bet · GS01FöU4 · 2004-12-02 00:00:00 — 5) Följande andra enheter bör läggas ned Militärdistriktsgrupper Skånska dragongruppen Kalmargruppen Älvsborgsgruppen Värmlandsgruppen Västmanlandsgruppen Västernorrlandsgruppen gränsjägargrupp Andra enheter trängbataljon vid I 5 i luftvärnsbataljon vid I 19 i signalbataljon vid I 19 i artilleribataljon vid I 19, varvid verksamheten inordnas i A 9 i Inriktningen är att enheterna skall läggas ned eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer. Verksamhetsförändringarna bör vara avslutade . 6) Följande organisationsenhet bör omlokaliseras Försvarsmusikcentrum (FöMusC) från till /Inriktningen är att omlokaliseringen skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara avslutad . 7) Följande organisationsenhet bör omorganiseras Redovisningsavdelning Bergslagen till Försvarsmaktens telenät- och markteleförband (FMTM) i Inriktningen är att omorganiseringen skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara genomförd . 8) Följande verksamheter bör flyttas Marinbasverksamheten från /till /Verksamheten inom Fjärde minkrigsflottiljen från /till Ha-ninge/Helikopterverksamheten från /till /Motorskolan från till Inriktningen är att flyttningen av verksamheterna skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara avslutad . 9) Övriga förändringar inom vissa enheter Militärdistriktsgruppen Gotlandsgruppen bör samlokaliseras med F 17:s enhet i . Den kvalificerade sjukvårdsutbildningen bör samlas till Försvarsmaktens sjukvårdscentrum (FSC) i . Inriktningen är att förändringarna skall inledas eller vid den senare tidpunkt regeringen bestämmer och vara avslutade . Överväganden Regeringen anser att effektivitet och långsiktighet skall vara styrande för utvecklingen av Försvarsmaktens grundorganisation. Med långsiktighet avses att organisationen är hållbar under förutsättning att likartad verksamhet genomförs. Integration av funktioner och system utgör viktiga element i den framtida strukturen. behövs det färre organisationsenheter än för att försörja insatsorganisationen och därutöver nödvändiga kompetenser. Med ett färre antal utbildningsplatser ökar betydelsen av att de kvarvarande enheterna erbjuder goda utbildningsbetingelser inom ramen för låga fasta kostnader och att de klarar framtida miljökrav. Det är viktigt att inriktningen avseende grundorganisationen kan härledas till de faktorer som skall styra grundorganisationens utformning. För att göra denna spårbarhet tydlig har regeringen använt följande analysmetod. Inledningsvis har alla organisationsenheter granskats mot följande faktorer: utbildningsförutsättningar, integrerad garnison/organisationsenhet, , hyreskostnad 2008, behov av nyinvesteringar, miljöfrågor samt sammanfattande faktorer: * rationell och effektiv plattform, * långsiktigt hållbar enhet. Arbetet har därefter bedrivits i två steg. I ett första steg i analysarbetet har regeringen utgått bl.a. från de krav som ställs på insatsorganisationens förband att kunna uppträda i de olika miljöer när det gäller klimat, geografi och hydrografi som landet representerar samt det förhållandet att de för Försvarsmakten nödvändiga kompetenserna måste kunna vidmakthållas och utvecklas. Med utgångspunkt i de olika geografiska förutsättningar som råder avseende bl.a. terrängens utseende, klimatologiska och hydrografiska förhållanden anser regeringen att utbildning och övrig verksamhet skall genomföras i olika regioner för att insatsorganisationens personal sammantaget skall ha kompetens och förmåga att uppträda i hela landet. För markstridsförbanden innebär detta att verksamhet skall kunna genomföras i såväl norra och mellersta som . För de förbanden innebär detta att verksamheten skall kunna genomföras i såväl som . För flygförbanden innebär detta att verksamheten skall kunna genomföras i såväl norra som . Det är särskilt viktigt att förmåga och kompetens att genomföra väpnad strid i eller i anslutning till bebyggd miljö och i subarktisk miljö ges prioritet. För att uppnå de operativa kraven när det gäller att övervaka territorium är det enligt regeringen nödvändigt att förband har baseringsmöjligheter för att kunna lösa uppgifter främst i och i . Flygförband skall, med motsvarande krav som grund, vara baserade i norra och . Regeringen anser vidare att grundorganisationen skall utformas så att de för Försvarsmakten nödvändiga kompetenserna vidmakthålls och utvecklas. Detta bör ske vid särskilda plattformar för att skapa förutsättningar för att kunna utvecklas mot för funktionen specifika . Regeringen vill framhålla ytterligare en aspekt som är av grundläggande betydelse. Regeringen har tidigare i propositionen redovisat sina säkerhetspolitiska utgångspunkter och frågor om framtida hot. Dessa förhållanden måste också i nödvändig utsträckning återspeglas när det gäller utformningen av grundorganisationen. har enligt regeringen särskild aktualitet när det gäller militära förband och två största städer. och är på olika grunder av stor betydelse för . Regeringen nöjer sig här med att peka på två sådana väsentliga grunder. Den ena är att är huvudstad med säte för bl.a. regering och riksdag. Den andra är att har största hamn. Den förändrade hotbilden innebär bl.a. att de s.k. nya hoten fått en allt större aktualitet. Hotutvecklingen och de två storstädernas position leder enligt regeringen till att det är nödvändigt att tillförsäkra att det finns utbildade militära förband och resurser med uppgift att kunna uppträda i de två nämnda storstadsområdena. Sammantaget leder detta till att regeringen redan i det första steget av analysarbetet har kunnat fastslå att ett antal organisationsenheter för arméstridskrafterna och flygstridskrafterna bör bibehållas och således ingå i den framtida grundorganisationen. I ett andra steg har sedan övriga organisationsenheter ytterligare värderats mot de nämnda faktorerna. Regeringen har efter detta steg kunnat fastslå vilka övriga organisationsenheter som bör bibehållas och ingå i den framtida grundorganisationen. Regeringen förordar att följande dimensionering ligger till grund för detaljutformningen av Försvarsmaktens grundorganisation. Dessa slutsatser överensstämmer i huvudsak med slutsatserna i Försvarsmaktens förslag till framtida struktur i budgetunderlaget . Sex enheter för utbildning av mekaniserade bataljoner, artilleriförband, jägar- och specialförband samt för internationell utbildning och statsceremoniell verksamhet. För att säkerställa kompetens att kunna uppträda i subarktisk miljö är det nödvändigt att ett av dessa förband är lokaliserat till norra . En enhet för truppslagen inom arméstridskrafterna, luftvärns-, ingenjör-, signal- respektive trängförband. För att säkerställa kompetens för att kunna uppträda i subarktisk miljö behövs utbildningskapacitet i norra för utbildning av ingenjörförband. En enhet för utbildning av amfibieförband. En marinbas för utbildning av sjöstridskrafter. Inom marinbasen skall finnas möjlighet till basering på tre platser. En enhet för helikopterförbanden samt ett antal detachement. Till detta kommer Försvarsmaktens logistik samt funktionsskolor och centrum. Ekonomiska frågor De ekonomiska frågorna är enligt regeringen av central betydelse i dess överväganden. En utgångspunkt är att förändringarna i grundorganisationen skall leda till lägre driftskostnader. Vidare skall kostnaderna för nyinvesteringar och omlokaliseringar minimeras. Regionala konsekvenser Regeringen anför (i prop. 2004/05:5) att den har ett ansvar för att stödja de människor och de regioner som påverkas av förändringarna i Försvarsmaktens grundorganisation. Regeringen avser att i de regioner som berörs mest av försvarsomställningen ta ett särskilt stort ansvar i form av riktade åtgärder. Det handlar om de lokala arbetsmarknadsregionerna (LA-regionerna) , , /och . I dessa regioner berörs många försvarsanställda negativt, som den alternativa lokala arbetsmarknaden är mer eller mindre begränsad. Enligt regeringen måste ett nationellt ansvar tas för omställningsarbetet i vissa regioner. Landshövdingarna vid de fyra mest berörda länsstyrelserna får i uppdrag att föreslå lämpliga omställningsåtgärder. Övergripande inriktning bör vara att åtgärderna skall stödja prioriteringarna i de regionala tillväxtprogrammen. Särskilda kontaktpersoner kommer att för regeringens räkning följa och aktivt delta i arbetet. Medel avsätts för att stötta berörda regioner i omställningsarbetet. En utredare får till uppgift att föreslå statliga lokaliseringar till dessa regioner. Även statliga bolag bör, inom ramen för sina mål och verksamhetsinriktningar, spela en aktiv roll i arbetet. Riktade insatser kommer att genomföras. framtida utformning Regeringen föreslår att organisationen skall ha den omfattning och organisationsenheterna den lokalisering som framgår av det följande (yrkande 4). Som skäl för sitt förslag anför regeringen följande. Förslaget innebär att följande organisationsenheter kommer att ingå i Försvarsmaktens grundorganisation. Regeringen erinrar om att förteckningen tar upp endast de organisationsenheter som beslutar om. Regeringen pekar också på att förteckningen tar upp respektive organisationsenhet och lokaliseringsorten för enhetens ledning. För ett antal organisationsenheter gäller att verksamhet bedrivs på flera orter. Som exempel nämns att Högkvarteret är lokaliserat till men har den operativa insatsledningen i . Luftstridsskolan kommer att vara lokaliserad till . I skolan skall ingå Flygskolan som är lokaliserad till /Malmen och bedriver flygutbildningen där. Vidare gäller att det i vissa organisationsenheter ingår verksamhet som varit en separat organisationsenhet. Ett exempel på detta är att inom Livgardet finns . Södra militärdistriktsstaben Mellersta militärdistriktsstaben Norra militärdistriktsstaben /Livregementets husarer Södra skånska regementet /Revinge Artilleriregementet Luftvärnsregementet trängregemente Första ubåtsflottiljen Tredje ytstridsflottiljen Fjärde minkrigsflottiljen //Marinbasen flygflottilj /flygflottilj flygflottilj Försvarsmaktens helikopterflottilj /Malmen Försvarsmaktens logistik Skolor och centrum tekniska skola Försvarsmaktens sjukvårdscentrum Motioner skall besluta om grundorganisationen. I flera motioner, bl.a. i en gemensam fyrpartimotion av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och samt i en partimotion av , yrkas avslag på regeringens förslag (yrkande 9) i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av . I fyrpartimotion 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) av , , och konstateras att det i försvarspropositionen föreslås att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av . Detta bryter mot en mångårig parlamentarisk praxis. folkvalda representanter bör få ta ställning till det svenska försvarets grundorganisation. Som grund för sina överväganden hänvisar regeringen till uttalanden i betänkande 1999/2000:FöU7. avstyrkte i betänkandet regeringens önskemål om att få ta över beslutsbefogenheterna för vissa organisationsenheter. Innebörden av betänkandet är alltså det motsatta mot vad regeringen använder det till i försvarspropositionen. Det historiska skälet till att brukat fatta beslut om försvarets fredstida grundorganisation är att varje regemente tidigare utgjorde en egen myndighet. Så är inte längre fallet, utan utgör försvaret en enda myndighet. Trots detta är det inte lämpligt att överlämnar till Försvarsmakten att själv besluta om sin fredstida organisation av utbildning och beredskap. Försvarsmakten är landets största statliga myndighet, och en förändring av verksamheten har i många fall stor arbetsmarknadspolitisk och ekonomisk betydelse för de delar av landet som berörs. Det går i detta sammanhang inte att göra jämförelser med lokalisering av statlig verksamhet av mer begränsad omfattning. Därför bör utformningen av grundorganisationen vara ett politiskt beslut och inte ett myndighetsbeslut. Och när det är ett politiskt beslut skall det enligt vår gemensamma mening fattas av den folkvalda och inte av regeringen. Det är Moderata samlingspartiets, liberalernas, och gemensamma uppfattning att om regeringens proposition inte avslås av bör förslaget om att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av avslås (yrkande 2). I partimotion 2004/05:Fö8 (v) av m.fl. yrkar avslag på regeringens förslag att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 18). () pekar i motion 2004/05:Fö1 på att regeringen i propositionen föreslår att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av . Det är enligt motionären mycket anmärkningsvärt att regeringen kommer med en sådan inskränkning i det demokratiska beslutsfattandet mitt i en process inför ett försvarsbeslut och utan föregående debatt. Förslaget bör därför avslås (yrkande 1). () framhåller i motion 2004/05:Fö7 att kommande beslut om Försvarsmaktens grundorganisation är en förändring som är av väsentlig natur och att beslutet bör fattas av . Förslaget om att inte skall fatta beslut om grundorganisationen bör därför avslås (yrkande 1). och () yrkar i motion 2004/05:Fö9 avslag på regeringens förslag att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation skall fattas av (yrkande 1). () menar i motion 2004/05:Fö11 att det är orimligt att enligt propositionen inte skall ta ställning till försvarets olika verksamhetsställen. är högsta beslutande organ och förändringar i försvarsorganisationen bör således även i fortsättningen beslutas av riksdag. () konstaterar i motion 2004/05:Fö14 att regeringen i propositionen föreslår att det är regeringen, inte , som skall besluta om framtidens militära grundorganisation. En sådan viktig fråga kräver en bred folklig förankring, och det är helt nödvändigt med den analys, debatt och process som en riksdagsbehandling innebär. Motionären anser att skall avslå regeringens förslag och besluta att skall ta besluten som rör den militära grundorganisationen (yrkande 1). () konstaterar i motion 2004/05:Fö16 att regeringen föreslår att inte skall besluta om förändringar i Försvarsmaktens grundorganisation. Det är ett märkligt förslag ur demokratisk synvinkel. Vid en så stor omläggning av försvaret som skall ske och med omfattande nedläggningar och omflyttningar av förbanden enligt propositionen bör ta sitt ansvar för omläggningen (yrkande 1). () menar i motion 2004/05:Fö17 att det är synnerligen anmärkningsvärt att regeringen i propositionen föreslår att beslutet om Försvarsmaktens grundorganisation inte som planerat skall fattas av . Att mitt i en process byta principer för beslutsfattandet är inte acceptabelt ur demokratisk synvinkel. Förslaget bör därför avslås (yrkande 1). () understryker i motion 2004/05:Fö22 att det är viktigt att det finns en bred parlamentarisk uppslutning bakom försvarsbeslutet. I ett demokratiskt samhälle är det också viktigt att beslutet angående försvaret tas av de folkvalda i . bör avslå regeringens förslag att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte längre skall fattas av (yrkande 1). m.fl. (fp, m, kd, c) pekar i motion 2004/05:Fö25 på att regeringen i propositionen föreslår att skall avhända sig rättigheten att besluta om organisationen. Förslaget innebär att i så fall inte längre skulle ha den demokratiska beslutanderätten över rikets försvar. Att bara godkänna ekonomiska ramar utan att påverka innehållet är inte acceptabelt. Förslaget visar på en häpnadsväckande brist på insikt och förståelse för de demokratiska spelreglerna. Förslaget bör avslås och bör även fortsättningsvis fatta beslut om Försvarsmaktens grundorganisation (yrkande 2). () föreslår i motion 2004/05:Fö27 att avslår regeringens förslag att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av om inte avslår propositionen i dess helhet (yrkande 2). De ovannämnda motionerna som väckts med anledning av förslaget i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av har avskrivits eftersom regeringen genom skrivelse 2004/05:42 har återkallat förslaget. Utskottet behandlar därför inte dessa yrkanden. Avslag på propositionen Försvarsmaktens grundorganisation (prop. 2004/05:43) I fyrpartimotion 2004/05:Fö38 (m, fp, kd, c) av , , och föreslås att avslår regeringens proposition 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation och begär att regeringen återkommer med ett nytt förslag till grundorganisation som tar sin utgångspunkt i den ekonomiska ram för budgetperioden och den inriktning av försvaret som anges i motion 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c). I proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar begär regeringen att inte skall fatta beslut om Försvarsmaktens grundorganisation. Detta skulle bryta en mångårig parlamentarisk praxis. , liberalerna, och () avvisade därför i motion 2004/05:Fö21 regeringens förslag och anförde att beslutet om det svenska försvarets grundorganisation även i fortsättningen skall fattas av folkvalda representanter. Sedermera har regeringen insett att den inte har någon parlamentarisk majoritet för att överflytta beslutsbefogenheter rörande grundorganisationen till regeringen. Därför har den del av försvarspropositionen som redovisade grundorganisationens framtida struktur återkallats av regeringen. Samma förslag framläggs nu för beslutsfattande i en ny proposition (2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation). Propositionshanteringen skiljer sig markant från hur andra propositioner hanterats. Materialet som utgör grunden till förslaget till grundorganisation har inte varit utsänt på remiss. Detta förfarande har lett till att underlaget inte har kunnat granskas eller utvärderas av någon. Resultatet har blivit att underlaget brister i trovärdighet och spårbarhet. Inför och efter att regeringens första proposition (2004/05:5 Vårt framtida försvar) presenterades har nåtts av en strid ström av uppgifter som var för sig och tillsammans påvisar sådana uppenbara brister i beslutsunderlaget. Motionärerna har också kunnat se allvarliga konsekvenser vad gäller personalförsörjningen och för försvarets personalpolitik. ser allvarligt på hur nuvarande förslag slår negativt mot den folkliga förankringen av svenskt totalförsvar. Motionärerna betonar också att de som är satta att genomföra regeringens förslag till beslut uttryckligen deklarerat att det inte är genomförbart. Från detta håll har också meddelats att de utbildningsplattformar som enligt förslaget skall finnas tillgängliga inte utgör tillräcklig grund för att personalförsörja de internationella insatser som vi alla är överens om. har knappt 700 personer i utlandstjänst. Det är ett lågt antal jämfört när deltog som aktivast i internationella uppgifter. Antalet konflikter och oroshärdar har inte minskat, utan tvärtom ökat. Den osäkerhet som präglar stora delar av världen och den tradition som har inom ramen för internationella åtaganden gör att vi som land inte bör vara i en situation där vi måste säga nej när FN ber om vår hjälp. har högre ambitioner än regeringen vad gäller internationella insatser. För att uppfylla våra internationella åtaganden bör antalet utbildningsplatser öka. Den ekonomiska ram som anfördes i motion 2004/05:Fö21 skulle möjliggöra fler utbildningsplattformar för Försvarsmakten. Givet ovan kan följaktligen inte stödja regeringens förslag till grundorganisation. Men motionärerna är heller inte beredda att frångå en helhetssyn för att söka korrigera tveksamma eller felaktiga enskildheter i regeringens förslag. I stället anser motionärerna att bör avvisa regeringens förslag i dess helhet och begära att regeringen återkommer till med ett nytt förslag. () föreslår i motion 2004/05:Fö31 att avslår proposition 2004/05:43 och begär att regeringen återkommer till med ett nytt förslag (yrkande 1). Regeringen bör återkomma I flera motioner bl.a. i en gemensam fyrpartimotion av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och samt i en partimotion av begärs nya förslag och underlag om Försvarsmaktens grundorganisation. I fyrpartimotion 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) av , , och framhålls att bör begära att regeringen lämnar förslag om Försvarsmaktens grundorganisation som motsvaras av den inriktning och den ekonomiska ram som redovisats i motionen till för beslut (yrkande 3). I partimotion 2004/05:Fö8 (v) av m.fl. framhålls att varje förändring av förslaget är mycket svårt, då det utifrån materialet är omöjligt att jämföra ekonomin för olika förslag med undantag för besparingar vad gäller lokalkostnaden i de fall där man föreslagit nedläggning. Vid nedläggning av statlig verksamhet, i detta fall Försvarsmaktens, har staten ett ansvar för att skapa nya arbetsplatser som kan kompensera neddragningen. De förslag som specifikt föreslås i propositionen för de olika orterna innebär till största delen verksamheter som tar att etablera. Vissa kräver också nya investeringar, som t.ex. kriminalvårdsanläggningar. De av regeringen föreslagna åtgärderna är mycket schematiska. Det kommer att ta tid att få fram dessa arbetstillfällen och därmed riskeras ett glapp mellan nedläggning och genomförda alternativ. Regeringen bör därför skyndsamt arbeta fram förslag som är genomförbara och realistiska på kort sikt. I detta arbete bör inkluderas då det gäller verksamheter som innefattar områden där Socialdemokraterna, de gröna och samverkar. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 19). anser att skall besluta om försvarets nya grundorganisation och yrkar således avslag på propositionens beslutspunkt 9. Om vinner majoritet för denna uppfattning skall ta beslut om grundorganisationen. Det beslutsunderlag som då finns är det som redovisas i propositionen. menar dock att propositionens redovisning inte till alla delar uppfyller de krav man bör ställa på ett underlag för riksdagsbeslut angående försvarets nya grundorganisation. förutsätter att försvarsutskottet, vid sin beredning av proposition och motioner med anledning av denna, begär kompletterande material från regeringen angående bakgrund, kostnadsberäkning och konsekvenser osv. av förslaget till ny grundorganisation. Om det ej går att inhämta kompletterande redovisningar som är tillfyllest som beslutsunderlag, anser att frågan om grundorganisation bör återremitteras till regeringen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 20). () menar i motion 2004/05:Fö1 att de ekonomiska beräkningarna i propositionen, när det gäller de föreslagna omflyttningarna i propositionen, måste granskas kritiskt av en oberoende instans (yrkande 2 i denna del). Motionären anser vidare att ett nytt förslag till Försvarsmaktens grundorganisation måste utarbetas (yrkande 3 i denna del). Förslaget måste bygga på att sammansatta garnisoner och gjorda investeringar tas till vara. Även regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska hänsyn måste vägas in i förslaget. () framhåller i motion 2004/05:Fö7 att i det fall beslutar avslå regeringens förslag om att inte skall fatta beslut om grundorganisationen har regeringen därför att återkomma till med ett sådant förslag (yrkande 2). Hon framhåller vidare att de brister som genomgående finns i den ekonomiska redovisningen i grundorganisationsunderlaget visar på ett behov av ytterligare belysning. De ekonomiska beräkningarna kring förslaget bör därför bli föremål för granskning av oberoende instans (yrkande 3 i denna del). Försvarets grundorganisation bör byggas upp kring ett antal väl sammansatta garnisoner och regionalpolitiska överväganden göras. Vidare skall ställda krav på den ekonomiska redovisningen fullföljas samt hänsyn till miljön vägas in. Dessutom skall alternativa förslag presenteras. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 4 i denna del). och () pekar i motion 2004/05:Fö9 på att det är svårt att få en total bild av den eventuella besparing som en flytt av olika verksamheter skulle ge upphov till. Underlag saknas för att göra jämförelser mellan olika alternativ.