bet · GR01SFU5 · 2004-03-02 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmännamotionstiden om det reformerade pensionssystemet. Såvitt gällerpensionssystemets fördelningssystem föreslås i motionerna en övergång tillett mer omfördelande pensionssystem och en utredning av det nyapensionssystemet såväl från ett könsperspektiv som från ett klassperspektiv.Därtill föreslås att pensionsrätt vid studier förbättras och att eventuellaunderskott i pensionssystemet finansieras genom att den allmännapensionsavgiften höjs tillfälligt i stället för att hanteras av den automatiskabalanseringen. Vidare begärs i två motioner att gifta pensionärer ipensionshänseende likställs med ogifta.Beträffande premiepensionssystemet föreslås i motionerna att premiepensionsrättdelas automatiskt mellan föräldrarna, att aktivt val av Premiesparfondenskall tillåtas och att Sjunde AP-fonden skall erbjuda placering irealräntefonder, ideella fonder och generationsfonder.Slutligen lämnas motionsförslag om information om pensionssystemet och omkostnader bl.a. för systemet för fondbyten.Utskottet har som ett led i beredningen av ärendet hållit två offentligautfrågningar, en om premiepensionssystemet och en den10 om ålderspensionernas storlek och systemets stabilitet.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden men anser att regeringen isamråd med partierna bakom pensionsöverenskommelsen och dess Genomförandegruppbör behandla frågan om aktivt val av Premiesparfonden. Utskottet förutsätterdock att detta sker utan ett formligt tillkännagivande från riksdagenssida.I ärendet finns sju reservationer och tre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ålderspensionssystemets utformningRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf360 yrkande 2.Reservation 1 (v)2. Jämställda intjänandegrunder m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:Sf360 yrkandena 3 och 4.Reservation 2 (v, mp)3. Gifta pensionärerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf212 och 2003/04:Sf282.4. Pensionsrätt vid studierRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf360 yrkande 5.Reservation 3 (v, mp)5. Automatisk balanseringRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf360 yrkande 8.Reservation 4 (v)6. Delad premiepensionsrättRiksdagen avslår motion 2003/04:A371 yrkande 8.Reservation 5 (kd)7. Aktivt val av PremiesparfondenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf360 yrkande 12 i denna del och2003/04:Sf395.Reservation 6 (v, mp)8. FondtyperRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf360 yrkandena 10-12, det senare i dennadel.Reservation 7 (v, mp)9. Information och kostnaderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf307, 2003/04:Sf379 och 2003/04:Sf406yrkandena 3 och 4.Stockholm den 2 mars 2004På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), RonnyOlander (s), Per (), (), (), MonaBerglund (), (), (), (), (), (), AnnaLilliehöök (m), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetUtskottet behandlar i detta betänkande motioner rörande det reformeradepensionssystemet som väckts under den allmänna motionstiden . Enredovisning av motionerna finns i bilaga 1.Utskottet har under beredningen av ärendet hållit två offentliga utfrågningar,och . Vid förstnämnda utfrågning, somrörde premiepensionssystemet, utfrågades företrädare förPremiepensionsmyndigheten,Sjunde AP-fonden, och LO samt , redaktörför nyhetsbrevet , och , utredare avpremiepensionssystemet och tidigare VD för utfrågningen om ålderspensionernas storlek ochpensionssystemets stabilitet utfrågades företrädare för Riksförsäkringsverketsamt , docent och verksam vid , och , samhällspolitiska chef.I utfrågningarna deltog företrädare för ett flertal myndigheter ochorganisationer.Utskrifter från utfrågningarna återfinns i bilagorna 2 och 3.Utskottets övervägandenAllmänt om ålderspensionssystemetI beslutade om reformerade regler för inkomstgrundadålderspension och ett nytt grundtrygghetssystem, garantipension (prop.1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr. 1997/98:315 och320). Reformen bygger på en överenskommelse som träffats mellan fem avriksdagens partier (s, m, fp, kd och c).Genom reformen har ett ålderspensionssystem skapats som är mer följsamtmot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Grunden för denenskildes pensionsskydd är även ett obligatoriskt offentligtsystem. Det reformerade ålderspensionssystemet omfattar såväl ettstandardskydd enligt inkomstbortfallsprincipen som ett grundskydd för dem somhaft inga eller låga förvärvsinkomster. Grundskyddet finansieras medallmänna skattemedel medan den inkomstgrundade pensionen är avgiftsfinansierad.Huvuddelen av det inkomstgrundade pensionssystemet är uppbyggd som ettavgiftsbaserat fördelningssystem medan en mindre del är utformad som ettrenodlat premiepensionssystem.Inkomstgrundad pensionBeräkningen av inkomstgrundad ålderspension bygger på den s.k.livsinkomstprincipen, som innebär att i princip alla pensionsgrundande inkomsterunder livet har betydelse för pensionsnivån.Tillgodoräknad pensionsrätt och avgiften till ålderspension utgör 18,5 %av den pensionsgrundande inkomsten och andra s.k. pensionsgrundande beloppsom skall läggas till grund för pensionsrätt. Vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst, som högst kan uppgå till 7,5 inkomstbasbelopp, skall avdrag skeför den allmänna pensionsavgiften (). Av pensionsrätten utgör 16procentenheter pensionsrätt för inkomstpension och 2,5 procentenheterpensionsrätt för premiepension.Någon övre åldersgräns för intjänande av pensionsrätt finns inte ochinkomstgrundad pension kan tas ut fr.o.m. ålder.Pensionsrätt tillgodoräknas på summan av pensionsgrundandeförvärvsinkomster och sociala ersättningar vid sjukdom, arbetslöshet,föräldraledighet m.m. Därutöver är vissa fiktiva inkomster pensionsgrundande,s.k. Det gäller i vissa fall för föräldrar medsmå barn, för plikttjänstgöring och för studier.De ackumulerade pensionsrätterna i fördelningssystemet, pensionsbehållningen,räknas upp med ett index som följer den allmänna inkomstutvecklingen.Även intjänandetaket räknas upp i takt med den allmännainkomstutvecklingen.Den årliga ålderspensionen inom fördelningssystemet, inkomstpensionen,beräknas genom att summan av de uppräknade pensionsrätterna divideras medett delningstal. Detta bestäms med hänsyn till bl.a. den genomsnittligaförväntade livslängden för pensionsuttaget och en tänktframtida tillväxt. Genom att beräkna begynnelsepensionen med hänsyn sådan tänkt tillväxt blir inkomstpensionen redan från början förhöjdmed en framtida tillväxt på som fördelats jämnt över pensioneringstiden.Den fortsatta pensionen följsamhetsindexeras, vilket innebär attålderspensionen räknas upp fullt ut med prisutvecklingen och, om den faktiskarealtillväxten avviker från om tillväxt, görs vid indexeringendessutom ett påslag eller ett avdrag motsvarande avvikelsen.Som nämnts sätts av till ett premiepensionssystem.Sådana avsättningar har skett , men gjordesavsättningarna av underlaget. I premiepensionssystemet skall inbetaldamedel fonderas individuellt och tillgodohavandet redovisas på individuellapremiepensionskonton.I premiepensionssystemet får en make till den andra maken föra över sinpensionsrätt som tjänats in i premiepensionssystemet. Överföringen skallomfatta hela den pensionsrätt för premiepension som tjänats in för året.Överföringen skall inte påverka rätten till garantipension.Premiepensionsmedlen får placeras i svenska och utländska värdepappersfonder.En pensionssparare kan också välja att placera medel i Premievalsfondensom förvaltas av Sjunde AP-fonden. Om den enskilde inte gör något aktivtval av förvaltning placeras medlen i en särskild fond, Premiesparfonden,som också den förvaltas av Sjunde AP-fonden.Vid pensioneringen skall pensionsbeloppet från premiepensionssystemetbestämmas på försäkringsmässiga grunder utifrån behållningen på denenskildes premiepensionskonto. Beloppet kan variera från månad till månadberoende på fondandelarnas värde. Vid pensioneringen kan alternativttecknas en livränteförsäkring.Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är en fristående försäkringsgrenvid sidan av statsbudgeten. Fördelningssystemets finansiella stabilitetsäkras genom reglerna för automatisk balansering. Den automatiskabalanseringen avser indexomräkningen av pensionsbehållningar och pensioneroch säkrar att systemets skulder aldrig överskrider systemetstillgångar. Detta sker genom en årlig beräkning av fördelningssystemetssamlade skulder och tillgångar. Om skulderna överstiger tillgångarnaskapas ett s.k. balansindex, som i stället för inkomstindex räknar ompensionsbehållningarna och pensionerna så att balansen i systemet på siktåterställs. I takt med att systemets tillgångar ökar i förhållande tillskulderna återställs indexeringen till att göras med inkomstindex.Balanstalet fastställdes första gången till 1,03. Från och med 2004skall balanstalet fastställas med fyra i stället för med två decimaler(prop. 2002/03:61, bet. 2002/03:SfU9, rskr. 2002/03:184).Övergångsbestämmelser för inkomstgrundad pensionDet inkomstgrundade pensionssystemet omfattar fullt ut personer födda1954 eller . Personer födda , den s.k. mellangenerationen,omfattas av de reformerade intjänandereglerna enligt en s.k.tjugondelsinfasning.Det innebär att de får ett i förhållande till födelseåret ökat antaltjugondelar av pensionen från det nya systemet och resterande antaltjugondelar från ATP-systemet. För personer födda eller tidigare gälleri princip äldre bestämmelser. Dock följsamhetsindexeras den utbetaladetilläggspensionen med utgångspunkt i tillväxtnormen 1,6.GarantipensionDen inkomstgrundade pensionen kompletteras med ett grundskydd i form aven garantipension för den som haft inga eller låga inkomster underförvärvslivet. Grundskyddet finansieras med allmänna skattemedel.Garantipensionenföljer den allmänna prisutvecklingen och är skattepliktig.För den som inte har rätt till någon inkomstgrundad pension alls utgesgarantipensionen som ett fast belopp. För övriga garantipensionsberättigadeskall garantipensionen utgöra en viss utfyllnad till den inkomstgrundadepension som de har tjänat in. Garantipensionen för en ensamstående pensionärberäknas med utgångspunkt i en basnivå om 2,13 prisbasbelopp. För en giftpensionär är basnivån 1,90 prisbasbelopp. Dessa basnivåer trappas av motden inkomstgrundade ålderspensionen. Garantipension kan utbetalas från 65års ålder.Garantipensionssystemet omfattar personer födda eller . Förpersoner födda eller har det tidigare systemet ersatts aven övergångsvis garantipension (prop. 1999/2000:127, bet. 2000/01:SfU3,rskr. 2000/01:10).Utskottets beredning av ärendetUtskottet har som ett led i beredningen av ärendet hållit två offentligautfrågningar, en om premiepensionssystemet och en den10 om ålderspensionernas storlek och systemets stabilitet.Utskrifter från utfrågningarna återfinns i bilagorna 2 och 3. Vidutfrågningarna framkom i korthet följande.PremiepensionssystemetPremiepensionsmyndighetens (PPM) generaldirektör framhöllbl.a. Av pensionsspararna är det som känner till vadpremiepension är. Frågar man dem som har sina pengar placerade iPremiesparfonden kan inte säga något om hur deras pengar förvaltas. 67 %av spararna gör ett aktivt val. Det är fler kvinnor än män som göraktiva val. Även om kvinnorna således är något mer aktiva är det intenågon skillnad på hur kvinnor och män väljer.De ungas valfrekvens har minskat från år . Attdet var så många som gjorde ett aktivt val kan bero på att ävenderas föräldrar skulle välja då. Det blev så att säga en fråga för helafamiljen. Intresset och aktiviteterna ökar dock, vilket framgår inte minstav att antalet besök på PPM:s hemsida ökar. hade hemsidan 1,8miljoner besök av sparare som gick in och tittade på sitt eget konto. År2003 hade antalet besök stigit till 2,8 miljoner. Bilden är således inteså dyster trots allt.31 % av sparandet sker i svenska aktier och i utländska aktier. Ävenom av insatt kapital har gått förlorat är det dock bättre än index,där förlusten är . gick i genomsnitt av pensionsmedlentill fondförvaltarna och till PPM. Det kostade således i genomsnitttotalt att vara med i premiepensionssystemet det året.Det finns drygt 600 fonder. Det stora antalet fonder skapar förvirringhos spararna. Men att begränsa antalet fonder till t.ex. 10-20 är inteheller bra eftersom man då rimligen måste utse dessa efter återkommandeoffentliga upphandlingar. När en fond avslutas gör ett aktivt valmedan inte gör något val. De hamnar då automatiskt i Premiesparfonden.Att drastiskt minska antalet fonder är således ett effektivt sätt attstänga systemet.Det är svårt att förstå varför det inte är möjligt att aktivt väljaPremiesparfonden. Vissa sparare vill förmodligen inte lämna Premiesparfondeneftersom de inte kan återvälja den fonden om de en gång har lämnat den.Att differentiera avgifterna så att de som valt Premiesparfonden, ochdärmed inte utnyttjar det stora fondbytarsystemet, får lägre avgifter ände aktiva väljarna är inte någon bra lösning eftersom många av de åtgärdersom PPM vidtar rör både väljare och icke-väljare. Det gäller t.ex. destora datakörningar som görs för att fördela pengar från rabattsystemetsamt för att fördela arvsvinster och utdelningar från fonder.Mikael , redaktör för nyhetsbrevet , anförde bl.a. följande. Premiepensionssystemet fick en allt annat än lycklig start.Det var "sjabbel" vid införandet och dessutom inträffade börsraset ianslutning till introduktionen av systemet. Andelen icke-väljare är högoch kommer, om nuvarande valfrekvens består, att vara större änandelen aktiva väljare. Vartefter pengarna växer på kontot kommer dockintresset att växa.Det finns åtgärder som skulle kunna vidtas för att förenkla systemet, t.ex. att straffa ut dåliga fonder, fonder som inte når upp till index ellerfonder med för få sparare. Det finns t.ex. en fond som bara har en endasparare. Om man minskar antalet fonder försvinner emellertid mångfalden.Däremot skulle det var en bra åtgärd att införa ett ratingsystem i PPM:sregi, dvs. en sorts varudeklaration av fonderna där fonderna klassificerasefter risk och avkastning. Man kan vidare ge Premiesparfonden engenerationsprofil.Med 5,2 miljoner sparare kommer det ofrånkomligen att finnas några somlyckas extremt bra med sina fonder och en del som konsekvent kommer attmisslyckas i sina val. Frågan är hur man hanterar dessa grupper i framtiden.Enligt , VD för , finns det stora fördelarmed att kunna välja hur den egna pensionen skall förvaltas. Varje individkan välja till vilken risk man vill att ens pensionstillgångar skallförvaltas. Det går dessutom snabbt och enkelt att byta fond och därmedförändra sin riskprofil. Det är också bra att olika kapitalförvaltare fårkonkurrera med varandra.Kapitalförvaltning är förenad med mycket stora s.k. skalfördelar, dvs.kostnaden för att förvalta ytterligare kapital när man väl har enkapitalförvaltningsstruktur är extremt låg. Detta talar för ett betydligtfärre antal förvaltare än dagens 80 och ett färre antal fonder än dagensöver 600. Förvaltningskostnaden skulle i så fall kunna sänkas ordentligt.Det finns ett fåtal produkter i PPM:s utbud som är skräddarsydda förpensionssparande. De allra flesta fonder är av nischkaraktär.Det nuvarande premiepensionssystemet tvingar individen att sätta av pengartill sin pension som det tillåter individen att förlora medlengenom spekulation. Det finns också ett visst inslag av "moral hazard" isystemet. Individen får behålla eventuella vinster från högt risktagande,medan staten, t.ex. via garantipensionen, får kompensera för förluster.En jämförelse med dem som gjort ett aktivt val visar att om de hade avståttfrån att välja hade de haft mer i pensionskapital . Icke-väljarnahar således klarat sig bättre och har dessutom en lägre risknivå ängenomsnittet. Ett sparande under i enbart räntepapper innebär risk att få en låg pension. När det är fråga om ett långt sparandetalar all erfarenhet för att aktier är att föredra.Pia , VD för , framhöll vikten av en frimarknad och en väl fungerande konkurrens eftersom mångfalden i pensionssystemetkan bidra till en ökad tillväxt. Dagens rabattsystem är mycket krångligtoch rabattens konstruktion stimulerar till många fonder i systemet.Dessutom blir det svårt att ge en god prisinformation. Fondbolagen böruppmuntras att ge information till pensionsspararna, vilket skulle gynnaspararna. Det är vidare en myt att det har lönat sig att inte välja.Premiesparfonden är en aktiefond som lyckats ungefär lika bra som andraaktiefonder. Ett möjlighet att aktivt välja Premiesparfonden skullevälkomnas.Lennart Låftman, utredare av premiepensionssystemet och tidigare VD förFemte AP-fonden, anförde bl.a. följande. Det finns förmycket kapital i världsekonomin och i , vilket leder till en sämrekapitalavkastning. Avkastningen på de investeringar som görs i företagenär det viktiga när det gäller pensionsnivåerna. Om avkastningen är dåligpå företagens investeringar blir aktier mindre värda. Den dag allafyrtiotalister skall ta ut sina pensionsmedel måste det därför finnas någonsom är villig att köpa motsvarande värdepapper. Börskurser och konjunkturerhar däremot inte så stor betydelse i sammanhanget jämfört medproduktionsutvecklingen.Globalt sett har avkastningen på aktiemarknaden under de senaste 100 årenrealt varit , och . Man borde därför kunna förvänta sig en avkastning på ca 6 %.En tiondel går dock bort i kostnader.Irene Wennemo, enhetschef för enhet, anförde bl.a.följande. Premiepensionssystemet är en produkt av meddess starka tro på aktier. Det innebär en risk när alla fyrtiotalistersfonder skall avyttras. Efterfrågan på valfrihet är låg. Vad somkrävs är att ställa upp kvalitetskrav på fonderna. Mycket resurser förefallergå till kapitalförvaltarna på bekostnad av spararna. Att det finns etticke-väljaralternativ är bra och avkastningen är dessutom hygglig. Mendet finns skönhetsfläckar, t.ex. att det inte finns olika placeringsstrategieri Sjunde AP-fonden beroende på pensionsspararens ålder och att man intekan återvälja Premiesparfonden eller ha en del av pengarna i Premiesparfondenoch en del i någon annan fond.Ålderspensionernas storlek och systemets stabilitetAdriana Lender, () överdirektör framhöll bl.a.följande. Trots att det endast gått det nya ålderspensionssystemetinfördes fullt ut vet man redan en hel del. Målet att garantera personermed låg eller ingen inkomstrelaterad pension ett värdesäkrat grundskyddoch efterlevande ett rimligt ekonomiskt stöd är uppfyllt. Av den årsredovisningsom RFV skall lämna till regeringen framgår att de personer somuppbär garantipension, efterlevandepension eller bostadstillägg så gottsom undantagslöst har fått ett något högre nettobelopp efter omräkningentill det nya pensionssystemet. Målet att fler skall få sådan kunskap omdet nya systemet att de kan bedöma sin framtida pension är också uppfyllt.De årliga intervjuundersökningarna visar dock att information måste geskontinuerligt. Undersökningen 2002, då man inte hade någon särskildinformationsaktivitet, visar att kunskaperna minskade . Som ettresultat av informationskampanjen i samband med utskicket av de orangekuverten 2003 ökar nu kunskapen igen. av de tillfrågade känner tilldet nya systemet. Äldre vet mer än yngre och män säger sig veta mera änkvinnor. RFV har emellertid inte löst informationsuppgiften till alla depensionärer som fått sin ATP-pension omräknad i samband med reformen. Ettpositivt besked om höjda pensionsbelopp tolkades av en del som att defått en minskning och informationssatsningen till denna grupp var såledesmisslyckad. Förbättringar har gjorts och frågan har fått högsta prioritetinför kommande informationssatsningar.Ann-Charlotte , docent och verksam vid , anförde bl.a. följande. Hon har tillsammans med RFV gjort enstudie av kvinnors och mäns pensioner. I både det gamla och det nyasystemet finns egenskaper som omfördelar från höginkomsttagare tilllåginkomsttagare och därmed från män till kvinnor, t.ex. takregeln ochförekomsten av folkpension och pensionstillskott respektive garantipension.Vidare innebär den gemensamma livslängdstabellen i båda systemen enomfördelning från män till kvinnor. I det nya systemet finns dessutombarnårsrätten. 15-30-årsregeln i det gamla systemet gynnade vissa kvinnormen missgynnade andra kvinnor. Studien visar att kvinnor som enbart arbetatdeltid i det nya pensionssystemet får i årlig pension av männensårsbelopp medan de som arbetat kombinerat hel- och deltid kommer upp i80-85 % av männens årsbelopp. När det gäller pensionernas andel av slutlönenvisar studien att kvinnor får högre kompensationsgrad än männen i det nyapensionssystemet. När det gäller avkastningen på varje inbetalad krona ärden genomgående större för gruppen kvinnor än för gruppen män. Kvinnorhar lägre pensioner men i förhållande till slutlönen får de högre pensionän männen. Detta är en följd av att männen slår i taket fortare än kvinnor.Studien visar visserligen att pensionerna blir lägre i det nya systemetjämfört med det gamla men att kvinnor i förhållande till sin lön kommerbättre ut än män i det nya systemet.RFV:s generaldirektör uppgav att RFV samarbetar med PPM ochförsäkringsbranschen för att skapa en s.k. pensionsportal. startaren försöksverksamhet och bör de flesta försäkringsbolag varaanslutna. En pensionsportal kommer dock aldrig att kunna ge ett exaktsvar på vilken pension en enskild individ kommer att få.Ole , chef för , anförde bl.a. följande.Det är ganska stor skillnad mellan kvinnor och män vad gäller genomsnittligpensionsbehållning. Detta förhållande speglar löneskillnaderna mellankönen. På grund av taket får dock männen en lägre kompensationsgrad iförhållande till lönen. Det nya systemet har varit gynnsammareför ATP-pensionärerna än ATP-systemet var. ATP-pensionerna är högreän de skulle ha varit utan pensionsreformen.När det gäller inkomstpensionssystemets finansiella ställning uppgicköverskottet till . hade det minskat till52 miljarder kronor, vilket motsvarar av BNP. blevtillgångarna dividerade med skulderna 1,03. hade det minskat till 1,01. Det sistnämnda innebär en marginal på . kommerdet att uppstå stora förväntade underskott. Buffertfonden är dimensioneradför att hantera de stora underskotten via AP-fonderna. Om den automatiskabalanseringen aktiveras kommer framför allt garantipensionen att öka ochi någon mån BTP. Detta leder till att systemet blir mer inkomstomfördelande.Det nya balanstalet blir klart . Det ser ut att hamna nära ettmen något över föregående år.Eftersom livslängden ökar kommer pensionerna att bli lägre. En personfödd har ett prognostiserat delningstal på 18,2. Det leder till attpensionen blir lägre jämfört med den som är född . För attkompensera för den ökade livslängden måste individen arbeta 26 månader längre.För den som är född blir pensionen med motsvarande beräkning 10 %lägre och individen måste för att kompensera detta arbeta 18 månader längre.Gunnar , samhällspolitiske chef, anförde bl.a. följande.Det nya pensionssystemet löser många spänningar som finns i samhället pågrund av demografin. Det stora problemet är att man inte alls löst vård-och omsorgsbehovet för de äldre. Omkring 2020 då fyrtiotalisterna blirvårdkrävande kommer det att uppstå problem. Arbetsmarknadsutbudet ochinte tillväxten är här det viktiga. Mycket snart får vi ett gap på enhalv procent av arbetskraften mellan de som går in på och de som lämnararbetsmarknaden. Om man kan förmå fyrtiotalisterna att arbeta längre kommersituationen att ljusna. Det får dock inte innebära att man frestas attgöra pensionssystemet generösare. Av det skälet kan man vara skeptisktill den s.k. gasen.Ålderspensionssystemets utformningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att ersätta det reformeradepensionssystemet med ett mer omfördelande system. Vidare bör avslåmotionsyrkanden om att utreda pensionssystemets intjänandegrunder såvälfrån ett jämställdhetsperspektiv som från ett klassperspektiv.