bet · GR01TU10 · 2004-05-27 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet proposition 2003/04:95 Utökadeplaneringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 ochRiksrevisionens styrelses framställning angående länens infrastrukturplanering.I betänkandet behandlas även 610 motionsyrkanden.Utgångspunkter för infrastrukturplaneringenUtskottet konstaterar att det övergripande transportpolitiska målet omatt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landetalltjämt har hög relevans samt att det utgör den centrala utgångspunktenför åtgärder i transportinfrastrukturen. I sammanhanget påminner utskottetom sitt tidigare ställningstagande att arbetet med att utveckla detransportpolitiska målen och resultatindikatorerna måste bedrivas vidare bl.a. i syfte att underlätta resultatuppföljning.PlaneringssystemetUtskottet anser att infrastrukturplaneringen har central betydelse förtransportsystemets utveckling och för möjligheterna att uppnå detransportpolitiska målen. Mot bakgrund av det uppföljnings- och utredningsarbetesom skett kring planeringssystemets effektivitet, legitimitet och relevansförutsätter utskottet en fortsatt utveckling av planeringssystemet. Blandannat är det viktigt att kontinuerligt anpassa planeringssystemet tillförändringar i omvärlden och de krav som ställs på processen, exempelvisriksdagens krav på en väl fungerande mål- och resultatstyrning.Planeringsramarna och långsiktsplanernaUtskottet anser att regeringens förslag till utökade ramar för väg- ochjärnvägsinvesteringar på sammanlagt för perioden2004-2015 möjliggör en kraftfull modernisering och utveckling av de svenskaväg- och järnvägsnäten. Utskottet ser med tillfredsställelse på attuppgiften att bevara och säkerställa befintliga vägar och järnvägar prioriterasunder perioden. De av regeringen fastställda långsiktsplanerna ochstrategierna för som omfattar totalt 381,5 miljarder kronorutgår enligt utskottets bedömning ifrån en god avvägning mellan olikatyper av åtgärder, de transportpolitiska delmålen och samhällsekonomiskabedömningar.Alternativ finansieringUtskottet konstaterar att det finns möjligheter till alternativfinansiering av vägar och järnvägar än genom traditionell anslagsfinansiering.Enligt utskottets mening är det därvid angeläget att prioriteringarna ide fastlagda planerna följs.Särskilda infrastrukturåtgärderI betänkandet behandlas ett stort antal motionsyrkanden som berör främstupprustning och utbyggnad antingen i form av särskilda utpekade vägar ochjärnvägar eller i form av satsningar i vissa regioner. Utskottet understrykeratt motionsförslagen visar på ett starkt engagemang för en angelägenupprustning och utbyggnad av infrastrukturen i landets olika delar. Utskottetkonstaterar vidare att många angelägna projekt nu kan förverkligas genomden historiskt sett mycket omfattande planeringsram som föreslås anvisasför att vidmakthålla och utveckla landets väg- och järnvägssystem.Enligt den rollfördelning som fastställt genom det transportpolitiskabeslutet bör roll dock i första hand vara att angeövergripande mål och riktlinjer för planeringen, fastställa finansiellaramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapaförutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser.Enligt utskottet betyder det att vilka åtgärder som skall genomföras ochnär de skall ske främst bör bestämmas inom ramen för trafikverkens ochlänens långsiktiga planering med utgångspunkt i de beslut som läggs fastav regering och riksdag. Berörda motionsförslag avstyrks följaktligen.Till betänkandet har fogats 13 reservationer och två särskilda yrkanden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Övergripande frågor och utgångspunkterRiksdagen avslår motionerna2002/03:T304 av m.fl. (fp)yrkande 3,2002/03:T321 av m.fl. (m) yrkande 8,2002/03:T327av och (kd, c) yrkande 1,2002/03:T371av () yrkande 1,2002/03:T496 av m.fl.(s) yrkandena 1 och 2,2002/03:N227 av m.fl. (m) yrkande 15,2003/04:T8 av m.fl. (m) yrkandena 6 och 11,2003/04:T13av m.fl. (fp) yrkande 5,2003/04:T14 av m.fl.(c) yrkande 3,2003/04:T247 av och (båda kd),2003/04:T313 av och (båda c) yrkande1,2003/04:T406 av och (båda c),2003/04:T422 avJeppe (),2003/04:T472 av () yrkande 1,2003/04:T489av (),2003/04:T498 av m.fl. (v)yrkande 1,2003/04:T520 av (),2003/04:T521 av MichaelHagberg och (båda s),2003/04:T530 av m.fl. (m) yrkandena 2 i denna del och 7,2003/04:T549 av m.fl. (s) yrkandena 1-4, 9 och 15,2003/04:T550 av (),2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 5-7,2003/04:T564av m.fl. (c) yrkandena 3, 4, 8, 10, 12, 18 och 44,2003/04:MJ401av m.fl. (mp) yrkandena 6 och 9 samt2003/04:N335 avIngegerd Saarinen och (båda mp) yrkande 3.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (c)Reservation 4 (v)2. PlaneringssystemetRiksdagen avslår framställning 2003/04:RRS3 och motionerna2002/03:T259av (),2002/03:T408 av m.fl. (s) yrkande1,2002/03:T462 av m.fl. (kd) yrkande 19,2002/03:T466 avSven m.fl. (c) yrkandena 45-47,2002/03:N340 av (båda c) yrkande 4,2002/03:N347 av () yrkande 3,2002/03:N399 av m.fl. (s) yrkande2,2003/04:T2 av m.fl. (kd) yrkandena 1-3,2003/04:T7 avBengt-Anders m.fl. (m, fp, kd) yrkandena 3 och 4,2003/04:T8 avElizabeth m.fl. (m) yrkandena 4 och 10,2003/04:T11 av ClaesVästerteg och (båda c) yrkande 3,2003/04:T453 av PeterDanielsson m.fl. (m) yrkande 7,2003/04:T538 av (),2003/04:T560av m.fl. (kd) yrkande 12,2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 5-7 samt2003/04:N328 av m.fl. (c)yrkande 14.Reservation 5 (m)Reservation 6 (kd)Reservation 7 (c)3. Planeringsramarna och långsiktsplanernaRiksdagen godkänner att den ekonomiska planeringsramen för investeringari järnvägar för skall vara ochför investeringar i nationella stamvägar för skallvara 42,1 miljarder. Därmed bifaller proposition 2003/04:95 ochavslår motionerna2002/03:T213 av () yrkande 2,2002/03:T266av m.fl. (m) yrkande 2,2002/03:T279 av ()yrkande 2,2002/03:T291 av (),2002/03:T295 avBirgitta () yrkande 1,2002/03:T298 av m.fl.(fp) yrkandena 14 och 15,2002/03:T321 av m.fl. (m)yrkandena 1 och 6,2002/03:T371 av () yrkande 2,2002/03:T466av m.fl. (c) yrkandena 1-4, 7, 8 och 34,2002/03:T496 avKristina m.fl. (s) yrkandena 4-8,2002/03:T532 av (),2002/03:N267 av m.fl. (fp) yrkandena 4 och 5,2002/03:N302av och (båda mp) yrkandena 20 och 21,2002/03:N307 av m.fl. (kd) yrkande 2,2002/03:N392 avMaria m.fl. (kd) yrkande 6,2002/03:Bo319 av m.fl.(s) yrkandena 6 och 7,2003/04:T5 av ochGöran (båda s),2003/04:T8 av m.fl. (m) yrkandena1, 2, 5, 7 och 8,2003/04:T13 av m.fl. (fp) yrkandena 1, 3och 4,2003/04:T14 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 4-6,2003/04:T15av m.fl. (kd) yrkande 1,2003/04:T421 av (),2003/04:T515 av och (båda s),2003/04:T530av m.fl. (m) yrkandena 1 i denna del och 4,2003/04:T549av m.fl. (s) yrkandena 5-8,2003/04:T562 av . (fp) yrkandena 8 och 9,2003/04:T564 av m.fl. (c)yrkandena 13-15,2003/04:N328 av m.fl. (c) yrkande 23,2003/04:N330av m.fl. (kd) yrkande 2 och2003/04:N346 av MariaLarsson m.fl. (kd) yrkande 7.Reservation 8 (m)Reservation 9 (fp)Reservation 10 (kd)Reservation 11 (c)4. Alternativ finansieringRiksdagen avslår motionerna2003/04:T8 av m.fl. (m)yrkande 3,2003/04:T13 av m.fl. (fp) yrkande 2,2003/04:T14 avSven m.fl. (c) yrkande 1,2003/04:T15 av m.fl.(kd) yrkande 2,2003/04:T226 av (),2003/04:T276 av (),2003/04:T295 av (),2003/04:T314 av () yrkandena 1-3,2003/04:T393 av () yrkandena 1-3,2003/04:T414av () yrkande 5,2003/04:T461 av m.fl.(kd) yrkandena 6 och 7,2003/04:T486 av m.fl. (s),2003/04:T530av m.fl. (m) yrkande 24,2003/04:T560 av . (kd) yrkandena 1-3,2003/04:T562 av m.fl. (fp) yrkandena25-27 och2003/04:T564 av m.fl. (c) yrkandena 11 och 26.Reservation 12 (m, fp, kd, c)5. Särskilda infrastrukturåtgärderRiksdagen avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkti utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden.6. EuropavägsklassificeringRiksdagen avslår motionerna2002/03:T298 av m.fl. (fp)yrkande 16,2002/03:T323 av m.fl. (fp) yrkande 5,2002/03:T454av m.fl. (s) yrkande 2,2002/03:T500 av (båda s) i denna del,2003/04:T380 av Jan-EvertRådhström och (båda m) yrkande 1,2003/04:T477 av ChristerWinbäck m.fl. (fp) yrkande 6,2003/04:T480 av m.fl. (kd)yrkandena 1-3,2003/04:T529 av och (båda m),2003/04:T537 av m.fl. (s),2003/04:T562 av m.fl.(fp) yrkande 11 och2003/04:N288 av och (båda fp) yrkande 13.Reservation 13 (m, fp, kd, c)den 27 maj 2004På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), ElizabethNyström (m), (), (), (), KristerÖrnfjäder (s), (), (), Claes-GöranBrandin (s), (), (), (), (), (), (), UllaLöfgren (m) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition Utökadeplaneringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 (prop.2003/04:95) samt styrelses framställning angående länensinfrastrukturplanering (förs. 2003/04:RRS3). Vidare behandlas 610motionsyrkanden: 40 från följdmotioner till propositionen, 3 från följdmotiontill styrelses framställning och 567 från de allmännamotionstiderna under riksdagsmötena /03 och 2003/04.I syfte att skapa ett fördjupat beslutsunderlag inför beredningen avärendet har utskottet låtit genomföra en uppföljnings- och utvärderingsstudieom roll i planeringen av vägar och järnvägar. Resultatet avdenna studie återfinns i rapportserie Utredningar från (2003/04:URD4).Vidare har en offentlig utfrågning om drift och underhåll av väginfrastrukturengenomförts. Program, deltagarförteckning och stenografiska nedteckningarfrån denna återfinns i bilaga 2.I samband med beredningen av ärendet har utskottet utfrågat representanterfrån , och samt mottagit synpunkteri form av skrivelser från olika organisationer, myndigheter och enskildapersoner.BakgrundPlaneringsprocessen för åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen skeri två steg: inriktningsplanering och åtgärdsplanering. Iinriktningsplaneringen,som genomförs med utgångspunkt i de transportpolitiska målen, beslutarriksdagen om mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommandeplaneringsperioden. Avsikten är att övergripande politiska avvägningar skallske av regering och riksdag och inte på myndighetsnivå.Åtgärdsplaneringen sker sedan genom att , , länsstyrelsernaoch de regionala självstyrelseorganen utarbetar nationella stomnäts-respektive väghållningsplaner samt länsplaner för regional infrastruktur(fortsättningsvis används i detta betänkande benämningen länen för denmyndighet som ansvarar för länsplanerna, vidare används benämningenlångsiktsplaner som samlingsbegrepp för den nationella stomnätsplanen, dennationella väghållningsplanen och länsplanerna). De nationella planernafastställs därefter av regeringen medan länsplanerna fastställs av länen.Regeringen redovisar skriftligen sitt slutliga ställningstagande tillriksdagen.De i detta betänkande behandlade åtgärdsplanerna och förslagen till ändradeplaneringsramar är sålunda ett resultat av en lång process, vilken nedansammanfattas summariskt.De transportpolitiska målenEn utgångspunkt för åtgärder i transportinfrastrukturen är de transportpolitiskamålen och principerna samt rollfördelningen inom området. fattadeunder (bet. 1998/99:TU5) beslut om att det övergripandetransportpolitiska målet skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet i hela landet samt att delmålen inom transportpolitiken skallvara att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigthållbar transportförsörjning bidra till:ett tillgängligt transportsystem,en hög transportkvalitet,en säker trafik,en god miljö ochen positiv regional utveckling.Delmålen kompletteras med etappmål, som i vissa fall anger vad som skallåstadkommas vid specificerade tidpunkter.Under hösten 2001 (bet. 2001/02:TU2) infördes på regeringens förslag ettnytt delmål om ett jämställt transportsystem, som innebörden avdelmålet om en hög transportkvalitet utvidgades. har vid ettantal tillfällen, senast (bet. 2003/04:TU1), återkommittill och bekräftat de de transportpolitiska målen.PlaneringsramarnaMed utgångspunkt i de transportpolitiska målen och arbetet medinriktningsplaneringen föreslog regeringen ekonomiskaplaneringsramarför åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen (prop. 2001/02:20).Utskottet tillstyrkte regeringens förslag som även antogs av riksdagen.Enligt detta beslut skall den ekonomiska planeringsramen förtransportinfrastrukturen för uppgå till 364 miljarder kronoroch användas på följande sätt:87 miljarder kronor för drift och underhåll av statliga vägar,för drift och underhåll av statliga järnvägar,för sektorsuppgifter,för tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion av vägar,för investeringar i järnvägar,för nationella väginvesteringar,för regional transportinfrastruktur och45 miljarder kronor för kapitalkostnader i form av räntor och amorteringarför investeringar som finansieras med lån.I propositionen utpekades även några enskilda projekt som skulle ingå iden vidare åtgärdsplaneringen. beslutade i enlighet med regeringensförslag även i detta avseende.ÅtgärdsplanernaRegeringen beslutade om uppdrag till , Banverketoch länen att upprätta långsiktsplaner för nationell respektive regionaltransportinfrastruktur för . En utgångspunkt för dessaförslag till långsiktiga planer för åtgärder i infrastrukturen anges varade transportpolitiska målen och de av beslutade planeringsramarna.I enlighet med regeringens direktiv inkom , och länenden med förslag till långsiktsplaner för perioden 2004-2015.Regeringskansliet har låtit genomföra ett antal oberoende granskningarav dessa. () har granskatVägverkets och förslag till drift- och underhållsstrategier.Den danska konsultfirman /S har granskat kostnadsunderlaget somVägverket och använt. Dessa granskningar har även remitterats.Därutöver har () påregeringens uppdrag granskat hur det transportslagsövergripande perspektivetbehandlats i planförslagen. Konsultfirman har granskat detsamhällsekonomiska beslutsunderlaget samt gjort en utvärdering avplaneringsprocessen. har granskat länens arbete med länsplanernaför regional transportinfrastruktur. har remissbehandlatRiksrevisionens granskning.Regeringen beslutade om fastställelse av nationellbanhållningsplan, nationell väghållningsplan och definitiva ekonomiskaramar till regional infrastruktur. Besluten är utformade i samarbete medVänsterpartiet och de gröna.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen lämnar i propositionen förslag till riksdagsbeslut om utökadeplaneringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015. Vidare lämnasen redogörelse för beredningen och fastställandet av den nationellaväghållningsplanen, den nationella banhållningsplanen samt de ekonomiskaramarna för regional infrastruktur. Regeringen redovisar även sin syn påplaneringssystemet.Utskottets övervägandenÖvergripande frågor och utgångspunkterUtskottets förslag i korthetEnligt utskottet har de transportpolitiska målen och principerna, somutgjort den centrala utgångspunkten för infrastrukturplaneringen, alltjämthög relevans. De bör dock fortlöpande ses över och utvecklas. Då utskotteti dagsläget inte ser någon anledning att föregripa pågående utrednings-och utvecklingsarbete avstyrks de i detta avsnitt behandlade motionerna.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (c) och 4 (v).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlas de mål och principer som utgör utgångspunkterför planeringen av väg- och järnvägsinfrastruktur. Vidare behandlas någraövergripande frågor och institutionella förhållanden. De motionsyrkandensom behandlas är följande:2002/03:T304 yrkande 3 av m.fl. (fp),2002/03:T321 yrkande 8 av m.fl. (m),2002/03:T327 yrkande 1 av () och (båda c),2002/03:T371 yrkande 1 av (),2002/03:T496 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (s),2002/03:N227 yrkande 15 av m.fl. (m),2003/04:T8 yrkandena 6 och 11 av m.fl. (m),2003/04:T13 yrkande 5 av m.fl. (fp),2003/04:T14 yrkande 3 av m.fl. (c),2003/04:T247 av och (),2003/04:T313 yrkande 1 av och (bådac),2003/04:T406 av och (båda c),2003/04:T422 av (),2003/04:T472 yrkande 1 av (),2003/04:T489 av (),2003/04:T498 yrkande 1 av m.fl. (v),2003/04:T520 av (),2003/04:T521 av och (båda s),2003/04:T530 yrkandena 2 i denna del och 7 av m.fl. (m),2003/04:T549 yrkandena 1-4, 9 och 15 av m.fl. (s),2003/04:T550 av (),2003/04:T562 yrkandena 2 och 5-7 av m.fl. (fp),2003/04:T564 yrkandena 3, 4, 8, 10, 12, 18 och 44 av m.fl.(c),2003/04:MJ401 yrkandena 6 och 9 av m.fl. (mp) och2003/04:N335 yrkande 3 av och (bådamp).BakgrundDe transportpolitiska målenVåren 1998 fastställde utgångspunkter och mål för transportpolitiken(prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Vissa kompletteringarhar därefter gjorts genom beslut (prop. 2001/02:20, bet.2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126).Målhierarkin är utformad genom dels ett övergripande mål med ett antaldelmål som anger ambitionen på lång sikt, dels etappmål som angerlämpliga steg på väg mot de långsiktiga målen. Delmålen bryts i sin tur nedtill specifika verksamhetsmål och resultatindikatorer för vart och ettav de olika verksamhetsområdena.Det övergripande transportpolitiska målet är att säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet.Delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra tillföljande:Ett tillgängligt transportsystem, där transportsystemet utformas så attmedborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses.En hög transportkvalitet, där transportsystemets utformning och funktionmedger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet.En säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skallvara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckorinom transportsystemet. Transportsystemets utformning och funktion skallanpassas till de krav som följer av detta.En god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassastill krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljöskyddas mot skador och en god hushållning med mark, vatten, energi ochandra naturresurser främjas.En positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar en positivregional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna förolika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långatransportavstånd.Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så attdet svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och mänskall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst,utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas sammavikt.Transportpolitikens principer, medel och rollfördelningEnligt det transportpolitiska beslutet skall följande gälla ifråga om transportpolitikens principer, dess medel och ansvarsfördelningeninom systemet.I transportpolitikens principer ingår att transportanvändarna skall haså stor valfrihet som möjligt att - inom ramen för det befintligatransportutbudet - själva avgöra hur de skall ordna sina transporter. Vidareskall samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag stärkas.Sektorstänkandet måste överges till förmån för samverkan mellan trafikslagen.En effektiv konkurrens mellan olika trafikutövare och transportalternativskall främjas. En viktig princip är också att beslut om transportproduktionskall fattas i så decentraliserade former som möjligt.Vad beträffar transportpolitikens medel skall i första hand sådanastyrmedel väljas som ger konsumenterna så stor valfrihet som möjligt inomramen för det befintliga transportutbudet. En samhällsekonomiskt baseradprissättning är ett grundläggande styrmedel.Fördelningen av kostnadsansvaret går ut på att de skatter och avgiftersom tas ut av trafiken och är transportpolitiskt motiverade skall grundaspå ett väl definierat kostnadsansvar, där hänsyn tas även till de externaeffekter som trafiken medför. Vid utformningen av de transportpolitisktmotiverade skatterna och avgifterna skall utgångspunkten vara att de skallmotsvara de samhällsekonomiska marginalkostnader som trafiken ger upphovtill. Transportsystemets fasta kostnader skall finansieras på ett sådantsätt att oönskade styreffekter undviks och resursanvändningen snedvridsi så liten utsträckning som möjligt. Huvudinriktningen skall vara attkortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnader skall täckas genom rörligaavgifter.Planeringen bör syfta till en samordning och prioritering av åtgärderinom infrastrukturen och åtgärder inom transportsystemet ur etttrafikslagsövergripande perspektiv. Vidare bör kopplingen i planeringsprocessenmellan investeringar i infrastrukturanläggningar och den senare trafikeringenav dessa anläggningar stärkas.Rollfördelningen när det gäller de kollektiva persontransporterna ärföljande. Stat och kommun skall ha ansvaret för att de trafikanläggningarsom behövs för allmänna transportbehov kommer till utförande. Staten skallha ett särskilt ansvar för sådana trafikanläggningar som svarar motnationella och internationella trafikbehov samt för en tillfredsställandeinterregional persontransportförsörjning. Beslut om transportförsörjningsom främst rör lokala och regionala transportbehov skall i princip fattaspå läns- och kommunnivå. Såvitt gäller arbetet inom EU skall Sverigeprioritera och driva transportfrågor som har en tydlig gemenskapsdimension.Pågående eller avslutade utredningarRegeringen inrättade en kommitté med uppdrag att bl.a. öka samverkanmellan godstransportsystemets aktörer och staten samt att förtydligastatens roll i detta system. Kommittén, som antog namnetGodstransportdelegationen,har slutfört sitt arbete genom dels delbetänkandet Framtida godstransporter- transportköparnas krav på transportsystem (SOU 2000:8), dels slutbetänkandetGodstransporter för tillväxt - en hållbar strategi (SOU 2001:61). Vidremissomgången och behandlingen i redovisades intresse för enfortsättning av delegationens verksamhet.Våren 2002 tillkallade regeringen en ny godstransportdelegation med uppdrag(dir. 2002:98) att föreslå åtgärder från statens sida för att främjasamverkan mellan trafikslagen i arbetet med att uppnå ett långsiktigthållbart transportsystem. Delegationen har givits en rad preciseradeuppgifter, däribland attföreslå områden för forskningen som är relevanta för godstransportsystemet,ange inriktningar som är direkt relevanta för godstransportsystemet ifråga om utvecklingen av motorteknik och bränslen ochföreslå hur staten skulle kunna stimulera en mer rationell användning avde olika trafikslagen i de fall där en kombination av olika trafikslagframstår som ekonomiskt och miljö- och säkerhetsmässigt önskvärd.Under utredningsarbetet skall delegationen vara ett forum för samverkanmellan godstransportsystemets aktörer och staten. Uppdraget skall varaavslutat senast den 30 juni 2004.Under våren 2001 tillsatte regeringen (dir. 2001:12) en särskild utredaremed uppgift att se över vägtrafikbeskattningens utformning. Utredningenhar antagit namnet . Enligt direktiven skallöversynen framför allt beakta miljö-, trafiksäkerhets- och konkurrensaspektermed utgångspunkt i ett fiskalt perspektiv och med hänsynstagande tilltrafikskatternas påverkan på transportsystemets effektivitet. I uppdragetingår vidare att analysera för- och nackdelar med en kilometerskatt, attse över uttaget av fordonsskatt och att klarlägga om det är möjligt attinföra ekonomiska incitament för fordon med låga utsläpp. Vidare skallbeskattningen av dieselolja för privatbilism, yrkesmässig trafik ocharbetsmaskiner utredas. En allmän översyn skall göras av fordonsskattelagenoch fordonsskatteförordningen i syfte att förenkla och anpassa regelverkensterminologi.