bet · GR01MJU11 · 2004-02-19 00:00:00 — Som näringsutskottet anför i sitt yttrande till miljö- ochjordbruksutskottet får systemet med elcertifikat därmed två syften,nämligen dels att främja produktion av el med användning av förnybaraenergikällor, dels att främja produktion av el med användning av torv.Näringsutskottet påpekar att det i förslaget till lagtext och i regeringensargumentering tydligt markeras att torv inte kan klassificeras som ettförnybart bränsle. I sitt yttrande instämmer näringsutskottet i regeringensuppfattning att utsläppen från förbränning av torv bör ingå i handelssystemetoch hänvisar till att enligt klimatkonventionens partsmöte (2/CP.3) iförening med riktlinjerna från FN:s klimatpanel de utsläpp av koldioxidsom sker från förbränning av torv skall redovisas och läggas till deutsläpp som omfattas av Kyotoprotokollet och den efterföljande bördefördelningeninom EU. Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig till denna uppfattning.Utsläpp från förbränning av torv skall således omfattas av handelssystemet.Utskottet förutsätter att regeringen löpande kommer att följakonkurrenssituationen för torveldade anläggningar. Med hänvisning härtillavstyrkerutskottet motionerna MJ29 (s) yrkande 3, MJ31 (kd) yrkande 2, MJ32 (c)yrkande 2. Motion MJ401 (mp) yrkande 4 (delvis) får anses tillgodoseddmed den bedömning utskottet gör.Principer för fördelningenUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens bedömning av principerna för fördelningenav utsläppsrätter . Med hänvisning tillvad regeringen anför om det vidare arbetet inför den andra perioden2008-2012 avstyrker utskottet fyra motionsyrkanden (fp, kd, mp) med krav påökad möjlighet till auktionering av utsläppsrätterna för denna period.Jämför reservation 6 (fp, kd, c).PropositionenRegeringen anser att den initiala fördelningen av utsläppsrätter bör ske gratis utan krav på ersättning frånverksamhetsutövarei som har utsläpp som omfattas av handelssystemet. Regeringenavser att analysera möjligheten att utnyttja auktionering för perioden2008-2012.MotionernaEnligt motion MJ31 (kd) yrkande 3 bör utnyttja möjligheten att auktionera ut av utsläppsrätterna. Enligtmotionerna MJ30 (fp) yrkande 1 och MJ472 (fp) yrkande 5 används utsläppsrättereffektivast om staten säljer rätterna genom auktion. Då kan man undvikaden svåra myndighetsbedömningen om vem som bäst behöver släppa ut deskadliga gaserna. Regeringen bör därför inför inom EUagera kraftfullt för att utsläppsrätterna skall auktioneras ut. Också imotion MJ401 (mp) yrkande 4 (delvis) framförs åsikten att fördelningenbör ske genom auktion.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att det finns betydande fördelarmed auktionering vid fördelningen av utsläppsrätter särskilt som auktioneringöverensstämmer med principen om att förorenaren betalar. Dessutom ärkännedom om möjligheten till utsläppsreduktioner och därmed kännedom omdet faktiska behovet av utsläppsrätter större hos dem som driver anläggningarän hos en fördelande myndighet. Vid auktionering köper verksamhetsutövarnaså mycket utsläppsutrymme de behöver. Vid gratis tilldelning finns incitamentatt överskatta behovet av utsläppsutrymme. Med hänsyn till den knappatiden anser regeringen att det inte är lämpligt att tillämpa auktioneringi samband med införandet av utsläppshandeln , eftersomdet är viktigt att den inledande får en så smidigstart som möjligt. Utskottet delar denna uppfattning. Innan handeln börjarden skall bl.a. lagstiftning, frågor om organisation,tillståndsförfarande, den nationella fördelningsplanen, den slutligautsläppsrättsfördelningen och registret lösas. Vid en auktionering av 5 %av utsläppsrätterna som handelsdirektivet medger tillkommer den praktiskautformningen av ett sådant förfarande. I enlighet med vad regeringen anförförutsätter utskottet emellertid att justeringar av villkoren kommer attgöras inför den andra , utifrån de behov som dåfinns och med hänsyn till erfarenheterna av hur handelssystemet fungeratunder den första handelsperioden. Härvid anser utskottet i likhet medregeringen att det är viktigt att analysera möjligheten attanvända auktion inför . En analys av en tänkbar utformningav ett auktionsförfarande och dess konsekvenser kommer att ske iFlexMex2-utredningens fortsatta arbete. Med hänvisning till det anförda anserutskottet att inte bör vidta några åtgärder med anledning avmotionerna MJ30 (fp) yrkande 1, MJ31 (kd) yrkande 3, MJ401 (mp) yrkande4 (delvis) och MJ472 (fp) yrkande 5.Metoden för gratis fördelningUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i likhet med näringsutskottet i regeringens bedömningatt en fördelning av utsläppsrätter baserad på riktmärken är intressantoch bör utredas. Därmed anser utskottet att sex motionsyrkanden (s, m, fp,kd) är tillgodosedda. Utskottet avstyrker vidare ett motionsyrkande (m)om ytterligare fördelningsgrundande år utöver de regeringen avser attanvända.PropositionenEn skillnad bör enligt regeringen göras mellan bränslerelaterade ochråvarurelaterade koldioxidutsläpp eftersom de senare uppkommer som en följdav produktionen och på kort sikt inte kan minskas på annat sätt än genomminskad produktion. Fördelningen för bränslerelaterade utsläpp bör baseraspå ett genomsnitt av de faktiska koldioxidutsläppen åren 1998-2001.Fördelningen för råvarurelaterade utsläpp bör därtill baseras på prognoserpå företags- och makronivå för produktionen . En fördelningbaserad på riktmärken bedöms vara intressant och bör utredas vidare. Ensådan fördelning bör kunna användas redan 2005-2007, när det är lämpligtför de sektorer där det finns tillförlitliga data.MotionernaI motion MJ27 (m) yrkande 2 föreslår motionärerna att regeringen inte böranvända som grund för tilldelningen utan i , vilket skulle ge en bättre jämförelse med detverkliga behovet. Motionärerna framhåller att klimatförhållanden underolika år kan variera kraftigt och att en period därför inte får vara förkort.I ett flertal motioner tas frågan om grunderna för fördelningen avutsläppsrätter upp. Enligt motion MJ28 (kd, m, fp) bör i det fortsattaarbetet med handelssystemet verka för att tilldelningen av utsläppsrätterbaseras på riktmärken (s.k. benchmarking) med utgångspunkt i bästatillgängliga teknik. Motionärerna påpekar att om en sådan modell skall blirättvis måste hela branscher inom EU tillämpa samma modell. Det kan därförenligt motionärerna medföra problem om ensidigt använder enfördelningsprincip grundad på riktmärken. Inriktningen bör vara att dennamodell skall tillämpas i hela EU (yrkande 1). Motionärernaanser emellertid att man bör låta den masugnsbaserade stålindustrin ingåi en försöksverksamhet med tilldelning utefter riktmärken . Fördelningen till dessa stålverk bör baseras på ettgenomsnitt av nuvarande koldioxidutsläpp i sådana verk inom EU (yrkande2). Också i motion MJ30 (fp) yrkande 3 förespråkas att regeringen börsträva efter att fördelningen av gratis utsläppsrätter baseras på riktmärkendär det finns tillförlitliga data. I motion MJ31 (kd) yrkande 4 föreslåsatt i det fortsatta arbetet med handelssystemet skall verka föratt tilldelning av utsläppsrätter skall ske enligt riktmärkesmetodenbaserad på bästa möjliga teknik. Vidare föreslås i motionens yrkande 6 attregeringen verkar för att fördelningen till masugnsbaserade stålverkbaseras på ett genomsnitt av nuvarande koldioxidutsläpp i sådana verk inomEU. Regeringen kan då vid utarbetandet av fördelningsplanen tilldelautsläppsrätter med riktmärken som grund till denna industri och eventuelltandra branscher. Det är enligt motionärerna viktigt att lösningen innebäratt företag inom svensk industri som investerat i energieffektiviseringarinte missgynnas. Att den masugnsbaserade stålindustrin skall ingå i enförsöksverksamhet åren 2005-2007 framhålls också i motion MJ29 (s) yrkande1.Utskottets ställningstagandeNär det gäller yrkandet i motion MJ27 (m) yrkande 2 om att den period somskall ligga till grund för tilldelningen av utsläppsrätter bör vara åren1992-2001 i stället som regeringen anser, instämmerutskottet visserligen i motionärernas uppfattning att om man väljer entidigare serie av år tar man hänsyn bl.a. till varierande klimatförhållandenmen också tidigare vidtagna åtgärder i anläggningarna. Utskottet anseremellertid i likhet med regeringen att man genom att välja en tidsseriesom ligger nära nutid tar hänsyn till den ekonomiska tillväxt som skettunder senare år. Dessutom kan val av senare år ge en bättre kvalitet påutsläppsdata, eftersom det bl.a. är större sannolikhet att den nuvarandeverksamhetsutövaren har egna data som kan ligga till grund förutsläppsberäkningarna. Utskottet konstaterar härvid att ocksåFlexMex2-utredningen har föreslagit som en avvägningmellan bl.a. dessa olika skäl. Med det anförda avstyrker utskottet motionen.Frågan om att vid fördelningen av utsläppsrätter tillämpa en metod baseradpå riktmärken (s.k. benchmarking) föranleder utskottet till följandebedömning. I sitt yttrande till miljö- och jordbruksutskottet understrykernäringsutskottet betydelsen av att systemet för handel med utsläppsrätterfår en för svenskt näringsliv konkurrensneutral utformning. De svenskautsläppen av koldioxid, som successivt har minskat ,är låga i jämförelse med övriga länder inom EU. De industribranscher sominnefattas i den handlande sektorn svarar för en avsevärd del av industrinsförädlingsvärde och lämnar ett betydande bidrag till den svenska exporten.En fortsatt möjlighet till expansion och tillväxt av svensk basindustriär betydelsefull för utvecklingen av tillväxten i den svenska ekonomin.Miljö- och jordbruksutskottet instämmer i denna bedömning. Utskottet anseri likhet med näringsutskottet och regeringen att en fördelningsmetod sombaseras på riktmärken mätt som utsläpp av koldioxid per enhet av en produktdärvid har betydande fördelar som de kan uppfylla flera av derelevanta kriterierna i handelsdirektivets bilaga III. Med denna metodbeaktas tidigare vidtagna åtgärder genom att de verksamhetsutövare somredan har genomfört tidiga åtgärder i sina anläggningar har lägre specifikautsläpp och premieras jämfört med de som inte genomfört åtgärder. Metodentar även hänsyn till energieffektiv teknik och till de tekniska möjligheternaatt minska utsläppen. Metoden ger även möjlighet att ta hänsyn tillutomeuropeisk konkurrens då svenska företags specifika utsläpp ofta är lägreän utomeuropeiska företags. Metoden kan också ge bättre möjligheter attta hänsyn till tillväxt i de industrier som omfattas. Hänsynstagandetberor givetvis även på den totala fördelningen till dessa företag. Eftersomsvenska företags utsläpp ofta är låga ur ett internationellt perspektivbör fördelningsmetoden, om den skall få dessa positiva effekter för ,utvecklas i samarbete med andra medlemsstater. Utskottet konstaterarockså att regeringen i propositionen framhåller att denna metod är intressantoch bör utredas vidare. Enligt regeringen bör denna metod kunna användasredan för , när det är lämpligt för de sektorer där detfinns tillförlitliga data. Utskottet välkomnar denna bedömning ochkonstaterar att inför färdigställandet av den nationellafördelningsplanen har lagt ut ytterligare uppdrag för att förbättraunderlaget för framtagande av riktmärken. Dessa uppdrag omfattar enligtuppgift även underlag om den masugnsbaserade stålindustrin. Som ocksånäringsutskottet framhåller skall kommissionen enligt artikel 30.2 ihandelsdirektivet, vilket närmare utvecklas i riktlinjerna för hur ennationell fördelningsplan skall tas fram (KOM (2002) 830 slutlig), se överden praktiska möjligheten att utveckla riktmärken för hela EU som grundför fördelning av utsläppsrätter för . Utskottetförutsätter därvid att regeringen aktivt driver denna fråga i det fortsattaarbetet inom EU. Det anförda innebär enligt miljö- och jordbruksutskottetatt motionärernas i motionerna MJ28 (kd, m, fp) yrkandena 1 och 2, MJ29(s) yrkande 1, MJ30 (fp) yrkande 3 samt MJ31 (kd) yrkandena 4 och 6framförda förslag inför det fortsatta arbetet får anses tillgodosedda. Ilikhet med näringsutskottet anser miljö- och jordbruksutskottet därföratt det inte föreligger något behov av ett riksdagsuttalande i denna fråga.Motionerna avstyrks därför.Utvidgning av handelssystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet välkomnar regeringens avsikt att undersöka förutsättningarnaför och konsekvenserna av att vidga handelssystemet inför perioden 2008-2012till att omfatta bl.a. ytterligare branscher och sektorer. På grund häravfinner utskottet att syftet med tre motionsyrkanden (kd, c) är tillgodosett.Utskottet avstyrker därför motionerna. Jämför reservationerna 7 (kd) och8 (c).PropositionenRegeringen anser att bör hålla möjligheten öppen att inkluderaanläggningar under de kapacitetsgränser som anges för verksamheter idirektivet. Anläggningar med en effekt under 20 MW som utgör del av ettfjärrvärmesystem och som tillhör samma verksamhetsutövare bör ingå ihandelssystemet. Regeringen skall undersöka förutsättningarna för atthandelssystemet i vidgas till mindre anläggningar, ytterligarebranscher och sektorer inför perioden 2008-2012.MotionernaI motion MJ31 (kd) yrkande 5 anförs att hushållens och transportsektornsutsläppsreduktioner sker till en betydligt högre marginalkostnad änvad som är fallet inom industrin. Ur ett samhällsekonomiskt perspektivvore det därför kostnadseffektivt att låta trafiksektorn köpa utsläppsrätterfrån industrisektorn. Detta skulle kunna finansiera större utsläppsminskningari industrin än vad man kan förvänta sig med den nu föreslagna modellen.Mot bakgrund härav anser motionärerna att fler sektorer bör inkluderas isystemet . Samma uppfattning kommer till uttryck i motionMJ32 (c) yrkande 1. I motion T564 (c) yrkande 9 anförs att transportsektornbör omfattas av EU-systemet.Utskottets ställningstagandeEG-direktivet möjliggör för medlemsstaterna att inkludera ytterligaresektorer och växthusgaser i handelssystemet . Ju fleranläggningar som omfattas av ett handelssystem, desto effektivare blirhandelssystemet som styrmedel för att uppnå ett gemensamt klimatmål.FlexMex2-utredningen påpekar emellertid att det i den gemensamma ståndpunktensom antogs av miljöministrarna framgår att möjlighetenatt inkludera andra sektorer än de som räknas upp i bilaga I tillhandelsdirektivet endast står till buds (SOU 2003:60 s. 45).Detta innebär att transportsektorn inte kan ingå i handelssystemet redanfrån . Utskottet anser att det är önskvärt att utvidgaomfattningen av handelssystemet. Som regeringen också framhåller är detav särskilt intresse för eftersom handelssystemets omfattning iSverige är starkt begränsad. Enbart av de totala koldioxidutsläppenår omfattas av systemet i , medan av EU:s totalakoldioxidutsläpp omfattas. understryker i sitt betänkandevikten av att redan nu börja analysera förutsättningarna för och konsekvensernaav att inkludera transportsektorn i den handlande sektorn underKyotoprotokollets första åtagandeperiod . Utskottet instämmer ilikhet med regeringen i denna slutsats och konstaterar att regeringenenligt propositionen avser att utreda möjligheten att vidga handelssystemetinför till mindre anläggningar, ytterligare branscheroch sektorer. Utskottet förutsätter att denna analys också kommer attomfatta, förutom förutsättningarna att minska koldioxidutsläppen på ettmer kostnadseffektivt sätt, de effekter som ett inkluderande av ytterligaresektorer i handelssystemet kan få på industrins konkurrenskraft samtförutsättningarna att uppnå det nationella klimatmålet. Med det anfördaanser utskottet att syftet med motionerna MJ31 (kd) yrkande 5, MJ32 (c)yrkande 1 och T564 (c) yrkande 9 är tillgodosett. Enligt utskottets meningbör därför inte nu vidta några åtgärder med anledning av motionerna.Tillfälliga undantag för anläggningarUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i regeringens bedömning om möjligheten att tillfälligtundanta vissa anläggningar från handelssystemet. Därmed avstyrker utskottetett yrkande (kd) med förslag till annan bedömning. Jämför reservation 9(kd).PropositionenFrågan om skall utnyttja möjligheten att tillfälligt undanta vissaanläggningar från handelssystemet bör enligt regeringen analyseras vidare.En sådan analys bör bl.a. beakta den utveckling som sker i andramedlemsstater och den påverkan detta kan ha för svenska företags internationellakonkurrenskraft. Om möjligheten att tillfälligt undanta vissa anläggningarutnyttjas skall dock en miljöstyrning, som är förenlig med gällande svenskaklimatmål och som är i enlighet med direktivets intentioner för denaktuella anläggningen, säkerställas.MotionenMotionärerna i motion MJ31 (kd) yrkande 8 motsätter sig regeringensbedömning att eventuellt göra det möjligt att undanta verksamheter somomfattas av handelssystemet, eftersom effektiviteten främjas av att såmånga som möjligt deltar i systemet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen som kommer till uttryck i motion MJ31 (kd)yrkande 8 att effektiviteten främjas av att så många anläggningar sommöjligt ingår i systemet för utsläppshandel. Det är därför önskvärtatt handelsdirektivet omfattar så många utsläppskällor som möjligt.Utskottet anser emellertid i likhet med regeringen att det kan vara tänkbartatt tillfälligt undanta vissa anläggningar från handelssystemet för attpå så vis ta hänsyn till internationell konkurrens eller oförutseddahändelser . Att en anläggning undantas frånhandelssystemets första period skall som regeringen också påpekar inte ses somen förmån för den anläggningen utan snarare som en nackdel, eftersommöjligheten till kostnadseffektiva åtgärder som ett deltagande i handelnmedför går förlorad som åtgärder likväl måste genomföras.Regeringen bedömer att ytterligare analyser är nödvändiga innan ett slutligtställningstagande kan göras om skall utnyttja möjligheten tilltillfälligt undantag. Utskottet delar denna uppfattning och avstyrker medhänvisning härtill motionen i berörd del.Principen för nya deltagareUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför om nya anläggningar ihandelssystemet och avstyrker fyra yrkanden (s, kd) med olika förslag påområdet. Jämför reservation 10 (kd).PropositionenMed utsläpp från nya deltagare bör enligt regeringen avses utsläpp härrörandefrån nya anläggningar, ökat kapacitetsutnyttjande och expansion i befintligaanläggningar. Den statistiska osäkerheten bör beaktas. Fördelningen tillsådana nya deltagare kan, såvitt nu kan bedömas, uppgå till ca 2-4 miljonerton koldioxid . Fördelningen bör ske gratis och enligt de principersom beskrivs i propositionen. En förutsättning är att ansökan om tillståndoch fördelning lämnas inför beslutet om fördelning den 30 september 2004och att regeringen, eller den myndighet som regeringen utser, gör bedömningenatt anläggningen kommer att tas i drift . Regeringenavser att i den nationella fördelningsplanen precisera hur fördelningskall ske till verksamhetsutövare som ansöker om tillstånd och fördelningefter den 30 september 2004.MotionernaEnligt motion MJ31 (kd) bör utsläppsrätter motsvarande 4 miljoner tonavsättas för nytillkomna deltagare (yrkande 9). Vidare bör enligtmotionärerna de verksamhetsutövare som ansöker om tillstånd efter den 30september 2004 kunna tilldelas utsläppsrätter på grundval av riktmärkenför specifika utsläpp eller bästa möjliga teknik. Motionärerna instämmerdärvid i regeringens bedömning att bör studera andra medlemsstatersagerande (yrkande 10). Slutligen anför motionärerna att användning avrenare och mer energieffektiva bränslen inom den icke-handlande sektornkan innebära att koldioxidutsläppen inom den handlande sektorn måste ökasamtidigt som de totala utsläppen minskar. Aktören i den handlande sektornbör då tilldelas utsläppsrätter motsvarande den ökning av utsläppen hanmåste göra. Exempel kan vara raffinaderier som ökar sina utsläpp för attframställa diesel miljöklass 1. Detta bör gälla så länge transportsektornoch hela uppvärmningssektorn inte ingår i den handlande sektorn (yrkande7).Enligt motion MJ29 (s) yrkande 2 kan avvecklingen av kärnkraften kommaatt kräva ersättningsanläggningar som släpper ut koldioxid. Det är därförviktigt att regeringen ges mandat att utöka mängden utsläppsrättermotsvarande den volym koldioxid som de tillkommande förbränningsanläggningarnagenererar.Utskottets ställningstagandeNär det gäller kravet i motion MJ31 (kd) yrkande 9 om att utsläppsrättermotsvarande koldioxid bör avsättas för nytillkomna deltagarevill utskottet hänvisa till att regeringen avser att avsätta ettfördelningsutrymme till nya anläggningar, ökat kapacitetsutnyttjande ochexpansion av befintliga anläggningar. Eftersom den statistiska osäkerhetenär betydande, kan den totala fördelningen, såvitt regeringen nu bedömerdet, uppgå till ytterligare ca utöver vad sombehövs för befintlig verksamhet. Utskottet anser i likhet med regeringenatt den bedömda fördelningen torde ge företagen möjlighet till anpassningutan att allvarligt påverka produktions- och konkurrensförutsättningar idet aktuella tidsperspektivet. Utskottet avstyrker mot bakgrund häravmotionen.Utskottet delar regeringens uppfattning att verksamhetsutövare som ansökerom tillstånd att släppa ut växthusgaser och verksamhetsutövare som förnyarsitt tillstånd för anläggningar efter det att den nationella fördelningenfastställts bör kunna anskaffa sitt behov avutsläppsrätter på marknaden. Som regeringen påpekar föreligger det emellertiden fara för negativa effekter på nyetableringen av företag i viden ensidig svensk hänvisning till marknaden för anläggningarna i Sverige.Det är därför inför inlämnandet av de nationella fördelningsplanernatill nödvändigt att studera övriga medlemsstatersvillkor för nya deltagare och den samordning som kan komma att ske avkommissionen. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att analysera frågannärmare och ange hur fördelningen för de nya deltagarna skall gå till iden nationella fördelningsplanen. När det gäller frågan om principernaför fördelningen vill utskottet hänvisa till vad utskottet anför därom iavsnittet Metoder för gratis fördelning. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill motion MJ31 (kd) yrkande 10 i den mån den inte kan anses tillgodoseddmed det anförda.Det framförda kravet om extra tilldelning till vissa anläggningar dååtgärder vidtagits eller regler införts som medför en minskning av utsläppeni den handlande sektorn totalt, föranleder utskottet till följandeöverväganden. Med utsläpp från nya deltagare anser utskottet i likhet medregeringen att utsläpp härrörande från nya anläggningar, ökatkapacitetsutnyttjande och expansion i befintliga anläggningar bör avses.FlexMex2-utredningen lämnar olika förslag vid förändringar i verksamhetenberoende på om det rör sig om råvarurelaterade eller bränslerelateradeutsläpp och om det rör sig om utsläppsökningar till följd av annanEG-rättslig lagstiftning (SOU 2003:60 s. 56 f. och SOU 2003:123 s. 114 och117). När det gäller en anläggning som fått ett gammalt tillstånd förnyatpå grund av en utvidgning av verksamheten gör enuppdelning i icke utbytbara råvarurelaterade koldioxidutsläpp och ibränslerelaterade utsläpp. Vad avser bränslerelaterade utsläpp bör nyadeltagare som fått sitt tillstånd förnyat på grund av en utvidgning avverksamheten hänvisas till andrahandsmarknaden för utsläppsrätter.Utredningen bedömer att den framtida marknaden för utsläppsrätter kommer attgöra det möjligt för nya deltagare att köpa bedömt behov av utsläppsrätterför att täcka bränslerelaterade utsläpp. När det gäller icke utbytbararåvarurelaterade koldioxidutsläpp föreslår utredningen att nya deltagarefår utsläppsrätter i förhållande till regeringens bedömning av det framtidabehovet för att täcka berörda anläggningars behov. Den nationellafördelningsplanen skall enligt bilaga III punkt 4 stämma överens med övriggemenskapslagstiftning och gemenskapens övriga politiska styrmedel. Hänsynskall därför tas till oundvikliga utsläppsökningar till följd av nya kravi lagstiftningen.