bet · GR01FIU15 · 2004-05-04 00:00:00 — SammanfattningRegeringen föreslår i proposition 2002/03:139 Reformerade regler för bank-och finansieringsrörelse en genomgripande modernisering av lagstiftningenför banker och kreditmarknadsföretag. Den viktigaste nyheten är attbankernas inlåningsmonopol avskaffas. Regeringen vill med förslagen ökavalmöjligheterna för konsumenterna och ge dem möjligheter att sätta insina sparpengar hos fler företag. Regeringen hoppas att det leder tillhögre inlåningsräntor och bättre villkor för kunderna.Genom tydliga krav på riskhantering, soliditet och genomlysning riktasfokus i rörelsereglerna mot stabiliteten. Endast inlåning kopplad tillbankernas betalningsförmedling och de systemrisker som finns där motiveraren mycket omfattande skyddsreglering.Reformen innebär ökad konkurrens om inlåningen, dels från kreditinstitut,dels från icke-finansiella företag. Den finansiella skyddsregleringenbör enligt regeringen inte omfatta fler institut och verksamheter ännödvändigt. Det gagnar konkurrens och mångfald.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2004.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att tillstånd att drivafinansieringsrörelse inte behövs för företag som ger krediter till kunder somköper det egna bolagets varor och tjänster. Utskottet anser dock attundantaget bör utvidgas till att avse även krediter som ges till kundertill andra bolag inom koncernen för köp av dessa bolags varor och tjänster.Utskottet anser att undantaget i denna del behöver analyseras ytterligare.Utskottet föreslår att en internbank i en koncern, som inte har somhuvudsakligt ändamål att driva finansiell verksamhet, undantas fråntillståndsplikt för finansieringsrörelse oavsett om det lånemottagandekoncernbolaget vidareutlånar eller inte. Utskottets förslag avviker därmedfrån regeringens förslag som innebär att internbanken undantas fråntillståndsplikt bara om det mottagande bolaget inte vidareutlånar.Utskottet föreslår också med anledning av några motioner att bl.a. gamlaspar- och låneföreningar som driver verksamhet enligt övergångsbestämmelsernatill lagen om finansieringsverksamhet ska få fortsätta att driva verksamhetenenligt dessa bestämmelser. Utskottet tillstyrker regeringens förslag iövriga delar.I betänkandet behandlar utskottet tre motioner som väckts med anledningav propositionen. Utskottet behandlar även tio motioner som har väcktsunder den allmänna motionstiden och tolv som väckts 2003.Utskottet anser att bör uppdra åt regeringen att genomföra enkartläggning av de nya förutsättningarna för betalningssystemen och belysaom tillgången till infrastrukturen i betalningssystemen kan utgöra etthinder för de små aktörerna på marknaden och på så sätt förhindra enutveckling mot ökad konkurrens. Detta föreslås tillkännage förregeringen.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden med hänvisning till vad somredovisas i propositionen och till utskottets uttalanden.I betänkandet finns tre reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Definition av bankrörelseRiksdagen godkänner vad regeringen anfört om betalningsväsendets strukturoch skyddsbehov och antar regeringens förslag såvitt avser 1 kap. 3 §lagen om bank- och finansieringsrörelse. Därmed bifaller riksdagenproposition 2002/03:139 i denna del och avslår motion 2003/04:Fi4 yrkande 1.Reservation 1 (fp)2. Bankernas ensamrätt och skyldighet att ta emot inlåningRiksdagen bifaller proposition 2002/03:139 i denna del och avslår motionerna2002/03:Fi239, 2002/03:Fi281 och 2003/04:Fi292.3. Tillståndspliktig finansieringsverksamhetRiksdagen antar regeringens förslag såvitt avser 1 kap. 4 § lagen ombank- och finansieringsrörelse. Därmed bifaller proposition2002/03:139 i denna del.4. Finansiering av varor och tjänsterRiksdagen antar regeringens förslag till lag om bank- och finansieringsrörelsesåvitt avser 2 kap. 3 § 4, med det tillägget att i lagen om införande avlagen om bank- och finansieringsrörelse skall införas en ny paragraf, 29§, med den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2002/03:139 i denna del.5. InternbankerRiksdagen antar regeringens förslag till lag om bank- och finansieringsrörelsesåvitt avser 2 kap. 3 § 6, med den ändringen att bestämmelsen får denlydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller delvisproposition 2002/03:139 i denna del.6. Vissa spar- och låneföreningarRiksdagen antar regeringens förslag till lag om bank- och finansieringsrörelsesåvitt avser 2 kap. 3 § 7, med det tillägget att i lagen om införande avlagen om bank- och finansieringsrörelse skall införas en ny paragraf, 30§, med den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2002/03:139 i denna del och motionerna2003/04:Fi2, 2003/04:Fi3 och 2003/04:Fi281.7. En gemensam lag för banker och kreditmarknadsföretagRiksdagen bifaller proposition 2002/03:139 i denna del.8. Åtgärder mot penningtvättRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:768)om åtgärder mot penningtvätt. Därmed bifaller proposition2002/03:139 i denna del.9. tillsynRiksdagen bifaller proposition 2002/03:139 i denna del.10. UppdragsavtalRiksdagen antar regeringens förslag såvitt avser 13 kap. 6 § lagen ombank- och finansieringsrörelse. Därmed bifaller proposition2002/03:139 i denna del.11. Andra företags mottagande av medel från allmänhetenRiksdagen antar regeringens förslag till lag om inlåningsverksamhet.Därmed bifaller proposition 2002/03:139 i denna del och avslårmotion 2003/04:Fi4 yrkande 2.12. BemyndigandenRiksdagen antar regeringens förslag till lag om bank- och finansieringsrörelsesåvitt avser 16 kap. 1 §, med den ändringen att bestämmelsen får denlydelse som utskottet föreslår i bilaga 3. Därmed bifaller delvisproposition 2002/03:139 i denna del.13. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslagdels i proposition 2002/03:139 i dennadel,dels i proposition 2003/04:34 i denna deltill1. lag om bank- ochfinansieringsrörelse i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottetföreslagit ovan och med den ändringen att 2 kap. 3 §, 12 kap. 12 §, 13kap. 1 § och 16 kap 1 § får den lydelse som framgår av bilaga 3 (utskottetslagförslag),2. lag om införande av lagen om bank- och finansieringsrörelsei den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan ochmed tillägget att det införs en ny paragraf, 31, som framgår av bilaga 3(utskottets lagförslag),5. lag om ändring i kreditupplysningslagen(1973:1173),7. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),9. lag om ändringi sparbankslagen (1987:619),10. lag om ändring i lagen (1987:667) omekonomiska föreningar,11. lag om ändring i konkurslagen (1987:672),12. lagom ändring i lagen (1988:1385) om riksbank,13. lag om ändring iprisinformationslagen (1991:601),14. lag om ändring i lagen (1991:981) omvärdepappersrörelse, med den ändringen att 2 kap. 5 § får den lydelse somframgår av bilaga 3 (utskottets lagförslag),16. lag om ändring i lagen(1992:543) om börs- och clearingverksamhet,17. lag om ändring ikonsumentkreditlagen (1992:830),20. lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag,22. lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),23. lag om ändringi lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag,24. lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker,25. lag om ändringi lagen (1995:1571) om insättningsgaranti,26. lag om ändring i lagen(1996:1006) om valutaväxling och betalningsöverföring,27. lag om ändringi lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning,28. lag om ändring imiljöbalken (1998:808),29. lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföringav finansiella instrument,31. lag om ändring i lagen (1999:1309) om systemför avveckling av förpliktelser på finansmarknaden,34. lag om ändring ilagen (2000:149) om utgivning av elektroniska pengarsamt utskottets förslagtill3. lag om ändring i (1949:381),4. lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385),6. lag om ändring i lagen (1992:160) omutländska filialer m.m.,7. lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450),8. lag om ändring i lagen (1999:158) om investerarskydd,9. lag om ändringi lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag,10.lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp ibrottmål.Därmed bifaller delvis propositionerna 2002/03:139 idenna del och 2003/04:34 i denna del.14. Tillgång till betalningssystemetRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anförom en kartläggning av tillgången till betalningssystemet. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2002/03:Fi249, 2003/04:Fi256 och 2003/04:Fi302.15. Överföringstider för finansiella transaktionerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fi235, 2002/03:Fi283 och 2003/04:Fi219.16. Förkommen bankbokRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi207.17. som kreditgivare på bostadsmarknadenRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi294.18. KreditupplysningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fi215, 2002/03:Fi238, 2002/03:Fi258yrkande 1, 2003/04:Fi201, 2003/04:Fi210 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:Fi259.19. BanktillgänglighetRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi243.20. KreditgarantiföreningarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Fi237 yrkande 1 och 2002/03:Fi244.Reservation 2 (kd)Reservation 3 (c)21. EtikfrågorRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi284 yrkande 3.Stockholm den 4 maj 2004På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), SoniaKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), () och JörgenJohansson (c).Ärendet och dess beredningI tillsatte regeringen en kommitté () meduppgift att utreda behovet av ändringar i de regler som styr bankers ochandra kreditinstituts verksamhet samt behovet av särskilda regler när enenskild bank har råkat i finansiella svårigheter (Fi 1995:09, dir. 1995:86och dir. 1999:36).Banklagskommittén har lämnat fem betänkanden: Rapporteringsskyldighet förrevisorer i finansiella företag (SOU 1995:106), Nya ledningsregler förbankaktiebolag och försäkringsbolag (SOU 1998:27), Reglering och tillsynav banker och kreditmarknadsföretag (SOU 1998:160), Vårdslös kreditgivningsamt sekretess i banker m.m. (SOU 1999:82) samt Offentlig administrationav banker i kris (SOU 2000:26). De två förstnämnda betänkandena har letttill lagstiftning (prop. 1995/96:173, bet. 1995/96:NU23, rskr. 1995/96:205och prop. 1997/98:166, bet. 1998/99:LU4, rskr. 1998/99:23).I kommitténs huvudbetänkande Reglering och tillsyn av banker ochkreditmarknadsföretag föreslås bl.a. att bankernas inlåningsmonopol avskaffasoch att regelverket för banker och kreditmarknadsföretag moderniseras.Betänkandet har remissbehandlats.I promemorian Reformerade bank- och finansieringsrörelseregler (Ds 2002:5),som utarbetats inom , behandlas kommitténs förslag ihuvudbetänkandet. Flera av förslagen i betänkandet har omarbetats ochändrats. Promemorian har remissbehandlats.Banklagskommitténs delbetänkande Vårdslös kreditgivning samt sekretess ibanker m.m. har även det remissbehandlats.Riksdagen hemställde att regeringen skulle se över reglernaom medlemsbanker så att de inte hindrar små medlemsbanker från att växa(1999/200:FiU7, rskr. 1999/2000:46). Denna fråga behandlas i propositionen.I propositionen behandlas vidare förslagen i departementspromemorian samti de två sistnämnda betänkandena.Förslagen i propositionen bygger således på huvudbetänkande(SOU 1998:160) och den bearbetning av förslagen som gjorts idepartementspromemorian Reformerade bank- och finansieringsrörelseregler.Europeiska () har yttrat sig över lagrådsremissenoch yttrandet har av lämnats över till . ECBanför att den föreslagna definitionen av bankrörelse avviker fråndefinitionen av kreditinstitut i gemenskapslagstiftningen. Det finns enligtECB inget rättsligt krav på att definitionen ska återges på exakt sammasätt i nationell lagstiftning och det förekommer också skillnader mellanmedlemsstaterna. Sådana skillnader kan enligt ECB försvåra målsättningenatt skapa en fullt ut integrerad inre marknad för finansiella tjänster.ECB påpekar att med beaktande av de särskilda krav och den roll somFinansinspektionen får bör de föreslagna nya reglerna för inlåning - sominte omfattas av insättningsgaranti - inte medföra några systemrisker.ECB påpekar att det är viktigt att allmänheten informeras om att företageninte står under tillsyn och att inlåningen inte är garanterad.Regeringens förslag återges i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2 - eftervissa redaktionella ändringar - i betänkandet. I bilaga 3 redovisasutskottets lagförslag.Med anledning av propositionen har tre motioner väckts. Utskottet behandlaräven tio motioner som har väckts under den allmänna motionstiden ochtolv som väckts under den allmänna motionstiden . Förslagen i motionernaåterges i bilaga 1.För att inhämta ytterligare upplysningar i ärendet har utskottet företagitinterna utfrågningar med företrädare för ,,och Finanspolisen. Skrivelser i olika frågor har ocksåinkommit till utskottet.Finansutskottet har i betänkande 2003/04:FiU12 behandlat regeringensförslag till ändringar i bankrörelselagen (1987:617) och lagen (1992:1610)om finansieringsverksamhet.Näringsutskottet har till finansutskottet överlämnat tre lagförslag iproposition 2003/04:34 om ,nämligen punkt 5 avseende ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385), punkt10 avseende ändring i bankrörelselagen (1987:617) och punkt 15 avseendeändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Dessa lagar är ocksåföremål för ändringsförslag i den här aktuella propositionen, 2002/03:139Reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse. För att uppnå enlagteknisk samordning mellan förslagen i propositionerna 2002/03:139 och2003/04:34 har näringsutskottet överlämnat de nämnda förslagen tillfinansutskottet.Utskottets övervägandenPropositionen om reformerade regler för bank- och finansieringsrörelseBakgrundDen svenska bankkrisen blev dyrbar för samhällsekonomin.Staten hade betydande utgifter för att rekonstruera väsentliga delar avbanksystemet. Bankernas kunder drabbades också av ökade kostnader. Ettgrundläggande analysarbete har skett i spåren av bankkrisen för att skapaen modern lagstiftning som ger bättre förutsättningar för stabilitet,konkurrens och effektivitet. Den föreslagna lagstiftningen ger uttryckför en funktionell inriktning och större flexibilitet. Finansinspektionenfår ett större ansvar som den får vidgade befogenheter ochmöjligheter att ingripa.Regeringen föreslår i proposition 2002/03:139 Reformerade regler för bank-och finansieringsrörelse en genomgripande modernisering av lagstiftningenför banker och kreditmarknadsföretag. Den viktigaste nyheten är attbankernas inlåningsmonopol avskaffas. Regeringen vill med förslagen ökavalmöjligheterna för konsumenterna och ge dem möjligheter att sätta insina sparpengar hos fler företag. Regeringen hoppas att det leder tillhögre inlåningsräntor och bättre villkor för kunderna.Genom tydliga krav på riskhantering, soliditet och genomlysning riktasfokus i rörelsereglerna mot stabiliteten. Endast inlåning kopplad tillbankernas betalningsförmedling och de systemrisker som finns där motiveraren mycket omfattande skyddsreglering.Reformen innebär således ökad konkurrens om inlåningen, dels frånkreditinstitut, dels från icke-finansiella företag. Den finansiellaskyddsregleringen bör enligt regeringen inte omfatta fler institut ochverksamheterän nödvändigt. Det gagnar konkurrens och mångfald.Tidigare heltäckande svensk reglering av kreditgivande institut går utöverdet minimikrav som EU ställer. Regeringen föreslår därför ändringar sombl.a. innebär viss avreglering.Särskilda regler för och särskild tillsyn av banker och andra finansiellaföretag har lång tradition i . Handlingsfriheten på detta områdeär dock begränsad genom att EU har omfattande och detaljerade regler somSverige måste följa.Institut som inte lånar upp medel från allmänheten kommer inte att omfattasav de nya rörelsereglerna och tillsyn. I samband medden förändringen föreslås ändringar i konsumentkreditlagen för att stärkakonsumentskyddet.Utgångspunkten för förslagen är således risken för allvarliga störningari betalningssystemet och kreditförsörjningen med omfattande samhällsekonomiskakostnader som följd. Staten kan inte i detalj styra verksamheten i varjeinstitut utan måste i stället med generella regler söka påverka instituten.Målet är enligt regeringen att skapa ett stabilt finansiellt system medgoda förutsättningar för konkurrens och hög effektivitet - med ett gottkonsumentskydd.Regleringen inriktas på betalningsförmedlare som tar emot kortfristigamedel och som ingår i generella betalsystem, dvs. är öppna förbåde ett stort antal betalare och betalningsmottagare.Regeringen föreslår att kreditmarknadsföretag (bl.a. finansbolag ochbolåneinstitut) får möjlighet att ta emot inlåning från allmänheten.Inlåningen ska omfattas av insättningsgarantin.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2004.Reglering och tillsyn av banker och kreditmarknadsföretagDefinition av bankrörelseUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning att skyddsbehovet är starkast förbetalningsförmedlare som tar emot kortsiktiga medel och ingår i generellabetalsystem.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en ny definition av begreppetbankrörelse som innebär att med rörelse avses1. betalningsförmedling via generella betalsystem,2. mottagande av medel som efter uppsägning är tillgängliga för fordringsägareninom högst 30 dagar.Utskottet avstyrker motionen med kravet på en mer EU-anpassad definition.PropositionenRegeringen gör bedömningen att skyddsbehovet från systemsynpunkt ärstarkast för betalningsförmedlare som tar emot kortfristiga medel och ingåri generella betalsystem, dvs. sådana som är öppna för både ett stort antalbetalare och betalningsmottagare.Regeringen föreslår en ny definition av bankrörelse som innebär att medrörelse avsesbetalningsförmedling via generella betalsystem,mottagande av medel som efter uppsägning är tillgängliga för fordringsägareninom högst 30 dagar.Med generella betalsystem avses system för förmedling av betalningar frånett stort antal från varandra fristående betalare avsedda att nå ett stortantal från varandra fristående slutliga betalningsmottagare.Flera remissinstanser anser att definitionen bör överensstämma meddefinitionen i EG-direktivet, bl.a. , , , , och anför att definitionen av kreditinstitut (kreditinstitutsdirektivet)är en minimidefinition. Det innebär att det är godtagbart för en medlemsstatatt införa en egen definition av bank. måste emellertid för kreditinstitut tillämpas på sådana institut - oavsett om debetecknas som bank eller annat - som faller in under EG:s definition avkreditinstitut. Medlemsländerna i EU har genomfört kreditinstitutsdirektivetpå olika sätt. Det innebär att bankdefinitionerna skiljer sig åt. Regeringenpåpekar att det förhållandet att dagens svenska bankdefinition inte direktåterspeglar EG-rättens definition av kreditinstitut inte har medfört någradirekta problem i relationerna med utländska parter.Regeringen anser att bankrörelsedefinitionen innebär att den bättreanpassas till att omfatta den verksamhet som lagen om bank- ochfinansieringsrörelse främst avser att skydda. Anpassningen sker genom attbetalningsförmedling i generella betalsystem lyfts fram som bankernas mestväsentliga uppgift från stabilitetssynpunkt. Vidare sker en anpassningtill den utveckling som sker när det gäller nya finansiella instrumentgenom att definitionen inte baseras på inlåningsbegreppet utan på en mergenerell formulering som fångar in alla de former i vilka transaktionsmedelkan ställas till betalningsförmedlarens förfogande. Begreppet fångar ävenin den kortfristiga finansiering som kan ge upphov till stabilitetsproblemgenom att fordringsägarna kan återkalla den med kort varsel.Traditionell bankverksamhet omfattas av den föreslagna definitionen avbankrörelse. Eventuella "smalbanker" som endast tar emot medel som placerasi säkra räntebärande papper kommer också att omfattas av definitionen.Betalningsförmedlare som inte tar emot medel utanför, t.ex. ettbetalkortsföretag som debiterar sina kunder i efterskott och inte heller påannat sätt finansierar sig kort, omfattas inte.Även betalningsförmedlare i selektiva betalsystem faller utanför, t.ex.kontokort som endast kan användas för köp av varor i en butikskedja elleri flera butikskedjor som ingår i en koncern eller annan företagsgrupp.Det finns dock en gräns för hur många företag som kan ingå i ett samarbeteom ett kontokort för att betalsystemet fortfarande ska betraktas somselektivt. Kan kortet användas till nästan alla betalningar ett hushållnormalt sett behöver göra, blir betalsystemet normalt att betrakta somgenerellt och omfattas då av regelverket.Några remissinstanser anser att det är oklart vad som är ett generelltbetalsystem och vilka institut som därmed kan komma att omfattas avbankrörelsedefinitionen. Regeringen anför att det inte är otänkbart att detkan uppstå vissa gränsdragningsproblem med en ny definition. Regeringengör dock bedömningen att det inte är så komplicerat. Regeringen anser attförfattningskommentaren bör vara tillräcklig för att underlätta inspektionenstillståndsgivning och utarbetandet av den praxis som kommer att utvecklasig.MotionenI motion Fi4 av m.fl. (fp) yrkande 1 anför motionärernaatt den svenska definitionen av bankrörelse nära måste följa EG-lagstiftningensbegrepp. Motionärerna påpekar att det behövs en gemensam europeiskfinansmarknad och att det underlättar om definitionerna i princip är desammai medlemsländerna. EG-direktivet är ett minimidirektiv, men av hänsyntill såväl svenska som gemensamma europeiska intressen är det att föredraatt inte bidrar till att skapa särlösningar som försvårargränsöverskridande konkurrens. Den nu föreslagna definitionen innebär såledesatt det ställs andra formella krav på svenska banker än på banker i andraländer.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att skyddsbehovet är starkast förbetalningsförmedlare som tar emot kortsiktiga medel och ingår i generellabetalsystem.Finansutskottet konstaterar att kreditinstitutsdirektivet är ett minimidirektivoch att medlemsländerna i EU har genomfört direktivet på olika sätt.Europeiska har - som tidigare redovisats - yttrat sig ochpåpekat att den föreslagna definitionen av bankrörelse avviker fråndefinitionen av kreditinstitut i gemenskapslagstiftningen. Det finns enligtECB inget rättsligt krav på att definitionen ska återges på exakt sammasätt i nationell lagstiftning, och det förekommer också skillnader mellanmedlemsstaterna. Definitionen bankrörelse omfattar alla företag som sysslarmed betalningsförmedling av visst slag. Företag som kombinerar verksamheternabetalningsförmedling och mottagande av medel anses bedriva bankrörelse.Det innebär att den verksamhet som lagen om bank- och finansieringsrörelsefrämst avser att skydda omfattas. Betalningsförmedling i generellabetalsystem lyfts fram som bankernas mest väsentliga uppgift frånstabilitetssynpunkt. Definitionen innebär en anpassning till den utveckling somsker när det gäller nya finansiella instrument genom att definitioneninte baseras på inlåningsbegreppet utan på en mer generell formuleringsom fångar in alla de former i vilka transaktionsmedel kan ställas tillbetalningsförmedlarens förfogande. Begreppet omfattar även den kortfristigafinansiering som kan ge upphov till stabilitetsproblem genom attfordringsägarna kan återkalla den med kort varsel. Med det anförda ställer sigutskottet bakom regeringens förslag till definition av bankrörelse ochavstyrker därmed motion Fi4 (fp) yrkande 1.Bankernas ensamrätt och skyldighet att ta emot inlåningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att bankernas ensamrätt att taemot inlåning avskaffas. Utskottet avstyrker motionerna.PropositionenRegeringen anför att banker enligt gällande regler har ensamrätt att taemot inlåning på konto.