bet · GR01BOU4 · 2004-01-01 00:00:00 — 1997/98:45) anför regeringen att detknappast är möjligt att direkt i lagtexten ange vem som är att anse somsakägare. Regeringen är av den uppfattningen att yrkesfiskare bör kunnavara sakägare även i mål om vattenverksamhet trots att de inte fiskar medfasta redskap. Vidare borde enligt regeringen en anknytning som endastgrundar sig på allemansrätt aldrig vara tillräcklig för att talerätt skallföreligga. Gällande sakägarbegrepp enligt miljöskyddslagen bör utgörautgångspunkt. En generös tillämpning är således avsedd. Frågan får enligtregeringens mening i övrigt överlämnas till rättstillämpningen i likhetmed vad som gäller inom andra rättsområden.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning och avstyrkermotionsförslagen.RiksintressenUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om riksintressen.I motion 2003/04:Bo280 (s) förespråkar motionärerna bl.a. att strändernaklassas som riksintresse i MB. Motion 2003/04:T310 (c) yrkande 8 innehållerförslag om en klassificering av Ystads hamn som riksintresse.Miljöbalken behandlar riksintressen i framför allt kapitlen 3 och 4.Riksintressen enligt 4 kap. är lokaliserade och avgränsade av riksdagen.Motsvarande intressen enligt 3 kap. måste däremot helt och hållet lokaliserasoch avgränsas med tillämpning av de principer som gäller enligt PBL ifråga om samspelet och rollfördelningen mellan staten och kommunerna. Iförsta hand skall sådana frågor lösas inom ramen för översiktsplaner.Riksintressen enligt såväl 3 som 4 kap. MB skall anges särskilt iöversiktsplanen (4 kap. 1 § PBL).Det ankommer på vissa myndigheter att efter samråd med inom sittområde lämna uppgifter till länsstyrelserna om områden som de bedömervara av riksintresse enligt 3 kap. MB. ansvarar i dettasammanhang för områden av riksintresse för naturvården och friluftslivetoch m.fl. för områden av riksintresse för kommunikationer(2 § förordningen [1998:896] om hushållning med mark- och vattenområdenm.m. ).Enligt utskottets mening föreligger det inte tillräckliga skäl för riksdagenatt gå motionärerna till mötes.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 1 (m)av de (), () och PeterDanielsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad.Därmed bifaller motionerna 2003/04:N333 yrkande 9 och 2003/04:Bo214och avslår motionerna 2002/03:MJ493 yrkande 6, 2003/04:MJ408 yrkande 16,2003/04:MJ433 yrkande 5, 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3 och 2003/04:Bo218yrkandena 1 och 2.StällningstagandeUtbyggnad av vindkraft skall ske på dess egna meriter. Det är på siktohållbart att ha en allt större andel av energiproduktionen som är beroendeav stöd eller kvoter för att leverera elström. Vi anser därför att detinte behövs några nationella planeringsmål för vindkraftens utbyggnad.Etablering av vindkraft skall inte heller främjas genom att vissa områdenhävdas som riksintressen.Vindkraft till havs hotar den miljön. Många fiskar och ryggradslösadjur livnär sig på alger och andra vattenväxter. Förutom föda ger algernaskydd och livsrum åt många vattenlevande organismer. Den miljön ärutsatt för allvarliga hot. Värst är övergödningen som stressar akut hotadearter och föder de årliga stora bältena av giftalger som kväver andraalger. Andra hot är oljeutsläpp, miljögifter och de syrefria bottnar somfår allt större utbredning. Ett nytt orosmoln för den miljön är devindkraftsparker man planerar att bygga till havs vid känsliga utsjögrundsåsom Hoburgs bank och Midsjöbankarna utanför . Dessa områden ärförutom att vara värdefulla sjöfågelområden också unika algbeståndsreservoarer,som är viktiga uppväxtmiljöer för torsk. Det vore till stor skada förden miljön i om inte dessa biologiska värden kundebibehållas. De problem som finns med miljögifter är mer än tillräckligaför att skada denna sköra miljö. Vi behöver inte förvärra den med attbygga nya vindkraftverk.Vi föreslår därför att skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi med anledning av de moderata motionerna framför om attvindkraften inte främjas genom att man pekar ut vissa områden som riksintresseför vindkraft och om att avslå planerna på och stoppa utbyggnaden avvindkraftverk till havs i ömtåliga miljöer.Därmed bifaller motionerna 2003/04:N333 yrkande 9 och 2003/04:Bo214och avslår motionerna 2002/03:MJ493 yrkande 6, 2003/04:MJ408 yrkande 16,2003/04:MJ433 yrkande 5, 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3 samt 2003/04:Bo218yrkandena 1 och 2.2. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad.Därmed bifaller motion 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3 och avslårmotionerna 2002/03:MJ493 yrkande 6, 2003/04:MJ408 yrkande 16, 2003/04:MJ433yrkande 5, 2003/04:N333 yrkande 9, 2003/04:Bo214 och 2003/04:Bo218 yrkandena1 och 2.StällningstagandeI dag finns det ca 600 vindkraftverk i som tillsammans producerar0,, vilket kan jämföras med den totala elproduktionen i somligger på . Vindkraften står alltså för av den årligaelproduktionen i . Man kan också jämföra med kraftverk(vattenkraft) som ensamt producerar ca . Det är nästan tre gångerså mycket som alla vindkraftverk tillsammans. finns detplaner på att bygga ytterligare 8 000-9 000 vindkraftverk i vårt land. Ensådan etablering förutsätter att många tidigare orörda naturområdenexploateras. De vindkraftverk som det planeras för är ofta ca 50 meterhöga. Redan genom sin storlek bidrar de avsevärt till att förändralandskapsbilden. På en sådan etablering skall det ställas samma krav som påen motsvarande industrietablering. Då blir man säkerligen mycket mer aktsam.Verkens påverkan på landskapsbilden har stor betydelse. Enligt vår meningbör denna påverkan i större utsträckning leda till att tillstånd intelämnas.Ljudet från ett vindkraftverk sprids över ett stort område och påverkarnaturligtvis omgivningen. Fler undersökningar behövs för att fastställahur djurlivet påverkas av dessa ingrepp i miljön. finns detrapporter om sällsynta arter av fladdermöss som skadats av vindkraftverkeneftersom deras navigering störts. Samma sak gäller påverkan på den marinamiljön kring de fundament som måste byggas för havsbaserade kraftverk.Innan dessa utredningar är ordentligt gjorda bör en fortsatt utbyggnadavvaktas. Bra exempel på lokalisering av vindkraftverk är när man bebyggthamnområden som redan domineras av industribebyggelse. I dessa områden ärkraftverken ett passande inslag, och skadorna på djur och växtliv kanminimeras. Stora industribyggnader hör dock inte hemma i våra orörda ochnatursköna kustområden.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi med anledning av de två fp-motionerna framför om att vara ytterstrestriktiv vid prövning för nyexploatering av nya kustområden för vindkraftoch att avvakta fortsatt utbyggnad av vindkraft tills utredningar kringhur växt- och djurliv påverkas är färdiga. I den mån övriga motionsförslaginte kan anses tillgodosedda med detta avstyrker vi dem.Därmed bifaller motion 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3 samt avslårmotionerna 2002/03:MJ493 yrkande 6, 2003/04:MJ408 yrkande 16, 2003/04:MJ433yrkande 5, 2003/04:N333 yrkande 9, 2003/04:Bo214 och 2003/04:Bo218 yrkandena1 och 2.3. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad.Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ408 yrkande 16 och2003/04:Bo218 yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna 2002/03:MJ493 yrkande6, 2003/04:MJ433 yrkande 5, 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3, 2003/04:N333yrkande 9 och 2003/04:Bo214.StällningstagandeDet är ett välkänt faktum att samhället måste ställas om till en meruthållig utveckling. Här kommer vindkraften att spela en allt större rollsom en förnyelsebar energikälla som vi har gott om i vårt land. Den är enpåfallande ren energikälla och den tillför energi som är gratis ochoutsinlig. Påverkan på luft och klimat är synnerligen begränsad. När ettvindkraftverk har tjänat ut kan det monteras ned.Dessvärre finns stora målkonflikter kring denna energikälla. Vindkraftverkenmedför stora ingrepp i landskapsbilden och har nackdelar i form av bulleroch skuggbildningar. Påverkan kan förekomma på bl.a. telekommunikationoch radaranläggningar liksom på djur- och växtliv. finns de bästaförutsättningarna för vindkraftverk där turism, friluftsliv och rekreationsamtidigt har sina mest attraktiva områden. Mycket talar för att utbyggnadenav den havsbaserade vindkraften bör fortsätta. Olyckligtvis är de grundahavsområden som är mest lämpade för vindkraftverk värdefullaområden för fiskbestånden. De områden där vindkraftverk kan byggas medminimal påverkan på miljö och fiske bör därför kartläggas och klassas somriksintressen för vindkraftsproduktion.Kristdemokraterna anser att man bör sträva efter att bygga vindkraftverkenpå platser där få människor kan bli störda. Den nya generationensvindkraftverk med effekter på 3-3,5 MW kan placeras utanförkusten, utom synhåll från land.Affärsverket anser att möjligheten att bygga utstamledningsnätet mellan norra och är starkt begränsad.Kapacitetstaket nås när vattenkraftverken går för fullt, t.ex. vidvårflod. En storskalig utbyggnad av vindkraften i skulle därförkräva nya 400 KV-ledningar genom . En sådan ledning kostar ca 4miljarder kronor per . Nya 400 KV-ledningar skulle också de innebärastora ingrepp i landskapsbilden och för jord- och skogsbruket. Störrevindkraftsutbyggnader bör därför lokaliseras till områden som förutom attvara lämpliga i andra avseenden även har en utbyggd infrastruktur vadgäller elnätet.Områden av riksintresse för vindkraft behöver pekas ut. Det gäller ocksåområden som ej skall vara föremål för lokalisering av vindkraftverk. Dettaarbete måste ta sin utgångspunkt i en dialog mellan ,länsstyrelserna, berörda centrala verk och kommunerna. Därefter kanavvägningar mellan olika riksintressen göras. Det som på lämpligaste sättfrämjar en långsiktig utveckling bör ges företräde.Jag föreslår att med anledning av kd-förslagen tillkännager förregeringen som sin mening vad jag framför om att områden av riksintresseför vindkraftsutbyggnad bör pekas ut och att större vindkraftsutbyggnaderav ekonomiska skäl bör lokaliseras till områden med en utbyggd infrastrukturför eldistribution.I den mån övriga motionsförslag inte kan anses tillgodosedda med dettaavstyrker jag dem.Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ408 yrkande 16 och2003/04:Bo218 yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna 2002/03:MJ493 yrkande6, 2003/04:MJ433 yrkande 5, 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3, 2003/04:N333yrkande 9 och 2003/04:Bo214.4. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad.Därmed bifaller motionerna 2002/03:MJ493 yrkande 6, 2003/04:MJ433yrkande 5 och 2003/04:Bo218 yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna2003/04:MJ408 yrkande 16, 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3, 2003/04:N333yrkande 9 och 2003/04:Bo214.StällningstagandeAlltfler inser att samhället måste ställas om till en mer uthållig utveckling.Vindkraften kommer här att spela en allt större roll som en förnyelsebarenergikälla. Den är en påfallande ren energikälla och den tillför energisom är gratis och outsinlig. Påverkan på luft och klimat är synnerligenbegränsad. När ett vindkraftverk har tjänat ut kan det monteras ned.Det finns dock dessvärre målkonflikter kring denna energikälla. Vindkraftverkenmedför ingrepp i landskapsbilden och har nackdelar i form av buller ochskuggbildningar. Påverkan kan förekomma på bl.a. telekommunikation ochradaranläggningar liksom på djur- och växtliv. finns de bästaförutsättningarna för vindkraftverk där turism, friluftsliv och rekreationsamtidigt har sina mest attraktiva områden.Det pågår runt den svenska kusten många intressanta diskussioner omvindkraftsparker och deras etableringar längs den svenska kusten. Etableringarnaberör såväl bofasta som sommarboende. Inte sällan pågår långa och mångaöverprövningsprocesser som visar på konflikter mellan nationella energimåloch lokala boendemiljöer och mellan lokalsamhället och de fritidsboende.Detta har fått många vindkraftsintressenter i kustområdena att planeraför och ansöka om havsbaserade vindkraftsparker. görs dettai tron och förhoppningen att det här inte sker någon påverkan på miljöneller att det här inte finns opponenter. Det är dock detta som är problemet,eftersom det inte finns någon som helst erfarenhet av vad som inträffari närmiljön runt vindkraftverket. De områden som är intressanta förplacering är ofta just där fisken leker eller växer upp. Det är också platserdär det småskaliga fisket bedriver sin verksamhet. Om dessa utbyggnaderblir av stoppas det småskaliga fisket, eftersom fiskarna inte har utrustningeller fartyg för att söka fiskeplats längre bort. Därför bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna att forskning om effekterna påfisket måste föregå etablering av havsbaserade vindkraftverk.I sammanhanget bör möjligheten att inrätta ett vindkraftscentrum påGotlands högskola undersökas på nytt.Områden av riksintresse för vindkraft behöver pekas ut. Det gäller ocksåområden som ej skall vara föremål för lokalisering av vindkraftverk. Dettaarbete måste ta sin utgångspunkt i en dialog mellan ,länsstyrelserna, berörda centrala verk och kommunerna. Därefter kanavvägningar mellan olika riksintressen göras. Det som på lämpligaste sättfrämjar en långsiktig utveckling bör ges företräde.Affärsverket anser att möjligheten att bygga utstamledningsnätet mellan norra och är starkt begränsad.Kapacitetstaket nås när vattenkraftverken går för fullt, t.ex. vidvårflod. En storskalig utbyggnad av vindkraften i skulle därförkräva nya 400 KV-ledningar genom . En sådan ledning kostar ca 4miljarder kronor per . Nya 400 KV-ledningar skulle också de innebärastora ingrepp i landskapsbilden och för jord- och skogsbruket. Störrevindkraftsutbyggnader bör därför lokaliseras till områden som förutom attvara lämpliga i andra avseenden även har en utbyggd infrastruktur vadgäller elnätet.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadjag framför med anledning av de två c-motionerna samt förslagen i kd-motionenBo218 yrkandena 1 och 2. I den mån övriga motionsförslag inte kan ansestillgodosedda med detta avstyrker jag dem.Därmed bifaller motionerna 2002/03:MJ493 yrkande 6, 2003/04:MJ433yrkande 5 och 2003/04:Bo218 yrkandena 1 och 2 och avslår motionerna2003/04:MJ408 yrkande 16, 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3, 2003/04:N333yrkande 9 och 2003/04:Bo214.5. Krav avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 2 (m)av de (), () och PeterDanielsson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om krav avseende vindkraftsutbyggnad. Därmedbifaller motionerna 2003/04:N290 yrkandena 6-8 och 2003/04:N333yrkandena 3-5 och avslår motionerna 2003/04:Bo218 yrkande 3 och 2003/04:Bo260yrkande 6.StällningstagandeEnligt vår uppfattning måste all lagstiftning genomsyras av stor respektför den enskilda äganderätten. Lagstiftningen bör präglas av respekt för människors liv och hälsa samt skyddsintressen i naturoch miljö.Det är lätt att konstatera att vindkraftens etableringsfrågor är komplicerade.Vindkraften har uppenbara fördelar som energikälla. syns ettvindkraftverk på stora avstånd. Vidare ger det upphov till buller ochandra olägenheter. Detta gör att värdefulla kultur- och naturvärden, liksomeventuella grannars intressen av en fortsatt god boendemiljö, måste beaktasnär ställning tas till etableringar av nya verk.Enligt vår mening måste en markägare ges möjlighet att själv bestämma vadmarken skall användas till och om han så önskar upplåta marken för vindkraft.Men detta kräver att även övriga intressen tas till vara på ett bra sätt.Detta görs bäst genom att man i den kommunala planprocessen tar ställningtill frågor om vindkraftsetableringar. På så sätt kan skyddsvärda natur-och kulturmiljöer undantas och förutsebarhet garanteras ägare tillkringliggande markområden. Vindkraftsetableringar skall granskas noga i denkommunala planeringen och tillståndsgivningen. Krav bör ställas pådetaljplaneprövning vid varje etablering. Då ges närboende och sakägaremöjlighet att hävda sina intressen.Det bör därför skapas ett fungerande regelverk som sätter snävaoch tydliga gränser för byggande av vindkraftverk.Vi anser vidare att nationella minimiregler för respektavstånd mellanbebyggelse och vindkraftverk bör tas fram. Den mellanliggande terrängensegenskaper skall vägas in för att närboende inte skall drabbas. Ersättningskravför minskade fastighetsvärden skulle då inte behöva komma i fråga. Reglernabör vara dispositiva, närboende skall alltså kunna godkänna att minimiavståndunderskrids.Vi vill ha en särskild gränsvärdesnorm för buller från vindkraftverk.Bullernormer för industriområden är inte lämpliga att följa, när vindkraftverkbyggs nära bostadshus, rekreationsområden o.d. Vi vill att vindkraftsverksamhetskall miljöprövas på samma sätt som annan verksamhet prövas som harinverkan på omgivningen. Försiktighetsprincipen skall gälla. Innan storavindkraftsparker byggs borde därför deras miljöpåverkan utredas grundligt.Enligt vår mening är det inte tillräckligt att de i våra motioneraktualiserade mycket angelägna frågorna om krav på miljö- ochdetaljplaneprövningvid vindkraftsetablering, införande av respektavstånd mellan bostäder ochvindkraftverk samt krav på samråd med närliggande kommuner vidvindkraftsetablering m.m. behandlas i . Vi anser att frågornaförtjänar att behandlas i ett större sammanhang. Till exempel bör kravetpå detaljplaneprövning framgå av lagen.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför med anledning av m-motionerna.Därmed bifaller motionerna 2003/04:N290 yrkandena 6-8 och2003/04:N333 yrkandena 3-5 och avslår motionerna 2003/04:Bo218 yrkande 3och 2003/04:Bo260 yrkande 6.6. Krav avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om krav avseende vindkraftsutbyggnad. Därmedbifaller motion 2003/04:Bo218 yrkande 3 och avslår motionerna2003/04:N290 yrkandena 6-8, 2003/04:N333 yrkandena 3-5 och 2003/04:Bo260yrkande 6.StällningstagandeAlltjämt bedrivs det ett omfattande utredningsarbete beträffande vilkakrav som bör ställas i samband med vindkraftsetableringar. I avvaktan påatt detta arbete förs framåt vill jag nu endast ta ställning i några avde frågor som tas upp i de aktuella motionerna.Det bör enligt min mening sålunda ställas krav när det gälleröversiktsplaneringens hantering av vindkraftsetableringar. Översiktsplaneringenär det medel som står till buds för att skapa överblick och därmedförutsättningar för en genomtänkt utbyggnad. Själva planeringen innebär attområde för område göra en avvägning mellan motstående intressen och bedömavad landskapen tål. Boende i områden som är aktuella för en exploateringmåste vara med i planeringen från början. vill betonavikten av att kommunerna i översiktsplaneringen behandlar områden lämpligaför vindkraftverk.Framtida utbyggnadsområden för vindkraft och även områden fria frånvindkraftverk skall markeras på kartorna i översiktsplaneringen.Vidare finns det skäl att redan nu ställa krav på att vindkraftsutbyggnadensamordnas mellan berörda kommuner och att länsstyrelserna är aktiva i sinroll som bevakare av mellankommunala intressen.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadjag framför med anledning av motion Bo218 (kd) yrkande 3.Därmed bifaller motion 2003/04:Bo218 yrkande 3 och avslårmotionerna 2003/04:N290 yrkandena 6-8, 2003/04:N333 yrkandena 3-5 och2003/04:Bo260 yrkande 6.7. Tillståndsprövning avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tillståndsprövning avseende vindkraftsutbyggnad.Därmed bifaller motion 2003/04:Bo270.StällningstagandeDet svenska samhället är beroende av en säker elförsörjning. Att garanteradetta är ett av energipolitikens viktigaste mål.Ett allvarligt hinder för att nå de uppsatta målen när det gäller utbyggnadenav förnybar elproduktion är dagens komplicerade och delvis föråldradetillståndsprocess, i synnerhet den som gäller för vindkraften. Krångligoch tidsödande byråkrati och motstridiga krav från olika myndigheterfördröjer, förhindrar och fördyrar vindkraftens utbyggnad.I några fall har utdragna tillståndsprocesser lett till att den planeradetekniken, när tillståndet väl är klart, redan är föråldrad. För attvindkraftsprojektören skall kunna utnyttja den senaste tekniken måstetillståndsprocessen då dras i gång på nytt.Ett problem i sammanhanget är att vindkraftverk hamnar under flera olikaregelverk och att tillståndsansökningar därför måste beredas av fleraolika myndigheter parallellt. Önskvärt vore att, liksom i exempelvisStorbritannien, samla tillståndshanteringen under ett enda tak.Man kan även ifrågasätta logiken i att vindkraft klassas sommiljöfarlig verksamhet som den erhåller miljöbonus för att den ärmiljövänlig. Att projekt granskas noga och att strikta miljökrav ställsär självklart, men detta kan lika väl ske inom ramen för plan- och bygglagen.Ytterligare ett problem är att de effektgränser som satts för när tillståndbehöver sökas från olika instanser inte har följt med den tekniskautvecklingen. När gränsen för att behöva söka regeringstillstånd sattes till10 MW framstod denna nivå som gigantisk. räcker det med en grupp på3-4 kraftverk för att komma över denna gräns, vilket i sig i de flestafall innebär fördröjning av projektet, eftersom ytterligare en instans,regeringen, måste kopplas in. Gränsvärdena måste ses över och anpassastill den teknikutveckling som skett.För att kunna nå regeringens och mål om 10 TWH vindkraft år2015 behövs en betydligt snabbare tillståndsprocess.Därför bör tillståndsprocessen ses över. Olika beslutsinstanser bör ansvaraför olika effektgränser.Vad jag nu har anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo270.8. Omprövning av vattendomar, m.m., punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om omprövning av vattendomar, m.m. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Bo294 och avslår motionerna 2003/04:Bo251 och2003/04:Bo291.StällningstagandeÄlven Ljusnan som sträcker sig från källflödena i till mynningenvid samhälle söder om är ett exempel på en älv somexploaterats starkt. Trots den förhållandevis stora utbyggnaden ärregleringsgraden låg jämfört med många andra norrländska älvar.Med något enstaka undantag är samtliga vattenkraftsanläggningar inomLjusnans och avrinningsområde tillståndsprövade enligt den äldrevattenlagen.