bet · GR01MJU15 · 2004-03-25 00:00:00 — Det kan också vara företag som säljer tjänster ellerprodukter till stora aktörer inom hästsektorn, t.ex. ATG. Vidare framgårav skrivelsen att hästen enligt många bedömare har en växande betydelseför uppfyllandet av vissa av de miljökvalitetsmål som harfastställt. har till den hästpolitiska utredningenuppgett att detta framför allt handlar om målen avseende ett riktodlingslandskap. Hästar bidrar till att hålla landskapet öppet och till attupprätthålla hävden och de betesgynnade växtarterna. Hästhållningen kanäven ha en negativ inverkan på miljön, framför allt vid för hög beläggning.Växttäcket kan då skadas vilket kan medföra näringsläckage och risk förvattenförorening. Mer detaljerade kunskaper om hästhållningens betydelseför miljön saknas dock och tillförlitliga bedömningar av hästsektornsbetydelse på miljöområdet är därför svåra att göra. Hästsektorn står införnya möjligheter till utveckling genom det ökande hästintresset i samhället.Uppfödning och export av hästar och export av hästrelaterade varor ellertjänster är branscher, som med tanke på det svenska hästmaterialet ochsvenska hästkunnandet, har förutsättningar att utvecklas till betydandeverksamheter. Samordnade insatser med kompetensutveckling, nätverksskapandeoch samverkan i marknadsföring bör kunna bidra till att bättre ekonomiskaförutsättningar kan skapas. Den starka folkliga förankring som hästföretagandethar i bör kunna tas till vara bättre. För att hästföretagandetskall kunna bidra till en långsiktig stabilitet och utveckling av näringenär det viktigt att utvecklingsinitiativ inte enbart förbehålls storaaktörer med tillgång till kapital. Hästen spelar även en roll som nyttodjur,t.ex. Detta gäller speciellt det småskaliga skogsbruket,tätortsnära skogsbruk och känsliga naturområden där man vill nyttja hästenför att göra så liten åverkan i naturen som möjligt.Den hästpolitiska utredningen föreslog att hästar och hästverksamhet vidjordbruksföretag på ett mer genomgripande sätt skall inkluderas i densvenska tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. Som regeringenframhåller bör dock uppmärksammas att en utökad integrering av hästen iden svenska tillämpningen av den gemensamma jordbrukspolitiken kan innebärarisk för icke önskvärda effekter för hästsektorn. Sektorns utveckling kanbl.a. i alltför hög grad påverkas av stödutformning i stället för att somi dag präglas av intressenternas egen viljeinriktning och engagemang. Detfinns dock behov av en fördjupad analys av konsekvenserna av en utökadintegrering av hästen i den svenska tillämpningen av den gemensammajordbrukspolitiken. I detta sammanhang bör även uppmärksammas att det i dagutgår stöd även till hästföretag inom miljö- och landsbygdsprogrammet.Exempel på detta är t.ex. betesmarkstödet där det utgår stöd om betesmarkensköts enligt de villkor som finns. Förutsatt att hästbete inte skadarmarken eller t.ex. fornlämningar (och därför föreskriveratt hästbete inte får förekomma) så spelar det inte någon roll om det ärhästar eller nötkreatur som betar markerna. Det finns även andra åtgärderinom miljö- och landsbygdsprogrammet som kan stödja hästföretag t.ex.stöd för företag som vill satsa på hästturism. Genom reformen av dengemensamma jordbrukspolitiken och införandet av det nya frikoppladegårdsstödet i kommer stöd att utgå till all jordbruksmark(åker- såväl som naturbetesmark) som är lika oavsett om det går till enhästgård, ett spannmålsföretag eller en fårgård. Vissa mjölk- ochnötköttsföretag kommer dock att erhålla ett något högre stöd per hektarförutsatt att de historiskt har haft olika former av djurstöd.Som redovisas i skrivelsen ger regeringen i uppdragatt, i samarbete med berörda myndigheter och organisationer, kartläggakönsfördelning, omfattning, geografisk spridning och karaktär avhästföretagande. skall vidare analysera relevanta faktorervilka bidrar till hästsektorns utvecklingspotential och som beskriverhästsektorns roll och förutsättningar för näringsverksamhet i landet. Enviktig del i detta uppdrag utgörs av att kartlägga betydelsefulla faktorerför att kunna göra en kvalificerad analys av hästhållningens betydelseför miljö- och jordbrukspolitiken från olika utgångspunkter. Beslut harfattats om en ny inriktning av den gemensamma jordbrukspolitiken. skall utifrån sin kartläggning analysera hur detta påverkarförutsättningarna för hästverksamhet samt om och eventuellt hur hästen påett tydligare sätt bör göras till en del av jordbrukspolitiken. Föreventuella förslag skall bl.a. göra en konsekvensanalysmed avseende på hästsektorns utveckling och målen för jordbrukspolitiken.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2003/04:MJ40(kd) yrkande 10, 2003/04:MJ42 (s) i denna del, 2003/04:MJ43 (m) yrkande1, 2003/04:MJ44 (fp) yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ45 (c) yrkande 2,2002/03:MJ267 (c) yrkande 1, 2002/03:MJ430 (kd) yrkande 6, 2002/03:MJ441(s) i denna del, 2002/03:MJ442 (s), 2003/04:MJ475 (kd) yrkande 6, och2003/04:MJ266 (c) yrkande 1 och 2002/03:MJ487 (c) yrkande 34 lämnas utanvidare åtgärd.Beträffande i vilken utsträckning hästverksamhet skall betraktas somjordbruksverksamhet vid tillämpningen av bl.a. gerlagstiftningen i detta hänseende utrymme för olika tolkningar. För attkunna uppnå en tydligare reglering krävs att en noggrann avvägning görsmellan å ena sidan intresset av ett enkelt förfarande för bl.a. hästsektornsaktörer vid ny- och ombyggnad och å andra sidan de problem från miljö-och plansynpunkt som bygglovsbefrielse el.dyl. Utskottetkonstaterar att regeringen har för avsikt att låta utreda denna frågavidare i ett brett perspektiv. Syftet med motion 2003/04:MJ45 (c) yrkande4 är därmed i huvudsak tillgodosedd. Motionen avstyrks därmed i berörddel.Spelets betydelse för hästsektorns utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (s, m) om konkurrensvillkoren påspelmarknaden bl.a. mot bakgrund av att regeringen avser att se överregelverket på lotteriområdet. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (c) omen sänkt totalisatorskatt då det får ankomma på regeringen att bedöma omförhållandena motiverar en justering av skattesatsen och i så fall återkommatill i frågan.Jämför reservationerna 26 (m) och 27 (c).MotionernaI motion 2003/04:MJ42 (s) delvis framhålls vikten av att svensk trav- ochgaloppsport får samma konkurrensvillkor för svenskt spel på hästar somandra, utlandsbaserade bolag. Det svenska spelet på trav- och galopp gertillbaka stora resurser till hästnäringen. Dessutom genererar spelet påhästar skatteintäkter. Motionärerna anser att det är nödvändigt med enöversyn av konkurrensvillkoren och att ett visst överskott från speletäven i fortsättningen kanaliseras för hästsportens främjande. Likvärdigakonkurrensvillkor för samtliga aktörer på spelmarknaden tas även upp imotion 2003/04:MJ43 (m) yrkande 2. Motionärerna påpekar att svenskspelmarknad är stadd i omvandling. Dels öppnar gemensamhetslagstiftningenför spelbolag från andra EU-länder, dels medför Internetbaserat spel attaktörer från hela världen lätt når den svenska spelaren. De nationellamonopolen kan inte längre upprätthållas, vilket betyder att ATG:ssärställning i längden inte heller kan göra det. Detta får konsekvenser förhästhållningen i eftersom ATG avsatt stora summor förhästens och ridsportens främjande. Enligt motionärerna vore det, för attsvensk hästhållning inte skall drabbas, värdefullt om även konkurrentertill ATG avsatte motsvarande medel för att jämställa konkurrensvillkoren.Licensiering av spelaktörer, där licensavgiften fördelas i enlighet medATG:s nuvarande avtal med staten, kan prövas. Den internationellakonkurrensen kan också komma att tvinga fram en likformad beskattning avspelvinster för att spel inte skall förläggas till länder där skatterna ärlägst. Är de svenska skatterna för höga riskerar svenskt spel att tappai attraktionskraft, varpå medlen till hästintressenterna kommer att minska.Motionärerna förutsätter att regeringen följer utvecklingen.I motion 2003/04:MJ45 (c) yrkande 5 anförs att de ekonomiska effekternaav en sänkt totalisatorskatt bör utredas för att klarlägga sambandet mellanen lägre skattesats och ett ökat spelande på hästar. Motionärerna påpekaratt statens inkomst är välbehövlig men att sambandet mellan en skattesänkningoch inkomsten inte är helt linjärt. Den ökade konkurrensen från utländskaaktörer via spel på Internet har också medfört nya aspekter påtotalisatorskatten.ATG uppskattar att förs ut från tilldessa aktörer, vilka inte betalar någon moms till staten eller bidrartill hästsporten i . Genom att de utländska aktörerna inte betalarskatt eller bidrar till hästsporten kan de upprätthålla en vinstutbetalningtill kunderna på , vilket förklarar konkurrenssituationen. Enligtmotionärerna skulle en förändring av skatten ge travsporten och dessnärliggande näringar möjlighet att utvecklas i stället för att avvecklassamtidigt som den snedvridna konkurrensen skulle förbättras.Utskottets ställningstagandeRegeringen anför i skrivelsen att hästsektorns omsättning bedöms varaminst , varav utgörsav totalisatorspel vid trav- och galopptävlingar. bidrogspel på hästar med till staten i form av skatt.Spel- och lotterimarknaden är en reglerad marknad, och i råderi princip förbud mot att anordna spel. Undantag kan dock beviljas ochlotterilagen (1994:1000) reglerar statens utfärdande och kontroll avspeltillstånd. I lagen befästs också principen att inkomsterna från speletskall gå till allmänna eller allmännyttiga ändamål i form av föreningslivet,hästsporten och staten. De två största aktörerna på den svenska spelmarknadenär statligt ägda och statligt styrda AB Trav och Galopp(ATG). I samband med att staten beviljade ATG undantag från spelförbudetställdes krav på ATG att i sin verksamhet bl.a. ta hänsyn till de småtravbanorna och till galoppsporten. Vid bolagets bildande tecknades ettavtal mellan staten och ATG:s ägare. Som regeringen anför har möjlighetenatt anordna spel under haft en avgörande betydelseför utvecklingen av den svenska hästsektorn då delar av överskottet frånspelverksamheten går tillbaka till trav- och galoppsporten, främst i formav vinstsummor, uppfödarpremier och stöd till organisationerna. Övrigadelar av hästsektorn får del av överskottet främst genom att ATG varje årgenom sitt avtal med staten avsätter , sedermera 38miljoner kronor, till gemensamma satsningar av riksintresse för hästsektorn.Dessa medel administreras till största delen av Nationella stiftelsenför hästhållningens främjande och används framför allt till finansieringav hippologutbildningen vid , utveckling avriksanläggningarnas verksamhet och barn- och ungdomssatsningar. ATGinrättade en forskningskommitté och har dessutom årligendelat ut anslag för forskning och därmed bidragit till kunskapsutvecklingenpå området.Som framgår av kulturutskottets yttrande (2003/04:KrU2y) bekräftaderiksdagen att målen för spelpolitiken alltjämt bör varaen sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfråganpå spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskott från spel börvärnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttigaändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. Inriktningen är attprioritera sociala skyddshänsyn som intresset av ett varieratspelutbud och risken för bedrägerier och olagligt spel beaktas. Kulturutskottetär väl medvetet om att det pågår en utvecklingdär internationella aktörer tar marknadsandelar i . I syfte attstärka de svenska spelanordnarnas konkurrenskraft beslutade riksdagenvåren 2003 (bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212) om flera åtgärder, bl.a. att undantag skall få göras från det främjandeförbud som finns när detgäller deltagande i ett utom landet anordnat lotteri. Detta innebär attsvenska spelanordnare skall få möjlighet att samarbeta med systerorganisationeri utlandet, utöver det samarbete som redan funnits inom denordiska länderna när det gäller vadhållning på hästar. ändradesskattelagstiftningen avseende vadhållning på hästar för att jämställa s.k. internationella poolspel med rent inhemskt spel. avslog vidsamma tillfälle, med hänvisning till nämnda förändringar, en motion omöversyn av trav- och galoppsportens möjligheter att konkurrera på deninternationella marknaden.Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig till kulturutskottets bedömningatt det självfallet är av största vikt att staten noga följer utvecklingennär det gäller konkurrensen från de utländska spelbolagen. Den viktigasteinsatsen är att förbättra de svenska aktörernas möjligheter gentemot deutländska när det gäller konkurrensen samt att stärka deras möjligheteratt erbjuda spel under sådana former att risken för spelberoende och andranegativa sociala konsekvenser begränsas. Det kan tilläggas att finansministernnyligen i en interpellationsdebatt ansåg att det inte finns anledning attinföra licenser för utländska spelbolag på den svenska spelmarknaden.Utskotten har inte någon annan uppfattning i denna fråga. Av budgetpropositionenför framgår att regeringen avser att se över delar av regelverketpå lotteriområdet. Utskottet har inhämtat att regeringen kommeratt tillsätta denna utredning, som enligt uppgift också kommer att behandlainternationella frågor. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anfördamotionerna 2003/04:MJ42 (s) i denna del och 2003/04:MJ43 (m) yrkande2.När det gäller de i motion 2003/04:MJ45 (c) yrkande 5 framförda synpunkternabeträffande de ekonomiska effekterna av en sänkt totalisatorskatt villutskottet hänvisa till vad skatteutskottet tidigare anfört i frågan (bet.2002/03:SKU11). framhåller att totalisatorskatten äravskaffad och att ATG numera betalar lotteriskatt . Det är angelägetför alla inblandade parter, dvs. trav- och galoppsporten, spelarna ochstaten, att ATG har en god ekonomisk utveckling och att bolaget kan erbjudaattraktiva och konkurrenskraftiga spel på trav- och galopptävlingar.Skatteutskottet hyser goda förhoppningar om att ATG även fortsättningsvis,också med konkurrens från utlandet, skall kunna vara den dominerandeaktören i när det gäller sådant spel. Viktiga förändringar harvidtagits eller har aviserats i syfte att förbättra ATG:s möjligheter attmöta den internationella konkurrensen på spelmarknaden. Av särskildbetydelse i det sammanhanget är att ATG kan erbjudaspel via Internet och att bolaget erhållit ett permanent tillståndför detta. I en nyligen framlagd proposition föreslår regeringen att ATGsom ombud för utländska spelbolag även skall kunna erbjuda spel på utländskatävlingar (prop. 2002/03:93). Utgångspunkten vid bestämmandet avlotteriskattesatsen har varit att ge staten en lämplig andel av ATG:s resultat.Riksdagens beslut om att höja lotteriskatten den 1 juli 1997föregicks av ett avtal mellan regeringen och ATG:s ägare där parterna vareniga om ett åtgärdspaket som, bl.a. mot bakgrund av ATG:s goda ekonomiskautveckling, innebar ökade inkomster för staten. Utskottet ansluter sigdärmed till skatteutskottets bedömning att det inte finns någon anledningatt föreslå en sänkning av lotteriskatten eller en översyn avbeskattningen. Det får ankomma på regeringen, som på nära håll följerutvecklingen av ATG:s spelverksamhet, att på lämpligt underlag bedöma omförhållandena motiverar en justering av skattesatsen och i så fall återkommatill i frågan. Med det anförda föreslår utskottet att motion2003/04:MJ45 (c) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd.Samarbetsgrupp för hästsektorns framtidsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (s, fp) mot bakgrund av attregeringen avser att inrätta en särskild samarbetsgrupp för hästsektornsframtidsfrågor.Jämför reservation 28 (fp).SkrivelsenRegeringen anser att vissa frågor inom hästsektorn behöver samordnas ochatt en samarbetsgrupp för hästsektorns framtidsfrågor därför bör inrättas.Enligt regeringen bör gruppen bestå av företrädare från myndigheter ochorganisationer på området och fungera som ett forum för kunskaps- ochinformationsutbyte mellan statliga organ och sektorns olika organisationer.En samarbetsgrupp för hästsektorns framtidsfrågor kommer mot bakgrundhärav att inrättas på Jordbruksdepartementet.MotionernaFolkpartiet ställer sig i motion 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 8 positivttill att en samarbetsgrupp för hästsektorns framtidsfrågor bildas. Enligtpartiet är det viktigt att företrädare för kommunsektorn är delaktiga idenna grupp eftersom hästsektorns villkor till stor del styrs via kommunalabeslut. Enligt motion 2003/04:MJ439 (s) delvis bör vid en översyn avkonsument- och djurskyddet inom främst hästhållningen undersökas möjlighetenatt bilda en struktur där frågor av gemensamt intresse för hästsektornkan beredas och hanteras. Denna struktur skall bevaka hästens ochhästägandets intressen och därmed komplettera dem som inrättats för att främjasport eller ras.Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen befinner sig den svenska hästsektorn i förändringoch står inför en utveckling där många av de traditionella förutsättningarnaoch sammanhangen kontinuerligt kommer att förändras. Detta beror dels påden internationella utvecklingen inom t.ex. hästavelns och hästsportensolika områden, dels i synnerhet på att nya verksamhetsgrenar håller påatt utvecklas och att hästföretagandet sannolikt kommer att öka både iomfattning och betydelse. Kraven på öppna diskussioner om behov,förutsättningar och möjligheter kommer att stiga i takt med utvecklingen.Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ att inrätta en samarbetsgrupprörande allmänna hästfrågor för att genom samverkan bättre kunna ta tillvara hästsektorns utvecklingspotential. Det första mötet är planerat tillvåren 2004. Många frågor av strategisk karaktär för olika delar avhästsektorn kan med fördel diskuteras inom ramen för en sådan allsidigtsammansatt grupp. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att riksdageninte bör vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av motionerna2003/04:MJ44 (fp) yrkande 8 och 2003/04:MJ439 (s) i denna del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Den svenska hästsektorns betydelse, punkt 1 (m, fp, kd, c, mp)av (), (), (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en sammanhållen hästpolitik. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:MJ430 yrkande 1, 2003/04:MJ40 yrkande 1,2003/04:MJ45 yrkande 1 och 2003/04:MJ475 yrkande 1 och avslår motionerna2002/03:MJ441 i denna del, 2003/04:MJ38 i denna del, 2003/04:MJ42 i dennadel och 2003/04:MJ439 i denna del.StällningstagandeDet är beklagligt att regeringen endast samlat sig till en skrivelse medtill intet förpliktigande uppdrag om kartläggning, analys och ytterligareöverväganden. Regeringen bör återkomma till med konkreta förslagmed anledning av den hästpolitiska utredningens betänkande (SOU 2000:109)och vad som i motionerna anförs för en livskraftig hästpolitik. Detta börges regeringen till känna.2. Hästar och rehabilitering, punkt 3 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om hästens betydelse för sjuka och handikappade.Därmed bifaller motion 2003/04:MJ44 yrkande 6.StällningstagandeRidning och annan hästsport är viktigt ur rehabiliteringshänseende. Ridningär en av de största handikappidrotterna med över 4 000 aktiva ryttare.Detta är mycket positivt och bör tas till vara. Regeringen bör utreda vadsom kan göras för att ytterligare stärka denna form av rehabiliteringsinsatseroch ta till vara hästens betydelse för sjuka och handikappade. Detta börges regeringen till känna.3. Hästsektorn och jämställdhet, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jämställdhetsinsatser inom hästsporten. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ44 yrkande 5 och avslår motionerna2002/03:MJ487 yrkande 34 i denna del, 2003/04:MJ38 i denna del, 2003/04:MJ40yrkande 3 och 2003/04:MJ42 i denna del.StällningstagandeRidning är en sport som i mycket stor utsträckning utövas av kvinnor. Urett genusperspektiv är det därför väsentligt att sporten får lika bravillkor som annan sport- och fritidsverksamhet. Fler pojkar bör rekryterastill ridsporten och fler kvinnor till den mansdominerade travsporten.Detta bör ges regeringen till känna.4. Hästsektorn och jämställdhet, punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ridsport och jämställdhet. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ487 yrkande 34 i denna del och avslår motionerna2003/04:MJ38 i denna del, 2003/04:MJ40 yrkande 3, 2003/04:MJ42 i dennadel och 2003/04:MJ44 yrkande 5.StällningstagandeAv alla aktiva ungdomar inom ridsporten är unga flickor klart dominerande.Mindre resurser satsas på sporter som framför allt utövas av flickor,jämfört med fotboll eller andra typiska pojksporter. Förbättringar förridsporten måste ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Detta bör gesregeringen till känna.5. Ridsport och vissa skatteregler, punkt 5 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ridsport och vissa skatteregler. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ40 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeRidsporten bör vara skattefri när den bedrivs i motionssyfte och är enfriskvårdsförmån som bekostas av arbetsgivaren. Det är anmärkningsvärtatt ridsporten som är en av de största folksporterna inte skall kunnautövas och värderas på lika villkor som andra motionsformer. Vidare börregeringen tillsätta en utredning om möjligheterna att införa momsbefrielseför föreningsdrivna ridskolor. Utbildning är momsbefriad i . Detfinns ingen anledning till att ridutbildning i föreningsdrivna ridskolorskall behandlas annorlunda än annan utbildning. Vad som ovan anförs omridsport och vissa skatteregler bör ges regeringen till känna.6. Forskning, punkt 6 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om behovet av en långsiktig forskningspolitik.Därmed bifaller motion 2003/04:MJ44 yrkande 4 och avslår motion2003/04:MJ40 yrkande 11.StällningstagandeRegeringen aviserar att hästforskningen skall tas upp senare i denforskningspolitiska propositionen. anser att det är angelägetatt ta fram långsiktiga strategier för detta forskningsområde såsom föralla andra viktiga områden. Det bör undersökas hur forskningen kan utvecklasbåde inom befintliga och nya discipliner. Ett viktigt område kan varahästens betydelse inom landsbygdsutvecklingen. Detta bör ges regeringentill känna.7. Forskning, punkt 6 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en forskningsfond för hästnäringen. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ40 yrkande 11 och avslår motion2003/04:MJ44 yrkande 4.StällningstagandeEn forskningsfond bör inrättas för hästnäringen. Den hästpolitiskautredningen föreslår att staten anvisar under en fyraårsperiodför forskning på hästområdet. Regeringen bör lägga fram ett sådant förslagi samband med nästa budgetproposition.