreskrivsatt lagen (2004:863) om äldre femtioöresmynts upphörande som lagligtbetalningsmedel skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseMynt på enligt föreskrifter (1989:61) om riketsmynt skall upphöra att vara lagligt betalningsmedel den 31 december2005. Femtioöresmynt som präglats med stöd av lagen (1873:31) om riketsmynt och lagen (1970:1028) om rikets mynt samt föreskrifter(1989:61) om rikets mynt i dess lydelse intill skallupphöra att vara lagligt betalningsmedel .