bet · GR01BOU6 · 2004-02-19 00:00:00 — Den blandning av olika verksamheter som finns i dessa små samhällenoch den särprägel som detta skapar har också gjort dem till attraktivaboendemiljöer.En förutsättning för att dessa byar skall bestå och kunna behålla sinsärprägel är att de kan fortsätta att utvecklas. Det innebär att de sombosätter sig där måste ta hänsyn till och acceptera att mångsidighetenbestår. För att samhällenas karaktär och särdrag skall bestå fordras attalla verksamheter ges möjlighet till förändring och utveckling. Enförutsättning för att så skall bli fallet är att inte bara de boendes utanockså de olika näringsverksamheternas krav på byns utveckling kan tillgodoses.Det tycks råda oklarhet kring vilken utbyggnad av t.ex.småföretagsverksamhet som kan komma till stånd inom ramen för pågåendemarkanvändning.Denna oklarhet är enligt vår mening olycklig, då den bl.a. riskerar attstoppa utvecklingen i byar och mindre samhällen med en särpräglad blandningav boende och annan verksamhet. En utredning bör därför tillsättas föratt se över behovet av att klargöra dagens lagstiftning på denna punkt.Syftet med utredningen bör vara att skapa förutsättningar för att såvälboende som näringsverksamhet kan fortgå i dessa särpräglade miljöer.Det vi nu med anledning av motion 2003/04:Bo258 (m) yrkande 16 anfört ombyggande i miljöer med lokal särprägel bör tillkännage förregeringen som sin mening.5. Nationellt handlingsprogram för boende och hälsa, punkt 6 (c, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo263yrkande 23.StällningstagandeI dagens samhälle utgör ohälsan ett av de allvarligaste problemen. Statenskostnader för ohälsan beräknas motsvara av BNP. Det verkligtallvarliga är emellertid det dagliga lidande som många människor utsättsför. Det kan handla om den negativa påverkan av buller, magnetiska ochelektriska fält, radon samt föroreningar från källor från såväl ute- sominnemiljön. Ett ökande antal barnallergier är ett av många tecken på attdet inte står rätt till.Ohälsan har givetvis många orsaker men vi anser att en stor del avförklaringen står att finna i vår boendemiljö. En god boendemiljö är därfören avgörande faktor för människors välbefinnande och livskvalitet. Vianser att regeringen inte ägnat detta förhållande tillräckliguppmärksamhet. Det är nödvändigt att nu vidga debatten om ohälsan ochutforma ett åtgärdsprogram med en så bred inriktning att ett helhetsgreppkan tas om problemen.Ett första steg i ett sådant arbete bör vara att utarbeta en nationellhandlingsplan inriktad på boende och hälsa som skall analysera omfattningenav och orsakerna till ohälsan, men framför allt ge konkreta förslag tillförbättringar. Vi anser således att bör ställa sig bakom förslageti motion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 23 om en nationell handlingsplan fören bättre boendemiljö.6. Det sunda huset, punkt 7 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:A371yrkande 6.StällningstagandeTrots att de omfattande problemen med innemiljön i våra bostäder och övrigabyggnader har varit uppmärksammade tycks det fortfarandefinnas stora brister i kunskapen om hur man åtgärdar problemen och undvikeratt nya uppstår. Det kommer rapporter om nyuppförda hus medohälsosam miljö till följd av fuktproblem, felaktig materialanvändningeller andra brister i projektering och uppförande.Till stor del beror dessa förhållanden på att man inte tillämpar denkunskap som redan borde vara väl spridd bland alla involverade i byggprocessen.Det gäller emellertid också att snabbt få ut den nya kunskap som tasfram av forskningen inom området. Inom forskningsprogrammet Det sundahuset som finansieras av Formas (för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande) har mycket ny kunskaptagits fram som snabbt bör få sin spridning till bygg- och förvaltningssektorn.Det är även nödvändigt att forskningen inom området ges tillräckligaresurser så att nya lösningar kan utvecklas som är både miljövänliga ochbidrar till en bättre innemiljö. Detta förutsätter sannolikt också attmedel avsätts för experimentbyggande så att inte oprövade metoder direkttillämpas i den seriebyggda produktionen.Vad vi nu anfört bör med anledning av Kristdemokraternaspartimotion 2003/04:A371 yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna.7. Regler för ventilationssystem, punkt 8 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ474yrkande 12.StällningstagandeEn god ventilation är av avgörande betydelse för en god inomhusmiljö.Trots detta välkända faktum är det alltför vanligt med bostäder och lokalersom har ett undermåligt inomhusklimat. Enligt min mening är detta heltonödigt. Det finns goda kunskaper om ventilationssystem som harvisat sig vara mer effektiva, hälsosamma och mindre kostnadskrävande ändagens så vanliga mekaniska ventilation. Självdrag eller naturlig ventilationär en väl beprövad ventilationsprincip i äldre hus. Med ny teknik är deti dag fullt möjligt att utveckla självdragstekniken så att den svarar motdagens energi- och komfortkrav. Ett hinder för detta är dock att gällandebestämmelser och tillämpningen av dessa bestämmelser inte ger utrymme fören utveckling som leder till en jämn och god ventilation med lågenergiförbrukning och liten materialåtgång. Förutsättningar bör dessutom skapasför att på olika sätt kombinera naturlig och mekanisk ventilation för attdärigenom främja hälsa och åstadkomma energibesparingar.Den slutsats som måste dras är att utvecklingen på ventilationsområdetinte primärt leder till en god och resurssnål mänsklig miljö, utan snararetill goda villkor för ventilationsindustrin. För att komma till rätta medproblemen bör en översyn av gällande bestämmelser för ventilation görasi syfte att lyfta fram naturlig ventilation som en förstahandslösning.Som en del i detta arbete bör arbete inom ventilationsområdetingående granskas av ett opartiskt organ. Ventilationsindustrins påverkanpå utvecklingen mot en allt högre grad av mekanisk ventilation bör samtidigtutredas.Vad jag nu med anslutning till förslaget i partimotion2003/04:MJ474 yrkande 12 anfört om att ge regeringen i uppdrag att belysaolika aspekter på mekanisk och naturlig ventilation samt föreslå åtgärderså att dessa två system kan samverka bör som sin mening geregeringen till känna.8. Direktverkande elvärme, punkt 9 (v, c, mp)av (), (), () och HelenaHillar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ401yrkande 13 i denna del och 2003/04:MJ474 yrkande 11.StällningstagandeElektricitet är en högkvalitativ energi som bör användas på bästa sätt.Det är mot den bakgrunden oroande att av produceradeelenergi används till uppvärmning och luftkonditionering av bostäder ochlokaler.I en- och tvåbostadshus är det fortfarande möjligt att installeradirektverkande elvärme om byggnaden har särskilt goda energiegenskaper. Detgäller för såväl nybyggnation som ombyggnation. Det är emellertid uppenbartatt elanvändningen för uppvärmningsändamål måste minska kraftigt. Etttungt vägande skäl är givetvis att kärnkraften skall avvecklas, menhuvudskälet är att elenergin skall användas i mer tekniskt kompliceradesammanhang än uppvärmning. Ett första viktigt steg för att successivtminska elanvändningen inom bostadssektorn är att hindra att ytterligarebostäder förses med uppvärmningssystem som inte relativt enkelt kankonverteras till användning av miljövänliga värmekällor. Användningen avdirektverkande elvärme förhindrar eller försvårar påtagligt en sådanomställning.Riksdagen avslog föregående år motionsförslag om att införa ett förbudmot direktverkande elvärme med hänvisning till ett regeringsuppdrag tillBoverket att genomföra en analys av konsekvenserna av ett sådant förbud.Detta uppdrag avrapporterades . bör därför begäraatt regeringen lägger fram ett förslag om att ta bort direktverkandeeluppvärmning som uppvärmningsalternativ. Detta bör gälla både vidnybyggnation och vid större ombyggnationer. Enstaka fritidshus bör fortfarandestå utanför dessa bestämmelser.Det som ovan anförts om direktverkande elvärme med anledning av motionerna2003/04:MJ401 (mp) yrkande 13 i denna del och 2003/04:MJ474 (c) yrkande11 bör som sin mening tillkännage för regeringen.9. Direktverkande elvärme, punkt 9 - motiveringen (m)av de (), () och PeterDanielsson (m).StällningstagandeVi anser att de aktuella motionerna med förslag om ett förbud motdirektverkande elvärme entydigt bör avvisas av . Det bör vara möjligtatt välja uppvärmningsform utan denna typ av statliga restriktioner.Elenergi produceras i huvudsak inom landet. Denna produktion - genomvattenkraft och kärnkraft - ger dessutom i förhållande till andra energiformeren miljömässigt mindre belastning.Det bör således stå den enskilde fastighetsägaren fritt att ta ställningtill om eluppvärmning är den bästa lösningen i det enskilda fallet, oavsettom det är frågan om s.k. direktverkande elvärme eller en elpanna medexempelvis vattenburen värmedistribution. Det kan i sammanhanget framhållasatt i sin analys av konsekvenserna av ett förbud konstaterat attdet varken är miljömässigt eller ekonomiskt försvarbart med ett förbudmot direktverkande elvärme.Med hänvisning till ovanstående motivering bör avslå motionerna2003/04:MJ474 (c) yrkande 11 i denna del samt 2003/04:MJ401 (mp) yrkande13.10. Krav på energihushållning i byggnader, punkt 10 (fp, kd, c)av (), (), () och RigmorStenmark (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:N324yrkande 10, bifaller delvis motionerna 2003/04:Bo243 och 2003/04:Bo269och avslår motion 2003/04:MJ401 yrkande 13 i denna del.StällningstagandeDet energipolitiska omställningsprogrammet har visat ett magertresultat. Det krävs nu kraftfulla åtgärder inom alla sektorer. Bostadssektornstår för en stor del av den sammanlagda energiförbrukningen och sparpotentialenär fortfarande hög. Särskilt vid nyproduktion men även i samband medombyggnad är det viktigt att denna potential tas till vara. Det kommeremellertid rapporter som tyder på att det inte längre pågår en utvecklingmot energisnålare hus. I en studie som gjorts på tekniska högskolaslås det fast att vi inte bygger mer energisnåla hus nu än vad vi gjordeförr.Denna brist på utveckling inom byggsektorn kan ha flera orsaker. Informationenoch kunskapsspridningen om kostnads- och energieffektiva lösningar kansäkert förbättras i flera avseenden. Det finns åtskilliga exempel påprojekt där en god ekonomi kunnat kombineras med byggnadstekniska lösningarsom leder fram till en mycket låg energiförbrukning. Kunskapen om dessalösningar måste ges stor spridning så att de kommer till allmän användning.Förklaringen till frånvaron av utveckling står sannolikt också att finnai bristande ekonomiska incitament eller otydliga byggkrav från samhälletssida. Det finns därför skäl att överväga formerna för sådana incitament.Exempelvis får inte skattereglerna motverka energieffektiva lösningar.Byggreglerna bör också ses över i syfte att lyfta fram byggnadsteknik somleder till en bättre energihushållning.Vad vi nu anfört med anledning av motion 2003/04:N324 (fp) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär att ävenövriga motioner som behandlas i detta avsnitt till stor del får anses blitillgodosedda.11. Krav på energihushållning i byggnader, punkt 10 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ401yrkande 13 i denna del, 2003/04:Bo243 och 2003/04:Bo269 och bifaller delvismotion 2003/04:N324 yrkande 10.StällningstagandeBebyggelsesektorn är av stor betydelse från klimatsynpunkt och förmiljöfrågorna i övrigt. Denna insikt måste påverka alla beslut som rör dennasektor. I de aktuella motionerna framhålls flera konkreta åtgärder somkan vidtas med sikte på att öka klimathänsynen. En sådan åtgärd är attutreda och ta fram förslag på komplettering av regelverket för denobligatoriska besiktningen av ventilationssystemet så att den även omfattarklimathänsyn. Det är också lämpligt att den lokala energirådgivningeninvolveras i detta arbete. Vidare bör ges ett uppdragatt med prioritet utreda och komma med förslag för att motverkakonkurrensbegränsning på energi- och byggmarknaderna som får negativakonsekvenserför uppfyllelsen av klimatmålen.En minskning av energiförbrukningen inom bostadssektorn och en omställningav uppvärmningssystemen är en av de avgörande frågorna om energi- ochklimatmålen skall kunna uppnås. Enligt en nyligen publicerad undersökninggjord vid kräver nya bostadshus mer energiän gamla. Detta är givetvis inte rimligt och åtgärder måste snabbt vidtasför att få i gång en utveckling mot energisnålare hus. En sådan åtgärd äratt se över energihushållningskraven i byggreglerna med sikte på enpåtaglig skärpning. Det kan även behöva utvecklas andra styrmedel för attminska energiförbrukningen i hus. Att bygga rätt och energieffektivt spararresurser för hela samhället, och det skall därför också gynna de boende.Det finns många lyckade exempel på ett energisnålt och miljömedvetetbyggande. Det är viktigt att kunskapen om sådan lösningar ges stor spridninginom byggområdet.Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Det innebär ett bifall till partimotion 2003/04:MJ401yrkande 13 i denna del samt till motionerna 2003/04:Bo269 (mp) och2003/04:Bo243 (s). Även motion 2003/04:N324 (fp) yrkande 10 torde därmed varatillgodosedd.12. Barnsäkerhet i bostäder, punkt 11 (kd, v, c, mp)av (), (), (), StenLundström (v) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo215och 2003/04:Bo297 yrkande 29.StällningstagandeUnder en lång rad år har det i motioner föreslagits att åtgärder skallvidtas för att förebygga barnolycksfall i våra bostäder. Bostadsutskottetsoch majoritet har avvisat dessa förslag med hänvisning tillpågående överväganden eller genomförda informationskampanjer. Några merpåtagliga åtgärder för att förbättra barnsäkerheten i det befintligabostadsbeståndet har emellertid inte vidtagits. har ett skrämmandestort antal barnolycksfall understrukit behovet av ytterligareinsatser för en ökad barnsäkerhet.Regler som syftar till att förhindra barnolycksfall infördes ibyggnadslagstiftningen för nybyggda hus 1973 och för ombyggnader . Detinnebärmed stor sannolikhet att bl.a. större delen av miljonprogrammets bostäderinte från början försetts med sådan utrustning. Även om vissa kompletteringari efterhand kan ha gjorts i delar av det äldre bostadsbeståndet finns detförmodligen ett mycket stort antal lägenheter i områden med en hög andelbarnfamiljer som helt saknar säkerhetsutrustning.De undersökningar som bl.a. () gjort av barnolycksfallutgör en sorglig bekräftelse på detta förhållande. BO:s undersökningarhar visat att nästan alla dödsolyckor där barn fallit utfrån fönster och balkonger har inträffat i hus byggda . BO harkonstaterat att många av olyckorna hade kunnat undvikas om krav påsäkerhetsanordningar funnits även för dessa årgångar av hus. BO har ocksåvid flera tillfällen föreslagit att barnsäkerhetskraven i Boverketsbyggregler även skall gälla fastigheter byggda . föreslogsamma sak redan 1993.Under en följd av år reagerade regeringen inte alls på de förslag sommyndigheterna fört fram. Till slut tillsatte regeringen enbarnsäkerhetsdelegationmed uppgift att se över frågor om säkerhet och förebyggande av skador ibarns och ungdomars miljö. Barnsäkerhetsdelegationen har redovisatsitt slutbetänkande med överväganden och förslag i många frågor. Delegationenhar däremot inte lämnat något förslag om ändrad lagstiftning i den aktuellafrågan. Vi anser därför att regeringen nu måste agera och läggafram ett förslag för med utökade krav på barnsäkerhet i detäldre bostadsbeståndet. I den mån det anses erforderligt med ytterligareöverväganden om den konkreta utformningen av lagändringen kan detta arbeteske inom PBL-kommittén.Vi föreslår att med bifall till motionerna 2003/04:Bo215 (v)och 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 29 som sin mening tillkännager för regeringenvad vi ovan anfört om barnsäkerheten i äldre bostäder.13. Sprinkleranläggningar, punkt 14 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo238.StällningstagandeBoverkets regler om brandskydd innehåller inga krav på sprinkler ilokaler för vårdinstitutioner. Däremot finns krav om automatiskt brandlarmsamt högre krav på väggmaterial och byggnadens konstruktion. Enligt uppgiftfrån är ett starkt personskydd grundlinjen när det gällerbrandsäkerhet vid vårdinstitutioner. Huvuduppgiften är att människorna ilokalen snabbt och säkert kan ta sig ut eller få hjälp att ta sig ut.Även om det givetvis alltid bör vara utgångspunkten att människor snabbtskall evakueras från en brinnande byggnad måste det även finnas en beredskapför situationer när detta inte sker. Det kan bero på att de personer somfinns i en vårdlokal inte själva kan ta sig ur byggnaden och hjälp intefinns på plats i tillräcklig omfattning. Det kan också bero på attsäkerhetsrutiner inte följs. Ett särskilt problem är de låsta vårdavdelningarnainom bl.a. psykiatrin. Ett tragiskt exempel på följden av låsta avdelningaroch bristande brandskydd är branden föregående år vid sjukhusi då två unga kvinnor dog.Det pågår ett forsknings- och utvecklingsarbete inombrandskyddsområdet där en ökad användning av sprinkleranläggningar är ettintressant alternativ. Det finns nu lösningar som inte kräver så dyrainvesteringar. Sprinklersystemen har flera påtagliga fördelar, bl.a. kanandra byggnadstekniska lösningar godkännas. Större öppna ytor blir möjligaoch det ställs inte längre lika hårda krav på t.ex. avskiljande dörrarmellan uppehållsrum och korridor på en vårdanläggning. Med ett sprinklersysteminstallerat kan det med andra ord skapas både säkrare och trivsammaremiljö för personal och boende.En dialog har inletts mellan och om vilka kravpå brandskydd som bör ställas vid särskilda boendeformer för äldre.Representanter för har i olika sammanhang pläderat förinförande av sprinklersystem för denna typ av boende. Vi anser att myckettalar för att ett sådant krav bör införas. Det är emellertid viktigt attövervägandena inte begränsas till bara äldreboende utan att frågan ommotsvarande krav för andra typer av särskilt boende och institutionerockså prövas.För att klargöra de i motion 2003/04:Bo238 (v) aktualiserade problemenanser vi att regeringen bör få ett uppdrag att utreda behovet av ettregelverk för sprinklersystem. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.14. Byggande i trä, punkt 15 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ409yrkande 13 och 2003/04:Bo263 yrkande 7 och bifaller delvis motion2003/04:Bo250.StällningstagandeVi har i omfattande skogstillgångar som dessutom är av hög kvalitet.Trots den goda tillgången på träråvara finns det en stor outnyttjadpotential för trä som byggnadsmaterial. Byggandet av offentliga lokaleroch flervåningshus är viktiga områden som uppvisar en låg träandel. Istället är det stål och betong som dominerar. Givetvis är detta anmärkningsvärtmot bakgrund av det faktum att är ett avvärldens starkaste exportländer av trävaror. I flera europeiska länderhar det tagits initiativ för ett ökat byggande i trä. Det gäller intebara traditionella träproducenter som och utan också ländersom och . Det är nu hög tid att en motsvarande satsningkommer till stånd i Sverige.För att få byggsektorn att på allvar implementera träbyggnadstekniken istörre skala, krävs politiska initiativ. Det var mot denna bakgrund somriksdagen fattade beslut om att ett nationellt handlingsprogramför byggande i trä skall genomföras. Regeringen har därefter utsett enförhandlare med uppgift att föreslå åtgärder för ökat byggande i trä. Ettförslag om en strategi och plan till åtgärder presenterades iår i rapporten trä i byggandet. Rapporten innehåller flera intressantaförslag som bör föras över till praktisk handling. Det är nu avstor vikt att se till att handlingsprogrammet för ett ökat byggande i träinte tillåts förbli en pappersprodukt. bör därför i etttillkännagivande understryka att programarbetet snabbt måste leda fram tillatt regeringen vidtar konkreta åtgärder med inriktning på att trä kananvändas i byggandet i betydligt större utsträckning än . I den måndessa åtgärder förutsätter riksdagsbeslut bör regeringen utan onödigfördröjning lägga fram förslag i frågan.Många av de nödvändiga åtgärderna handlar givetvis om frågor som branschenkan påverka utan pekpinnar från staten. På dessa områden kan emellertidstaten medverka till bl.a. att ett forsknings- och utvecklingsarbete kommertill stånd och att erfarenheterna från träbyggnadsprojekt ges stor spridning.Staten står också själv som byggherre i en rad stora projekt som skullekunna tjäna som goda exempel på det svenska träkunnandet.Vad vi ovan anfört med anledning av motionerna 2003/04:Bo263 (c) yrkande7 och 2003/04:MJ409 (kd) yrkande 13 bör som sin mening tillkännageför regeringen. Därmed får även vad som föreslagits i motion 2003/04:Bo250anses vara tillgodosett.15. Krav på tillgänglighet, punkt 16 (fp, kd, c)av (), (), () och RigmorStenmark (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:So504yrkande 26, 2003/04:So642 yrkande 3 och 2003/04:Bo261 yrkande 3.StällningstagandeTillgänglighet för äldre och funktionshindrade i den byggda miljön är enviktig integrationsfråga för bostadspolitiken. Det är också rimligt attse denna fråga som en grundläggande demokratifråga eftersom tillgänglighetär en förutsättning för delaktighet i de flesta samhällsaktiviteter.Trots att flera förändringar har gjorts i byggnadslagstiftningen undersenare år med syfte att förbättra tillgängligheten i den byggda miljönkan vi konstatera att det fortfarande tillkommer byggnader och helabostadsområden som har stora brister i tillgänglighet och användbarhet. Detkan vidare konstateras att arbetet med att åtgärda de omfattande bristersom finns i det äldre byggnadsbeståndet inte drivs på önskvärt sätt.Den diskriminering mot stora delar av befolkningen som en bristandetillgänglighet innebär får inte fortgå utan att kraftfulla åtgärder sättsin. Det kan inte accepteras att elever utestängs från sina skolor, attfunktionshindrade inte kan besöka butiker eller andra serviceinrättningareller att äldre tvingas lämna sina invanda boendemiljöer när rörlighetenminskar.Situationen för funktionshindrade elever och studenter bör särskiltuppmärksammas. Tillgängligheten till skolor, universitet och högskolor ärofta bristfällig.