bet · GS01UBU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Den dåvarandeutbildningsministern uttalade i en tidningsartikelden att det skulle vara bra förkvalitetsutvecklingen inom den svenska högskolan omSveriges universitet och högskolor kunde rekryteraännu fler utländska studenter. Han ansåg det dockinte självklart att detta skall finansieras av desvenska skattebetalarna. För att rekrytera flerutländska studenter till master- ochforskarutbildningarna borde universitet ochhögskolor enligt dåvarande utbildningsministernkunna erbjuda studenter från länderna utanför EESutbildning mot betalning utan att avgiftsfriheten iövrigt hotas. Utskottet har erfarit att direktivtill en utredning om denna fråga bereds inomRegeringskansliet. bör därför inte nu tanågon ställning i sak till motionärernas yrkanden.Enligt utskottets mening är avgiftsfriheten försvenska studenter viktig att slå vakt om. Den är förnärvarande reglerad genom en generell bestämmelse ihögskoleförordningen (1993:100) om att utbildningeninom högskolan skall vara avgiftsfri. Innanbestämmelsen infördes i förordningen hade regeringenmeddelat sin uppfattning atthögskoleutbildningen skall vara avgiftsfri, mendetta underställdes inte för beslut (prop.1994/95:100 bil. 9 s. 79). Utskottet anser attfrågan om eventuell reglering i lag avavgiftsfriheten för studenter från ochövriga EES-området bör tillföras direktiven till denplanerade utredningen. Detta bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening och därmeddelvis bifalla motionerna 2004/05:Ub289 yrkandena 1och 2, 2004/05:Ub298, 2004/05:Ub342 och2004/05:Ub473 yrkande 27.Dimensionering av vissa lärarutbildningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte föreslå att regeringencentralt skall bestämma platsantalet på deolika inriktningarna i utbildningen tilllärarexamen. bör också avslåmotionsyrkandet om en extra satsning påvidareutbildning i specialpedagogik.Jämför reservation 23 (kd) och särskildayttranden 2 (m) och 3 (fp).MotionernaKristdemokraterna för i motion 2004/05:Ub472 yrkande14 fram sin uppfattning att staten i fortsättningencentralt bör dimensionera platstillgången ilärarutbildning med olika inriktningar. Motionärernakonstaterar att det finns ettstort behov av nyutbildade lärare och att det visatsig svårt att få lärarstudenterna att väljainriktningar som svarar mot rekryteringsbehoven iskola och förskola, bl.a. när det gäller förskolaoch fritidshem men även senare år.I motion 2004/05:So520 (c) yrkande 2 föreslårmotionärerna att det skall göras en extra satsningpå vidareutbildning av fler lärare ispecialpedagogik. En del barn har svårt att anpassasig i skolan och få bra kamratkontakter. De kan varamobbare eller mobbade, tystlåtna eller utåtagerandei klassen. För att fler barn skall få adekvat stöd iundervisningssituationen behövs den extrasatsningen, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet om att platstillgången ilärarutbildning med olika inriktningar skallcentraliseras.Det problem som föranlett motionsyrkandet ärverkligt, och det har uppmärksammats av regeringen.I propositionen (s. 116) redovisas att regeringenavser att i regleringsbrev precisera examensmålenför när det gäller antalet lärarexaminamed inriktning mot med ett särskiltdelmål för examina med inriktning motförskola/förskoleklass. Vidare avser regeringen atti regleringsbrevet ge uppdrag till de lärosäten somhar lärarutbildning med inriktning mot tidigare år.Meningen är att det antingen skall vara möjligt attvälja inriktning mot förskola och förskoleklass somett tydligt alternativ, inför eller underlärarutbildningen, eller att lärosätet vidtar andraåtgärder som säkerställer att ett tillräckligt antalstuderar med inriktning mot arbete iförskola/förskoleklass. Förbättrat tillgodoräknande,validering och vidareutbildningsmöjligheter fört.ex. barnskötare och andra med förskolepedagogiskkompetens bör enligt regeringen också kunna bidratill att förse förskola och förskoleklass medvälutbildad personal. avses också fåett ytterligare utvecklat uppdrag att medverka vidlärosätenas beslut om dimensionering avlärarutbildningen.Mot denna bakgrund finns det inte anledning förriksdagen att ställa sig bakom en så principiellförändring av systemet för dimensionering avgrundläggande högskoleutbildning som motionärernasförslag skulle innebära.Riksdagen bör också avslå motionsyrkandet omvidareutbildning av fler lärare i specialpedagogik.Sådan vidareutbildning kan antingen bestå i attlärare som redan har en lärarexamen läser kurser ispecialpedagogik hämtade från den nyagrundutbildningen till lärarexamen, eller att degenomgår påbyggnadsutbildning tillspecialpedagogexamen.Hur den nya utbildningen till lärarexamen fungerarutvärderas inom ramen förHögskoleverkets kvalitetsutvärderingsprogram. Detfinns ännu ingen kartläggning av i vilkenutsträckning den nya utbildningsstrukturen verkligenutnyttjas som avsett även för vidareutbildning ochfortbildning. Kommunerna har enligt skollagenskyldighet att se till att kompetensutvecklinganordnas för den personal som har hand omutbildningen, och de skall vinnlägga sig om enplanering av personalens kompetensutveckling.Antalet som avlagt specialpedagogexamen har ökatkraftigt . Utskottet harinhämtat att lärosätena har anpassat utbudet avplatser i denna utbildning till efterfrågan frånstudenterna, som har varierat.Utskottet anser mot denna bakgrund att det intefinns anledning för att göra dettillkännagivande som motionärerna föreslagit.Utbyggnad av läkar- ochsjuksköterskeutbildningarnaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra någottillkännagivande om utbyggnad av läkar- ochsjuksköterskeutbildningarna.Jämför reservation 24 (kd).Motionen och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna anser enligt motion 2004/05:So605yrkande 12 att det måste skapas fler platser iläkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Det behövsfler händer i vården, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.En viss utbyggnad av läkarutbildningen inleddes2001 och 2002 och kommer att medföra att fleravlägger läkarexamen . Ökningenberäknades i budgetpropositionen blisammanlagt 200 ytterligare examina (prop.1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 106). Ävensjuksköterskeutbildningen utökades med ytterligare475 nybörjarplatser . Denna ökning bör hafått till effekt ett ökat antal examinerade fr.o.m.sommaren 2004.I propositionen (s. 123) refereras en analys somStatistiska centralbyrån (SCB) gjort av det framtidautbildningsbehovet. För bl.a. läkar- ochsjuksköterskeutbildningarna gör SCB bedömningen attbristen kan bli stor , trots ökningen avantalet platser på dessa utbildningar. Regeringenhar i regleringsbrev gett lärosätena i uppdrag attanpassa sitt utbildningsutbud till såvälstudenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov.Resurstilldelningen är en viktig del av styrningenav universiteten och högskolorna. Grundprincipen vidinförandet av nuvarande resurstilldelningssystem varatt lärosätena förväntades anpassa utbudet tillstudenternas efterfrågan. Regeringen har funnit attdet nuvarande resurstilldelningssystemet, sombaseras på dels antalet helårsstudenter, delsstudenternas prestationer, kan vara svårt attkombinera med kravet på att utbildningsutbudet skallanpassas till arbetsmarknadens behov. Om studenternainte efterfrågar sådan utbildning, kan effekten bliatt lärosätets intäkter minskar. En särskildutredare har tillsatts för att se överresurstilldelningssystemet (dir. 2004:49). Uppdragetskall redovisas senast den 15 mars 2005.För att åstadkomma en utbildningsplanering sommedger en bättre anpassning av utbildningsutbudettill arbetsmarknadens behov har regeringen ocksågett ett särskilt uppdrag (dnr.U2004/1426/UH) att lämna underlag för lärosätenasplanering av utbildningsutbudet samt underlag förregeringens utbildningsuppdrag till universitet ochhögskolor. Utskottet har erfarit att Högskoleverketkommer att redovisa uppdraget i mitten av december.Fler fristående högskolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om attregeringen bör uppmuntra bildandet av flerfristående högskolor.Jämför reservation 25 (m, fp, kd).Motionerna och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet vill enligt motion2004/05:Ub293 yrkande 12 att den utveckling avhögskolor i stiftelseform som och varit föregångareför skall fortsätta. Regeringen bör erbjuda allalandets universitet och högskolor denna möjlighettill dynamisk frigörelse, skriver motionärerna.Folkpartiet skriver i motion 2004/05:Ub378 yrkande16 att stiftelsedrivna högskolor och privatauniversitet bör uppmuntras. Genom att ha en annanhuvudman än staten och kanske utnyttja andrafinansieringsvägar kan privata högskolor bidra tillökad mångfald, som är till gagn både för denenskilda studentens valfrihet och för kvaliteten ihögskolesektorn i dess helhet, anser motionärerna.Kristdemokraterna anser likaså, enligt motion2004/05:Ub473 yrkande 45, att fler friståendehögskolor behövs. Regeringen bör enligt motionärernaaktivt pröva vilka högskolor som kan vara lämpligaatt driva i stiftelseform.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Liksom när motsvarande yrkanden behandlades förraåret (bet. 2003/04: UbU3 s. 14) och tidigare anserutskottet att det inte finns någon anledning attavsätta medel från statsbudgeten för att bilda nyastiftelser för högskoleverksamhet. Det finns enligtutskottets uppfattning en betydandemångfald i utbudet av forskning och utbildning i densvenska högskolan och stort utrymme för lärosätenaatt själva välja hur de vill utveckla verksamheten.Någon omvandling av ytterligare högskolor tillstiftelser behövs inte för detta. Upprättandet avhelt nya, privata högskolor är inte en angelägenhetför staten.Principer för fördelning av resurser ochstudieplatserUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredning omresurstilldelningssystemet bör riksdagenavslå motionsyrkandena om olika förändringari systemet.Jämför reservationerna 26 (m, fp), 27 (kd),28 (fp), 29 (kd), 30 (v) och 31 (c) samtsärskilt yttrande 4 (fp).MotionernaModerata samlingspartiet anser enligt motion2004/05:Ub293 yrkandena 4 och 10 att studenten börfå läsa den utbildning och vid det lärosäte som honeller han själv väljer. Såväl plats- sommedelstilldelningen bör styras av efterfrågan frånstudenterna. I en övergångsperiod är en tänkbarmodell att av medlen följer studenten tillinskrivningen och ges lärosätet vid examen,heter det i motionen.Folkpartiet framför i motion 2004/05:Ub378 yrkande1 förslag om införande av en studentpeng. Då blirdet enligt motionärerna studenternas val som avgörfördelningen av platser både mellan skilda ämnen ochmellan olika lärosäten. vill enligtsamma motion, yrkande 5, minska centraliseringen avplatstilldelningen. Högskolorna skall inte varabundna av att antal platser på olika utbildningarhar fastställts av för varje enskildhögskola, skriver motionärerna.Resursfördelningssystemet måste utformas så atthögskolor som har ett högt sökandetryck tillförs merresurser, om de har möjlighet och är intresserade avatt utöka för att möta ett ökat sökandetryck. Imotion 2004/05:N254 yrkande 13 förordar Folkpartieten studentpeng som följer studenten, så att tillväxtav högskoleplatser sker där studenterna villstudera. Enligt motion 2004/05:N409 (fp) yrkande 29bör fördelningen av platser på högskolorna ske efterstudenternas önskemål.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub441yrkande 10 att man skall ta hänsyn till tillgångenpå studentbostäder vid fördelning avhögskoleplatser. Tillgången på bostäder bör enligtmotion 2004/05:Bo304 (kd) yrkande 4 ses som ettkonkurrensmedel när det gäller högskoleplatser.I motion 2004/05:Ub489 (s) föreslår motionären attstöd till utbyggnad av universitet och högskolorskall knytas till ett krav på berörd kommun attjämsides ordna bostäder till studenterna.I ett antal andra motioner framförs olika förslag omförändringar i övrigt i resurstilldelningssystemetför grundutbildningen.Folkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub378yrkande 2 att en utredning om ett nyttfinansieringssystem skall tillsättas.Inriktningen bör vara att högskolorna inte längreskall få sin ersättning utifrån vad studenternapresterar. I samma motion, yrkande 18, pläderarFolkpartiet för att resurstilldelningssystemet skallge lärosätena större resurser per student påavancerade kurser än på grundkurser. Ett liknandeförslag framförs i motion 2004/05: Ub363 (c).Kristdemokraterna framför i motion 2004/05:Ub473ett stort antal förslag om hurresurstilldelningssystemet bör utvecklas. Enlångsiktig grundfinansieringsmodell bör införas, somskall motverka lärosätenas sårbarhet vid storasvängningar i söktrycket (yrkande 47).Grundutbildningsanslagen bör innehålla en komponentavsatt för vetenskaplig anknytning (yrkandena 3 och48). En förändring av anslagssystemet bör innehållaett särskilt stöd för bildningsaktiviteter (yrkande7). Vid utformningen av resurstilldelningssystemetbör man beakta rekrytering från underrepresenteradegrupper, kursernas svårighetsgrad samt pedagogiskmångfald (yrkandena 23, 39 och 40).Vänsterpartiet tar i motion 2004/05:Ub334 uppsystemet med s.k. prislappar vid fördelning avgrundutbildningsanslagen. Systemet, som innebär attden ersättning som lärosätena får förhelårsstudenter och helårsprestationer varierarmycket kraftigt mellan olika utbildningsområden,infördes , och motionärernaanser att prislapparna är i behov av översyn urmånga perspektiv.Centerpartiet anser enligt motion 2004/05:Ub276yrkande 2 att förändringarna som skett inomhögskolan kräver en översyn avtilldelningssystemet, i syfte att stärka lärosätenassjälvständighet och möjlighet till långsiktigtkvalitetsarbete.Anslaget per student, "studentpengen", börinnefatta en viss del forskningsresurser, åtminstoneså mycket att det motsvarar den avtalsenligamöjligheten för en lektor att bedriva egen forskningpå av arbetstiden, anser motionären i motion2004/05:Ub452 (fp).I motion 2004/05:Ub357 (kd) föreslås atttakbeloppen till lärosätena skall omprövas tvågånger under löpande budgetår. Nuvarande system ärenligt motionären alltför oflexibelt och medför attattraktiva lärosäten får ett begränsatexpansionsutrymme som oanvända resurserlåses in på andra håll.Utskottets ställningstagandenUtskottet föreslår att avslår yrkandena omatt styra plats- och medelstilldelningen efterstudenternas efterfrågan.Det resurstilldelningssystem som infördes ochsom i sina huvuddrag har tillämpats hela tidendärefter innebär att de resurser ett lärosäte kanutnyttja i hög grad anpassas till studenternas val.Som har framgått ovan innebär det faktum attlärosätena får tillgodogöra sig resurser i form aven studentpeng per helårsstudent och enprestationsersättning per helårsprestation att detblir svårt att i önskvärd omfattninganpassa verksamheten efter behoven påarbetsmarknaden. Detta är ett av skälen till attregeringen tillsatte en utredning omresurstilldelningssystemet (dir. 2004:49). Detnuvarande systemet innebär vidare att det för varjelärosäte finns ett tak för de resurser som kananvändas med tillämpning av reglerna omhelårsstudenter och helårsprestationer. Utan enordning av detta slag skulle det enligt utskottetsuppfattning vara omöjligt att tillförsäkra allalärosäten rimliga möjligheter att planera ochgenomföra en kvalitetsmässigt god utbildning.Hastiga svängningar i studenternas val av bådeutbildningar och lärosäten skulle, enligt utskottetsmening, snabbt kunna utarma vissa lärosäten.Utskottet vill i sammanhanget påpeka att det sedan1993 inte fattas några beslut på riksnivå om exaktvilka utbildningar som olika lärosäten skall erbjudaeller om antalet platser i varje sådan utbildning.Riksdagen bör enligt utskottets mening också avslåyrkandena om att ta hänsyn till tillgången påstudentbostäder vid fördelning av resurser tillgrundutbildning.Yrkanden av denna innebörd behandlades även vidförra och avslogs då. Utskottet påpekadedå att studenternas efterfrågan på utbildning ärsärskilt stark just på de orter där det är svårastatt få tag i en bostad. Det har också visat sig atthögskolor på orter som kan erbjuda god tillgång tillstudentbostäder i vissa fall inte drar till sig såmånga sökande att det är rimligt att tilldela demökade resurser (bet. 2003/04:UbU1 s. 66). Iregeringsdeklarationen förklaraderegeringen sin avsikt att utbyggnaden avhögskoleplatser kopplas till krav på kommunerna atttillhandahålla bostäder för studenter. De senasteåren har emellertid totalt sett ingen utbyggnadföreslagits av regeringen.Motionsyrkandena om förändringar i övrigt iresurstilldelningssystemet för grundutbildningen börockså avslås av med hänvisning till attutredning pågår. Utgångspunkten för utredarensuppdrag är att åstadkomma ettresurstilldelningssystem som möjliggör ettutbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas avstudenter och arbetsmarknaden. Systemet skalltillgodose lärosätenas behov av långsiktighet iplaneringen så att de ekonomiska effekterna av enförändrad efterfrågan av studenter blir hanterbara.Det bör vidare möjliggöra att de samladegrundutbildningsresurserna utnyttjas bättre och attnuvarande brister i effektiviteten, t.ex. "dubbel-etablering" av vissa utbildningar i en region,minskar. Uppdraget skall redovisas senast den 15mars 2005 (dir. 2004:49).Resurstilldelningssystem för forskning ochforskarutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra några uttalanden omgrunderna för fördelning av anslag tillforskning och forskarutbildning mellan olikalärosäten.Jämför särskilt yttrande 5 (v).Motionerna och utskottets ställningstagandeI motion 2004/05:Ub478 (kd, m, fp, c) begärmotionärerna att skalltilldelas likvärdiga fakultetsanslag (anslag tillforskning och forskarutbildning) som andrauniversitet av motsvarande storlek (yrkande 1). Devill också att regeringen skall redovisa grundernaför sin beräkning av fakultetsanslag (yrkande 2).Motionärerna skriver att om samma principer skullegälla för som för t.ex.Stockholms universitet, skulle Linköpingsuniversitet få ytterligare drygt 700 miljonerkronor.Motion 2004/05:Ub222 (kd) tar upp Mälardalenshögskola, som enligt motionären borde få ettmotsvarande stöd som andra lärosäten som tilldelatsvetenskapsområde (yrkande 3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Liksom när liknande yrkanden behandlades avriksdagen vill utskottet framhållaatt det inte finns någon fördelningsnyckel som styrhur anslagen till de olika lärosätena till forskningoch forskarutbildning dimensioneras (bet.2002/03:UbU1 s. 65). Utskottet påpekade då också attnågon väsentlig förändring av storleksförhållandenamellan de olika universitetens anslag till forskningoch forskarutbildning endast är möjlig om detekonomiska utrymmet totalt sett ökar. Enomfördelning mellan lärosätena för att tillgodoseLinköpings universitet och inomden ekonomiska ram som gäller för medel tillforskning och forskarutbildning skulle skapa storaproblem vid andra lärosäten. Detta vill utskottetinte heller nu medverka till.Kostnadsansvaret vid utbildning utanförhögskoleorternaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om attvissa resurser för högskoleutbildning skallgå direkt till kommunerna utan förmedling avstatliga lärosäten.Jämför reservation 32 (kd) och särskiltyttrande 6 (v).Motionerna och utskottets ställningstagandeKostnadsansvaret vid distansutbildning och annanutbildning utanför högskoleorterna tas upp i sjumotioner.Kristdemokraterna skriver i motion 2004/05:Ub473yrkande 26 att en viktig insats förhögskoleutbildning på distans görs vid de kommunalalärcentren och att lärosätena borde få ett störreansvar för dessa. Staten borde reglera dettatydligare, anser motionärerna.Motionerna 2004/05:Ub251 (fp) och 2004/05:N346(fp) yrkande 2 tar upp problemet attdistansutbildning på högskolenivå kräver resurservid kommunala lärcentrum, som blir oskäligt dyrbaraför kommunerna. Motionärerna anser att de statligalärosätena borde stå för dessa kostnader. Sammaproblem påtalas i motionerna 2004/05:Ub396 (s) och2004/05:Ub487 (s), där motionärerna föreslår enöversyn av kostnadsansvaret.Enligt motionerna 2004/05:Ub312 (s) och2004/05:Ub433 (fp) yrkande 2 borde kommuner kunna fåen beställarroll för högskoleutbildning. Vissastatliga resurser för högskoleutbildning bordeomfördelas från lärosätena till kommuner och ses somen resurs för utveckling av kommunen. Motionärernalyfter fram län som ett lämpligtförsöksområde för en sådan ordning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.De statliga resurserna för högskoleutbildningfördelas av och regeringendirekt till landets universitet och högskolor.Lärosätenas uppgift är att anordna utbildning ochbedriva forskning. De skall samverka med detomgivande samhället, vilket bl.a. bör innebära attutforma utbildningar som är attraktiva förstudenterna och svarar motarbetsmarknadens behov. Det är bra att mångalärosäten samverkar med kommunerna i sin region ochanpassar sitt utbildningsutbud till behoven där,som kommunerna bidrar med vissa resurserför att kunna erbjuda sina invånarehögskoleutbildning på hemorten. Staten har underåren 2002-2004 avsatt medel för etablerandet avlärcentrum i kommunerna, dels genom ett särskiltutvecklingsbidrag på ,dels genom att Delegationen för regional samverkanom högre utbildning har fördelat 150 miljoner kronortill regional samverkan, medel som bl.a. kommitlärcentrum till del. Också det statsbidrag på 350miljoner kronor som ställdes tillkommunernas förfogande för att utvecklainfrastrukturen för vuxnas lärande torde ha stärktmöjligheterna för vuxna att genom lärcentrum studerapå högskolan.Utskottet är inte berett att förorda att statenfrångår den hittillsvarande principen att resursernaför högskoleutbildning fördelas till statligalärosäten och vissa enskilda utbildningsanordnare.Frågan om ansvarsfördelningen mellan staten ochkommunerna är under utredning inom ,vars arbete beräknas bli slutredovisat i februari2007 (dir. 2003:10 och 2004:93).Nya utbildningarUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till lärosätenas ansvar börriksdagen avslå motionsyrkandet om nya ochreguljära högskoleutbildningar för utländskaakademiker. bör också avslåmotionsyrkandena om inrättande avhögskoleutbildning i medicinsk fotvård,eftersom regeringen har aviserat att sådanskall inrättas nästa år.Jämför reservation 33( fp) och särskildayttranden 7 (kd) och 8 (v).Motionerna och utskottets ställningstagandeFolkpartiet har i sitt budgetförslag, som utskottetbehandlat i det föregående, avsatt medel förkompletterande utbildningar för utländskaakademiker. I motion 2004/05:Ub209 yrkande 2 skriverpartiet att högskolorna bör uppmuntras och ges stödatt utforma utbildningsprogram som ger personer somredan har en utländsk högskoleutbildningförutsättningar att anpassa sina kunskaper tillsvenska förhållanden. De högskolor som presenterarlångsiktiga och väl genomtänkta förslag tillutbildningar av denna typ bör garanteras långsiktigfinansiering, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Under åren 2002-2004 har det under anslagetSärskilda utgifter inom universitet och högskolorfunnits vissa medel till projekt för invandradeakademiker. Medlen har fördelats mellan lärosäten avregeringen. Det är uppenbart att behov finns ävenframdeles av utbildning med det syfte sommotionärerna slår vakt om. Utskottet anser att dettabör betraktas som en normal uppgift för universitetoch högskolor och att sådan utbildning därför börplaneras och finansieras av dessa på vanligt sätt.Som utskottet nämnt i det föregående ingår det iuppdraget till utredningen omresurstilldelningssystemet att beakta behovet avlångsiktighet i planeringen på lärosätena.Behovet av högskoleutbildning i medicinsk fotvårdtas upp i motionerna 2004/05:Ub267 (kd) och2004/05:Ub305 (v). I den förstnämnda motionenredovisas att de flesta länder i EU har en lägsttreårig universitets- eller yrkeshögskoleutbildningför medicinsk fotvård. Motionärerna hänvisar tillSocialstyrelsen, som i en rapport framförtuppfattningen att utbildningen i medicinsk fotvårdborde ligga på högskolenivå.