bet · GS01NU4 · 2004-11-09 00:00:00 — Deanser att det för företaget och dess anställda ärbättre med andra ägare än staten, bl.a. med hänsyntill eventuella behov av kapitaltillskott.Fyra tillkännagivanden föreslås i motion2003/04:N24 (c), nämligen om att en ökad spridningav det statliga ägandet skulle bidra positivt tilltillväxten och välfärden, om att statliga företagverkar på andra villkor än privata aktörer, vilketsnedvrider konkurrensen, om att staten har ettansvar i de fall konkurrensen mellan privataentreprenörer på en offentligt tillhandahållentjänst är så svag att konsumenterna inte enkelt kanvälja bort företag som tummar på kvaliteten och omatt de speciella samhällsintressen som det statligautförandet representerar genom reglering ellerkontraktering kan tillgodoses av privataentreprenörer till både lägre kostnader och högrekvalitet. Vidare begärs i motionen att regeringentydligt skall motivera varför vart och ett av destatligt ägda företagen skall förbli statligt ägdaoch i övriga fall förbereda försäljning.Centerpartiet vill renodla statens roll inäringspolitiken till att avse tillhandahållande avgoda förutsättningar för människor att starta ochdriva företag. konkurrerar aldrigpå lika villkor som privat ägda företag, anförmotionärerna. De konstaterar att majoriteten av destatliga företagen drivs som aktiebolag, vilketinnebär att risken begränsas till det insattakapitalet. Eftersom staten via skatten förfogar överdelar av medborgarnas inkomster och förmögenheterbehöver den egentligen inte aktiebolagetsriskbegränsning, säger motionärerna. De anser attäven om det i sig är positivt att staten inte tarrisker med medborgarnas pengar kvarstår det faktumatt statligt ägda företag har andra förutsättningarän övriga aktörer, vilket snedvrider konkurrensen.I samband med försäljning av företag är detangeläget att betona statens ansvar för att inteorsaka kaos på de finansiella marknaderna, anförmotionärerna vidare. Detta kan t.ex. innebära attvissa bolag bör omstruktureras innan denaffärsmässiga delen säljs. Staten har också ettansvar att se till att aktieägarna - medborgarna -får ut ett bra pris och att tillse att försäljningengenomförs så att konkurrensen främjas, ansermotionärerna. De föreslår att regeringen tydligtskall motivera varför det statliga ägandet irespektive företag bör kvarstå i stället för att,som enligt motionärerna sker, låta påskina attstatliga företag är en förebild för privata. Däringa motiv för statligt ägande föreligger börförsäljning förberedas, anför motionärerna.Statligt ägande är dock motiverat i vissa fall, dåstrategiska nationella intressen föreligger, menarmotionärerna. De anser att tillhandahållandet avgrundläggande infrastruktur såsom vägar, järnvägar,el- och bredbandsnät, m.m. representerar strategiskanationella intressen. En fri konkurrens mellanoperatörerna ligger generellt sett i konsumenternasintresse, säger motionärerna. De menar att statenhar ett ansvar i de fall där konkurrensen mellanprivata entreprenörer på en offentligttillhandahållen tjänst är så svag att konsumenternainte enkelt kan välja bort företag som tummar påkvaliteten. Väl använd kan dock reglering ellerkontraktering av marknader som ställs tillförfogande för privata entreprenörer vara ett bättreinstrument än ett statligt utförande, ansermotionärerna. Det kan handla om att post skall delasut i hela landet, att naturliga monopol inte får taut för höga priser eller att friskolor inte fåravvisa vissa elever. De speciella samhällsintressensom det statliga utförandet i vissa fall skallrepresentera kan, i fall av väl genomförd regleringeller kontraktering, lika bra tillgodoses av privataentreprenörer till både lägre kostnader och högrekvalitet, anför motionärerna.I motion 2004/05:N310 (c) föreslås fyratillkännagivanden, nämligen om att verksamheter somfinns på en marknad skall konkurrensutsättas, om attstatens primära ägande skall bestå i infrastrukturoch tillväxtskapande verksamhet, om att en översynskall göras i syfte att avveckla statligaverksamheter som är direkt marknadsanknutna och omatt statlig verksamhet som bedrivs i form av monopolinte skall åläggas avkastningskrav. Staten är ägaretill och bedriver en mängd verksamheter som är välanpassade till att bedrivas på en marknad, sägermotionärerna. De anser att grundprincipen för dessaverksamheter bör vara att de skall bedrivas på ettkonkurrensutsatt sätt. Statens ägande bör i ställetvara inriktat på områden såsom vägar, järnvägar,eldistributionsnät och telestationer, menarmotionärerna. Vem som utför tjänster på dessaområden är dock, enligt motionärerna, inte ettprimärt statligt åtagande och bör därför skötas påen konkurrensutsatt marknad, med undantag för defall då marknaden inte fungerar på etttillfredsställande sätt. De anser att statenskvarvarande ägarandel i Sonera därmed börbibehållas i statlig ägo, medan däremot verksamhetersom bedrivs via SJ, ochdelar av bör avvecklas.Statens ägarutövning m.m.I motion 2003/04:N21 (m) föreslås tillkännagivandenom risken för kapitalförstöring i de statligaföretagen och om stopp för det som sägs varahemlighetsmakeriet vid förvaltningen av de statligaföretagen. Vidare begärs att regeringen skall läggafram förslag om helt offentliga bolagsstämmor i allastatliga företag. En illustration av att staten inteagerar professionellt som företagsägare äranvändningen av det särskilda kontot iRiksgäldskontoret för insatser i av staten hel- ochdelägda bolag som inrättades , sägermotionärerna. De erinrar om att Moderatasamlingspartiet motsatte sig inrättandet av dettakonto av flera skäl, bl.a. att det innebär ettkringgående av budgetlagens krav påbruttoredovisning och att kontot skulle riskera attanvändas för att slussa pengar från lönsammastatliga företag till olönsamma, vilket kan ledatill betydande kapitalförstöring genom risken attytterligare resurser förstörs i de olönsamma företagsom får tillskott från kontot och risken att delönsamma företag som dräneras på kapital skadas.Hanteringen av vissa statliga bolag visar att detfinns betydande brister i form av mörkläggning ochhemligstämplar, anför motionärerna. De erinrar omatt när det statliga bolaget hade extrabolagsstämma hemligstämpladeKulturdepartementet dagordningen till bolagsstäm-man. Riksdagsledamöter, som har rätt att närvara,visste alltså inte i förväg vilka frågor stämmanskulle behandla, och allmänhet och journalister hadeinte rätt att närvara. När SJ tvingades att upprättaen kontrollbalansräkning per den 30 september 2003fick ledamöter tillgång till den förstden , säger motionärerna. De påpekarvidare att när regeringen föreslogen kreditgaranti på till Teracomgjordes bedömningen att bolagets ekonomiskaställning inte kunde redovisas i propositionen(prop. 2001/02:76) och heller inte var nödvändig förriksdagens beslut. Allt underlag var hemligstämplat.Motsvarande hemlighetshållande gällde när regeringenunder och i fem propositionerföreslog rekonstruktioner rörande (prop. 2002/03:24), (prop.2002/03:64), SJ (prop. 2002/03:86), SvenskExportkredit (prop. 2002/03:142) och (prop. 2003/04: 15), påpekar motionärerna. Ingabeslutsunderlag har redovisats i propositionerna ochdepartementets akter har hemligstämplats i sinhelhet, säger motionärerna. De hänvisar tillRiksrevisionens tidigare nämnda rapport omVattenfall, i vilken sägs att den s.k. formlösastyrningen av , dvs. utbytet avinformation mellan bolaget och ägarförvaltningen sominte dokumenteras i alla delar, har begränsatRiksrevisionens möjligheter att bedöma hur deninterna kontrollen av beredningsprocessen mellanbolag och ägarförvaltning varit utformad och att detinte varit möjligt att få tillgång till informationom i , på grund avdet tyska minoritetsskyddets utformning.Motionärerna anser att i praktiken kan interiksdagens, i regeringsformen, stadgade rätt ochskyldighet att granska rikets styrelse ochförvaltning uppfyllas vad avser de statligaföretagen.En grundläggande princip för det svenskafolkstyret är en långtgående öppenhet, anförmotionärerna. Ytterst vilar ansvaret förgranskningen av hur förvaltningen av de gemensammatillgångarna sköts på folkets valda ombud iriksdagen. Det är dock uppenbart att samma öppenhetinte kan råda i ett företag som verkar på enkonkurrensutsatt marknad som i en offentligförvaltning, vilket pekar på en i praktiken olösligmotsättning mellan folkstyrets grundläggandeprinciper och rimliga krav på skydd av konfidentiellinformation i statliga företag, säger motionärerna.De anser dock att så länge betydande belopp avskattebetalarnas medel är uppbundna iföretagsverksamhet måste öppenheten i de statligaföretagen öka. Allmänhet och journalister måste gesen ovillkorlig rätt att närvara vid bolagsstämmor,dagordningar måste vara utan hemligstämplar ochunderlag för större beslut på bolagsstämmorna måstevara offentliga, menar motionärerna. De anser vidareatt offentlighetsprincipen skall gälla i statligtägda företag om inte beslutar annat.Självfallet måste sekretess råda om sådant som avaffärsmässiga skäl inte bör vara offentligt, menundantag från offentlighetsprincipen i statligabolag skall regleras i lag, sägs det.Ett tillkännagivande om åtgärder motåldersdiskriminerande regler för ledamöter istyrelser för statliga bolag m.m. föreslås i motion2004/05:So357 (fp). är betydligt sämre änandra länder på att ta till vara äldres kompetens,säger motionärerna. De påpekar att FN:sgeneralsekreterare ser det som naturligtatt använda sig av den 75-årige , medan den menar attdet inte skall vara tillåtet för den som fyllt 70 åratt sitta i en statlig bolagsstyrelse. Signalen är,enligt motionärerna, tydlig - alla som fyllt 65 årskall ägna sig åt annat än produktivt arbete. Deanser att det behövs förändringar av regeringensregler om åldersgränser för äldre i statligastyrelser m.m.Olika frågor rörande statens ägarutövning tas uppi de två motionerna 2003/04:N22 (kd) och2004/05:N256 (kd). I den förstnämnda föreslåstillkännagivanden om förtroendekrisen för statligaföretag och om förvaltning av statliga företag. sistnämnda motionen föreslås tillkännagivanden isex avseenden, nämligen om behovet av en etiskpolicy för regeringens ägarförvaltning samt förföretag med statligt ägande, om att samlaförvaltningen av samtliga statligt ägda bolag hosett departement, om de statliga bolagsstyrelsernassammansättning, om skyndsam beredning avOffentlighets- och sekretesskommitténs förslag omatt statligt ägda bolag i likhet med vad som redangäller för kommunalt ägda bolag skall omfattas avoffentlighetsprincipen, om genomlysningen avstatligt ägda företag samt om vikten av konsultersoberoende och avvägningen mellan dels ackumuleradkunskap och erfarenhet, dels betydelsen av en"second opinion". Vidare begärs att regeringen, isamråd med partier, skall utarbeta en nymodell för hur frågor rörande företag med statligtägande skall hanteras och att regeringenskall anmodas att lägga fram förslag som innebär attSverige kan efterleva de rekommendationer somutarbetats av EU:s revisionskommitté.Motiveringarna bakom de båda nyssnämnda motionernaär likartade och redovisas här samlat. Statensagerande på marknaden och regeringens förvaltning avde statliga bolagen måste stå på en etisk grund ochstaten skall som ägare agera som föredöme påmarknaden, anför motionärerna. De hänvisar till attmånga privata företag har insett behovet av attutveckla etiska och sociala principer förverksamheten och att ställa krav påunderleverantörerna. Även Stockholmsbörsen göretiska avvägningar. Trots att regeringen iskrivelsen redovisar förekomsten av etisk policy somutarbetats av respektive företag och slår fast attalla bolag bör ha en väl förankrad och gemensametisk värdegrund saknas en övergripande etisk policybåde för regeringens ägarförvaltning och för destatliga företagens verksamhet, menar motionärerna.De föreslår att regeringen skall utarbeta ensådan policy och ansvara för att den omsätts ipraktiken och sedan följa upp den etiska policyn iden årliga redogörelsen för statligt ägda företag.Under rubriken för statliga företaghänvisas i den ena av de här aktuella motionernatill att i sitt betänkandeNäringslivet och förtroendet (SOU 2004:47)konstaterade att förtroendet för de statligaföretagens ledningar är lågt. Motionärerna erinrarom att kommissionen pekade på följande femföreteelser som orsaker till förtroendeproblemet:höga ersättningsnivåer och olämpligaersättningssystem, felaktig och missvisandeekonomisk information, otillbörligt utnyttjande avmarknadsställning eller informationsöverläge, oklararoll- och ansvarsgränser samt svagt underbyggdastrategier och dåliga affärsbeslut.Regeringens förvaltning uppvisar stora brister iägarstyrningen, anför motionärerna. De menar attägaruppdraget är otydligt och att regeringenanvänder flera olika dokument i ägarstyrningen. Denomfattande flora av styrdokument som finns förnärvarande måste begränsas och bolagets övergripandemål och syfte skall redovisas i bolagsordningen,föreslår motionärerna. De anser att regeringen iövrigt skall förmedla statens målsättningar genomägardirektiv som fastställs på bolagsstämman.Bolagens mål skall, enligt motionärerna, redovisasdels i kvartalsrapporter och årsredovisningar, delsi regeringens årliga skrivelse till . Deuppsatta målen måste följas upp bättre än vad somför närvarande sker, menar motionärerna. De föreslåratt regeringen - när ett mål kommuniceras till ettbolag - skall klargöra huråterrapporteringen skall gå till, varvid i principall återrapportering skall göras skriftligen ikvartalsrapporter eller årsredovisningar.Att flera olika departement arbetar medbolagsfrågor gör att staten inte använder sinaresurser på bästa sätt och att den kompetens sombyggts upp på inte utnyttjasfullt ut, menar motionärerna vidare. För attRegeringskansliets resurser skall utnyttjas på bästasätt och för att enhetlighet och en större överblickav statens förvaltning av bolagen skall skapas börsamtliga bolag med statligt ägande förvaltas av ettdepartement, anser motionärerna. De erinrar om atten sådan omorganisation av regeringensbolagsförvaltning har föreslagits avFörtroendekommissionen och har efterlystsav revisorer och menar att det nu är högtid att den genomförs.En viktig del av ägarstyrningen är utvärdering avstyrelser och nominering av nya styrelser, anförmotionärerna. De konstaterar att tjänstemän fråndepartementen, riksdagsledamöter och politiskatjänstemän utgör en stor andel av bolagsstyrelsernaoch att har representation inärmare av bolagens styrelser. Motionärernaanser, i likhet med , attregeringen bör minska bolagsförvaltarnas engagemangi styrelserna och i stället låta dem arbeta medutvärderings- och nomineringsarbete.Riksdagsledamöternas roll i styrelser är någotoklar, säger motionärerna. Visserligen representeraräven riksdagsledamöterna ägaren, staten, men dekommer till skillnad från departementsföreträdarnainte från den myndighet som svarar förägarförvaltningen. Motionärerna anser attägarrepresentanter som tillsätts på politiskameriter kan öka risken för målkonflikter mellanägare och bolag. Nominering av riksdagsledamöter ochpolitiska tjänstemän till styrelseuppdrag i statligtägda bolag får inte ske rutinmässigt, utan ledamöteri statliga bolagsstyrelser skall utses efterförtjänst och skicklighet, anför motionärerna. Demenar att när det gäller bolag med särskildasamhällsintressen eller bolag som ålagtssamhällsåtaganden, såsom t.ex. Posten, Systembolagetoch , är det viktigt med en visspolitisk representation i styrelsen. I de fallriksdagsledamöter eller andra politiker skall ingå ien bolagsstyrelse, skall det finnas representanterfrån såväl regeringsbärande partier som frånoppositionen, föreslår motionärerna.Det stora antalet dotterbolag till de statligaföretagen gör att inflytande över denstatliga företagssfären minskar, hävdar motionärernaoch anser att detta framgår tydligt avRiksrevisionens granskning av , ett bolagsom bedriver större delen av sin verksamhet iutländska dotterbolag. De statligt ägda bolagen harungefär 250 dotterbolag, uppger motionärerna. Deframhåller att flera dotterbolag har sådanaverksamheter som tidigare fattat beslut omskall drivas i statlig regi och andra harsamhällsåtaganden att uppfylla eller andra mål somkan vara av politisk karaktär. Det finns ävendotterbolag vars verksamhet inte är en del avmoderbolagets kärnverksamhet, säger motionärerna. Deanser att inte har någonsamlad bild av de olika dotterbolagen i den statligabolagssfären, varför regeringen bör ges i uppdragatt upprätta en förteckning över dotterbolag tillstatligt ägda bolag, med en beskrivning avdotterbolagens verksamhet och yttranden överhuruvida verksamheten är hänförlig tillmoderbolagens kärnverksamhet eller inte. Dedotterbolag som är hänförliga till bolagetskärnverksamhet eller som har samhällsåtaganden börinte få säljas utan medgivande, föreslårmotionärerna. Likaså bör de statliga bolagen inte fågöra större investeringar i form av uppköp ellerstart av dotterbolag utan medgivande.Ett annat problem som leder till en bristandedemokratisk kontroll av det statliga ägandet ärregeringens - som det sägs - rutinmässigahemligstämpling av alla handlingar som berör destatligt ägda företagen och dess vägran att, ensunder överenskommelse om bevarad sekretess, delgeriksdagens partier dokument som är av betydelse föratt ledamöter och partier skall kunnabilda sig en uppfattning som företagens situation.Härigenom omöjliggörs uppgiften för attvara folkets främsta företrädare. Det finnspåtagliga problem med statligt ägande av företag somagerar på en konkurrensutsatt marknad, anförmotionärerna. Å ena sidan har ett legitimtintresse av insyn, å andra sidan kan bolagetsaffärsmässiga intressen skadas av den öppenhet ochtidsåtgång som en riksdagsbehandling innebär,konstaterar motionärerna. De föreslår attregeringen, i samförstånd med , snarastskall utforma en modell för hur frågor rörandestatliga bolag skall hanteras , så attsåväl legitima krav på insyn ochdelaktighet som bolagens affärsmässiga intressen kantillgodoses. Regeringen bör också skyndsamt beredaOffentlighets- och sekretesskommitténs förslag ibetänkandet Insyn och sekretess (SOU 2004:75) om attstatligt ägda bolag, i likhet med vad som redangäller för kommunalt ägda bolag, skall omfattas avoffentlighetsprincipen, anför motionärerna.Trots regeringens högt ställda mål förgenomlysning av de statligt ägda företagen finns detmycket övrigt att önska när målsättningarna omsättsi praktisk handling, anser motionärerna vidare. Demenar att redovisningen för de statliga företagenmåste göras tydligare och mer enhetlig, eftersom enbristande enhetlighet över tiden och mellan olikaföretag sägs försvåra för , medierna ochallmänheten att granska företagen och regeringensförvaltning av dem. Alla statliga bolag skall följaStockholmsbörsens regler, vilket bl.a. innebär attde skall ha en egen hemsida och publicerakvartalsrapporter senast efterkvartalets slut, anser motionärerna. De föreslår attpå motsvarande sätt som börsbolagen har enskyldighet att rapportera viss information tillbörsen skall de statliga bolagen rapportera tillnäringsutskottet, i förekommande fall undersekretesslöfte. Motionärerna anser vidare att statenskall föregå med gott exempel när det gäller attsäkerställa revisorernas oberoende. Därför bör sammarevisorsfirma inte kunna utföra uppdrag som revisoroch rådgivare till samma bolag, menar motionärerna.Dessutom bör revisorernas mandatperioder begränsasså att de följer de rekommendationer som har utfärdat och som innebär att densom är huvudansvarig för ett revisionsuppdrag i ettföretag av allmänt intresse skall bytas ut inom sjuår från tidpunkten för valet till uppdraget. Det ärviktigt att de konsulter och specialister somanlitas av regeringen för att ge råd i frågor medanknytning till statliga företag har en högtrovärdighet och ett oberoende gentemot båderegeringen och bolaget i fråga, anför motionärerna.De anser att regeringen bör vara uppmärksam på detförtroendeproblem som kan uppkomma med konsulter somunder har arbetat med ett och samma bolag,vilket ger fördelen av kunskap om och erfarenhet avföretaget och den bransch det verkar i, mensamtidigt kan innebära att det inte kommer tillstånd någon granskning av huruvida de råd som gettstidigare har varit riktiga. Regeringen bör därförförklara den avvägning som görs av å ena sidanackumulerad kunskap och erfarenhet och å den andrasidan bristen på "second opinion" och behovet av enny oberoende konsult som inte har bindningar tillråd som har getts tidigare.Riksdagen beslöt (prop. 2002/03:100,bet. 2002/03:FiU21) bl.a. att godkänna att högst 3miljarder kronor skulle överföras från de statligabolagen som extra utdelningar till ettsärskilt konto i för insatser i avstaten hel- eller delägda bolag, erinrarmotionärerna avslutningsvis om. beslöt attgöra vissa justeringar i regeringens förslag, ochfinansutskottet anförde, mot bakgrund av ettyttrande från , att omambitionen är att skapa ett bestående system föromfördelning av kapital mellan statliga bolag är detangeläget att ett tydligt regelverk skapas fördetta. I det sammanhanget bör utredas hur förslagetförhåller sig till budgetlagen och gällande praxisom hur kapitalutdelningar och kapitalinsatser skallbeslutas och redovisas, menade finansutskottet.Motionärerna förordar att regeringen skallåterkomma till med förslag till en lag somavgränsar kontots användning, anger hur de medel somanvänts skall redovisas i statsbudgeten och tydligtavgränsar regeringens befogenhet att görakapitalinsatser utan att i förväg ha inhämtatriksdagens godkännande.Det särskilda kontot i ärföremål för yrkande också i motion 2003/04:N24 (c).Där begärs ett tillkännagivande om att alla medelfrån statliga hel- och delägda bolag ochanvändningen av dessa skall passera statsbudgetensinkomst- respektive utgiftssida i enlighet medbudgetlagens krav på bruttoredovisning. Att tala ommarknadsmässiga villkor för statliga företag är intekorrekt, anför motionärerna. De påpekar att ettprivat företag kan få kapitaltillskott vid ennyemittering men endast om ägaren förfogar övermedel, medan de statligt ägda företagen via kontot iRiksgäldskontoret har tillgång till statskassan.Kontentan blir att om ett statligt företag skalltillföras mer kapital prövas emissionen inte motförväntad vinst utan mot statens kapitalstyrka ochytterst beskattningsrätten, anför motionärerna. Deframhåller att har ca 1,5miljarder kronor från företag som ,och Vin & Sprit återinvesterats i krisbolagsom SJ och och ifrågasätter hur väl dettarimmar med ett av regeringens mål för det statligaägandet, nämligen att skapa värde för ägarna, detsvenska folket. Det svenska folket kan inte förväntasig en direkt utdelning av vinsten från t.ex.Sveaskog som en normal aktiesparare, utan i ställetförs pengarna in i krisbolag som staten sköttdåligt, säger motionärerna. De anser att det finnsrisk för att regeringen, genom det särskilda kontothos , systematiserar ett tricksandemed budgetlagens krav på bruttoredovisning.Ordningen bör i stället vara att alla medel frånstatliga hel- och delägda bolag och användningen avdessa skall passera statsbudgetens inkomst-respektive utgiftssida, i enlighet med budgetlagenskrav på bruttoredovisning. Därmed underställsbesluten om i vilken utsträckning medel börtillföras bolagen för prövning, anförmotionärerna.I motion 2004/05:N440 (mp) begärs tvåtillkännagivanden, nämligen om styrning ochuppföranderegler för statligt ägda företag och omatt ett statligt ägande alltid skall utövas medklara ägardirektiv och ett aktivt ägarinflytandesamt uppfylla vissa uppföranderegler. Tyvärr harstatligt ägande ibland kommit att förknippas medosunt uppförande när det gäller att värna miljön,skattemoralen, konkurrensneutraliteten eller t.o.m.mänskliga rättigheter, anför motionärerna.