bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Uppdraget skallslutredovisas senast den 31 december 2004.I skrivelsen anförs vidare att bebyggelsenspåverkan på klimatet bör minskas successivt. Eneffektivare användning av energi och en ökad andelförnybara bränslen och användning av andra resursersamt väl fungerande bostäder, lokaler och service ärviktiga förutsättningar för en hållbar utveckling.Planering, byggande och fastighetsförvaltning börbidra till att klimatmålen och övriga miljömåluppfylls. Som ett led i detta har regeringenuppdragit åt ,, , ochVägverket att redovisa förutsättningarna för eneffektivare energianvändning i sina byggnadsbeståndsamt möjligheterna att minska användningen avfossila bränslen. Syftet med uppdraget är att medbeaktande av en god inomhusmiljö m.m. finnakostnadseffektiva åtgärder för att minskamiljöbelastningen från energianvändningen. En långlista på vad som skall redovisas finns i beslutet.Uppdraget har redovisats för Miljödepartementet.Dialogprojekten och Förvalta förFramtiden är ett exempel på ett unikt samarbetemellan näringslivet, kommunerna och regeringen somunder 2003 ledde fram till en frivilligöverenskommelse med ömsesidiga åtaganden om olikaåtgärder för en hållbar utveckling av bygg- ochfastighetssektorn och ett hållbart samhällsbyggande.Deltagande aktörer påbörjar nu sina åtaganden inomtre prioriterade områden, nämligenenergieffektivisering, resurseffektivisering och godinomhusmiljö. Regeringen har bl.a. åtagit sig att seöver möjligheterna att skapa incitament som främjarmiljöinvesteringar i den bebyggda miljön. Avskrivelsen framgår att regeringen driver frågan ommål för energieffektivisering även pågemenskapsnivå.I arbetet med att genomföra Kyotoprotokollet ärfrågor om utsläppsdata, rapportering och verifieringviktiga. Regeringen har därför gett Naturvårdsverketi uppdrag att i samråd med en rad andra myndigheteretablera ett svenskt nationellt system förutsläppsrapportering och data i enlighet medprotokollets krav. Inom EU har en överenskommelse omen övervakningsmekanism nåtts som innebär attunionen kan leva upp till Kyotoprotokollets krav påinventering, rapportering och verifiering avväxthusgasutsläpp. Kommissionen presenterade underår 2003 två rättsakter som är av stor betydelse förKyotoprotokollets genomförande. I juli samma årpresenterades ett direktiv som skall möjliggöra ensammanlänkning av Kyotoprotokollets projektbaserademekanismer med direktivet för utsläppshandel och iaugusti en förordning för att begränsa utsläppen avfluorerade växthusgaser.Riksdagen beslutade om riktlinjerna förenergipolitiken (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17). Beslutet baserade sig, i likhet medden energipolitiska uppgörelse som träffades år1997, på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochCenterpartiet. energipolitiska beslutinnebar, enligt vad som angavs, en bekräftelse påatt energipolitiska riktlinjer låg fast.Målet för den svenska energipolitiken är, enligtvad fastställt, att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på gentemotomvärlden konkurrenskraftiga villkor.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktuthålligt samhälle. Vidare skall energipolitikenbidra till ett breddat energi-, miljö- ochklimatarbete i behandlade energipolitikensinriktning (bet. 2003/04:NU3) ianslutning till beredningen av 2004 årsbudgetproposition och med anledning av då väcktamotioner. I detta sammanhang avstyrktes yrkanden ommål för energipolitiken liknande det här aktuella.Vid detta tillfälle underströk näringsutskottet attden syn utskottet har när det gällerenergipolitikens inriktning överensstämmer med debeslut som fattade och våren2002. Dessa beslut utgör enligt näringsutskottetgrundstommen för den svenska energipolitikensutformning och inriktning.En viktig del av underlaget till klimatpolitikenbestår av resultat från klimatforskningen. Somregeringen anför är viktiga element i dennaforskning om klimatförändringar, om effekter avförändringar, styrmedel och ny teknik för att minskautsläppen samt forskning om kolcykeln ochkolsänkornas betydelse. Regeringen anser att den typav forskning som bedrivs bl.a. vid Rossby Centrumvid meteorologiska och hydrologiskainstitut () utgör ett viktigt bidrag tillklimatforskningen. Hur samordning avklimatforskningen kan åstadkommas har utretts avForskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggnad (Formas). Regeringen avser attåterkomma till dessa frågor i denforskningspolitiska propositionen. Forskningen haräven stor betydelse för eventuella åtgärder som kanbehöva vidtas för att samhället skall kunna anpassastill klimatförändringarna. I sammanhanget villutskottet nämna att en forskningsproposition äraviserad /05.Slutligen vill utskottet erinra om attNaturvårdverket redovisade sinslutrapport för verkets uppdrag att driva den s.k.Klimatkampanjen. Kampanjen har arbetat med enkombination av nationella och lokala aktiviteter.Med det ovan anförda och med vad utskottet itillämpliga delar anför nedan under detta avsnittfinner utskottet syftet med motionerna2003/04:MJ63 (kd) yrkandena 33 och 34, 2003/04:MJ66(fp) yrkande 7, 2003/04:MJ474 (c) yrkandena 6, 7 och10 i allt väsentligt tillgodosett. Motionerna idessa delar bör lämnas utan vidare åtgärd frånriksdagens sida.Som utskottet anförde i samband medbehandlingen av en proposition om riktlinjer förgenomförande av EG:s direktiv om ett system förhandel med utsläppsrätter och växthusgaser (prop.2003/04:31, bet. 2003/04:MJU11, rskr. 150) angerEuropaparlamentets och rådets direktiv /87/EG avden att medlemsstaterna i ennationell fördelningsplan senast den 31 mars 2004skall redovisa för kommissionen hur den initialafördelningen av utsläppsrätter skall göras. Planenskall bl.a. ange den totala fördelade mängdenutsläppsrätter till den handlande sektorn och enuppdelning på anläggningsnivå. Handeln medutsläppsrätter skall enligt direktivet inledas den 1januari 2005. Utskottet konstaterade att arbetet medgenomförandet av handelssystemet således är inne iett intensivt skede. Som regeringen påpekade skallden fördelningsplan som skall presenteras för baseras på de kriterier som anges idirektivets bilaga III och de riktlinjer föruttolkning av dessa kriterier som kommissionenpresenterat. Regeringen redovisade i propositionenbl.a. de kriterier som bör tillämpas för den svenskafördelningsplanen, på vilket sätt dessa kriterierkan tolkas, antalet utsläppsrätter som avsesfördelas och vissa principer som bör tillämpas vidfördelningen av utsläppsrätter. Dessa principerutgår från direktivet och baseras på denparlamentariska utredningens ()delbetänkande Handla för bättre klimat (SOU 2003:60)och remissyttrandena över detta betänkande. Enutgångspunkt vid fördelningen skall vara de allmännaprinciper som angivit. En annanutgångspunkt skall vara kriterierna i bilaga IIItill handelsdirektivet och Europeiska kommissionensriktlinjer för uttolkningen av dessa kriterier. närmare kommer att utveckla nedaninstämmer utskottet i de bedömningar regeringen göroch tillstyrker regeringens förslag tillbemyndigande. Enligt utskottets mening kännetecknasdet arbete som föregått propositionen av en allsidigoch grundlig belysning från olika håll, ochregeringen avser att för presenterapropositioner med lagstiftningsförslag under vårenoch hösten innevarande år. Som framgår av den nuaktuella skrivelsen arbetar regeringen med attgenomföra EG-direktivet. Systemet kommerinledningsvis att endast omfatta koldioxid och storaenergianläggningar samt viss energiintensiv industrioch skall starta . Med hänvisninghärtill och i avvaktan på behandling avproposition 2004/05:18 Handel med utsläppsrätter IIföreslår utskottet att motionerna 2003/04:MJ370 (m)yrkande 9, 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 1 och2003/04:MJ474 (c) yrkande 8 lämnas utan vidareåtgärd från sida.Rådet och enades omdet s.k. länkdirektivet, vilket möjliggör förföretag som ingår i EU:s system för handel medutsläppsrätter att tillgodogöra sigutsläppsminskningar från de s.k. projektbaserademekanismerna gemensamt genomförande och mekanismenför ren utveckling. Av budgetpropositionen för år2005, utgiftsområde 20, framgår att regeringen avseratt utarbeta underlag för ettgenomförande av direktivet i svensk lagstiftning.För att kunskaper och erfarenheter från de lokalainvesteringsprogrammen skall komma samhället tillnytta genomförs ett stortutvärderingsprogram. I budgetpropositionen för år2005, utgiftsområde 20, redogör regeringen för desex utvärderingar som har avslutats och somrör följande områden.- Utvärdering av fjärrvärme- och närvärmeprojekt.-- Utvärdering av spillvärmeprojekt.-- LIP och sju kommuners miljöarbete.-- LIP-miljöteknik för export.-- Utvärdering av våtmarker.-- En jämförande studie av kommuner som fåttrespektive inte fått LIP-stöd.-Utvärderingarna visar bl.a. att miljöarbetetförstärkts i de kommuner som fått bidrag.Ytterligare sex utvärderingar pågår. om energi, alternativa bränslen och enskildaavlopp. Utvärderingarna genomförs av konsulter,universitet och högskolor. Arbetet leds avNaturvårdsverket. har 87 kommuner ochandra aktörer ansökt om enligtförordningen (2003:262) om statliga bidrag tillklimatinvesteringsprogram. beslutadeRådet för investeringsstöd att bevilja 300,1miljoner kronor i bidrag till 14 program och en s.k.guld-klimp, dvs. en särskilt effektiv åtgärd enligtregelverkets krav. I denna första bidragsomgångprioriterades satsningar inom bl.a. områdenatransport och energi. av bidraget gick tillinvesteringar i transportsektorn där merparten avserfortsatt introduktion av biogasfordon. 40 %fördelades på energiprojekt, främst utbyggnad avfjärrvärme och konvertering till biobränslen. 15 %av bidraget gick till olika informationsprojekt,varav en stor andel är kopplad till trafikområdet.De beviljade programmen beräknas leda till 114 000ton minskade utsläpp av koldioxidekvivalenter perår, vilket motsvarar av det svenska klimatmåletatt minska utsläppen i till perioden2008-2012 jämfört med nivå. Det beräknasäven leda till minskad energianvändning med 263 GWh,varav minskad elanvändning med 72 GWh.Utsläppsminskningar av minskad elanvändning är inteinräknade som minskade utsläpp av växthusgaser iSverige eftersom dessa utsläpp främst sker i andraländer. Investeringarna leder i många fall även tillminskade utsläpp av andra ämnen som bidrar till attnå bl.a. miljökvalitetsmålen luft, Ingenövergödning, Bara naturlig försurning och Godbebyggd miljö. Det bör tilläggas att det i åretsekonomiska vårproposition föreslogs attKlimatinvesteringsprogrammet (KLIMP) utökas med 50miljoner kronor och med 150 miljoner kronorår 2006 (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU20,rskr. 2003/04:284). Det anförda innebär attutskottet inte delar uppfattningen i motion2003/04:MJ65 (m) om programmens bristande framgångoch avstyrker på den grunden motionens yrkande 22.När det gäller motioner om drivmedel villutskottet inledningsvis hänvisa tillskatteutskottets behandling av allmännamotioner om punktskatter (bet. 2003/04:SkU24).Skatteutskottet erinrade om att (bet.2000/01:FiU1) har ställt sig bakom den strategi fören successivt ökad miljörelatering av skattesystemetgenom grön skatteväxling som presenterades ibudgetpropositionen för . Grunden förstrategin är att höjda skatter på energi- ochmiljöområdet växlas mot sänkta skatter på arbete.Det främsta syftet med skatteväxlingen är att bidratill att fastställda miljömål uppnås genom ökadmiljöstyrning via skattesystemet. Genom miljöskattersätter man ett pris på miljön, och det blir dyrareatt släppa ut föroreningar. Hushållen får härigenomekonomiska motiv att välja en mer miljövänlig ochresurssnål livsstil medan företagen stimuleras attutveckla en mer miljövänlig teknik. En grönskatteväxling innebär inte en höjning av det totalaskatteuttaget då höjningar av de miljörelateradeskatterna balanseras av sänkningar av skatterna påarbete.Skatteutskottet anförde vidare attskatteväxlingsstrategin under en tioårsperiodberäknas omfatta sammanlagt 30 miljarder kronor.Under åren 2001-2003 har en skatteväxling påsammanlagt genomförts.Inriktningen var att ge koldioxidskattenökad tyngd i förhållande till energiskatten.Skattehöjningarna på energiområdet koncentreradestill fossila bränslen för uppvärmning, tillelförbrukning och till dieselolja. Dessa höjningarväxlades mot höjda grundavdrag för löntagare ochpensionärer och sänkta arbetsgivaravgifter ochegenavgifter för egenföretagare. Skatteväxlingen år2002 bestod av höjda grundavdrag i inkomstskatten,höjd koldioxidskatt på bränslen för uppvärmning,höjd energiskatt på el samt höjd avfallsskatt.Skatteväxlingen bestod av en sänktinkomstskatt för låg- och medelinkomsttagarefinansierad med höjningar av koldioxidskatten,elskatten, avfallsskatten och naturgrusskatten.Riksdagen har, som redovisats ovan, i samband medbudgetbehandlingen godtagit enskatteväxling som för omfattar 2 miljarderkronor. Skatter och avgifter på förvärvsinkomstersänks i utbyte mot höjd koldioxidskatt och elskattför hushåll och övrig sektor. Dessutom höjsenergiskatten på dieselolja och skatten påbekämpningsmedel samt elskatten för industrisektornmed per kWh. Den senare höjningen genomförsden . En samordning mellan elskattensinförande och ett system med långsiktiga avtal medenergiintensiv industri bör ske, genom att periodenför sådana avtal kan omfatta tiden fr.o.m. den 1juli 2004, även om själva regelverket i denna delinte väntas vara i kraft förrän mot slutet av åretefter godkännande av kommissionen och riksdagen.En reformering av energiskattesystemet utgörenligt skatteutskottet en central del av en grönskatteväxling. Vid den senaste budgetbehandlingenuttalade utskottet att en ökad miljörelatering avskattesystemen förutsätter en rationellenergiskattestruktur med långsiktigt hållbaraenergiskatter som också svarar mot de krav som EG-rätten ställer. anförde vidare atten reformering av den svenska energibeskattningen ärangelägen för att öka miljöstyrningen inomnäringslivet som de svenska företagensinternationella konkurrenskraft värnas. Systemetskall utformas så att det underlättar möjlighetenför framtida skatteväxling som också omfattarnäringslivet. Utskottet ansåg slutligen att enmålsättning bör vara att ett nytt energiskattesystemskall kunna antas av . Ett viktigt inslagär en samordning mellan energibeskattningen ochalternativa styrmedel, som handel med elcertifikatoch utsläppsrätter samt ingåendet av långsiktigaavtal. ställningstagande ärfortfarande giltigt.Skatteutskottet övergick härefter till de motionersom rör EU-samarbetet och frågor om bl.a. engemensam europeisk miniminivå för koldioxidskatt,att miljöskatter skall kunna beslutas medkvalificerad majoritet i rådet och om eninternationell överenskommelse om minimiavgifter påkoldioxidutsläpp som inkluderar flygbränsle. har redovisat harSverige i EU verkat för attgemensamma minimiskatter skall införas också pånaturgas och kol. Dessa ansträngningar har lett tillatt ett nytt energiskattedirektiv antagits den 27oktober 2003 och att positiva minimiskattenivåer förel och samtliga energiprodukter, dvs. såvälmineraloljor som kol och naturgas, därigenom gällerfr.o.m. Direktivet innebär höjdaminimiskattesatser på mineraloljor men samtidigtökad flexibilitet för medlemsstaterna, bl.a. vadgäller möjligheten till differentiering utifrånbränslets miljöegenskaper. Enligt direktivet skallkommersiellt flygbränsle undantas från beskattning.Undantaget kan begränsas till flygfotogen. Enlämplig strategi enligt rådet och kommissionen äratt fortsätta diskussionen i frågan medInternational () ochatt rådet när beskattning av flygbränsle blirtillåten internationellt skall besluta om undantageti energiskattedirektivet skall upphävas.Skatteutskottet ansåg sammanfattningsvis att demotionärer som efterfrågar stimulanser avmiljövänliga drivmedel och fordon får anses vältillgodosedda genom de satsningar som staten i daggör på miljövänliga drivmedel och miljöanpassadefordon. Satsningarna sker bl.a. genomsamverkansprogram med bilindustrin och genomskattesubventioner av alternativa drivmedel.Biobränslen beskattas endast när de användsför drift av motordrivna fordon. Genom s.k.pilotprojektdispenser har emellertidall användning av biodrivmedel (inklusive biogas)varit helt eller, såvitt gäller etanol i blandningmed mineraloljeprodukt, i vart fall delvisskattebefriad. Skattebefrielse har också beviljatsvätgas som används i försöksverksamhet fördrivmedel. Genom den av godtagnaskattestrategin för alternativa drivmedel ärmålsättningen att koldioxidneutrala bränslen även dekommande åren skall ha de skattevillkor som krävsför att underlätta en bred introduktion av sådanabränslen på marknaden.Skatteutskottet hänvisade också till utredningenom introduktion av förnybara fordonsbränslen (M2003:02) som skall föreslå nationella mål ochstrategier för en fortsatt introduktion av förnybarafordonsbränslen mot bakgrund av den referensnivå på2 % för och för som antagitsgenom biodrivmedelsdirektivet. I uppdraget (dir.2003:89) ingår att med förtur utreda frågan omskyldighet för bensinstationer att tillhandahållaminst ett förnybart fordonsbränsle år 2005.Utredaren skall även analysera möjligheten attinföra någon form av drivmedelscertifikat (s.k.gröna certifikat). Utredningen skall vara avslutadsenast . Skatteutskotteterinrade även om det regeringsuppdrag somNaturvårdsverket fick att bl.a.undersöka om reglerna kan anpassas så attalternativa bränslen med lika goda egenskaper som debefintliga bränslena i miljöklass 1 inte missgynnasskattemässigt. överlämnade sinrapport till regeringen . Rapportenbereds i Regeringskansliet.Som ett ytterligare steg i den grönaskatteväxlingens ökade miljörelatering avskattesystemet, föreslår regeringen i åretsbudgetproposition, finansplanen s. 214, att skattenpå bensin höjs med per liter och pådieselolja med per liter (per m3).Höjningarna bör vara lika stora oavsett inplaceringi miljöklass. Det föreslås dock att skatten pådieselolja som används i jordbruk, skogsbruk ochvattenbruk i stället sänks med ca per literfrån nivå. Vidare höjs fordonsskatten förbensindrivna personbilar , för dieseldrivnapersonbilar och för lätta bussar och lättalastbilar . För att öka miljöstyrningen ifordonsbeskattningen bör enligt regeringen enkoldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordoninföras. Vidare föreslås energiskatten på el somförbrukas i hushålls- och servicesektorn höjas med1,per kWh. Regeringen anser det angeläget attden strategi för skattenedsättning för alternativadrivmedel som lades fast i budgetpropositionen förår 2002 och utvecklades i budgetpropositionen förår 2004 kan börja tillämpas så snart erforderligtstatsstödsgodkännande erhållits från kommissionen.Beräkningsgrunden för nedsättning av koldioxidskattenligt 0,8-procentsregeln ändras så attskattebeloppet efter nedsättning i genomsnitt alltiduppfyller energiskattedirektivetsminimiskattenivåer. Ändringarna träder i kraft den 1januari 2005.Från har miljö- ochjordbruksutskottet inhämtat följande när det gälleralternativa bränslen. De tekniker som behövs förnaturgas, biogas och motorgas är kommersiellatekniker som finns på marknaden. Vätgasteknik hartämligen långt till dess att den är mogen för enbredare tillämpning. De största miljövinsterna meden introduktion av naturgas/biogas i fordonssystemeterhålls enligt departementet antagligen om deanvänds i tunga fordon. Lätta bilar som går på dessabränslen är inte särskilt mycket renare änmotsvarande konventionella fordon. De möterexempelvis samma avgaskrav. Om användningen avsådana bränslen ökar blir det ofrånkomligt att denstora volymen utgörs av naturgas. Departementetanser vidare att en klar komplikation är att källantill vätgas ännu så länge är andra fossila bränslen.Något behov av en ytterligare kartläggning avhindren för vätgasbilar behövs inte , deär väl kända av teknisk expertis. Behovet av att fårenare bränslen till främst sjöfarten är mycketstort. Eftersom dessa frågor har en internationellkaraktär arbetar regeringen målmedvetet med dettasyfte inom EU. Ett nationellt miljöklassystem kan,om det får genomslag i praktiken, betyda att Sverigeutvecklas snabbare än omvärlden. Innan ett miljö-klassystem kan införas behöver dock ett underlag omförutsättningar för och konsekvenser av åtgärden tasfram. Förutsättningarna för en sådan analys tordeenligt departementet vara bättre när förhandlingarnainom EU om kvaliteten hos oljor är avslutade.Det finns flera bra motiv varför koldioxid inte ärmed som en parameter i miljöklassystemet för bilar.Miljöklassystemet är ett system som angerenligt vilken kravnivå som fordonet är godkänt. Dåvi ännu inte har minskat utsläppen av kväveoxider,kolväten och partiklar till en önskvärd nivå anserdepartementet att det saknas anledning att minskastyrningen mot bättre kravnivåer. Skullemiljöklassystemet för bilar också innebära krav påkoldioxidutsläpp gör departementet den bedömningenatt, på grund av om ekonomiskaincitament, i praktiken skulle blockeramöjligheterna att kombinera miljöklassystemet förbilar med ekonomiska incitament. Det skulle ledatill att blir förhindrat att gynnaexempelvis partikelfilter för dieselbilar, vilketskulle vara mycket skadligt ur hälsosynvinkel.Vägtrafikskatteutredningen (SOU 2004:63) harbehandlat frågan om en koldioxidrelateradfordonsskatt. Detta torde enligt Miljödepartementetvara effektivare än att föra in koldioxid som enparameter i miljöklassystemet.Som utskottet anfört ovan är de tekniker sombehövs för naturgas, biogas och motorgaskommersiella tekniker som finns på marknaden.Vätgasteknik har tämligen långt till dess att den ärmogen för en bredare tillämpning. Enligt vadutskottet inhämtat erhålls antagligen de störstamiljövinsterna med en introduktion avnaturgas/biogas i fordonssystemet erhålls om deanvänds i tunga fordon. Lätta bilar som går på dessabränslen är inte särskilt mycket renare änmotsvarande konventionella fordon. De möterexempelvis samma avgaskrav. Om användningen avsådana bränslen ökar blir det ofrånkomligt att denstora volymen utgörs av naturgas. En klarkomplikation är att källan till vätgas ännu så längeär andra fossila bränslen. Utskottet har vidareinhämtat att något behov av en ytterligarekartläggning av hindren för vätgasbilar inte behövsi dagsläget eftersom de är väl kända av tekniskexpertis.I sammanhanget vill utskottet erinra om att ensärskild utredare (2003:02) skall föreslå ettnationellt mål för alternativa drivmedel samt kommamed förslag om hur tillgängligheten för sådanadrivmedel kan ökas. ladeutredaren i sitt delbetänkande (SOU 2004:4) fram ettförslag till vägledande nationellt mål för år 2005på förnybara fordonsbränslen och ett förslag påhur ett krav i lag om skyldighet för bensinstationeratt tillhandahålla minst ett förnybartfordonsbränsle kan utformas. Utskottetvill även hänvisa till vad som sägs ovan om det s.k.länkdirektivet som gör det möjligt för företag somingår i EU:s system för handel med utsläppsrätteratt tillgodogöra sig vissa utsläppsminskningar.Utskottet vill även erinra om proposition2004/05:9 Kvaliteten på bensin och dieselbränslensom är föremål för utskottetsbehandling (bet. 2004/05:MJU4). Enligt förslagen ipropositionen skärps kraven för bensin i miljöklass1 fr.o.m. på så sätt attgränsvärdet för svavelhalten sänks till /kg ochför de aromatiska kolvätena till 35,0 volymprocent.Kraven i miljöklass 2 skärps från samma datum på såsätt att gränsvärdet för svavelhalten sänks till /kg och de aromatiska kolvätena till 35,0volymprocent. Av specifikationerna för miljöklass 2och för alkylatbensin i miljöklass 1 framgår attgränsvärdet för svavelvärdet får uppgå till 50 mg/kgt.o.m. den 31 december 2008.När det gäller dieselbränslen föreslås attmiljöklasserna 2 och 3 fr.o.m. den 1 januari 2009godtar en högsta tillåtna svavelhalt på /kg.Som ett resultat av utskottets tillkännagivande imaj 2001 (se bet.