bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Miljöeffekterna bedöms hapotential att på ett radikalt och snabbt sättkraftigt minska utsläppen av svaveldioxid ochkväveoxid från fartygstrafiken inom hela EU-området.Detta system kan ses som en komplettering till deinternationella regelverket. Trafikutskottetframhåller att frågan om handel med utsläppsrätterockså har tagits upp avGodstransportdelegationen som i sitt slutbetänkande(SOU 2004:76) anför att förutsättningarna för ettfrivilligt handelssystem där sjöfarten ingår böranalyseras vidare.Sammanfattningsvis framhåller trafikutskottet sinpositiva syn på syftena med här behandlademotionsförslag, dvs. ökad säkerhet och förbättradmiljö inom sjöfarten. Som utskottet har visat på idet föregående drivs arbetet parallellt och på fleraplan; internationellt inom IMO och EU, regionaltinom bl.a. Helcom och nationellt inom . Medett adekvat regelverk och effektiv och enhetligtillämpning kan sjöfarten aktivt bidra till att lösagodstransporternas miljöproblem och skapa etteffektivt transportsystem. Liksom i sina tidigareställningstaganden i frågan förutsättertrafikutskottet att regeringen inom EU aktivt verkarför en ordning som säkerställer största möjligakonkurrensneutralitet.Trafikutskottet konstaterar också att berördaföretag inom svensk sjöfartsnäring bedriver ettfortlöpande arbete i miljöförbättrande syfte. Ilikhet med vad trafikutskottet har uttalatär detta ett både framkomligt och föredömligtarbetssätt. Det kan emellertid finnas skäl förregeringen att närmare undersöka förutsättningarnaför att främja ytterligare initiativ av parterna.Därmed finns det också skäl att betona vikten av attutveckla en svenskflaggad handelsflotta.I skrivelsen redovisar regeringen attHavsmiljökommissionen har föreslagit en övergripandemarin strategi med syfte att åstadkomma samverkanför ett förbättrat havsmiljöarbete. kan finna ligger detta förslagliksom en rad övriga förslag i kommissionensbetänkande väl i linje med de nu behandlademotionsförslagen. Som regeringen påpekar ibudgetpropositionen återstår emellertid vissa frågorsom måste drivas hårdare, medan andra frågor, såsombarlastvattenhantering, tillkommer. Trafikutskottetutgår från att regeringen i sitt fortsatta arbetetar i beaktande alla relevanta frågor om sjöfarten inu aktuella motioner.Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig tilltrafikutskottets synpunkter på de nu aktuellamotionerna. Mot den bakgrunden finner utskottetsyftet med motionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkandena 15och 17-19, 2003/04:MJ65 (m) yrkande 4, 2003/04:MJ66(fp) yrkande 9 och 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 2 fåranses helt eller delvis tillgodosett. Motionerna idessa delar bör inte medföra någon ytterligareåtgärd från sida.Med hänvisning till det ovan anförda bör ävenmotionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 16,2003/04:MJ225 (kd), 2003/04:MJ334 (c) yrkande 3,2003/04:MJ408 (kd) yrkande 3 samt 2003/04:Ju263 (kd)yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd.Med anledning av två motioner om skärpta påföljderför bl.a. oljeutsläpp till sjöss vill utskotteterinra om att lagen (1980:424) om åtgärder motförorening från fartyg skärptes betydligt hösten2003 (prop. 2001/02:181, bet. 2002/03:MJU3, rskr.2002/03:13). kanskadestånd utgå om den som lämnar eller tar emotavfall från fartyg drabbas av onödig försening.Möjlighet finns även att hålla kvar fartyg somnärmast kommer från annan hamn inom Europeiskasamarbetsområdet och som där inte har lämnat avfallpå föreskrivet sätt. Utskottet vill också erinra omvad som sägs ovan om att sedan den 1februari 2002 har möjlighet att inleda och bedrivaförundersökning avseende vattenföroreningsbrott. har dessutom arbetet med att organiseraen förundersökningsorganisation prioriterats.Härutöver vill utskottet hänvisa till kommissionensnyligen presenterade förslag om skärpning avpåföljderna för sådana brott. Förslaget är sålångtgående som det är möjligt med hänsyn tillinternationella konventioner på området, framförallt Havsrättskonventionen. I förslaget föreslåsoaktsamhet och medverkan bli tillräckliga föransvar, och förslaget innehåller även ett antalstraffskärpningar. Med det anförda finner utskottetatt motionerna 2003/04:MJ334 (c) yrkande 4 och2003/04:MJ437 (s) inte bör påkalla någon ytterligareåtgärd från sida.Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällenoch (bet. 2003/04:MJU3) tagitställning till motioner om kostnader förstrandstädning på framför allt Västkusten.Utskottet, som då hänvisade till sin behandlingvåren av liknande motioner (bet. 2001/02:MJU24)anförde att förslaget om statligt bidrag tillkommunernas strandstädning innebär att kommunerna iprincip skall bära kostnaderna för nedskräpningen.En sådan uppfattning står i motsättning tillprincipen att förorenaren skall betala (PollutorPays Principle). Utskottet redogjorde förregeringens uppfattning i frågan, dvs. att ettviktigt sätt att minska nedskräpningen är attangripa problemet mera i grunden och satsa på lokaltoch regionalt förankrade projekt som fokuserar påopinionsbildning bland vissa målgrupper såsomfiskare, redare, oljeindustri etc. Syftet härmed äratt minska mängden marint avfall genom att skapaattityd- och beteendeförändringar hos dem som bidrarmest till nedskräpningen. Utskottet hänvisade äventill det projekt som sedan två och ett halvt årpågår med Stiftelsen i samarbetemed stiftelsens samarbetspartner i Nordsjöstaterna.Projektet har initierats av stiftelsen och omfattarhela . I projektets referensgruppingår från svensk sida ,, , , , , , . Primära målgrupper är fiskare,sjömän, ägare av fritidsbåtar ocholjeindustriarbetare. Projektet genomför aktivitetersom kan påverka dessa grupper och som kanminska den nedskräpningen. Projektetfinansieras delvis av EU:s program Interreg IIIBNorth Sea. Utskottets ställningstagande kvarstår.Det anförda innebär att inte bör vidtanågra åtgärder med anledning av motionerna2003/04:MJ63 (kd) yrkande 21, 2003/04:MJ284 (kd)yrkande 2 och 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 7.Verksförordningen (1995:1322) ger regeringen rättatt utfärda föreskrifter för myndigheter underregeringens verksamhetsområde. För Naturvårdsverketsdel gäller förordningen (2001:1096) med instruktionför . Det ankommer således påregeringen att i instruktionen ange de uppgifter somden anser lämpligen bör ankomma på verket. Medanledning av motion 2003/04:MJ434 (mp) yrkande 2vill utskottet härutöver hänvisa till utskottetsuttalanden om vikten av ekologiskthållbar förvaltning av fiskeresurserna (bet.2003/04:MJU13). Med det anförda avstyrker utskottetmotionen i berörd del samt motion 2003/04:MJ339 (v).När det gäller åtgärder för att främja bl.a.kvävereduktion bör, enligt Miljömålsrådetsbedömning, arbetet med att skydda myrmark påskyndasom delmålet skall nås. låg takten ireservatsbildningen under genomsnittet för densenaste femårsperioden. pågår ett viktigtarbete för skyddet av våtmarker genom utpekande avNatura 2000-områden. Av budgetpropositionen för år2005, utgiftsområde 20, framgår att regeringen underår 2004 har beslutat att ett 50-tal avMyrskyddsplanens områden skall ingå i Natura 2000-nätverket. Den nationella våtmarksinventeringennärmar sig sitt slut i och med att en sistafältsäsong genomförs i under år2004. Av årets budgetproposition framgår attresultatet bl.a. skall ligga till grund förutpekandet av nationellt och internationelltvärdefulla områden. har i uppdragatt redovisa en nationell strategi för skydd ochskötsel av våtmarker och sumpskogar senast den 1oktober 2005. Denna strategi skall ta etthelhetsgrepp på uppfyllelsen av miljökvalitetsmålet.I budgetpropositionen redogör regeringen även förden utvärdering av svenska våtmarker anlagda underåren 1996-2002 med jordbruksstöd eller inom lokalainvesteringsprogram som på ochJordbruksverkets uppdrag har gjorts vidVåtmarkscentrum vid . Sammanlagtgranskades närmare 1 200 objekt om ca 3 300 hektar.Enligt Våtmarkscentrums beräkningar renar vissavåtmarker vattnet från upp till ett ton kväve perhektar och år. Betydande variationer förekommerdock. Studien visar även att våtmarker anlagda inomolika stödformer är olika effektiva i fråga om attlägga fast de näringsämnen som finns i vattnet.Placeringen av våtmarken är härvid en viktig faktor.Som stöd för det framtida arbetet harJordbruksverket tagit fram kvalitetskriterier förvåtmarkers placering, utformning och skötsel. Syftetär att våtmarkerna skall vara effektivanäringsfällor, främst beträffande kväve, samtidigtsom biologisk mångfald gynnas och hänsyn tas tillplatsens kuturmiljövärden. I det samlade grepp somNaturvårdsverket tog beträffandeåtgärdsprogram för hotade arter skrevs avtal medolika länsstyrelser om ett drygt tiotal program somberör arter med koppling till våtmarker. I rapportenMiljömålen - allas vårt ansvar föreslårMiljömålsrådet att delmålet ges en annan utformningsedan den nuvarande omgången av åtgärdsprogramfullföljts av . Förslaget kommer attbehandlas i samband med regeringens redovisning tillriksdagen av den fördjupadeutvärderingen av miljömålen. Det kan tilläggas attca våtmarker och småvatten har anlagtsunder perioden 2000-2003.Inom miljö- och landsbygdsprogrammet finns ettflertal åtgärder som syftar till att minskaväxtnäringsförlusterna från jordbruksmark. Av åretsbudgetproposition, utgiftsområde 23, framgår attanslutningen till miljöersättningen för minskatkväveläckage genom odling av fånggröda ochsenarelagd jordbearbetning uppgick till ca 196 200hektar vilket är ca fyra gånger fler än detuppsatta målet. Åtgärden bedöms ha en mycket positiveffekt genom att kväveläckaget minskat. Beräkningarpekar på att åtgärden har lett till enminskning av kväveutlakningen från med ca . Trots den positiva effekten bedöms det varasvårt att uppnå miljökvalitetsmålet Ingenövergödning.I sammanhanget vill utskottet erinra om attSverige till har angett ytterligarekänsliga områden enligt rådets direktiv (91/676/EEG)om skydd mot att vatten förorenas av nitrater frånjordbruket. Härutöver bör framhållas att genomåterföring av skatt på handelsgödsel ochbekämpningsmedel stöd lämnas till åtgärder för attbl.a. minska växtnäringsförluster från jordbruket isyfte att minska övergödning.Med det ovan anförda finner utskottet att syftetmed motionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 13,2003/04:MJ243 (kd) yrkande 3, 2003/04:MJ370 (m)yrkande 11, 2003/04:MJ386 (m), 2003/04:MJ408 (kd)yrkande 1, 2003/04:MJ434 (mp) yrkande 6 och2003/04:MJ472 (fp) yrkandena 19 och 21 i alltväsentligt får anses tillgodosett. Motionerna idessa delar bör därmed lämnas utan vidare åtgärd.Enligt bedömning går arbetet medatt bevara skyddsvärda miljöer i havs- ochkustmiljön framåt. Rådet anser att det i allmänhetär en långsam process att bilda reservat ochfiskefria områden i marin miljö eftersom det ärmånga intressen som behöver konsulteras. Utskottetdelar uppfattningen att den konsultativa processenär viktig och kan tyvärr konstatera att få nyareservat har bildats i marin miljö de senaste åren.Utskottet finner det därför angeläget att insatsernafrån berörda myndigheter och aktörer ökar för attmålet skall kunna uppnås såväl när det gällerinrättande av nya reservat som identifiering av ettlämpligt område där fiske inte skall bedrivas.Enligt är kunskapen om naturvärdena påland i svenska kust- och skärgårdsområden god menbegränsad när det gäller områden i marin miljö,särskilt utsjöområden. Det är därför viktigt att fåtill stånd en sammanhållen marin naturinventeringsom grund för att klarlägga naturvärdena i kust- ochhavsområden. har påbörjatinventeringar i 16 av ett 40-tal grundområden ochbankar som kan kategoriseras som utsjöbankar ellerutsjögrundområden. Som regeringen anför ibudgetpropositionen för , utgiftsområde 20,kommer denna inventering att utgöra ett viktigtunderlag för att utveckla kunskapsbasen om de marinanaturvärdena och för att kunna utvärderavindkraftparkers effekter på naturmiljön ihavsområden. Regeringen anser det också angelägetatt även inventeringar av fiskbestånden pågrundområden och bankar genomförs.Av årets budgetproposition, utgiftsområde 20,framgår vidare att arbetet med skyddade marinaområden har fått ökad prioritet.Regeringen har föreslagit två utsjöbankar,Fladen och Lilla Middelgrund, som nya Natura 2000-områden. Länsstyrelserna har genom inköpskyddat kustområden till en kostnad av . har skyddatstill en kostnad av . Inom ramenför Konventionen för skydd av den miljön iNordostatlanten lämnade våren 2004förslag till områden som bör skyddas isvenska delen av och , och idecember 2003 beslutade i länatt skall avsättas somnaturreservat. redovisadeNaturvårdsverket och regeringensuppdrag att utreda möjligheten att införafiskeförbud i ett skyddat marint område. Totalt har15 områden undersökts, varav fem bedöms ge högeffekt vid ett fiskeförbud. Verkens bedömning ärdock att det inte är möjligt att genomföra försökmed totalt fiskestopp i något av de redovisadeområdena , på grund av att denerforderliga förankringsprocessen inte hinnergenomföras till dess. Utan att något enskilt områdeutpekas anser verken att försök med fiskeförbud börinföras i ett nästa steg efter en lokalt ochregionalt förankrad samrådsprocess med berördaintressenter. Det anförda innebär att syftet medmotionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 23,2003/04:MJ334 (c) yrkande 9, 2003/04:MJ408 (kd)yrkande 12 och 2003/04:MJ472 (fp) yrkande 6 i alltväsentligt får anses tillgodosett utan någonytterligare åtgärd från sida.Giftfri miljöUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker fleramotionsyrkanden (kd, c, mp) om frågor medanknytning till förslaget till EU:skemikaliestrategi REACH och hänvisar till detarbete som nationellt pågår på området.Med hänvisning till det arbete som pågår påområdet, till vad som anförs ibudgetpropositionen för ,utgiftsområde 20, och i skrivelsen Saneringoch återställning av förorenade områden -resultatredovisning (skr. 2003/04:141)avstyrker utskottet ett motionsyrkande (kd)om sanering av områdena förorenade av kadmiumoch PCB.Även ett flertal motionsyrkanden (kd, c, mp)om förbud mot bromerade flamskyddsmedel ochAH-oljor avstyrks. Utskottet hänvisar tilldet arbete som pågår och till att förbud motämnena övervägs.Motioner (fp, kd, v, c, mp) om läkemedelsmiljöpåverkan avstyrks med hänvisning tilldet arbete som pågår på området.Jämför reservationerna 39 (kd, mp), 40 (c),41 (mp), 42 (mp), 43 (kd, c, mp), 44 (mp), 45(v, mp), 46 (fp, kd), 47 (v), 48 (c), 49 (mp)och 50 (kd, mp).SkrivelsenEnligt regeringens bedömning är det särskilt viktigtde närmaste åren att aktivt driva på arbetet med dennya kemikalielagstiftningen inom EU(REACH) och den globala kemikaliestrategin för attuppfylla miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.Regeringen anser att informationskraven förkemikalier bör skärpas samt att försiktighets- ochsubstitutionsprincipen och principen om attförorenaren skall betala bör vara grundpelarna ikemikaliehanteringen både inom EU och globalt.Sverige kommer vidare att aktivt driva på detinternationella arbetet med reglering avanvändningen och utfasningen av tungmetaller.MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ63 (kd) bör regeringenprioritera arbetet med att identifiera och sanerakällor till kadmium och PCB, såväl i som iandra (yrkande 14). I motionenframförs även ett antal synpunkter på EU:s förslagtill ny kemikaliestrategi (REACH). Strategin börtydligare klargöra att de kemikalier som inteuppfyller kraven för registrering skall förbjudas,och substitutionsprincipen skall följas. För attminimera onödig användning av försöksdjur är detangeläget att den databas () som skall skapasför registrering av kemikalierna är öppen för allaföretag som är skyldiga att utvärdera riskerna medsina kemikalier. I syfte att minska djurförsökenmåste information om alternativa metoder förtestning av kemikalier göras tillgänglig för allaproducenter. Förordningen bör inte stipulera vilkatestmetoder som skall användas, t.ex. att djurförsökbehövs för tester av vissa kemikalier, utan hålladörren öppen för att nya teststrategier kan kommaatt utvecklas under arbetets gång (yrkande 29). Vidutfasning av tungmetaller är det enligt motion2003/04:MJ65 (m) av synnerlig vikt att nya materialför kommersiell användning har framtagits innanförbud införs enligt den s.k.substitutionsprincipen. Användning som medför akutrisk för förgiftning bör givetvis omedelbartupphöra, och när det gäller bedömningen av kemiskasubstanser och deras farlighet bör samma reglergälla i hela EU. Därför bör de nationella programför riskminskning som regeringen aviserar integenomföras eftersom detta snarare fjärmar denationella reglerna från varandra (yrkande 5). Imotion 2003/04:MJ278 (mp) anförs att ett nyttkemiskt ämne inte skall få tillverkas om det inte ärnödvändigt för samhället och endast om tillverkarenkan bevisa att det är ofarligt (yrkande 2). Enligtmotion 2003/04:MJ334 (c) skall utbytesprincipen ochförsiktighetsprincipen tillämpas såväl i somi EU (yrkande 11). Motionärerna i motion2003/04:MJ365 (mp) anser att inte skallkringgå EU-förbud mot kemiska produkter genom atttillåta andra produkter med mycket liknandeegenskaper (yrkande 2). bör prövamöjligheten att utnyttja miljögarantin (yrkande 5),och regeringen bör återkomma med förslag för att ökaallmänhetens tillgång till information omkemikalieanvändningen (yrkande 7). I motion2003/04:MJ474 (c) begärs ett nationellt förbud motanvändning av särskilt hälso- eller miljöfarligaämnen (yrkande 14).I motion 2003/04:MJ365 (mp) begärs att lokalamiljö- och hälsoskyddsnämnder skall ges rätt attutfärda generella föreskrifter avseendetillåtlighetsregler för bl.a. kemikalier (yrkande1).Ett flertal motioner behandlar frågan om bromeradeflamskyddsmedel och deras farlighet. Enligt motion2003/04:MJ63 (kd) bör alla bromerade flamskyddsmedelfasas ut (yrkande 30), och motionärerna i motion2003/04:MJ258 (mp) anser att försiktighetsprincipenbör gälla nya flamskyddsmedel (yrkande 1), debromerade flamskyddsmedlen bör utfasas i snabb takt(yrkande 3), och det nu framlagda förslaget om år2004 för avvecklingen av de bromeradeflamskyddsmedlen PBB och PBDE bör verkligengenomföras (yrkande 4). I motionerna 2003/04:MJ400(kd) yrkande 15 och 2003/04:MJ474 (c) yrkande 15begärs lagstiftning om förbud mot bromeradeflamskyddsmedel. Alternativ till ämnettrifenylfosfat efterlyses i motion 2003/04:MJ258(mp) yrkande 2.Frågan om läkemedels miljöpåverkan tas upp i fleramotioner. I motion 2003/04:MJ63 (kd) efterfrågasbättre information om läkemedlens miljöpåverkan.Exempelvis måste informera bättre omläkemedlen ur ett miljöperspektiv och apoteken tahand om överblivna läkemedel. Regeringen måsteinleda arbete med att skapa incitament för att göraläkemedlen nedbrytbara (yrkande 31). Även motion2003/04:MJ400 (kd) kräver förbättrad information omläkemedlens skadliga miljöeffekter (yrkande 17) ochincitament för biologiskt nedbrytbara läkemedel(yrkande 18). Enligt motion 2003/04:MJ278 (mp) börframförhållning krävas när det gäller de skador somkan uppstå på grund av läkemedel.Försiktighetsprincipen måste utgöra en förutsättningvid introduktion av nya ämnen, och vid tillverkningav läkemedel bör hänsyn tas till de ekologiskaaspekter som kan bli resultatet vid användning(yrkande 3). Försiktighetsprincipen hävdas även imotion 2003/04:MJ334 (c) som också krävermiljöprövning av läkemedel (yrkande 14). I motion2003/04:MJ410 (v) krävs att regeringen ser över hurhinder för omställningen till användningen avmiljömärkta läkemedel kan undanröjas. Syftet är attunderlätta introduktionen av miljömärkta läkemedelnationellt (yrkande 3). Behovet av miljökrav förläkemedel påtalas även i motion 2003/04:MJ472 (fp)yrkande 31.Förbud mot HA-oljor efterlyses imotion 2003/04:MJ63 (kd). Regeringen bör skyndsamtåterkomma till med förslag på förbud motHA-oljor i och mot försäljning av däck sominnehåller dessa oljor. bör drivafrågan om ett förbud inom EU (yrkande 32). Yrkandetåterfinns i motion 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 19.Enligt motion 2003/04:MJ379 (c) bör åtgärder vidtasför att förbättra vattenkvaliteten iStockholmsområdet, inklusive förbud mot HA-oljor ibildäck (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeSanering och efterbehandling av förorenade områdenär ett långsiktigt arbete där kontinuitet, men ävenkunskap och kommunikation, är viktigt. En stor delav insatser på området har syftattill att sprida kunskap och att få i gång projekt påde allra mest förorenade platserna. Samtliga längenomför nu i större omfattning inventeringar ochundersökningar av förorenade områden.Naturvårdsverket har i uppdrag av regeringen atttillsammans med länsstyrelserna verka för attarbetet med att sanera och återställa sådana områdenökar i såväl offentlig som privat regi. Av åretsbudgetproposition, utgiftsområde 20, framgår attregeringens mål är att de områden som utgör mycketstor eller stor risk för människors hälsa och miljönskall vara åtgärdade inom en generation (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:36).Inventeringen av förorenade områden är snartfullbordad och problembilden har klarnat. Det harvisat sig att både mängden områden ochsaneringskostnaderna är betydligt större än vad somtidigare varit känt. Som regeringen anför ärfortsatt arbete med sanering av dessa områdennödvändigt för att åtgärda spridning imiljön av långlivade farliga ämnen och därmed uppnåmiljökvalitetsmålet. I likhet med regeringen anserutskottet det viktigt att det långsiktiga arbetetmed att åtgärda förorenade områden fortsätter medoförminskad styrka. Med en insats på 1 miljardkronor , varav drygt hälften statliga medel,kommer huvuddelen av miljöbelastningen frånförorenade områden att kunna åtgärdas till omkringår 2050 genom att samtliga 1 500 objekt i den högstariskklassen åtgärdats. Av budgetpropositionen för år2005, utgiftsområde 20, framgår att regeringen avseratt återkomma med förslag till nya delmål förefterbehandling av förorenade områden för åren2005-2010 i samband med regeringens redovisning tillriksdagen av den fördjupadeutvärderingen av miljömålen. Utskottet vill ävenhänvisa till vad som redovisas i regeringensskrivelse Sanering och återställning av förorenadeområden - resultatredovisning (skr. 2003/04:141).Utskottet anser därmed att kravet i motion2003/04:MJ63 (kd) yrkande 14 inte bör föranledanågon ytterligare åtgärd utan attresultatet av regeringens vidare arbete böravvaktas.I oktober 2003 presenterade ettförslag till ny kemikalielagstiftning (Registration,Evaluation and Authorisation of Chemicals, REACH).Förslaget går i korthet ut på attförhandsregistrering, riskvärdering och godkännandeskall krävas för kemikalier innan de släpps ut påmarknaden. Kraven på att ta fram underlag förgodkännandet ligger på industrin. Rådets industri-och konkurrensarbetsgrupp behandlar numeraförslaget. ståndpunkt är att särskild viktbör fästas vid ett bättre skydd av miljö och hälsaoch inte endast vid konkurrensaspekter. Exempel pådetta är att lagstiftningens krav även skall omfattanya kemikalier som tillverkas i volymerna 1-10 tonoch att systemet för godkännande skall förbättras.Att detta förslag till förändring, i likhet medREACH-förslaget i övrigt, inte ställer orimliga kravpå små och medelstora företag är en viktig aspektför . För att förbättra kunskapsunderlaget iREACH-förhandlingarna har tagit initiativettill en gemensam nordisk studie av ekonomiskakonsekvenser av förslaget.Verket för näringslivsutveckling, , har ocksåfått regeringens uppdrag att i samråd med KemIutreda konsekvenserna av REACH för svenska företag.Rapporten, - EU:s förslag till nyakemikalieregler - omfattning och effekter försvenska företag (R 2004:12), omfattar enkartläggning av vilka svenska företag och branschersom kommer att beröras, en beskrivning av effekterpå företagsnivå samt en analys av behovet avsärskilda insatser för svenskt näringsliv. Härutöverföreslår ett antal åtgärder för att förenklasåväl regeltexten som det praktiska genomförandet avförslaget i Sverige.Inom miljö- och jordbruksutskottet bildades i juni2003 en parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp meduppgift att inhämta kunskaper om kommissionensförslag till kemikalielagstiftning och följaprocessen i EU.