bet · GS01MJU2 · 2004-11-30 00:00:00 — Regeringen ser positivt på denöppna dialog med berörda parter som SLU initierat om sektorsrollen. Denprocess som SLU har initierat kommer regeringen att följa upp genom ensärskild utredning.Som ett led i åtgärderna för att komma till rätta med den ekonomiskasituationen vid SLU har verksamheten i varit föremål för en översyn.Slutsatsen av denna översyn var att verksamheten i skall fortsättaoch att den bör utvecklas i nära samarbete med näringsliv och myndigheter.SLU har slutit avtal med två nya huvudmän om övertagande avdjursjukhusets i kommersiella verksamhet. Avtalet innebär samarbetekring utbildning och forskning, främst djursjukvårdarutbildningen. Vidarehar driften av hovslagarutbildningen, som inte är en utbildning påhögskolenivå, övertagits av annan huvudman. SLU har, liksom många andralärosäten, haft ett vikande sökandetryck till vissautbildningar. Dock har sökandetrycket till SLU, liksom totalt tillhögskolan, ökat något för . Flera utbildningar har dockfärre förstahandssökande än utbildningsplatser. SLU har analyseratsituationen och vidtagit särskilda åtgärder för att locka fler studentertill sina utbildningar.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för år 2005.MotionernaI motion 2004/05:MJ473 (m) yrkande 4 delvis föreslår Moderata samlingspartieten anslagstilldelning som understiger regeringens förslag med 45 000 000kr. å sin sida föreslår i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande36 delvis en anslagsökning med . avvisarregeringens förslag om ytterligare satsningar på Artdatabanken och anslårdärför mindre än regeringen enligt motion 2004/05:MJ497(kd) yrkande 46 delvis. Inte heller stöder regeringensextra satsning på Artdatabanken och föreslår därför en anslagsminskningom i förhållande till regeringen i motion 2004/05:MJ525(c) yrkande 2 delvis.Enligt motion 2004/05:MJ279 (s) är det angeläget att det sedan tidigareavsatta beloppet för fritidsodling och grönytor verkligen används fördessa ändamål. De resterande medlen bör i sin helhet fördelas påFritidsodlingens riksorganisation, Stiftelsen och Movium. Alternativt bör organisationerna på annat sättges avgörande inflytande över hur medlen används.Två motioner tar upp frågan om SLU:s sektorsansvar. Enligt motion2004/05:MJ508 (fp) yrkande 18 har specialstatus diskuterats.Om verksamheten också i fortsättningen skall ligga kvar underJordbruksdepartementet bör regeringen klarlägga i vilka frågor universitetethar ett speciellt nationellt ansvar gentemot sina näringar. Detta bordeockså tydliggöras genom att i budgeten öronmärka pengar till sektorsansvaret,dvs. samverkan med näringen och myndigheter. Det senare är ett sättatt tydliggöra i vilken omfattning staten anser att skallägna sig åt den s.k. tredjeuppgiften eller sektorsansvaret och en signaltill om att ta hänsyn till detta i sin interna verksamhet.I motion 2004/05:MJ470 (s) framhålls betydelsen av att den ibudgetpropositionen aviserade utvärderingen av SLU:s sektorsansvar uppmärksammarbehovet av långsiktig kunskapsuppbyggnad och systemutveckling förekologisk produktion.Enligt motion 2004/05:Sk405 (m) yrkande 8 måste den offentligt finansieradeforsknings- och försöksverksamheten om de areella näringarna lägga ökadvikt vid produktion, produktivitet och avkastning.Enligt motion 2004/05:MJ378 (c, m, fp, kd) bör regeringen inrätta enprofessur vid SLU i till minne av , denna med inriktningpå innovationer och nytänkande inom växtodlingsområdet.Slutligen tas i motion 2004/05:MJ246 (m) upp behovet av att kvaliteteni veterinärutbildningen upprätthålls genom en tillräckligt omfattandeklinisk tillämpning av djursjukvård dygnet runt.Utskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen har regeringen föreslagitförstärkning av forskningen om biologisk mångfald och forskning tillstöd för en ekologiskt hållbar utveckling och i enlighet härmed anvisatmedel till Artdatabanken för arbetet med att ta fram ett taxonomisktreferensverk över samtliga i förekommande flercelliga arter.Denna satsning är permanent. Utskottet instämmer i regeringens uppfattningom vikten av detta arbete. Utskottet anser dessutom att regeringensförslag om ytterligare medel till Artdatabanken för stöd till biologiskasamlingar samt för taxonomisk forskning och inventeringar avseende dåligtkända artgrupper är angeläget. Sammanfattningsvis instämmer utskotteti regeringens överväganden och tillstyrker förslaget om medelstilldelningi propositionen. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ473(m) yrkande 4, 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 46, 2004/05:MJ508 (fp) yrkande36 och 2004/05:MJ525 (c) yrkande 2 i berörda delar.När det gäller frågan i motion 2004/05:MJ279 (s) om medlen tillfritidsodlingen och parksektorn vill utskottet anföra följande. I sambandmed utskottets behandling av en liknande motion (bet. 2003/04:MJU10)uppvaktades utskottet av företrädare för Fritidsodlingens Riksorganisation.I betänkandet framhöll utskottet fritidsodlingens stora betydelse ochbehovet av åtgärder för att säkra tillgången på bra växter förfritidsodlingen. Med hänvisning till trädgårdsodlingens speciella behovpoängterade utskottet dessutom att det är av stor vikt att deinformationskanaler som finns mellan forskning och praktik kan bibehållas ochutvecklas. Enligt utskottets uppfattning måste det ses som ettsamhällsintresse att de berörda organisationerna erhåller en väsentlig delav de föreslagna medlen och förutsätter att det skapas förutsättningarför en informations- och rådgivningsverksamhet inom hemträdgårdsområdet.I detta sammanhang hänvisade utskottet bl.a. till att Movium -sekretariatet för den yttre miljön, erhållersammanlagt ca för dessa ändamål. Med hänvisningtill det anförda anser utskottet att det inte är nödvändigt med ettriksdagsuttalande med anledning av motionen, som därför avstyrks.Som regeringen redovisar i propositionen har SLU, i samverkan mednäringsliv och andra intressenter, påbörjat en översyn av sektorsrollensomfattning och mål. Utskottet konstaterar att de olika fakultetsnämndernasenast skall redovisa bl.a. vilka sektorsuppgifter somfakulteterna utför och för vilka de kan ta ett långsiktigt ansvar.Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av den öppna dialog medberörda parter som SLU initierat i denna fråga. Utskottet välkomnarockså regeringens avsikt att följa upp denna process genom en särskildutredning. Det anförda innebär enligt utskottets mening att motionerna2004/05:MJ470 (s) och 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 18 är tillgodosedda.Utskottet avstyrker dem därför.Utskottet har (se bl.a. bet. 2003/04:MJU2)i samband med motsvarande motionsförslag som tas upp i motionerna2004/05:MJ378 (c, m, fp, kd) och 2004/05:Sk405 (m) yrkande 8 uttalat attenligt förordningen (1993:221) för är deten uppgift för styrelse att besluta i viktigare frågorom verksamhetens övergripande inriktning och om organisationsamt viktigare frågor om den interna resursfördelningen, dvs. äveninrättande av tjänster och resurser för forskning och utveckling. Vidareär det en fråga för för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) att inom ramen för forskningsprogrammet fördelamedel till olika forskningsprojekt. Utskottet avstyrker motionerna.Det framgår av propositionen att djursjukhusverksamheten i varitföremål för en översyn som ett led i åtgärderna för att komma till rättamed den ekonomiska situationen vid SLU. Slutsatsen av denna översyn varatt verksamheten i skall fortsätta och att den bör utvecklas inära samarbete med näringsliv och myndigheter. SLU har slutitavtal med två nya huvudmän om övertagande av djursjukhusets kommersiellaverksamhet. Avtalet innebär samarbete kring utbildning och forskning,främst djursjukvårdarutbildningen. Utskottet anser mot bakgrund av dettaatt motion 2004/05:MJ246 (m) får anses vara tillgodosedd och avstyrkerdärför motionen.26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning och samfinansierad forskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker därmed två motioner (fp, c) med förslag om enhöjning av anslaget. Utskottet avstyrker dessutom en motion (fp) i vilkenmotionärerna efterlyser en översyn av forskningsfinansieringen. Slutligentillstyrker utskottet det förslag till bemyndigande som framställs ipropositionen.PropositionenAnslaget disponeras av för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) och finansierar stöd till forskning om deareella näringarna samt projektrelaterade kostnader i anslutning tillsådan forskning såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser,vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Forskningsstödetfinansierar även med näringen samfinansierad forskning som omfattarjordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskningsamt växtförädling. För forskning inom områdena miljö och samhällsbyggandefinns anslaget 26:1 för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning under utgiftsområde20.För att underlätta planering, upphandling och genomförande avforskningsprojekt föreslår regeringen att regeringen bemyndigas att underdetta anslag ingå ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på högst220 , högst , högst95 och högst under år 2009.Anslaget för stöd till samfinansierad forskning avser bl.a. stöd tillträdgårdsforskning. Movium (och i ) vidSveriges erhåller från detta anslag 3 000 000 kr.Movium svarar för forskningskommunikation, forskningssamverkan, vägledningoch kunskapsutveckling, vilket är en verksamhet som inte ligger inomramen för den verksamhet som enligt instruktionen ankommer på Formas.En utvärdering av Movium har avrapporterats och verksamhetenhar fått positiva omdömen. Regeringen, som finner verksamheten angelägen,föreslår att den del av anslaget för trädgårdsforskning som har anvisatstill Movium, , överförs till anslaget 25:1 Sverigeslantbruksuniversitet.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 26:1Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskningoch samfinansierad forskning för år 2005.MotionernaFolkpartiet anser i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 36 delvis attanslaget bör höjas med i förhållande till regeringensförslag. Dessutom anser att den forskning som stöds av bidragfrån Formas inte täcker området längre än till råvaruproduktionen, ochförädlingen av livsmedel till färdig produkt finns inte med. Enligtmotionärerna bör Formas bidrag även täcka den livsmedelstekniska ochteknologiska forskningen. Motionärerna anser att Formas ställning inomforskningsfinansieringen bör utvärderas (yrkande 19).Centerpartiet anser i motion 2004/05:MJ525 (c) yrkande 2 delvis att detinom skogssektorn som är största nettoexportör, finns ett stortbehov av forskning och utveckling. Forskning bör inriktas mot bl.a.svampangrepp och trämaterialens användningsområden samt en generellminskad miljöpåverkan av jord- och skogsbruk. Partiet föreslår därfören anslagstilldelning som är större än vad regeringenföreslår.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som finner regeringens förslag till medelstilldelning underanslaget väl avvägt, tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionerna 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 36 och 2004/05:MJ525 (c) yrkande2 i berörda delar. Utskottet tillstyrker också det bemyndigande somregeringen föreslår.Formas har till uppgift att främja och stödja grundforskning ochbehovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande.Rådet skall således finansiera grundläggande forskning på initiativ avforskare och forskning där samhällsrelevansen står i centrum. Avregeringens resultatredovisning under utgiftsområde 16 framgår att andelenforskarinitierad forskning utgör omkring två tredjedelar avforskningsverksamheten medan programsatsningarna utgör ungefär en tredjedel.Rådets disponibla medel har till största delen fördelats efter utlysningdär forskarna beretts tillfälle att inkomma med ansökningar. Det framgårvidare att prioritering och kvalitetssäkring av ansökningar under år2003 har skett externa beredningsgrupper inom rådets olikaverksamhetsområden. Beredningsgrupperna består till huvuddelen av aktivaforskare men också av ledamöter som representerar avnämarintressen. Föratt höja kvaliteten och för att undvika jäv är av ledamöterna frånandra länder än . Ansökningarna bedöms efter vetenskaplig kvalitetsamt relevans för samhället och berörd sektor. Regeringen avser attpresentera en forskningspolitisk proposition under slutet av år 2004.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2004/05:MJ508(fp) yrkande 19.26:2 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademienUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning underanslaget 26:2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Myndighetsansvaret för sjukdomar hos vilda djur, punkt 2 (fp, kd, v,mp)av (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om myndighetsansvaret för sjukdomar hos vildadjur. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ497 yrkande 43 i dennadel.StällningstagandeEn okänd sjukdom har slagit ut minst hälften av mås, trut och tärna iSverige . Sjukdomen upptäcktes , men dessorsak är ännu okänd. () ochNaturvårdsverket har fått i uppdrag att sammanställa det aktuellakunskapsläget. Ett problem i sammanhanget är att ingen myndighet har ansvarför sjukdomar hos vilda djur. På () uppskattar man att minst hälften av vitfåglarna längs Sverigeskuster och är borta och i har beståndet minskatmed två tredjedelar. Ansvaret för sjukdomar hos vilda djur behövertydliggöras genom lämplig förordning. Detta bör ges regeringen till känna.2. Ersättning för rovdjursdödade renar, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ersättningen för rovdjursdödade renar. Därmedbifaller motion 2004/05:MJ497 yrkande 42.StällningstagandeFör att säkra rovdjursstammarnas långsiktiga överlevnad i ochsamtidigt undvika alltför hög koncentration i ett område är det angelägetatt de sprids till hela sitt naturliga utbredningsområde i landet. Dettainnebär att vargen bör etablera sig i stort sett i hela Norrland.Ersättningen för rovdjursdödade renar är en del i den nationella miljöpolitiken,och denna ersättning bör även fortsättningsvis betalas ut av staten.Rovdjursersättningen bör också i fortsättningen betalas ut med öronmärktapengar, vilka inte skall ingå i ett gemensamt ramanslag för Sametinget.Detta bör ges regeringen till känna.3. Disposition av avgiftsintäkter, punkt 4 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om disposition av avgiftsintäkter. Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 Utgiftsområde 23 punkterna 14 och 15samt motion 2004/05:MJ473 yrkande 3.StällningstagandeRegeringen begär att få disponera avgiftsmedel som tas ut av och . Av praktiska skäl kan viacceptera detta. Emellertid bör regeringen informera riksdagenhur dessa medel använts. Detta bör ges regeringen till känna.4. Principer för utbetalning av vissa stöd, punkt 7 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om principer för utbetalning av vissa stöd. Därmedbifaller motionerna 2004/05:Sk405 yrkande 5, 2004/05:MJ208yrkande 1, 2004/05:MJ209, 2004/05:MJ222, 2004/05:MJ321 yrkande 1,2004/05:MJ376 yrkande 1, 2004/05:MJ408, 2004/05:MJ437 yrkande 5, 2004/05:MJ463och 2004/05:MJ497 yrkande 6.StällningstagandeRegeringen föreslår att utbetalningen av direktersättningarna tilljordbruket skall senareläggas. Stödet används av regeringen som enregulator för att inte spräcka det s.k. budgettaket. Det är inte acceptabeltatt en enskild företagargrupp används för att klara utgiftstaket i dennationella budgeten. Vi anser att det behövs en långsiktig lösning pådenna fråga. EU-ersättningarna bör enligt vår uppfattning betalas utsenast det år de gäller. Detta bör ges regeringen tillkänna.5. Viss verksamhet vid m.m., punkt 8(fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om klargörande av lantbruksuniversitetssektorsansvar. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ508 yrkande18 och avslår motionerna 2004/05:MJ279 och 2004/05:MJ470.StällningstagandeSveriges specialstatus har diskuterats. Omverksamheten även i fortsättningen skall administreras underJordbruksdepartementetbör regeringen klarlägga i vilka frågor har ett specielltnationellt ansvar gentemot näringen. Detta bör också tydliggöras genomatt i budgeten särskilt ange vilka medel som avser universitetetssektorsansvar. Det senare är ett sätt att tydliggöra i vilken omfattningstaten anser att universitet skall ägna sig åt sektorsansvaret och ensignal till universitet om att beakta detta i sin interna verksamhet.Detta bör ges regeringen till känna.6. Inriktningen på offentligt finansierad forskning, punkt 9 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inriktningen på offentligt finansieradforskningsverksamhet m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:Sk405yrkande 8.StällningstagandeVi anser att den offentligt finansierade forsknings- och försöksverksamhetenför de areella näringarna i högre utsträckning måste ägna sig åt produktion,produktivitet och avkastning. Detta bör ges regeringen till känna.7. Översyn av forskningsfinansieringen, punkt 12 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om forskningsfinansieringen. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:MJ508 yrkande 19.StällningstagandeDen forskning som för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) finansierar täcker inte råvaruproduktionen ochförädlingen av livsmedel till färdig produkt. Vi anser att detta är feloch att Formas även skall ta ansvar för den livsmedelstekniska ochteknologiska forskningen. Vi anser dessutom att man borde seöver var rådsforskningen om livsmedelsproduktion bör ligga. Vi anserdessutom att man bör utvärdera Formas ställning inom forskningsfinansieringen.Man bör överväga att lägga ned Formas och i stället flytta delar avlivsmedelsforskningen till under ett eget forskningsområde.Formas anslag bör kunna användas för att öka den direkta fakultetsfinansieringenav högskolor och universitet t.ex. via forskarskolor inom livsmedels-och jordbruksområdet. Detta bör ges regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringar, punkt 1 (m)(), () och Bengt-AndersJohansson (m) anför:En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartisteroch miljöpartister beslutade att fastställa ekonomiskaramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende . fastställdesutgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för åren 2005 och 2006.Moderaterna har i partimotion 2004/05:Fi231 En politik för arbete ochi kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att brytabidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egnavardagen samt trygga goda statsfinanser och en långsiktig finansieringav välfärden. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård,rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystem.Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurserför att på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter sommåste vara gemensamma.När majoritet genom rambeslutet valt en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningeninom utgiftsområde 23. I det följande redovisar vi vilken fördelning påanslagen inom utgiftsområde 23 som vi förordade i vår anslagsmotion.En stor del av utgiftsområdet styrs av EU:s gemensamma jordbruks- ochlandsbygdspolitik (CAP). Området innehåller såväl direktbidrag frånunionen som svensk medfinansiering, vilket i många fall är ett villkorför att stöd skall kunna erhållas. Då dessa utgifter inte styrs frånSverige har vi heller ingen möjlighet att föreslå andra nivåer. Rentprincipiellt borde europeisk lantbruksnäring klara sig med avsevärtlägre stödnivåer. Det gäller såväl direkt eller indirekt stöd tillproduktion, som det stöd som betalas till landsbygden. Det sistnämndaborde inte heller betraktas som en del av jordbrukspolitiken utan somen del av regionalpolitiken. Stödminskningen kan inte göras ensidigtutan måste ske parallellt i alla länder.I år föreslås tillkomsten av vissa åtgärder för skogsbruket. Vad gällerresurser för upprättande och tecknande av naturvårdskontrakt bör dessatas från anslaget för biologisk mångfald under utgiftsområde 20.Anslagen 42:6 och 43:13 är myndighetsanslag för den nya Djurskyddsmyndighetenoch för . Vi anser inte att någon avdessa myndigheter behövs. Verksamheten som bedrivs eller skall bedrivasdär kan skötas av andra myndigheter inom deras nuvarande ramar. Anslagentill dessa myndigheter kan därför fasas ut. I konsekvens med dettatillför vi anslaget 43:1 medel för ändamål som nuavses utföras av . Eftersom Djurskyddsmyndighetenbör läggas ned skall heller ingen kredit för dess verksamhet beviljas.Regeringen begär att få disponera avgiftsmedel som tas ut av och . Av praktiska skäl kan viacceptera detta. Emellertid bör regeringen informera omhur dessa medel använts.Vad gäller bidrag till regionala resurscentrum för småskaliglivsmedelsproduktion har vi ingen annan synpunkt än vad vi har på bidrag förandra ändamål. Investeringar skall ske på marknadsmässiga grunder. Iannat fall riskerar vi att medel satsas på verksamheter som saknar egenlivskraft. Därför minskar vi anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet.Den nya jordbrukspolitiken som beslutats på EU-nivå ger utrymme förvissa nationella bidrag. De samlas under anslaget 44:1 Åtgärder förlandsbygdens miljö och struktur. Vi anser inte att detta skall utökasutöver vad som motiveras av förändringen i den gemensamma jordbrukspolitiken.Vi kommer att ta ny ställning när nuvarande miljö- och landsbygdsprogramlöpt ut. Vi motsätter oss att medel från skatterna på växtnäring ochbekämpningsmedel först tas in för att sedan användas till offentligabidrag. Detta påverkar vår inställning till anslag 44:1.Inom utgiftsområdet finns också en rundgång av skatt på jordbruketsproduktionsmedel på eget anslag. Då vi motsatt oss att skatt först tasut på vissa produktionsmedel för att sedan gå till för jordbruketgemensamma ändamål vill vi naturligtvis inte heller ha någon återföringav dessa medel. Det är bättre att skatterna aldrig tas ut. Systemetpåminner inte så lite om den jordbruksprisreglering som övergavs fördrygt . Den sänkning av dieselskatten som regeringen nuföreslår blir i realiteten endast per liter.