bet · GS01KRU2 · 2004-11-16 00:00:00 — Kristdemokraternaframhåller i motion 2004/05:Kr3 yrkande 13 att sex-och samlevnadsunder-visning behövs i skolorna inteminst med tanke på att tonåringars verklighets-bildi hög grad hämtas från pornografi och sexspalter.Skolan måste ta sitt ansvar för att möta dettabehov.Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottetavstyrker motionsyrkandena.Förändrade regler i skollagen (1985:1100) förfristående skolor antogs av (prop. 2001/02:35, bet. 2001/02:UbU7, rskr.2001/02:184). Därefter har vid tvåtillfällen (bet. 2002/03:UbU15 och 2003/04:UbU4)behandlat motionsyrkanden avseende friståendeskolor. I det senaste betänkandet, Fristående skolor(bet. 2003/04:UbU4), förslog utskottet avslag påsamtliga motionsyrkanden bl.a. med hänvisning tillförslag som lagts fram av och sombereds inom Regeringskansli-et. beslutadei enlighet med utskottets förslag. Utskottet anseräven nu att det pågående beredningsarbetet böravvaktas. framhåller att man medsina förslag strävar efter att skapa ett skolväsendesom omfattar offentligt finansierade skolor och därsamma bestämmelser så långt möjligt skall gälla förskolorna oavsett om huvudmannen är , statligeller enskild.Utbildningsutskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat frågan om infö-rande avnationell skolpeng. I betänkandet Valfrihet i skolan(bet. 2003/04:UbU6 s. 12-15) föreslår utskottetavslag på ett antal sådana mo-tionsyrkanden eftersomen nationell skolpeng inte ger de grundläggandeförutsättningarna för att kraven på en likvärdigskola av hög kvalitet för alla elever skall kunnatillgodoses. Utskottet har ingen annan uppfattningnu.När det slutligen gäller frågan omsexualundervisning har även sådana yr-kandenbehandlats under föregående ; vad gällergrundskolan i be-tänkandet läroplan ochämnen (bet. 2003/04:UbU11 s. 19 f.) och vad gällergymnasieskolan i betänkandet Utveckling avgymnasieskolan (bet. 2003/04:UbU13 s. 71). Att sex-och samlevnadsundervisning skall fin-nas i skolanframgår av läroplaner och kursplaner. Det konkretainnehållet i undervisningen i sex- och samlevnad ärdock en fråga för den enskilda sko-lan.Stockholm den 26 oktober 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (), IngerDavidson (kd), (), MargaretaPålsson (m), (), (),(), (), (), (), (),Axel Darvik (fp) och ().Avvikande meningar1. Kommunalt ansvar att hålla sig informerad om hurungdomar som inte fyllt är sysselsattaav (), (), ()och Tobi-as ().Propositionens förslag bör avvisas i de delar sommedför ökat ansvar för och ökad reglering avkommunernas verksamhet. Ett sådant förslag är det omett förstärkt kommunalt uppföljningsuppdrag.Centerpartiet anser att kommuner-na redan tar sittansvar för dessa ungdomar och är inte berett attstödja reger-ingens förslag att berörda myndigheter,såsom skola, arbetsförmedling och socialtjänst skallvara skyldiga att göra en sammanställning som sedanskall följas upp av en statlig myndighet. Skollagenskall reglera skolan och inget annat.2. Register över ungdomar gamlaav (), (), (),() och Axel Darvik (fp).Regeringen vill inrätta ett register för attkontrollera vad alla ungdomar som är gamlasysslar med. Ett sådant register ser somalltför integritetskränkande. Kommunen bör i ställetkoncentrera sina resurser på att söka upp ungdomarsom är på väg att hamna snett och se till att detfinns fungerande åtgärder för att få dessa i arbeteeller utbildning.3. Förstärkning av resurserna till det individuellaprogrammetav (), () och TobiasBillström (m).Det är nödvändigt att lösa de problem som uppstår iutbildningsväsendet långt innan eleverna nårgymnasiet. De förstärkningar av resurserna till detindivi-duella programmet om somregeringen aviserat har där-för karaktär avrespirativa insatser. Det är tydligt att regeringenvalt att inte konfrontera den allvarliga frågan omkunskapsbrist i utan i ställetbibehåller modeller som inte visat sig ge resultat.4. Införande av tvååriga gymnasieprogramav () och Axel Darvik (fp).Enbart hälften av eleverna på de yrkesförberedandeprogrammen klarar de uppsatta målen, vilket är heltoacceptabelt. vill återinföra de två-åriga yrkeslinjerna i stället för att satsa på enutbyggnad av de individuella programmen som är ettmisslyckat projekt. Att satsa på yrkesexamen ochriktiga lärlingsutbildningar skapar godaförutsättningar för en gedigen yrkes-utbildning samtminskar avhoppen från gymnasiet eftersom det blir enkortare utbildning som kan attrahera skoltrötta ochpraktiskt intresserade ungdomar. Alla vill inte -och bör inte - bli akademiker.5. Resurssatsningar i grundskolanav (), (), (),(), () och AxelDarvik (fp).I regeringens proposition finns många fagra ord menpå listan över konkreta åtgärder är det mycketmagert. En av de större satsningarna som föreslås ärpå det individuella programmet. Detta program var dådet infördes avsett för ett ytterst fåtal elever sominte når upp till mål och som på gymna-siet behöver få lite extra stöd. Det individuellaprogrammet är nu det näst största programmet och avdem som börjar där slutar med ettfullständigt gymnasiebetyg. Att sätta in stödet försvaga elever på gymnasiet är feltänkt från början.Stöd skall sättas in tidigt på innanpro-blemen blir för stora. Det individuellaprogrammet skall avskaffas.6. Flexibel skolaav (), (), () och ().Den svenska skolan tar inte i tillräckligutsträckning hänsyn till varje enskild elevs behovoch intressen. Skolan brister också ivärdegrundsarbetet vilket skapar en otryggarbetsmiljö utan arbetsro. Bristen på flexibilitetoch arbetsro är två av orsakerna till att andelenelever som lämnar utan behö-righet tillgymnasiet ökat den senastetioårsperioden. Flexibilitet och arbetsro krävs föratt skolan skall kunna förmedla kunskap och erbjudaeleverna trygghet och arbetsro. Dessutom behövs eninsikt om att varje elev är unik med specifika behovoch förutsättningar. Tar inte skolan hänsyn tilldetta utan i stället stöper alla elever i samma formi en felriktad strävan efter rättvisa och jämlikhetslås elever ut och otrygghet och sociala problemkom-mer ofrånkomligen att uppstå. Skolpolitiken börutformas så att större hänsyn tas till elever som ärmer praktiska och yrkesorienterat lagda. För dessaelever har den alltmer teoretiserade skolan bliviten belastning och tyvärr tvingas många att hoppa avutbildningen eller lämna skolan med underkändabetyg.7. Införande av lärlingsutbildningav (), () och Axel Darvik (fp).Sverige bör satsa på en modern form avlärlingsutbildning på gymnasiet samt inrätta enyrkeshögskola. På så sätt skulle deyrkesförberedande programmens status höjas rejältoch fler elever skulle förmodligen fullföljagymnasiet.8. Lärlingsutbildning och småföretagav (), (), (),(), (), TobiasBillström (m) och Axel Darvik (fp).Vi anser att uppläggningen av lärlingsutbildningenmåste vara flexibel och anpassas efter rådandeförhållanden. Kraven måste utformas så att mångalärlingsplatser kan skapas i småföretag. Vi villsärskilt understryka vikten av att en stor del avutbildningen förläggs ute på en arbetsplats och intesker inom skolans väggar.9. Stöd till elever i grundskolanav (), (), (),() och Axel Darvik (fp).Det är angeläget att alla elever som går utgrundskolan har tillgodosetts med goda kunskaper föratt klara fortsatta studier. Men det allraviktigaste är att alla fått baskunskaperna - attskriva, läsa och räkna - och når målen i kärn-ämnenasvenska, engelska och matematik. Elever medinlärningssvårigheter och annan problematik bör fåextra stöd tidigt i . Det bör satsasbetydligt mer på speciallärare. Det är av stor viktatt det finns en bra arbets-miljö, tidigare ochbättre utvärdering samt hårda krav på hög kvalitetpå ut-bildningen. Betyg och nationella prov behövstidigare för att uppmärksamma stödbehov vid etttidigt stadium.10. Strategiska utvecklingsinsatser i syfte attstärka skolor i segregerade områdenav (), () och TobiasBillström (m).Myndigheten för skolutveckling, som varit samordnareav tidigare motsva-rande projekt, har angett att manfrämst avser att arbeta med "utvecklingsdialoger,nätverksskapande och andra former för spridande avkunskap". anser att det är orimligt attnärma sig med en begäran på 225 miljonerkronor utan att kunna precisera vad dessa medelskall användas till.11. Stärkt elevinflytande i skolanav (), () och TobiasBillström (m).Eleven skall delta i utformningen av denindividuella kunskapsplanen och faktiskt se till attmålen nås. Eleven skall i största möjliga mån fåvälja skola, lärare och kurser tillsammans med sinaföräldrar. Elevernas potential som resurs när detgäller att förbättra kvaliteten via uppföljning ochutvärdering skall tas till vara. Elevinflytandetskall i första hand vara direkt och person-ligt, meni sammanhang där så är påkallat också vara del av enstörre elevdemokrati.12. Stärkt elevinflytande i skolanav ().Det är en rättighet för varje elev att i takt medstigande ålder vara delaktig i det som berör henneeller honom själv. Att eleverna ges reellamöjligheter till inflytande över det egna lärandetgenom att tillsammans med läraren planeraundervisningens uppläggning är därför av storbetydelse. är positiva till deförslag för ökat elevinflytande som regeringenpresenterar i propositionen. Det bör dock påpekasatt regeringen på detta område liksom många andrainte kommer med några konkreta förslag. Jag menaratt en lag-stadgad miniminivå av elevinflytande börinföras. Elevernas formella infly-tande gäller ocksåskolan som organisation där elevråden ochelevskyddsom-buden spelar en mycket viktig roll. Attmöjliggöra inflytande och ansvar för eleverna är detbästa sättet att utveckla deras känsla fördemokratiska besluts-former och skapa förmåga tillansvarstagande för gemensamma samhällsan-gelägenheter.13. Insatser för ökat entreprenörskap ochföretagande bland ungdomarav (), (), (),(), () ochAxel Darvik (fp).Entreprenörskap i skolan är ett sätt att tidigtväcka intresset för att bli företa-gare. I Sverigestartas i internationell jämförelse alldeles för fånya företag. Erfarenheterna från dem som har enutbildning där kunskaper om entrepre-nörskap ingårär mycket positiva. Sannolikheten att eleverna somunder gym-nasietiden ingått i utbildningsprojektetsjälva blir före-tagare är fyragånger större än för genomsnittet. avdessa elever är själva företagare efterutbildningen och i snitt har de sex anställda perföretag.14. Insatser mot ungdomars bruk av alkohol ochnarkotikaav ().Att skjuta upp alkoholdebuten måste vara ett av deviktigaste alkoholpolitiska målen. Senarealkoholdebut innebär mindre risk för alkoholskadoroch alko-holism. Skolans ANT-undervisning är ocksåviktig för att visa ungdomar vad en för tidigalkoholdebut kan få för effekter.15. Nationell skolpeng och fristående skolorav (), (), (),() och Axel Darvik (fp).De fristående skolornas villkor bör förbättras ochen nationell skolpeng infö-ras. Genom skolpengenökar likvärdigheten mellan olika kommuner.16. Sex- och samlevnadsundervisningav ().Kristdemokraterna menar att sexualundervisningenbehövs på skolorna med tanke på att tonåringarsverklighetsbild i hög grad hämtas från pornografioch sexspalter. Enligt en undersökning frånBarnombudsmannen får tonårspojkar framför allt sin"sexualundervisning" genom pornografiskt materialmedan tonårstjejer får sin genom sexspalter itidningar.Bilaga 4Bostadsutskottets yttrande 2004/05:BoU2yUngdomspolitiska frågorTill kulturutskottetKulturutskottet har berett bl.a. bostadsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 2004/05:2Makt att bestämma - rätt till välfärd jämte följdmo-tioner i de delar som berör utskottetsberedningsområde. behandlar mot denbakgrunden i sitt yttrande propositionen ochmotioner-na i de delar de avser bostadsfrågor i vidbemärkelse. Det innebär att utskottetsställningstagande främst avser propositionensavsnitt 12.4 Bo-stadsförsörjning för ungdomar ochförslagen i motionerna 2004/05:Kr1 (m)yrkande 9, 2004/05:Kr2 (fp) yrkande 20 samt2004/05:Kr3 (kd) yrkande 19,liksom de motivledes redovisade förslagen i motion2004/05:Kr4 (c).SammanfattningUtskottet understryker i yttrandet vikten av attåtgärder riktade mot ungdo-mar eller andra grupperpå bostadsmarknaden inte står i strid med deallmänna bostadspolitiska strävanden som bör präglaen långsiktigt hållbar politik. uttalarutskottet att de av regeringen aviserade insatsernainte står i något som helst motsatsförhållande tillde målsättningar som vägleder bostadspolitiken.Enligt utskottet finns det mot den bakgrunden inteanledning att, som motionärerna föreslår, avvisa deav regeringen avisera-de insatserna. Inte heller när det gäller förslagenom bostadspolitikens allmänna utformning ärutskottet berett att ställa sig bakom förslagen imo-tionerna. De förslag som där förs fram är utanundantag förslag som bostadsutskottet och riksdagentidigare tagit ställning till, och som då avvisats.Till yttrandet har fogats fyra avvikande meningar(m), (fp), (kd) och (c).Utskottets övervägandenPropositionenInledningI den ungdomspolitiska propositionen förelägger regeringenriksdagen två förslag. Det gäller dels ett förslagtill lag om ändring i skollagen(1985:1100), dels ett förslag om övergripande måloch huvudområden för samordning och redovisning avden nationella ungdomspolitiken (proposi-tionensavsnitt 6.1).Förslaget till ändring i skollagen innebär att detinförs ett uttryckligt kommunalt ansvar att hållasig informerad om hur icke skolpliktiga ungdomar sominte fyllt är sysselsatta. Skyldighetenomfattar dock inte ungdomar i vissa utbildningar.Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 2005.Förslaget beträffande ungdomspolitiken innebär ikorthet att de övergri-pande målen för dennationella ungdomspolitiken skall vara att:- ungdomar skall ha verklig tillgång till välfärdoch- ungdomar skall ha verklig tillgång till makt.Analys, samordning och redovisning för att uppnå deövergripande målen skall enligt förslaget ske inomföljande fem huvudområden:1. lärande och personlig utveckling,2. hälsa och utsatthet,3. inflytande och representation,4. egen försörjning och5. kultur och fritid.Samtidigt uttalas bl.a. att ungdomspolitikens målbör genomsyra samtliga berörda politikområden.Utan att något formellt förslag läggs fram angerregeringen i propositio-nen också de frågor somprioriteras av regeringen i arbetet att förbättraungdomars levnadsvillkor. Ett av dessa områden avserinsatser för bostads-försörjning för ungdomar. I ettsärskilt avsnitt (12.4) i propositionen redo-visarregeringen sina bedömningar när det gäller insatserför bostadsförsörj-ning för ungdomar.Bostadsförsörjning för ungdomarRegeringen redovisar inledningsvis de insatser som hittillsgjorts för att öka nyproduktionen av bostäder - dettillfälliga investeringsbidraget för nybygg-nad avhyresbostäder på orter med bostadsbrist samt densärskilda investe-ringsstimulansen för att främjabyggande av vissa mindre bostäder. Antaletlägenheter som byggs har också successivt ökat underde . En-ligt regeringen fortsätter dock insatserna för attöka nyproduktionen att vara ett av regeringensprioriterade mål för att råda bot på bostadsbristen.När det råder brist på bostäder drabbas framförallt ungdomar som vill flytta från föräldrahemmeteller från tillfälligt andrahandsboende. I syfte attuppmärksamma och kartlägga ungdomars bostadsbehovavser regeringen att tillsätta en nationellbostadssamordnare. Samordnaren kommer att få tilluppgift att- kartlägga hinder för ungdomar att skaffasig ett eget boende,-- överlägga med aktörerna på bostads-,bygg-, finans- och kreditmarknaderna liksom medkommunerna,-- kartlägga och sprida kunskap omframgångsrika initiativ för att ge ungdomarbostäder,-- se över behovet av nationell övergripandeinformation om lediga bostäder som ungdomar kanefterfråga samt-- se över vilka insatser som behövs för attstimulera omflyttning och därmed få igångflyttkedjor.-Målgruppen för samordnarens arbete är enligtregeringen i första hand unga personer.Bostadssamordnaren skall samverka med bl.a.ungdomars egna organisationer och nätverk, , kommunerna, Bo-verketsByggkostnadsforum, ochByggsamordnaren samt med Statens bostadskreditnämnd.Enligt regeringen bör bostadssamordnaren bedrivasin verksamhet fr.o.m. 2005och till en årlig kostnad av 1,5 miljoner kro-nor. I budgetpropositionen läggerregeringen också fram ett förslag med dennainnebörd.Enligt regeringen kan Byggkostnadsforumi sin verksamhet fylla en mera direkt funktion iregeringens strävanden att förbättra ungdo-marssituation på bostadsmarknaden. Byggkostnadsforum bördärför inom ramen för sitt nuvarande uppdrag när detgäller bidrag till pilotprojekt ihögre grad beakta behovet att få fram bra ochbilliga bostäder som är av-sedda för och anpassadetill de behov och krav som ungdomar har.Inriktningen är att verka för att långsiktigt få nedboendekostnaderna i de bostäder som byggs, utan attkravet på tillgänglighet åsidosätts. Särskiltbetonas vikten av att beakta erfarenheterna fråntidigare verksamhet och pilotprojekt.Samtidigt som insatser måste till för att få ettökat antal hyresrätter är det enligt regeringenangeläget att även yngre hushåll kan efterfrågabostä-der bland övriga upplåtelseformer. Bristen påhyreslägenheter medför att alternativet att köpa enbostad ibland kan vara det enda som är tillgängligtpå marknaden. Även i andra fall kan det vara ett braalternativ att bo i enägd bostad. För många unga hushåll som inte äretablerade på bostadsmark-naden är det svårtatt förvärva en egen bostad främst därför att deinte har det sparkapital som fordras för enkontantinsats. Detta utestänger många ungdomar frånandra upplåtelseformer än hyresrätt. Regeringenanser det därför angeläget att, som ett komplementtill de ansträngningar som redan görs för att ökabostadsbyggandet, vidta åtgärder för att tillträde till denna del avbostadsmarknaden. I ett första steg bör en översyngöras av möjligheterna att i vissa fall förvärvaeller hyra en egen bostad, t.ex. genom direktastatliga lån, bidrag eller statliga kreditgarantier.Även andra insatser, som utbildningspaket förbostadsköpare eller försäk-ringslösningar anpassadetill ungdomars situation, bör studeras. Regeringenuttalar även att den har för avsikt att låtaundersöka förutsättningarna föratt inrätta någon form av hyresgaranti som skallkunna uppväga att villko-ren för att få ett hyreskontrakt inte uppfylls. Detgäller i de fall det ställskrav på fast anställning, en minsta årsinkomst ellerliknande. Uppdragetskall utföras inom ramen för verksamhet och rapporteras undervåren 2005. Regeringen aviserar dessutom att denåter-kommer till frågan om ungdomars tillträde tillbostadsmarknaden i budget-propositionen för 2006.Sammanfattningsvis gör sålunda regeringenbedömningen att en nationell bostadssamordnare bör utses meduppgift att arbeta för attta fram förslag på konkreta åtgärder för attunderlätta ungdomars tillträde tillbostadsmarknaden, Byggkostnadsforum inom ramen för sittnuvarande uppdrag när det gäller bidrag tillpilotprojekt i högre grad bör beakta behovetatt få fram bra och billiga bostäder som äravsedda för och anpassadetill de behov och krav som unga har och särskilda åtgärder för att underlätta ungdomarstillträde till bostadsmark-naden bör vidtas. Somett första steg bör ungdomars förutsättningar attförvärva eller hyra en egen bostad ses över.MotionernaEnligt motion Kr1 (m) yrkande 9 bör begäraatt regeringen åter-kommer med förslag om åtgärderför att stimulera sparande och ägande påbostadsmarknaden - detta utan att en bostadspolitisksamordnare tillsätts. Med dagens bostadspolitik ärdet inte möjligt att på kort sikt bygga bortbostadsbristen. Det är enligt motionen därför baraatt beklaga att reger-ingen inte tar tillfället i akt att ge riksdagenkonkreta förslag att ta ställning till. Samtidigtuttalar motionärerna att de ger idén om attunderlätta för ungdomar att äga sin bostad sitthelhjärtade stöd. I avsaknad av konkreta förslagfrån regeringen bör en skattelättnad införas för densom hyr ut endel av sin stadigvarande bostad. De grundläggande problemen på bostadsmarknadenlöses enligt motion Kr2 (fp) varken avsubventioner, prisregleringar eller enbostadssamordna-re. Vad som erfordras är enligt motionens yrkande20 i stället en förenk-ling av regelverket och ökad flexibilitet vidbyggande för att därigenom öka det totalabyggandet. Vid en sådan omläggning avbostadspolitiken bör- regelverket för byggande av bostäder förenklas, skatten på byggande och boende sänkas, konkurrensen på byggmarknaden stärkas, skattefrihet för uthyrning av del av bostadinföras, omvandling från lokaler till bostäder underlättasoch staten driva en offensiv markpolitik.Det är enligt motion Kr3 (kd) yrkande 19 angelägetatt skapa enklare bo-städer som en brygga mellanföräldrahemmet och ett eget boende. Bostads-bristen,som är som störst i storstadsområden och påhögskoleorter, måste byggas bort genom en kraftigtökad nyproduktion. Endast på detta sätt kan unga gestillträde till bostadsmarknaden. Ett ökatbostadsbyggande bör en-ligt motionen därför stimuleras genom halverad byggmoms och slopad fastighetsskatt, åtgärder för bättre konkurrens i byggsektorn, förenklad planprocess, införande av nytt investeringsbidrag förstudentbostäder samt skattefrihet för uthyrning av del av egen bostad.Utan något formellt yrkande uttalas i motion Kr4 (c)att bostadspolitikeninte håller måttet och att de bostadspolitiska måleninte uppnås. Lösningenpå dessa problem ligger inte i att ständigt kommamed nya statliga inve-steringsbidrag. Enligtmotionen måste politiken i stället reformeras genomatt regelverket förenklas, skatterna sänks på både byggande och boende, ett investeringsstöd för studentbostäder införssamt hyressättningssystemet reformeras.Dessutom uttalas att det behövs en bostadsministermed helhetsansvar istället för den bostadssamordnare som regeringenförordar.Utskottets ställningstagandeBostadsförsörjning för ungdomarBostadsutskottet delar den uppfattning som kommer till uttrycki proposi-tionen - att åtgärder måste vidtas för attunderlätta för ungdomar att få en egen bostad. Inteminst i våra tillväxtregioner är situationen sådanatt det erfordras särskilda insatser riktade motungdomar. kan utskottet konstatera att detinte är regeringens avsikt att lösa alla de frågorsom rör ungdomar genom den ungdomspolitiskaproposition som lagts fram. Pro-positionen ärsnarare ett uttryck för de ambitioner som regeringenhar påen rad områden när det gäller att vidta åtgärder somriktar sig mot ungdo-mar. Det är också mot den bakgrunden som riksdageninte nu föreläggsnågra förslag när det gäller bostadsförsörjningenför ungdomar. Även omdet finns anledning att vidta åtgärder som direktavser denna grupp måste naturligtvis utgångspunktenvara att den generella bostadspolitiken skallsvara såväl mot ungdomars som mot övriga gruppersbehov. En avgöranderoll i dessa strävanden spelar tillgången påbostäder. Vad som erfordras är alltså i första handen bostadspolitik som ger förutsättningar för ny-och ombyggnad av bostäder i tillräcklig omfattning.Som redovisas i propositionen har också en radåtgärder vidtagits för att öka bostadsbyggandet ilandet. Det gäller det tillfälligainvesteringsbidraget för nybyggnad av hyresbostä-der på orter med bostadsbrist samt den särskildainvesteringsstimulansen för att främja byggande avvissa mindre bostäder. Även stödet till byggande avstudentbostäder har här spelat en betydande roll.Regeringen uttalar i propositionen attungdomspolitiken inte i första hand skall vara etteget politikområde utan att ungdomspolitikens målskall ge-nomsyra alla politikområden. Utskottetdelar denna uppfattning. För att de ungdomspolitiskamålen skall få ett verkligt genomslag fordras att debeak-tas inte bara när ungdomsfrågor i snäv bemärkelsediskuteras utan att dettas hänsyn till dem i alla de sammanhang därungdomar och ungdomars förutsättningar påverkas. Meddenna utgångspunkt bör sålunda de för ung-domarspecifika kraven på och förutsättningarna för etteget boende i första hand komma till uttryck i deallmänna bostadspolitiska insatserna.