bet · GR01UBU4 · 2004-02-19 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 42 motionsyrkanden från allmännamotionstiden 2003.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. etablering av fristående skolor,bidrag till fristående skolor, bidrag för elever i behov av särskilt stöd,undervisningen i konfessionella skolor, uppföljning, utvärdering ochtillsyn av fristående skolor, etableringsfrihet inom förskoleverksamhetenoch rätt att starta fristående skolor för vuxenutbildning.Utskottet föreslår avslag på samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisningtill tidigare ställningstaganden av och till förslag som lagtsfram av och som bereds inom Regeringskansliet.I betänkandet finns reservationer från Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, , förslag till riksdagsbeslut1. Etablering av fristående skolorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub367 yrkande 32 och 2003/04:Ub427yrkande 6.2. Elevantal för godkännande av fristående skolaRiksdagen avslår motion 2003/04:N330 yrkande 10.Reservation 1 (m) - motivReservation 2 (kd)3. Riksprislista för bidrag till fristående grundskolorRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub427 yrkande 5.Reservation 3 (m, fp)4. Ekonomiska villkor för fristående grundskolorRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub388 yrkande 17 i denna del.Reservation 4 (fp)5. Bidragssystemet för fristående gymnasieskolorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub342, 2003/04:Ub367 yrkande 24,2003/04:Ub374, 2003/04:Ub378 yrkande 7, 2003/04:Ub391 yrkande 11 och2003/04:Ub427 yrkande 4.Reservation 5 (m, fp)Reservation 6 (kd)Reservation 7 (c)6. Bidrag för elever i behov av särskilt stödRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub378 yrkande 2 och 2003/04:Ub391yrkande 9.Reservation 8 (fp, kd, c)Reservation 9 (m) - motiv7. Införande av individuella programRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub378 yrkande 3, 2003/04:Ub391 yrkande10 och 2003/04:Ub498 yrkande 35.Reservation 10 (m, kd, c)8. Undervisningen i konfessionella skolorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf326 yrkande 13, 2003/04:Ub282yrkande 1 och 2003/04:Ub436.Reservation 11 (m, kd, c) - motivReservation 12 (v)9. Sex- och samlevnadsundervisningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub286, 2003/04:Ub428 yrkande 6 och2003/04:Ub437 yrkande 6.10. Undervisning på entreprenadRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub427 yrkande 8.Reservation 13 (m, fp)11. Uppföljning, utvärdering och tillsynRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub205, 2003/04:Ub378 yrkande 1 och2003/04:Ub427 yrkandena 1 och 2.12. Granskning genom ett nationellt kvalitetsinstitutRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub391 yrkande 8.Reservation 14 (m, fp, c)13. Tillstånds- och tillsynsmyndighet för fristående specialskolorRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub377 yrkande 10.Reservation 15 (m, kd)14. Etableringsfrihet inom förskoleverksamhetenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So500 yrkande 14, 2003/04:Ub300,2003/04:Ub438 yrkande 7 och 2003/04:Ub486.Reservation 16 (m, fp, kd, c)15. Rätt att bedriva fritidsverksamhetRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub427 yrkande 10.Reservation 17 (m)16. Fristående skolor för vuxenutbildningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub367 yrkande 27 och 2003/04:Ub378yrkande 4.Reservation 18 (m, fp, kd, c)17. Rätten till skolskjuts för elev i fristående skolaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub253, 2003/04:Ub378 yrkande 5,2003/04:Ub388 yrkande 17 i denna del och 2003/04:Ub439 yrkande 29.Reservation 19 (m, fp, kd, c)18. förslag till reglering av fristående skolorRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub427 yrkande 7.Reservation 20 (m)19. Begreppet fristående skolorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub378 yrkande 6 och 2003/04:Ub427yrkande 9.Reservation 21 (m, fp, kd, c)den 19 februari 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),() och Axel Darvik (fp).Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktes motioner med sammanlagt 42yrkanden rörande fristående skolor. Dessa behandlas i dettabetänkande.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. etablering av fristående skolor,bidrag till fristående skolor, bidrag för elever i behov av särskilt stöd,undervisningen i konfessionella skolor, uppföljning, utvärdering ochtillsyn av fristående skolor, etableringsfrihet inom förskoleverksamhetenoch rätt att starta fristående skolor för vuxenutbildning.Förslagen i motionerna återges i bilaga.Utskottets övervägandenEtablering av fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörande etablering av fristående skolormed hänvisning till tidigare riksdagsbehandling. Vidare bör riksdagenavslå ett motionsyrkande om elevantal för godkännande av fristående skola.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (kd) samt särskilda yttrandena 1 (m,fp, kd, c, mp), 2 (s) och 3 (v).Motioner och utskottets ställningstagandenI motion 2003/04:Ub427 yrkande 6 angående etablering av fristående skolorframhåller Moderata samlingspartiet att uttalat sig mot ettinförande av vetorätt när det gäller friskoleetableringar. Imotionen hävdas att Socialdemokraterna och vill att kommunernai princip skall ges rätt till veto mot nyetableringar och konkurrens frånfristående alternativ. anser därför att det finns all anledningatt upprepa kravet att vetorätt inte skall införas.Även understryker i motion 2003/04:Ub367 som rör gymnasieskolanatt kommunalt godtycke inte får tillåtas vara avgörande för om en friståendegymnasieskola skall få etableras eller inte (yrkande 32).U t s k o t t e t anser att motionsyrkandena bör avslås av medhänvisning till tidigare riksdagsbehandling.Enligt gällande bestämmelser i skollagen (1985:1100) skall Skolverketförklara en godkänd fristående skola på grundskolenivå berättigad tillbidrag från elevernas hemkommuner. Förklaring skall dock inte lämnas omskolans verksamhet skulle innebära påtagliga negativa följder förskolväsendet i den kommun där skolan är belägen ( 9 kap. 6 och 6 a §§).Motsvarande bestämmelser finns när det gäller fristående skolor på gymnasienivå,nämligen att förklaring om rätt till bidrag inte skall lämnas i fråga omutbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendeti den kommun där skolan är belägen eller i närliggande kommuner (9 kap.8 och 8 b §§).I förordningen (1996:1206) om fristående skolor föreskrivs att när Skolverkethandlägger ärenden om godkännande av och bidrag till fristående grundskoloroch särskolor, skall verket ge den kommun där skolan skall vara belägentillfälle att yttra sig. När kommunen yttrar sig bör den bifoga enkonsekvensbeskrivning till sitt yttrande (1 a kap. 2 §). Motsvarande gälleri ärenden om bidrag till fristående gymnasieskolor och gymnasiesärskolormed tillägget att även närliggande kommuner som kan antas bli berörda aven etablering av en skola skall ges tillfälle att yttra sig över ansökan(2 kap. 2 §).Riksdagen avslog , dvs. under föregående mandatperiod, regeringensförslag i propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35, bet. UbU7,rskr. 184) om tydligare och mer detaljerade lagregler för Skolverketsprövning av om en fristående skola skall ha rätt till kommunala bidrag.Regeringen hade föreslagit att inte skulle förklara en friståendeskola berättigad till bidrag, om skolans verksamhet vid en helhetsbedömningsom bl.a. innefattade skolans storlek, geografiska läge och - på gymnasienivå- utbildningens innehåll skulle innebära påtagliga negativa följder förskolväsendet i kommunen eller i närliggande kommuner. Riksdagsmajoritetenansåg alltså att gällande lagregler var tillräckliga.Frågan om en ändring av ifrågavarande lagbestämmelser togs ånyo upp tillbehandling med anledning av ett motionsyrkande från (bet. 2002/03:UbU15). biföll en fempartireservationom avslag på motionsyrkandet och om bibehållande av de bestämmelser somgäller i dag.I juni 2003 beslutade regeringen att uppdra åt att inom ramenför den nya utbildningsinspektionen skapa nya och skarpa rutiner ochmetoder för inspektion och prövning av fristående skolor.Skolverket redovisade resultatet av regeringsuppdrageti rapporten rutiner vid tillståndsprövning och inspektion avfristående skolor (dnr 01-2003:1995). föreslår bl.a. att enbestämmelse skall införas i skollagen om att kommunerna skall yttra sigöver ansökan om att få starta en fristående skola. Vidare bör i förordningenom fristående skolor föreskrivas att en konsekvensbeskrivning skallbifogas kommunens yttrande. saknar bemyndigandeatt meddela föreskrifter om hur konsekvensbeskrivningar skall utformas.I rapporten föreslås att verket får ett sådant bemyndigande. Det påpekasatt en förutsättning för att verket skall kunna göra korrekta bedömningarär att kravet på kommunernas yttranden skärps.Förslagen från kommer att beredas inom Utbildningsdepartementet.I motion 2003/04:N330 om en livskraftig landsbygd framhåller Kristdemokraternabetydelsen av att det finns möjligheter att driva skolor med ett mindreelevantal (yrkande 10). Enligt motionen bör mer generösttillämpa de dispensmöjligheter som finns när det gäller att starta enfristående skola i glesbygdsområden med färre än 20 elever.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.Som en av förutsättningarna för att en fristående skola för skolpliktigaelever skall godkännas gäller enligt skollagen att skolan har minst 20elever, om det inte finns särskilda skäl för ett lägre elevantal (9 kap.2 §).Av förarbetena till nämnda lagbestämmelse (prop. 1995/96:200, bet.1996/97:UbU4, rskr. 14) framgår att kravet på minst 20 elever gäller vidfullt utbyggd verksamhet enligt ansökan om godkännande. En friståendeskola som begär godkännande 1-6 kan alltså bygga uppverksamheten successivt och börja med färre elever. skall kunnamedge undantag från kravet på minst 20 elever, t.ex. för att i lägreårskurser möjliggöra skolgång inom rimligt avstånd från elevernas hem iglesbygd eller därför att en nystartad skola behöver föruppbyggnad.1999 års skollagskommitté föreslår i sitt betänkande Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121) att kravet på minst 20 elever för friståendegrundskolor, särskolor och specialskolor skall tas bort. Enligt kommitténkan fortfarande avslå en ansökan och återkalla ett godkännandeom skolan anses för liten för att utgöra en skola i läroplanens bemärkelse.Utskottet anser att regeringens förslag med anledning av Skollagskommitténsbetänkande och remissyttranden över detta bör avvaktas.Bidrag till fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om riksprislista för bidrag tillfristående grundskolor, ekonomiska villkor för fristående grundskolor ochbidragssystemet för fristående gymnasieskolor.Jämför reservationerna 3 (m, fp), 4 (fp), 5 (m, fp), 6 (kd) och 7 (c)samt särskilt yttrande 4 (mp).Motioner och utskottets ställningstagandenEn riksprislista för bidrag till fristående grundskolor efterfrågas iModerata samlingspartiets motion 2003/04:Ub427 yrkande 5. Moderaternaanser att regeringen bör ge i uppdrag att utforma en sådanprislista för att skapa ett normvärde som kan ligga till grund föröverenskommelser. Detta behövs dels vid eventuella tvister om beräkningen avbidrag, dels för att stimulera friskoleetableringar i kommuner som saknarfristående alternativ på grund av att den erbjudna kommunala skolpengenvarit alltför låg.Folkpartiet betonar i motion 2003/04:Ub388 att fristående grundskolorskall kunna konkurrera med de offentliga skolorna på ekonomiskt likavillkor (yrkande 17 i denna del). Reglerna för ekonomisk ersättning tillde fristående skolorna måste bli så tydliga att skilda tolkningar ikommunerna inte är möjliga. Dessutom bör momsreglerna ses över. Motionärernaanmärker att fristående skolor inte har avdragsrätt för moms, vilketkommunala skolor har.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandena.Bidraget från en elevs hemkommun till en fristående grundskola skall enligtskollagen bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevens behovefter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resursertill de egna grundskolorna (9 kap. 6 §).Enligt utskottet föreligger det inga motsatta uppfattningar i fråga omatt likvärdiga och rättvisa villkor skall gälla för alla skolor oavsetthuvudman. Det är viktigt att denna princip kan upprätthållas. Utskottetförutsätter att kommunerna utvecklar regler för resursfördelningen pågrundskolenivå som är rimliga. En prislista på nationell nivå för grundskolankan utskottet inte förorda. Förutsättningarna för skolverksamheten äralltför skiftande mellan olika kommuner.När det gäller momsregler och ersättning till fristående skolor erinrarutskottet om att regler finns i förordningen (1996:1206) om friståendeskolor. Där föreskrivs att en kommun som lämnar bidrag för en elev i enfristående skola skall för skolan kunna redovisa hur stor andel av bidragetsom är ersättning för kostnader för mervärdesskatt.I flera motioner anförs kritik mot det införda bidragssystemetför fristående gymnasieskolor.Enligt Moderata samlingspartiets motion 2003/04:Ub427 yrkande 4 bör dens.k. riksprislistan för gymnasieutbildningar återinföras. Moderaternaanger exempel på etablerade skolor som riskerar att inte kunna fortsättasin verksamhet, på grund av att kommunerna använder beräkningsunderlagför bidragsgivningen som omöjliggör vidare drift. De framhåller att genomriksprislistan garanteras eleverna att skolorna uppfyller kraven pålångsiktighet. Rättssäkerheten för de fristående skolorna stärks också meden riksprislista, eftersom det vid tvister om beräkningsgrunder finns enav staten fastställd bidragsnorm att utgå från.Även begär i motion 2003/04:Ub367 yrkande 24 att en s.k.riksprislista skall användas i de fall då kommuner och fristående gymnasieskolorinte kommer överens om nivån på ersättningen till skolorna.Kristdemokraterna - som likaså kritiserar det gällande bidragssystemet -föreslår i motion 2003/04:Ub378 yrkande 7 ett modifierat system förersättning till fristående gymnasieskolor. Kommunen skall i dialog med defristående skolorna fastställa ersättningen. Beslutet skall kunna överklagastill , som då har att pröva om ersättningsnivån stämmer överensmed den som ges för likartad utbildning i regi.I motion 2003/04:Ub342 (kd) betonar motionären att den fristående skolanär ett viktigt komplement och alternativ till den kommunala skolan.Samhället bör därför garantera ekonomisk rättvisa åt fristående skolor.Centerpartiet begär i motion 2003/04:Ub391 yrkande 11 att regeringensnarast låter utreda hur de nya bidragsreglerna påverkat situationen förde fristående gymnasieskolorna. Det har enligt motionen visat sig att detnya bidragssystemet för fristående gymnasieskolor har medfört stora problem,såväl ekonomiska som administrativa.En motsatt uppfattning framförs i motion 2003/04:Ub374 (s). I denna påtalarmotionärerna problemet med att hemkommunens kostnader för elever påriksrekryterande gymnasieutbildningar och i fristående gymnasieskolor intekan balanseras med motsvarande kostnadssänkningar för den egna gymnasieskolan.För gymnasieutbildningen i kommuner med svag ekonomi innebär de ekonomiskakonsekvenserna av riksintag av elever på en kvalitetsmässigutarmning av den egna verksamheten. Det är därför angeläget att regelverketses över.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena medhänvisning till följande.Tidigare var grundregeln att elevens hemkommun och den friståendegymnasieskolan skulle komma överens om bidraget. Om man inte kom överens skullekommunen betala det belopp som regeringen föreskrivit i den s.k. riksprislistan,som fanns i en bilaga till förordningen (1996:1206) om fristående skolor.Utskottet erinrar om att så sent som ställde sigbakom principerna för ett nytt bidragssystem för fristående gymnasieskoloroch antog de ändringar i skollagen som följde därav (prop. 2001/02:35,bet. UbU7, rskr. Med utgångspunkt i det övergripande synsättet omlikvärdiga ekonomiska villkor oavsett huvudman skulle bidraget tillfristående gymnasieskolor motsvara hemkommunens kostnad för motsvarandenationella program. Utskottet framhöll att det nya bidragssystemet, bättreän vad riksprislistan gjort, borde kunna garantera att likvärdiga ochrättvisa ekonomiska villkor skulle gälla för kommunala och friståendegymnasieskolor.De nya bidragsreglerna för fristående gymnasieskolor som tillämpas fr.o.m. innebär alltså att bidraget skall motsvara denkostnad elevens hemkommun har för motsvarande nationella program. Omprogrammet inte finns i hemkommunen, men i den kommun där den friståendeskolan ligger, skall bidraget motsvara kostnaden i den kommunen. I annatfall skall det belopp utbetalas som fastställts av i enriksprislista. fastställer också till vilket nationellt programi gymnasieskolan en fristående gymnasieskolas utbildning skall hänförasi bidragshänseende.Samtidigt som de nya bidragsreglerna för fristående gymnasieskolor beslutadesgjorde ett tillkännagivande till regeringen om behovet av attdet utarbetades ett system för redovisning av kostnaderna för olika programvid kommunala gymnasieskolor.Skolverket har på regeringens uppdrag utarbetat det begärdaredovisningssystemet.Detta finns tillgängligt på hemsida.Efter det att kritiska synpunkter framförts från Friskolornas riksförbundoch påbörjade en utvärderingav bidragssystemet för fristående gymnasieskolor. Utvärderingen beräknasvara klar i slutet av februari 2004.Bidrag för elever i behov av särskilt stödUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör mottagande i fristående skolaav elever i behov av särskilt stöd. Utskottet hänvisar bl.a. till förslagsom lagts fram av (SOU 2002:121) och som bereds inomRegeringskansliet.Jämför reservationerna 8 (fp, kd, c) och 9 (m).MotionerKristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:Ub378 yrkande 2 att friståendeskolor inte skall ha rätt att neka behörig elev tillträde så länge kvotenav elever inte är uppfylld. Detta förutsätter att kommunen står för dekostnader som orsakas av att en elev exempelvis har ett handikapp somkräver lokalanpassning eller är i behov av annat särskilt stöd.Enligt i motion 2003/04:Ub391 yrkande 9 skall friståendeskolor vara förpliktade att ta emot elever i behov av särskilt stöd påsamma villkor som kommunala skolor. Detta skall även gälla elever somkräver extra ekonomiska resurser som t.ex. funktionshindrade barn.Motionärerna vill ha regler eller riktlinjer för bedömning av vilken typ avstödbehov som skall tilldelas särskilda resurser. Därigenom underlättasprövningen av frågan om särskilt bidrag till fristående skolor för eleveri behov av särskilt stöd.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslå motionsyrkandena.Enligt skollagen (1985:1100) skall en godkänd eller bidragsberättigadfristående skola stå öppen för alla barn respektive ungdomar som enligtlagen har rätt till utbildning inom motsvarande skolform i det offentligaskolväsendet (9 kap. 2, 8 och 8 b §§). Likaså skall en godkänd friståendeförskoleklass stå öppen för alla barn som har rätt till utbildning inomförskoleklassen (2 b kap. 7 §). Undantag får endast göras för sådana barnrespektive ungdomar vilkas mottagande skulle medföra att betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan.Möjligheten för en fristående skola att neka att ta emot en elev undervissa förutsättningar motsvarar vad som, enligt 4 kap. 6 § skollagen,gäller vid placeringen av elever vid en kommuns olika skolenheter. Enskola kan när det gäller barn med särskilda behov ha svårt att ta emotbarnet som elev. För att skolan skall få neka en elev tillträde måstedock svårigheten vara betydande. Det kan vara fråga om att skollokalernamåste förändras eller att det behövs extra personal för eleven. Om kommunenär beredd att betala för det särskilda stödet, kan den fristående skolaninte åberopa ekonomiska svårigheter som skäl för att vägra att ta emot enelev.Principen om öppenhet gäller för både fristående och offentliga skolor.Överensstämmande regler gäller också i fråga om mottagande av elever ibehov av särskilt stöd. Utskottet förutsätter att detta innebär attskolorna får en lika behandling oavsett huvudman även när det gällerresursfördelningen för elever i behov av särskilt stöd.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (SOU 2002:121) nya bestämmelser som innebär att en enskildskola (nuvarande fristående skola) skall kunna specialisera sin verksamhettill elever i behov av särskilt stöd eller, enligt föreskrifter sommeddelats av regeringen, till en särskild elevgrupp som kräver en särskiltanpassad utbildning eller organisation (s. 229, 620).I betänkandet konstaterar kommittén att uppfattningen skiftar om vad somkrävs för att en elev skall anses vara i behov av särskilt stöd. Att ilagtext närmare definiera vilka förutsättningar som skall föreligga förrätt till särskilt stöd är knappast möjligt. Kommittén anser mot dennabakgrund att en regel om särskilt stöd med nödvändighet måste bli allmänthållen och knytas till en skyldighet för skolan att utreda elevens stödbehov.Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd för att kunna nåmålen har eleven rätt till sådant stöd (s. 336 f.).Utskottet anser att beredningen inom av Skollagskommitténsförslag bör avvaktas.Införande av individuella programUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att fristående gymnasieskolor skallges rätt att anordna individuella program. Utskottet hänvisar till attregeringens förslag i en aviserad proposition om gymnasieskolan börinväntas.Jämför reservation 10 (m, kd, c) och särskilt yttrande 5 (fp).MotionerKristdemokraterna förordar i motionerna 2003/04:Ub498 yrkande 35 och2003/04:Ub378 yrkande 3 att fristående gymnasieskolor skall ges rätt attstarta individuella program. I motionerna lyfts fram att många friståendeskolor drivs med alternativa och nyskapande pedagogiska metoder. I vissafall kan det göra skolorna väl lämpade att ta emot elever som saknarstudiemotivation och som av olika anledningar har svårt att klara denationella gymnasieprogrammen.Även pläderar i motion 2003/04:Ub391 yrkande 10 för att detskall bli möjligt att inrätta det individuella programmet vid friståendegymnasieskolor. Det är enligt motionärerna angeläget att ta till vara denkunskap och det engagemang som finns också utanför det offentligaskolväsendet för att ge elever rätt stöd och stimulans för vidare studier.Utskottets ställningstagandeFörändringar av gymnasieskolans individuella program har föreslagits avGymnasiekommittén 2000 i betänkandet Åtta vägar till kunskap - en nystruktur för gymnasieskolan (SOU 2002:120) och av en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet i promemorian Ökade möjligheter för elever igymnasieskolan att följa undervisningen på ett programinriktat individuelltprogram (U2003/532/G). En proposition om gymnasieskolan är aviserad attföreläggas innevarande år.Enligt utskottets mening bör - i avvaktan på regeringens förslagi gymnasiepropositionen - inte göra något uttalande om rätt för friståendegymnasieskolor att anordna individuella program.Motionsyrkandena avstyrks därmed.Undervisningen i konfessionella skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om undervisningen i konfessionellafristående skolor. Utskottet hänvisar till gällande bestämmelser ochuttalanden i förarbetena till dessa samt till utbildningsinspektion.Jämför reservationerna 11 (m, kd, c) och 12 (v).MotionerFolkpartiet betonar i motion 2003/04:Sf326 yrkande 13 att fristående skolorsom inte bedriver undervisning i enlighet med läroplanens mål och värderingarbör få sina tillstånd indragna. I motionen anmärks att religiösa friskolorär något nytt och därmed ovant i . Det ställer krav på tydligapolitiska ramar för vad som är tolerans och vad som inte är det. Enligtmotionärerna är det utomordentligt viktigt att dessa skolor undervisar omsamtliga världsreligioner och livsåskådningar. Undervisningen får intevara färgad av konfessionella förbehåll. Det är också viktigt att skolornaingående undervisar om medborgerliga och politiska fri- och rättigheteri .