bet · GR01FöU8 · 2004-03-16 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 12 motioner från den allmänna motionstiden2003/04 samt en motion väckt med anledning av revisorers förslag2002/03:RR18.Utskottet föreslår att samtliga motioner avslås.Reservationer har lämnats av Moderata samlingspartiet och Kristdemokraterna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. båtarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fö4, 2003/04:Fö212, 2003/04:Fö229och 2003/04:Fö230.2. Ansvaret för vrakRiksdagen avslår motion 2003/04:Fö232.Reservation 1 (m)3. Åtgärder för att förhindra katastrofer i ÖstersjönRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fö215, 2003/04:Fö217, 2003/04:Fö248,2003/04:Fö249, 2003/04:Fö250 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Fö259 yrkande6.Reservation 2 (m)4. Försvarsmaktens räddningshelikoptrar och miljöräddningsinsatserRiksdagen avslår motion 2003/04:Fö207.5. FiskekontrollRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ408 yrkandena 14 och 20.Reservation 3 (kd)den 16 mars 2004På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), MichaelHagberg (s), (), (), (), (), (), (), ÅsaLindestam (s), (), (), ()och ().Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlas motioner väckta under den allmänna motionstiden2003/04 samt en motion som väckts med anledning av revisorersförslag 2002/03:18. En sammanställning av motionsyrkandena återfinns ibilaga 1.Utskottets övervägandenSjöräddningssällskapets båtarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fö4, 2003/04:Fö212, 2003/04:Fö229 ochmotion 2003/04:Fö230.I motion 2003/04:Fö212 av m.fl. (kd) påtalas att den svenskaFörsvarsmakten har ett antal, av skattemedel betalda, stridsbåtar sominte behövs i tjänst. gör en stor insats förnödställda på sjön med hjälp av snabbgående båtar men anser sig inte ha rådatt betala för att låna båtarna. Motionärernayrkar att tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om ett fortsatt undantag från full kostnadstäckning av destridsbåtar som bedöms övertaliga och som kan användas avSjöräddningssällskapet.I motion 2003/04:Fö229 av m.fl. (s) menar motionärerna attdet vore mycket olyckligt om i bokstavlig meninglivsviktiga insats riskerar att omintetgöras. Enligt motionärerna kan detinte vara rimligt att detta görs till en intern fråga för Försvarsmakten.Det krävs att regeringen ingriper och söker hitta en lösning som gör detmöjligt för att också i fortsättningen bedrivasitt framgångsrika arbete.Även i motion 2003/04:Fö230 av () anförs vikten av attSjöräddningssällskapet kan fortsätta sin verksamhet liksom i motion2003/04:Fö4 av () i vilken sägs att det är av stor vikt attSjöräddningssällskapet även i fortsättningen har möjlighet att använda debåtar som försvaret inte behöver.Utskottet delar motionärernas uppfattning att utfören mycket viktig uppgift. Frågan om möjligheten för Sjöräddningssällskapetatt låna båtar av Försvarsmakten har lösts genom att Försvarsmakten den30 fattade beslut om att får låna samma båtarsom tidigare lånats ut till . Utlåningen sker ienlighet med 4, 6 och 16 § i förordningen (2002:375) om Försvarsmaktensstöd till civil verksamhet. får låna dessa båtar avFörsvarsmakten eftersom en statlig myndighet utan kostnad kan låna materielav en annan statlig myndighet under förutsättning att den myndighet somlånar ut materielen inte behöver den i sin egen verksamhet. Sjöfartsverketkan sedan i sin tur låna ut dessa enheter till påsamma villkor som man tidigare lånat ut egna enheter. Motionerna synesdärmed vara tillgodosedda och utskottet avstyrker motionerna 2003/04:Fö4,2003/04:Fö212, 2003/04:Fö229 och 2003/04:Fö230.Ansvaret för vrakUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion 2003/04:Fö232.Jämför reservation 1 (m).I motion 2003/04:Fö232 av de () påtalas att deti landets skärgårdar och utmed våra kuster tillkommer ett stortantal båtvrak. Ofta är det havererade och strandade fritidsbåtar och mindrefartyg. Enligt motionären saknar dessa oftast ekonomiskt värde och lämnasdärför åt sitt öde av den tidigare ägaren. Båtvraken blir ofta ensäkerhetsrisk för sjöfarten, en miljörisk genom bränsleutsläpp och nedskräpningeller till hinder för fisket. Motionären anför behov av att åstadkomma ensamlad lagstiftning som bl.a. skall reglera ansvarsfrågan för nytillkomnavrak. I motionen föreslås att det bör utredas att överföra ansvaret förhanteringen av nytillkomna vrak i vattnet till och påstränderna till kommunernas räddningsnämnder.Utskottet anför följande i frågan. Vrak som är yngre än kanunder vissa omständigheter falla in under reglerna i lagen (1918:163) medvissa bestämmelser om sjöfynd eller lagen (1938:121) om hittegods. Anmälanom sjöfynd skall göras till bl.a. . Om ett vrak ligger ochhindrar sjöfarten eller fisket har viss rätt att agera medstöd av kungörelsen (1951:321) om undanröjande av för sjöfarten ellerfisket hinderliga vrak m.m.En rättslig reglering av ansvar för nytillkomna vrak kan vara motiveradav t.ex. miljöskäl och sjösäkerhetsskäl. Det krävs dock en tydlig avgränsningför att staten inte skall påta sig ansvar för vrak till vilka det finnsen ägare och vrak för vilka det finns ett försäkringsansvar. Frågan omett eventuellt statligt åtagande kräver utredning om hur långt ut frånlandlinjen statens ansvar skall sträcka sig. Vidare krävs utredning omhur många vrak som finns. Slutligen måste ett statligt åtagande varafinansierat. Stora kostnader kan uppstå vid bärgning, bortforsling,upphuggning och omhändertagande av laster.Utskottet har tidigare behandlat frågan om ansvaret för vrak i betänkande2002/03:FöU4. Förutom ovanstående resonemang anfördes då ävenföljande:Trafikutskottet har i betänkande 1996/97:TU1 med anledning av en motionom miljökonsekvenser av förlista krigsfartyg från vilkakan innehålla okända mängder bunkerolja uttalat följande:Utskottet förutsätter att på lämpligt sätt, t.ex. inomramen för samarbetet i för skyddet av Östersjönsmarina miljö, aktualiserar frågan. Någon åtgärd synes sålundainte erforderlig med anledning av motionsyrkandet, varför detta avstyrks.Utskottet anser med hänsyn till vad utskottet ovan anfört att det i en reglering som täcker in motionärens yrkande, om än spridd i ettantal olika författningar. Om en författningsöversyn är motiverad börregeringen ta erforderliga initiativ. Motionen bör således inte bifallas.Utskottet finner inte anledning att ändra sin inställning och avstyrkersåledes motion 2003/04:Fö232.Åtgärder för att förhindra katastrofer i ÖstersjönUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fö215, 2003/04:Fö217, 2003/04:Fö248,2003/04:Fö249, 2003/04:Fö250 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:Fö259 yrkande6.Jämför reservation 2 (m).I motion 2003/04:Fö215 av () anförs att ett ökat internationelltsamarbete är den nödvändiga arbetsformen för att utveckla arbetet inomalla de områden som på olika sätt berör . Ett internationelltcentrum för övervakning av miljö, trafik och fiske bör därför inrättas.Sverige är det land som har den längsta kuststräckan runt . Ennaturlig placering är enligt motionären i anslutning till Kustbevakningensverksamhet i . Ett centrum säkerställer att alla resurser påeffektivast sätt fullt ut kan utnyttjas, till gagn för såväl säkerhetensom miljön runt vårt viktigaste hav.I motion 2003/04:Fö249 av m.fl. (s) anförs att en samverkangenom ett maritimt centrum i skulle betyda stora fördelar för bl.a. brottsbekämpning, miljötillsyn, Polisenspersonkontroll och Marinens territoriella övervakning. Att samverka ochriva hinder mellan myndigheter är enligt motionärerna ett uttalat mål förstaten.Utskottet anför följande. Utredningen om utveckling av området civilsäkerhet inom råd har lämnat sittbetänkande Utveckling av området civil säkerhet inom råd(SOU 2003:101). I betänkandet föreslår utredningen att det upprättas ettför gemensamt centrum för utveckling och samordning avsamarbete om sjöinformation i och angränsande hav. Detta centrumbör ha internationell bemanning med representation av personal frånfiskeri-, gräns- och kustbevakningskontroll samt medverkan från brottsbekämpandemyndigheter från alla berörda stater. Enligt utredningen bör det ävenfinnas experter på analys och effektivisering av komplexa system ochprocesser.Behovet av åtgärder för att komma tillrätta med havets miljötillstånd harnyligen fått en bred genomlysning av i betänkandet(SOU 2003:72) Havet - tid för en ny strategi. Kommissionen tillsattes avregeringen (dir. 2002:102), för att göra en sammanfattning avkunskapsläget, såväl nationellt som regionalt, avseende miljötillståndeti Sveriges kust- och havsområden både i och i Västerhavet.Kommissionen fick även i uppgift att utforma övergripande strategier påkort och lång sikt samt föreslå åtgärder som kan bryta den pågåendenegativa utvecklingen i havsmiljön.Enligt kommissionen behövs det ett antal radikala åtgärder för havsmiljön.Inte minst påpekas behovet av internationellt samarbete. Havsmiljökommissionenföreslår i betänkandet att omgående påbörjar ett arbete för attförbereda ett gemensamt initiativ av regeringscheferna i ,syftande till en revidering av Helsingforskonventionen. Betänkandet som,liksom det tidigare nämnda betänkandet om civil säkerhet, innehållerförslag som ligger i linje med motionen bereds inom ochär ute på remiss. I avvaktan på den fortsatta beredningenav ärendena finner inte utskottet anledning att tillstyrka motion2003/04: Fö215.När det gäller frågan om den nationella samordningen är det Kustbevakningensom har till uppgift att samordna de civila behoven av sjöövervakning ochsjöinformation samt förmedla denna information till berörda civilamyndigheter. Sjöinformation består av sjölägesinformation som kombineras medannan sjörelaterad information. Sjölägesinformation skall Försvarsmaktensamla in, bearbeta och lämna till sammanställd för civilabehov. Den sjörelaterade information som tillförs kan vara underrättelsersom de myndigheter som övervakar laglydnaden behöver för att fullgörasina uppgifter. Det kan också vara tilläggsinformation om fartygstyper,inspektioner, trafiktillstånd, oceanografiska observationer eller dyliktsom andra civila myndigheter behöver i sin verksamhet.För att bistå i arbetet har regeringen föreskrivit attdet skall finnas ett samrådsorgan knutet till myndigheten. I samrådsorganet,som benämns , finns företrädare för ett stort antalmyndigheter som bedriver verksamhet med mer eller mindre maritima inslagnämligen , , , , ,, , och Försvarsmakten.Kustbevakningen fick i regleringsbrevet för av regeringen i uppdragatt i samarbete med utveckla ett system för riskanalys, baseratpå underrättelser och brottsmisstankar som kan vara styrande för kontrollenav sjötrafiken. Som en bland flera delfrågor har en gemensam arbetsgrupparbetat med frågan och i en intern rapport föreslagit bl.a. inrättandet av en för och gemensam maritimunderrättelsegrupp som skall verka för selekteringar och profilering avhandels-, fiske- och fritidsfartyg. pågår överläggningarmellan myndigheterna kring driftsättningsfrågor såsom lokaliseringsort,lokaler, personal m.m. Myndigheten har även motsvarande uppdrag attutveckla system med och ett med Sjöfartsverket.Kustbevakningen och har redan på regeringens uppdrag utvecklatett sådant riskanalyssystem vad avser fiskerikontroll.Utskottet välkomnar varje initiativ till samordning och gemensamtresursutnyttjande. Utskottet förutsätter dock att regeringen återkommer idessa frågor i den aviserade propositionen som kommeratt behandla inriktningen av de civila frågorna under kommandeförsvarsbeslutsperiod. Utskottet finner därför inte anledning att tillstyrkamotion 2003/04: Fö249.I motion 2003/04:Fö217 av () anförs att regeringenbör ta initiativ till åtgärder som både förhindrar att olyckstillbuduppstår och, genom överenskommelser med övriga , möjliggöratt första räddningsfartyg på plats vid olyckstillbud kan vidta åtgärderför att minska katastrofens omfattning.I motion 2003/04:Fö248 av () påtalas att det i en snarframtid finns sju EU-medlemstater runt . Kvantiteten och kvalitetenpå räddningstjänsten vad gäller utrustning och personal varierar mellanländerna. Men en eventuell oljekatastrof drabbar alla stater. Därför ärdet enligt motionären av stor vikt att tar initiativ till attsamordna räddningstjänsterna runt i syfte att säkra en tillräckligberedskap vid en katastrof förorsakad av utsläpp av miljöfarliga ämnen,genom samarbete gällande materiel, utbildning samt gemensammaberedskapsövningar.I motion 2003/04:Fö259 av m.fl. (m) yrkande 6 anförs attSverige inte har tillfredställande beredskap och förmåga att hantera olyckortill sjöss. För att förbättra detta krävs ett utökat samarbete mellanalla svenska myndigheter och med övriga länder kring . Avtal börsnarast ingås mellan länderna kring i avsikt att klara utorganisation, ansvar och ekonomi vad gäller räddningsinsatser när olyckoreller katastrofer inträffar.Utskottet anför följande. Inom miljöräddningstjänsten till sjöss skerarbetet i () och EU. I vilar ansvaretför miljöräddningstjänsten till sjöss, både nationellt och internationellt,på enligt lagen (2003:778) och förordningen (2003:789)om skydd mot olyckor samt myndighetens instruktion. Det internationellasamarbetet torde förväntas utvecklas vidare i positiv riktning genom EU:sutvidgning . Av kommer då endast attstå utanför EU men, liksom , aktivt delta i miljöräddningen.För sjöövervakning för civila ändamål finns vidare ettaktivt, operativt inriktat samarbete mellan samtliga inomramen för BSRBCC (Baltic Sea Region ). Behovetav internationellt samarbete inom den civila sjöövervakningen i allmänhettorde även det kunna tillgodoses bättre genom utvidgningen av EU och enutökad samverkan.Regeringen väntas lägga fram en proposition om Sverigesgenomförande av EU:s direktiv /59 om inrättande av ett övervaknings- ochinformationssystem för sjötrafiken. Direktivet innehåller bl.a. bestämmelsersom ålägger medlemsstaterna att upprätta planer, för att vid behov i sinahamnar eller på någon annan skyddad plats, kunna ta emot fartyg sombefinner sig i nöd.Ansvars- och ersättningsfrågor vad gäller insatser inom ett annat landsansvarsområde regleras i den operativa plan som finns i Helsingforskommissionen.Principen är att det land som drabbas av ett utsläpp inom sitt ansvarsområdesvarar för åtgärderna och bedömer i vilken mån utländska resurser ärerforderliga. Om sådana begärs ersätter den begärande staten de kostnadersom uppstår. Om däremot någon stat på eget initiativ sätter i gångbekämpningsåtgärder inom någon annan stats ansvarsområde utgår inte någonsådan ersättning.Även samordning av räddningsinsatser runt , bedrivs inom HELCOM.Sverige agerar med stort engagemang i fråga om beredskap och skarpainsatser samt samarbete gällande materiel, utbildning och gemensammaövningar vilket utskottet anser är mycket positivt.Med anledning av vad som ovan anförts samt den pågående beredningen avHavsmiljökommissionens betänkande anser utskottet att motionärernasyrkanden till stora delar är tillgodosedda och avstyrker därför motionerna2003/04:Fö217, 2003/04:Fö248 och 2003/04:Fö259 yrkande 6.I motion 2003/04:Fö250 av () yrkande 1 påtalas att dennationella handlingsberedskapen vid oljeutsläpp inte är tillräcklig. Enligtmotionären bör målet vara att skapa en nationell upptagningskapacitettill havs som klarar att på något/några dygn ta upp hela lasten vid etthaveri utan att oljan når land. I samma motion yrkande 2 anförs attregeringen bör verka för ett utökat samarbete med övriga nationer inom EUvad avser oljeskyddsberedskap. Organisation och kostnader för ökadhandlingsberedskap vid oljeutsläpp bör delas mellan Östersjöländerna.Utskottet anför följande. Såsom ovan redovisats bedrivs internationellsamverkan inom (), där också gemensammalösningar vad gäller ökad oljeskyddsberedskap står högt på dagordningen.I regleringsbrev för framgår mål för delinom verksamhetsgrenen Genomförande av räddningsinsatser. Som exempel kannämnas att skall kunna påbörja en insats vid oljeutsläppeller vid fara för utsläpp efter larm, och bekämpningsåtgärderskall kunna påbörjas efter larm.Utskottet har inhämtat uppgiften att den 1 december 2003till regeringen redovisat en förstudie avseende tre nya, större fartyg.Frågan är under beredning i . Den fartygstyp som föreslåshar förutom flera andra användningsområden också en betydandeoljeupptagningskapacitet. Utskottet gör således bedömningen att det inteankommerpå att ta initiativ i frågan och avstyrker därför motion2003/04:Fö250 yrkandena 1 och 2.Försvarsmaktens räddningshelikoptrar och miljöräddningsinsatserUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion 2003/04:Fö207.I motion 2003/04:Fö207 av Per m.fl. (kd) föreslås att som redan finns i beredskap för bl.a. sjöräddning,snabbt skall kunna lyfta ut inspektörer från för attundersöka misstänkt miljöbov. Ytbärgarna har möjlighet att ta oljeprov urvattnet som sedan kan jämföras med oljan i tankarna. Motionärerna hemställerom en snabbutredning med syfte att genom avtal kostnadsfritt möjliggöraför att snabbt och enkelt kunna utnyttja för miljöräddningsinsatser. Ur ett samhällsekonomiskt perspektivtorde det vara en god användning av de gemensamma resurserna.Utskottet anför följande. Enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor.har räddningsledare rätt att vid behov, utan kostnad,disponera bl.a. statliga resurser såsom Försvarsmaktens helikoptrar vidmiljöräddningstjänst till sjöss.Utskottet har från inhämtat att det erfarenhetsmässigtinte torde vara ändamålsenligt att låta ta oljeprov från helikopter. Dekraftiga luftströmmarna från helikoptern rör om ytvattnet så att provtagningenoch efterföljande analys inte kan göras med tillräcklig säkerhet för attkunna användas som bevis. Vidare kan tänkas att kontaminering sker frånytbärgarens dräkt eller utrustning. För att säkerställa oljeprovetsbevisvärde ställs det höga krav på renlighet och enhetlighet vid provtagningen.Kustbevakningen har utvecklat en metod att från sina flygplan släppa nerbojar som genom absorption säkrar ett oljeprov. Erfarenheterna från dettaarbetssätt är goda. Endast i undantagsfall förekommer det enligt vadutskottet erfarit behov av helikopter för att sätta ombord tjänstemän påett misstänkt fartyg.Ändringar som genomförts i lagen (1980:424) om åtgärdermot förorening från fartyg (prop. 2000/01:139, bet. 2001/02:MJU4, rskr.2001/02:81) har bl.a. gett rätt att inleda förundersökningvid utsläppsbrott. har förordnat förundersökningsledareför detta ändamål. Dessa ändringar tillsammans med ett fördjupat samarbetemellan , Riksåklagaren och åklagarmyndigheterna, har inågra fall lett till snabbare lagföring vid denna slags brottslighet tillsjöss.För det fall det är tal om brottsbekämpning och inte miljöräddningstjänstoch utför de polisiära insatser som man enligt lag harbefogenheter att utföra, bör man vid behov snarare nyttja polisens resurserän Försvarsmaktens.Utskottet gör bedömningen att den lagstiftning som finns tillgodoser debehov som framställs i motionen varför utskottet avstyrker motion2003/04:Fö207.FiskekontrollUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ408 yrkandena 14 och 20.Jämför reservation 3 (kd).I motion 2003/04:MJ408 av m.fl. (kd) yrkande 14 anförsatt i samband med ratificeringen av havsrättskonventionen avgettförklaring varigenom klargjorts att skall betraktas som ett s.k.historiskt sund. Därigenom gäller enligt motionärerna inte någon ovillkorligrätt till genomfart för utländska fartyg. De rättsliga möjligheterna förSverige och att begränsa sjöfart i sundet måste fullständigtklarläggas. bör inte utesluta att det för kan bli aktuelltatt hindra genomfart av enkelskroviga oljetanker eller fiskare från andraländer än Östersjöländerna.I yrkande 20 i samma motion yrkas att begär att regeringen senasti tilläggsbudgeten i vårpropositionen 2004 återkommer till medförslag om hur en skärpning av övervakningen av in- och utpasseringtill/från fiskevatten kan utformas och vilka kostnader detta förmed sig.Utskottet har erfarit att det inte bedrivs fiske i Östersjöni någon större omfattning av andra än egna fiskare.Genom att utnyttja fartyg och flygplan och i samverkan med andra myndigheter,främst , får viktig information om var fiskepågår och fiskefartygens rörelser. Resurserna är dock små i förhållandetill antal fiskefartyg och omfånget fiskeansträngningar. Den fysiskafiskeövervakningen kompletteras med ett tekniskt system, , som administreras av . Systemet innebär att störrefiskefartyg är utrustade med en transponder som med automatik sänderpositionsangivelse för fartyget med jämna intervall. Systemet ger godinformation om var fiskefartygen befinner sig och kunskapen om var fiskepågår kommer att öka. omfattas alla fartygöver som fiskar i EU:s vatten. Från och med årsskiftet 2004/05gäller detta även fartyg över 15 meter.Genom införande av s.k. checkpoints ökar förutsättningarna för Kustbevakningensmöjlighet att kontrollera enskilda fartyg då de lämnar viss fiskezon. Men,enligt bedömning måste införandet av checkpoints kombinerasmed en ökad övervakning av omgivande vatten för att förhindra att fartyglämnar fiskezon på andra positioner än vid checkpoints. Enligt nuvaranderegler kan dock checkpoints inte användas mot andra EU-länders fiskefartyg.Utskottet avstyrker motion 2003/04:MJ408 yrkandena 14 och 20.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ansvaret för vrak, punkt 2 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 1. Därmed bifaller motion 2003/04:Fö232.StällningstagandeI landets skärgårdar och utmed våra kuster tillkommer ett stortantal båtvrak. Ofta är det havererade och strandade fritidsbåtar och mindrefartyg. Dessa saknar oftast ekonomiskt värde och lämnas därför åt sittöde av den tidigare ägaren. Båtvraken blir ofta en säkerhetsrisk försjöfarten, en miljörisk genom bränsleutsläpp och nedskräpning eller tillhinder för fisket. Det finns ett behov av att åstadkomma en samladlagstiftning som bl.a. skall reglera ansvarsfrågan för nytillkomna vrak. Viföreslår att det bör utredas om att överföra ansvaret för hanteringen avnytillkomna vrak i vattnet till och på stränderna tillkommunernas räddningsnämnder.Motion 2003/04:Fö232 bör därför bifallas.2. Åtgärder för att förhindra katastrofer i , punkt 3 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2. Därmed bifaller motion 2003/04:Fö259yrkande 6 och avslår motionerna 2003/04:Fö215, 2003/04:Fö217, 2003/04:Fö248,2003/04:Fö249 och 2003/04:Fö250 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEn avgörande förmåga i den framtida försvarsmiljön är att förstå och kunnabeskriva en bred och alltmer mångfasetterad bild av den värld vi lever i,från fred till kris och ytterst i krig. Det kräver en breddad förmågaatt uppfatta, förebygga och reagera mot hot och risker som är svåra attupptäcka. Dolda former av hot kräver särskilda motåtgärder. För att levaupp till detta måste skapa en gemensam helhetssyn på ochformulera en konsistent maritim strategi.Krav ställs på att länderna kring har en enhetlig syn och maritimförmåga att ingripa. Kontinuerlig närvaro och flexibelt agerande utgörförutsättning för att förebygga internationella kriser i vårt närområde.Inte bara de egna intressena styr denna utveckling.