bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — Detta beror delvis påatt certifikaten bara sträcker sig fram till år2010, varför det råder en stor osäkerhet om framtidapriser. Elcertifikatssystemet saboteras dessutom avatt flera kraftproducenter, däribland statligaVattenfall AB, valt att betala böter i stället föratt köpa elcertifikat. En översyn avelcertifikatssystemet pågår och jagförordar en kraftig höjning av bötesbeloppet och enförlängning av certifikatssystemet med ökadkvotplikt för att avvärja nämndaproblem.Vindkraften är inte bara beroende av stabilaekonomiska förutsättningar. Ett minst lika stortproblem är långa handläggningstider ochoförutsägbara resultat av planprocessen. Jag anserdärför att det skyndsamt bör utredas vad som kangöras för att få en snabbare, enklare och merförutsägbar prövning utan att detta går ut övernatur- och kulturvårdsintressen och de närboendesrättigheter.Jag anser även att ett förvindkraft bör inrättas. Detta börbistå med fackkompetens inom plan-, bygg-, energi-,miljö-, naturvårds- och kulturminnesvårdsområdena.Det är lämpligt att centrumet lokaliseras vid enhögskola för att därigenom kunna nyttiggörahögskolekompetens på området. Sådan kompetens finnsbl.a. på högskola.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att agera i enlighet med vad som härförordas. Därmed blir motionerna 2004/05:N329 (s)och 2004/05:N380 (c) tillgodosedda.19.Torv (punkt 12)av Per (), (), EvaFlyborg (fp), (), KristerHammarbergh (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:12. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 19. Därmedbifaller motion 2004/05:N307 yrkande 7 ochavslår motion 2004/05:N299.StällningstagandeDet är vår uppfattning att torven inte bör behandlassom ett förnybart bränsle. är ett fossilt,koldioxidemitterande bränsle, och klassificeras somett sådant av såväl EU som och klimatpanel(IPCC). Av denna anledning bör torven behandlas somett fossilt bränsle. Om dagens särbehandling, genomelcertifikat och koldioxid- och energiskatter, avtorven upphör kommer torven, enligt vår mening, tillallra största delen att ersättas med biobränslen.Riksdagen bör, med hänvisning till det anförda,genom ett uttalande tydliggöra sin mening förregeringen att torv framgent skall behandlas som ettfossilt bränsle vad gäller såväl elcertifikat somenergi- och koldioxidbeskattning. Därmed tillstyrksmotion 2004/05:N307 (mp) i berörd del.20.Solenergi (punkt 13, motiveringen)av Per (), (), (), () och ().StällningstagandeDet är vår uppfattning att statsmakterna bör stödjaforskning och utveckling på energiområdet. Sverigehar en framskjuten position vad gäller forskning ochutveckling rörande solcellsbaserade energisystem.Denna position bör tillvaratas. Vi motsätter ossdock omfattande statliga bidrag som löpandesubventioner till gammal, befintlig teknik. Enligtvår mening finns det heller inga skäl att behållastora subventionssystem för produktion av viss el,vare sig i form av traditionella stöd viastatsbudgeten eller genom tvingande subventioner viaelcertifikat.Med anledning av vad som sägs i motion2004/05:N441 (mp) vill vi uttrycka vår åsikt attprioriteringar mellan olika områden i första handskall avgöras av ansvarig myndighet utifrån deövergripande riktlinjer som fastställer.Med det anförda avstyrks samtliga motioner iberörda delar.21.Solenergi (punkt 13, motiveringen)av ().StällningstagandeSvenska forskare intar en tätposition vad gällerforskning och utveckling av solcellsbaseradeenergisystem, och den forskning kring och utvecklingav kompletta komponentsystem som bedrivs vidÅngström Solar Center vid bedömsvara världsledande. Denna position anser jag måstetillvaratas.Solcellsel bedöms kunna svara för av Sverigeselkonsumtion om . Internationellt satsasstora summar på solcellsproduktion, både när detgäller den konventionella tekniken och på forskningför att ta fram ny teknik. Som redogjorts för iKristdemokraternas kommittémotion 2004/05:N410 ärsolcellsel en viktig framtida energikälla i ett merdecentraliserat och småskaligt energisystem än detvi har . Av nämnda skäl förordarKristdemokraterna att ett särskilt anslag till stödför forskning och utveckling av solcells- ochvätgasbaserade energisystem införs. Dessa teknikerkan komma att bli mycket viktiga när det gäller denframtida energiförsörjningen. De krav som framförs ihär aktuella motioner kan jag emellertid inte ställamig bakom.Med det anförda avstyrks samtliga här behandlademotioner i berörda delar.22.Solenergi (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:13. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 22. Därmedbifaller motionerna 2004/05:N298 yrkande 1och 2004/05:N307 yrkandena 14 och 15 och avslårmotion 2004/05:N441.StällningstagandeSolenergins stora potential när det gällerenergiförsörjningen och omställningen avenergisystemet behöver tillvaratas.Solvärme är en strategisk teknik som även framgentbehöver statligt stöd. Det är därför positivt att enförlängning av det stöd som ges harföreslagits i budgetpropositionen. Stödet syftardels till att främja användningen av solvärmeteknikför uppvärmning av bostäder, dels till att främjautvecklingen av mer kostnadseffektiv solvärmeteknik.Enligt nuvarande bestämmelser får det stöd somlämnas till en och samma fastighet uppgå till högst250 . Det är emellertid min uppfattning attstorskalig solvärme missgynnas genom att det integår att söka bidrag över det angivna beloppet.Solvärme kan framför allt bli av betydelse genom merstorskaliga tillämpningar, dvs. för fjärrvärme ochliknande. Större anläggningar behöver därför ocksåstöd, även om de inte kan erhålla lika mycket perkilowattimme och år som den småskaliga solvärmenfår. I likhet med vad som framförs i motion2004/05:N307 (mp) bör därför göra ettuttalande om att solvärmestödet vid lämpligttillfälle utvidgas till att gälla även storskaligsolvärme genom att det maximala bidraget per projekthöjs från dagens nivå.Därtill anser jag att regeringen bör tillsätta ensolvärmeutredning med uppgiften att föreslå åtgärdersom leder till en snabbare och mer långsiktigutbyggnad av solvärmen i . hämta intryck från det arbete som görs iÖsterrike och på detta område.Slutligen avstyrker jag av budgettekniska skälyrkandet i motion 2004/05:N441 (mp) rörandeforskningen vid hänvisning till det anförda tillstyrksmotionerna 2004/05:N298 (mp) och 2004/05:N307 (mp) iberörda delar medan motion 2004/05:N441 (mp)avstyrks.23.Värmepumpar (punkt 14)av Per (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 23. Därmedbifaller delvis motion 2004/05:N347yrkande 1 och avslår motion 2004/05:N322.StällningstagandeAntalet värmepumpar i det svenska energisystemet harunder ökat markant. Bara under årets har antalet värmepumpar i ,baserat på försäljningssiffrorna, ökat med drygt10 %. Denna strukturella förändring kan, som vi serdet, få konsekvenser för effektförbrukningen videlförbrukningstoppar i samband med mycket kalltväder. Värmepumparna dimensioneras för att klarahusets värmebehov under större delen aveldningssäsongen, men de klarar inte att täcka helavärmebehovet under de kallaste dygnen. Värmebehovetmåste då täckas av tillsatsenergi, vanligen genom enelpatron som finns installerad i systemet.Som tidigare redovisats har Svenska kraftnätpåpekat att nettoeffekten på den totalaenergianvändningen vid kall väderlek av denökande användningen av värmepumpar inte ärklarlagd. Detta uppfattar vi som ettproblem. bör därför, genom ettuttalande, anmoda regeringen att vidtalämpliga åtgärder för att tillse att dessaoklarheter undanröjs. Det sagda liggerdelvis i linje med vad som anförs i motion2004/05:N347 (mp) i här berörd del somdärmed kan anses tillgodosedd och dentillstyrks. Motion 2004/05:N322 (v)avstyrks.24.Värmepumpar (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 24. Därmedbifaller motion 2004/05:N347 yrkande 1 ochavslår motion 2004/05:N322.StällningstagandeMarknaden för värmepumpar har under de senaste årenväxt explosionsartat. Jag anser att den snabbaexpansionen av användningen av värmepumpar sker utanatt nödvändiga kunskaper om effekterna av dettafinns. En utredning därom anser jag därförnödvändig.I många fall leder installationen av en värmepumptill en betydande energibesparing. I andra fall kaneffekten bli den motsatta och förbrukningen avmiljöskadlig energi kan även öka. Det finns ettantal frågor som kräver en närmare analys. Jag villi detta sammanhang nämna följande.Som energikälla för värmepumpen används i daguteslutande el. Det betyder att vid övergång frånoljepanna till värmepump sker i praktiken enkonvertering till eluppvärmning. Detta står i stridmot intentionerna i den förda energipolitiken, därminskad elanvändning utgör en viktig del.En omfattande installation av värmepumpar kan ävenbidra till att utbyggnaden av fjärrvärme tillvillaområden försvåras.Installationen av värmepumpar kan även hamiljöeffekter som inte är klarlagda. handla om effekterna på grundvattenföringenoch grundvattenkvaliteten.Det i mina ögon allvarligaste problemet är detkvarstående och delvis förstärkta effektproblemetsom värmepumparna kan bidra till. För att hålla nereinvesteringskostnaderna dimensioneras värmepumparnaför att klara av värmebehovet och aveffektbehovet. Det innebär att värmepumpen kan klarahela husets värmebehov under större delen aveldningssäsongen, men att den under de kallastedygnen inte klarar av att täcka hela värmebehovet.Värmebehovet måste då täckas av tillsatsenergi,vanligen genom en elpatron som finns installerad isystemet. Att värmepumparna inte klarar avenergiförsörjningen vid effekttoppar får fleraallvarliga konsekvenser såsom ett ökat behov avelproduktion på marginalen (ofta kolkondens), lägresystemverkningsgrad och problem i de lokala elnäten.Även har, som tidigareredovisats, påpekat att nettoeffekten på den totalaenergiförbrukningen vid kall väderlek av den ökandeanvändningen av värmepumpar inte är klarlagd.Med hänvisning till det sagda föreslår jag attriksdagen, med bifall till motion 2004/05:N347 (mp),tillkännager för regeringen som sin mening vad somovan anförts.25.Etanolproduktion (punkt 15, motiveringen)av Per (), (), (), () och ().StällningstagandeI de här aktuella motionerna efterfrågasriksdagsuttalanden om vikten av fortsatt forskningoch praktisk tillämpning av energi- ochdrivmedelsframställning ur spannmål och skogsråvara.Med anledning av dessa motioner vill vi anföraföljande. Energiforskningen måste varainternationellt gångbar och professionelltutvärderad. Det betyder att ideologiskt motiveradeprojekt, såsom bl.a. etanolforskning, börnedprioriteras. Prioriteringarna inomenergiforskningen ska styras av forskarsamhället ochinte av politiska nycker. Fokus måste vara påenergiformer som är miljömässigt gynnsamma och somkan förväntas bli kommersiellt gångbara.När det gäller frågan om etablering eller fortsattdrift av fabriker för produktion av bioetanol ärdetta i första hand en fråga för näringslivet att taställning till. Det stöd som kan ge tillinhemsk produktion av biodrivmedel måste följa deregler som finns för statligt stöd och förinternationell handel, däribland EG-föredragetsregler kring statligt stöd.Med det sagda avstyrks samtliga i detta avsnittbehandlade motioner i berörda delar.26.Etanolproduktion (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 26. Därmedbifaller motionerna 2004/05:MJ370 yrkande8 och 2004/05:N363 yrkande 1 och avslår motionerna2004/05:N243 och 2004/05:N363 yrkande 2.StällningstagandeJag anser - i likhet med vad som anförs i motion2004/05:MJ370 (c) - att det krävs en satsning påforskning och utveckling för att visa vägen iomställningen till ett hållbart transportsystem. Dealternativa fordonsbränslena och tekniken på områdetligger fortfarande bara i startgroparna och detfinns en enorm marknad för förnybara fordonsbränslenoch den teknikomställning som krävs i fordonen. Närdet gäller t.ex. etanol ligger redan långtframme och denna position bör behållas. Den storaimport av etanol som sker visar att det finnsen stor efterfrågan och därmed en potential förytterligare satsningar på anläggningar somframställer etanol. Potentialen företanoltillverkning i är, enligt minbedömning, fem gånger så stor som dagenstillverkning. Jag menar därför att det finns behovav ytterligare fem fabriker för etanolframställningur spannmål, dvs. en fabrik i varjespannmålsdistrikt. Därtill behövs även anläggningarför etanolframställning ur cellulosa.Det sagda ligger även i linje med vad som anförs imotion 2004/05:N363 (c) som därmed i allt väsentligttillstyrks. Motion 2004/05:N243 (s) avstyrks.27.Etanolproduktion (punkt 15, motiveringen)av ().StällningstagandeI de här aktuella motionerna efterfrågasriksdagsuttalanden om vikten av fortsatt forskningoch praktisk tillämpning av energi- ochdrivmedelsframställning ur spannmål och skogsråvara.Med anledning av dessa motioner vill jag anföraföljande. De prioriteringar som regeringen ochberörda myndigheter gör på detta område börkompletteras. Det är min uppfattning att det ärnödvändigt att prioritera forskningsinsatser kringalternativa drivmedel så att inte de mest lovandeforskningsområdena, som exempelvissyntesgasproduktion, försummas. Produktion avsyntesgas ur biomassa och olika typer avrestprodukter är en teknik som har en stor potentialför framtiden.Jag vill i detta sammanhang erinra om dengemensamma strategirapport om introduktion avbiodrivmedel på marknaden som , och Verket förinnovationssystem () lämnade tillNäringsdepartementet medrekommendationer om insatser på drivmedelsområdet.Bland de förslag som myndighetsgruppen framlagtfinns rekommendationer om en satsning pådrivmedelsproduktion via syntesgas. Enligt vad somsägs i rapporten behöver nuvarandeforskningsinsatser på alternativa drivmedelkompletteras bl.a. med en syntesgassatsning.Satsningen bör omfatta teknikutveckling,demonstration och fullskaleanläggningar förförgasning av biomassa.Med det anförda avstyrks samtliga i detta avsnittbehandlade motioner i berörda delar.28.Statens energimyndighet (punkt 16)av Per (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:16. tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation 28.Därmed bifaller motionerna2004/05:N375 yrkande 4 och 2004/05:N405 yrkande10 och avslår motion 2004/05:N307 yrkande 17.StällningstagandeStatens energimyndighet är centralförvaltningsmyndighet för frågor om användning ochtillförsel av energi. har sedanden bildades varit nätmyndighet enligtellagen med tillsynsansvar över monopoldelen avelmarknaden, dvs. Myndighetenutövar även tillsyn över naturgasmarknaderna enligtnaturgaslagen. skall även bevakaoch analysera elmarknaden samt ha rollen somexpertmyndighet avseende elhandelsfrågor.Enligt vår uppfattning kräver en väl fungerandeelmarknad, förutom konkurrens i handel med el, ävenen effektiv och tillförlitlig nätverksamhet.Eftersom nätverksamheten inte är konkurrensutsatt ärdet av avgörande betydelse att en effektiv tillsynav denna verksamhet fungerar. Hushållskundernastotala elpris består, grovt sett, av en tredjedelvardera av nätavgift, elpris och skatter. Det ärsåledes endast en tredjedel av det totala elprisetför en konsument som är utsatt för konkurrens, medanden tredjedel som avser nätavgifter bestäms av enmonopolist. har i sitthittillsvarande tillsynsarbete varit alltför passiv.Myndighetens tillsyn av nätföretagen måste skärpas,och regeringen bör ge myndigheten befogenhet att, omså erfordras, vidta tvingande åtgärder.Vår uppfattning förstärks ytterligare genom denrapport presenterade omeffektivare tillsyn över energimarknaderna. Enligtdenna rapport har tillsynsuppgifterna inte haft entillräckligt stark ställning inom Energimyndigheten.Detta ser vi som mycket allvarsamt. I rapportenföreslås även inrättandet av en friståendetillsynsmyndighet. Vi anser att denna fråga börövervägas.Även när det gäller de konkurrensutsatta delarnapå energimarknaderna - produktion och försäljning avenergi - finns det vissa problem. Konkurrensverkethar bl.a. pekat på att korsägandet av kärnkraftverkkan vara ett potentiell problem. Vidare harKonkurrensverket påtalat andra potentiellakonkurrensproblem bl.a. när det gäller otillräckligseparering av nätverksamhet, fjärrvärmeproduktionm.m. och försäljning av el. Vi anser därför att detockså finns skäl att skärpa konkurrensövervakningeninom energisektorn.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande anmodaregeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad somhär förordas. Därmed tillstyrks motionerna2004/05:N375 (m) och 2004/05:N405 (m) i berördadelar. Motion 2004/05: N307 (mp) avstyrks i härberörd del.29.Statens energimyndighet (punkt 16)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:16. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 29. Därmedbifaller motion 2004/05:N307 yrkande 17och avslår motionerna 2004/05:N375 yrkande 4 och2004/05:N405 yrkande 10.StällningstagandeDet är min uppfattning att effektivareenergianvändning är en förutsättning för ekologiskhållbarhet. För att uppnå energieffektiviseringbehövs en aktiv statlig politik. Genom aktivainsatser kan nya produkter komma ut på marknaden,redan befintliga produkter få ett snabbaremarknadsgenombrott, kunskap spridas och olikamarknadsbarriärer genombrytas.Huvudansvaret för statens insatser rörandeenergieffektivisering har . Myndigheten har detta uppdrag somen av många uppgifter. Därtill ansvarar myndighetenför bl.a. övervakning och utredning avenergimarknader samt finansiering av forskning ochutveckling rörande energitillförselteknik.Erfarenheten visar att det kan vara svårt ha mångaoch delvis motsatta intressen under samma tak. Jagmenar därför att en ny myndighet bör inrättas somenbart ägnar sig åt energieffektivisering. Den nyamyndighetens huvuduppgift bör vara att åstadkommaenergieffektivisering genom aktivmarknadsbearbetning. Genom att göra en åtskillnadmellan de två perspektiven - dettillförselorienterade och det användningsorienterade- kan inombyråkratiskt kompromissande undvikas.Därigenom får statsmakterna ett bättrebeslutsunderlag.Som anförs i motion 2004/05:N307 (mp) är detMiljöpartiets uppfattning att den nya myndighet förenergieffektivisering som vi förordar bör varaunderställd . Det är därförglädjande att se att regeringen delvis har hörsammatdetta krav, vilket återspeglas i den omorganisationsom genomförts inom under hösten2004. Enligt min uppfattning räcker det dock intemed detta utan frågorna om energieffektiviseringmåste i enlighet med de argument som jag härredovisat särskiljas från de uppgifter somEnergimyndigheten har i övrigt. bör därförgöra ett uttalande för att tydliggöra sinuppfattning för regeringen i denna fråga.Med det anförda tillstyrks nämnda motion i berördadelar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks.30.Svenska kraftnäts investeringsplan(punkt 17)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:17. tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservation 30.Därmed bifaller motionerna2004/05:N307 yrkande 10 och 2004/05:N350yrkandena 1 och 2 och bifaller delvisproposition 2004/05:1 utgiftsområde 21 punkt 9och motion 2004/05:N389.StällningstagandeJag anser - i likhet med vad som anförs i motionerna2004/05:N307 (mp) och 2004/05:N350 (mp) - attriksdagen inte kan godkänna byggandet av en nylikströmskabel mellan och . Byggandetav denna kabel skall i första hand ses som en svensksubvention till finsk kärnkraft.Enligt min mening behövs inte denna kabel för attuppfylla några svenska behov. Den är däremot av storvikt för den planerade nya kärnkraftsreaktorn iFinland, och byggandet av kabeln kan ses som intimtsammankopplat med byggandet av den finska reaktorn.När den finska reaktorn drabbas av snabbstopp,vilket kommer att inträffa kanske en gång ,kommer det finska nätet att utsättas för mycketstora påfrestningar. Reservkraft kommer då attbehövas snabbt, och den skall då tas från Sverige.När reaktorn å andra sidan är i drift kommer den attgenerera ett väldigt stort tillskott av el som intealltid kommer att motsvaras av efterfrågan iFinland. Då skall , via den planerade kabeln,ta hand om överskottet.Kabeln är även en dålig affär för ochkostnaderna om för dess byggandekommer att få betalas av de svenska elkonsumenterna,inklusive den elintensiva industrin, som kommer attfå högre nätavgifter.Den information som lämnat införutskottet bekräftar dessa farhågor.I perspektivet av en framtida kärnkraftsavvecklingi är det helt bakvänt att ersätta svenskkärnkraft med finsk kärnkraft. I stället bör Sverigesatsa på att bygga ut bio- och vindkraft.Riksdagen bör därför, med bifall till nämndamotioner, godkänna Svenska kraftnätsinvesteringsplan , med undantagför den del som omfattar byggandet av enlikströmskabel mellan och . Medbifall till dessa motioner bör även göraett uttalande med innebörden att en nylikströmskabel mellan och inte skallbyggas.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Mål för användningen av biodrivmedel ochandra förnybara drivmedel (punkt 2)av ().Jag vill i detta sammanhang framhålla minuppfattning att det är en nackdel att, somregeringen i detta fall gör, bryta ut ett enskiltmål och inte behandla det i ett större sammanhang.För att möjliggöra för att göra en samladbedömning hade det varit att föredra om detta målförelagts tillsammans med den propositionrörande klimatpolitik som regeringenaviserat under våren 2005.2. Vissa övriga frågor rörande kärnkraft (punkt8)av ().När det gäller effekthöjningar vid kärnkraftverkvill jag tydliggöra min inställning. De planer somkraftindustrin har när de gäller uppgraderingar avkärnkraftsreaktorerna kan komma att innebära att vihar mer kärnkraft än när kärnkraften ansågsfärdigutbyggd . Den effektutbyggnad som kanske är av två slag. Det ena innebär att man intehöjer reaktoreffekten utan bara använder deneffektivare, genom effektivare generator, turbin ochvärmeväxlare. Detta innebär en investering ikärnkraft och ett ökat kärnkraftsberoende. Det andraslaget av effekthöjning, en höjning avreaktoreffekten, är än mer problematiskt. En sådanhöjning innebär att mer uran måste brytas, att meravfall bildas och att reaktorn även blir farligare.Vid en olycka kan mer radioaktivitet spridas, ochtidsmarginalen från ett rörbrott till en härdsmältablir mindre. Regeringen måste därför tydligt markeraatt den avser att avvisa alla krav påeffekthöjningar, så att kraftbolagen slutar planeraför effektutbyggnader.3. Solenergi (punkt 13)av ().När det gäller vad som anförs i motion 2004/05:N441(mp) delar jag de synpunkter som där framförs. Denforskning som bedrivs vid ärvärldsledande och måste prioriteras. Om jagemellertid skulle tillstyrka motionen skulle jagavvika från den budgetöverenskommelse som träffatsmellan den socialdemokratiska regeringen,och för , dåmotionen rör anslagen . Av dettaskäl är jag nödd och tvungen att avstyrka den.4. Värmepumpar (punkt 14)av ().Med anledning av vad som förordas i motion2004/05:N322 (v) rörande åtgärder för att främjabergvärme och vad utskottet anfört i denna frågavill jag framhålla att jag är positiv tillinvesteringsbidrag riktade till villaägare för attfå dem att byta bort direktverkande el.