bet · GR01MJU15 · 2004-03-25 00:00:00 — Vidare avstyrks ettantal motionsyrkanden (m, fp, v, mp) om handel med hästar, mot bakgrundav vad regeringen redovisar om agerande i frågan både nationelltoch inom EU.Jämför reservationerna 16 (fp, kd), 17 (v) och 18 (mp).SkrivelsenRegeringen framhåller att effektiva och moderna registersystem samt rutinerför informationshantering på hästområdet har stor betydelse både urdjurskydds- och djurhälsoperspektiv samt för hästsektorns utveckling. ges därför i uppdrag att göra en omfattande översyn av dennuvarande situationen när det gäller identifiering och registrering avhästar samt datastödet i samband med detta. Uppdraget skall redovisassenast den 1 november 2004.MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ38 (s) delvis är det viktigt ur djurskyddssynpunktatt den aktualiserade översynen av den nuvarande situationen beträffandeidentifiering och registrering av hästar beaktar behovet av informationom avelsverksamhet med inriktning på sport och prestation.I motion 2003/04:MJ439 (s) delvis framhålls vikten av att undersökaförutsättningarna för en kontrollverksamhet för hästhälsa som ger möjlighetatt använda avkommeundersökningar i avelsarbetet. Vidare bör undersökasom regler kan införas som ger möjlighet att utkräva skadestånd av tillverkareeller försäljare av produkter avsedda för djur, om dessa ger upphov tillskada på djuret.I motion 2003/04:MJ39 (v) yrkande 3 reses krav på att inom EU börverka för att förhindra att handel på hästmarknader med plågade ochvanskötta djur får fortgå. försvinner drygt 5 000 svenska hästarspårlöst. Högre slaktpriser utomlands, öppna tullgränser och hög efterfråganpå hästkött utanför gränser lockar svenskar att göra illegalahästaffärer. Djuren körs i förseglade fordon, i så kallad transit, tilldestinationslandet. Innan hästarna når slakterierna byter deägare på hästmarknader runtom i . I yrkande 4 framhålls atttransporterna av levande slaktdjur kraftigt skall begränsas. Eftersom detsvenska folket i regel inte äter hästkött, bör djuren i stället helstslaktas på plats innan transport sker. I yrkande 5 framförs krav på attSverige inom EU bör verka för att levande djur undantas från EU:s reglerom varors fria rörlighet. Enligt motionärerna bör samma regler inte gällaför gränsöverskridande handel med levande djur som för vanliga varor,motiverat både ur djuromsorgs- och smittskyddssynpunkt. Risken för attsjukdomar sprids är alltid betydligt större när levande djur transporterasjämfört med slaktkroppar. I motion 2003/04:MJ44 (fp) anförs att det är avyttersta vikt att djurskyddet stärks såväl inom hästsektorn som på andraområden. Detta gäller inte minst djurskyddet inom EU och problemen medtransporter av levande djur. Regeringen bör fortsätta att inom EU drivafrågan om stopp för långa och ur djurskyddshänseende otillfredsställandetransporter av hästar (yrkande 7 delvis). I motion 2002/03:MJ307 (m)framhålls vikten av att arbetet intensifieras med att hitta lösningar somgör att hästar inte längre exporteras till slakt i annat EU-land. Vidarebör arbeta intensivt för att förbättra hästarnas förhållandeninom ramen för EU-arbetet. I motion 2002/03:MJ490 (mp) anförs att i ochmed EU-medlemskapet har gränskontrollerna försvunnit och såväl import somexport av hästar sker i stor omfattning. Ofta importeras hästar utan papperoch veterinärintyg. Billiga hästar sänds ut till och ,ofta efter att ha sålts eller bytts via mellanhänder i . Därifrånfinns dokumenterade transporter av slakthäst till södra , entransport utan mat eller vatten. Dessa transporter måstestoppas (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att det finns behov av att se överdet befintliga systemet för registrering och stamboksföring av hästar,utförandet av hästpass och användningen av datateknik i dessa sammanhang.Vidare bör möjligheterna studeras att utveckla det befintligadjursjukdatasystemet för att skapa förutsättningar för bättre häststatistik ochen användning i avelssammanhang. Mot den bakgrunden välkomnar utskottetatt ges i uppdrag att utföra nödvändig kartläggning,analysera situationen och föreslå lämpliga åtgärder. Utskottet anser därmedatt motion 2003/04:MJ38 (s) i denna del kan lämnas utan åtgärd.Regeringen har i en promemoria (Jo2003/1615) föreslagit ändringar i lagen(1985:342) om kontroll av husdjur m.m. och förordningen (1985:343) omkontroll av husdjur m.m., som innebär att den obligatoriska avelsvärderingenav hingstar ersätts med obligatorisk hälsobedömning. Förslaget, som harremissbehandlats, är mycket viktigt ur både konsument- och djurskyddsperspektiv.Utskottet anser därmed att motion 2003/04:MJ439 (s) i denna del bör lämnasutan vidare åtgärd i den mån den inte tillgodosetts med det anförda.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna 2003/04:MJ39 (v) yrkandena3-5, 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 7 delvis, 2002/03:MJ307 (m) och 2002/03:MJ490(mp) yrkande 5 om handel med hästar. Som regeringen påpekar i skrivelsenhar den inom EU grundläggande principen om fri rörlighet för varor ochtjänster lett till att djurtransportområdet i det närmaste är totaltharmoniserat. Detta innebär i stor utsträckning att i princip samma reglergäller i alla medlemsländer och att det inte är möjligt för attha nationella bestämmelser om skydd av djur under transport som avvikerfrån EG-reglerna. Bestämmelserna gäller inom hela unionen och kaninte förhindra utförsel av djur till andra medlemsstater. Under många århar det med jämna mellanrum uppdagats stora problem med djurtransporterpå EU-nivå. Utskottet konstaterar att har agerat starkt pådrivandeför att förändringar skall komma till stånd. Reglerna måste skärpas ochmedlemsstaterna förbättra sin tillsyn så att de regler som finns verkligenefterlevs. Efter starka påtryckningar från medlemsländerna och allmänhetenpresenterade det förslag till nyaregler om djurtransporter som utlovats . Förslaget innebärförbättringar på vissa områden men är inte tillräckligt långtgående urett djurskyddsperspektiv. Förslaget bearbetas i enrådsarbetsgrupp. Utskottet vill även framhålla de initiativ som tagitsnationelltför att nå förbättringar på djurtransportområdet. Regeringen beslutade ibörjan av om direktiv till en utredning om onödiga respektivelånga djurtransporter och om slakt nära uppfödningsplatsen. Utredningensuppdrag var bl.a. att kartlägga transportsituationen och se över detbefintliga regelverket. presenterade Djurtransportutredningenbetänkandet Kännande varelser eller okänsliga varor? (SOU 2003:6). Enomfattande dokumentation visar på stora problem vid framför allt transportav slakthästar, företrädesvis från till södra . Utredningenbedömer att hästar är ett av de djurslag som far mest illa vid transporter,i synnerhet i samband med slakttransporter. I betänkandet förs en radolika förslag fram, bl.a. krav på förändringar i EG-bestämmelserna förskydd av djur under transport. Regeringen har beaktat utredningens förslagvid framtagandet av en svensk position inför förhandlingsarbetet om denya EG-bestämmelserna. Utskottet delar regeringens uppfattning attdjurskyddstillsynen inom EU måste förbättras, men att det också är av storvikt att den som säljer en häst försäkrar sig om att hästen slipperutsättas för långa plågsamma transporter till slakt. Hästsektorns organisationerspelar härvid en viktig roll för att skapa debatt och sprida informationi dessa frågor. Utskottet utgår från att den ävenfortsättningsvis kommer att prioritera djurtransportfrågan och fortsättaverka för ett bättre djurskydd under transport. Det anförda innebär enligtutskottets mening att motionerna 2003/04:MJ39 (v) yrkandena 3-5, 2003/04:MJ44(fp) yrkande 7 i denna del, 2002/03:MJ307 (m) och 2002/03:MJ490 (mp)yrkande 5 i allt väsentligt kan anses tillgodosedda. Utskottet föreslårdärför att lämnar berörda motionsyrkanden utan åtgärd.Bevarande av hotade raserUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker sju motionsyrkanden (s, kd, c) om bevarande av hotaderaser mot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen bl.a. om ett nationelltmålprogram för förvaltning av husdjursgenetiska resurser.Jämför reservation 19 (kd, c).MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ45 (c) yrkande 3 behöver mer resurser tilldelasbevarandet av utrotningshotade hästraser. Bevarandet av den biologiskamångfalden innefattar även bevarandet av genetiskt material hos husdjur.Samhället och framtida generationer riskerar att förlora mycket om intenödvändiga resurser avsätts. Den hästpolitiska utredningen påtalade behovetav resurser för bevarandet av hästraser, en uppfattning som motionärernabeklagar att regeringen inte delar. I motion 2002/03:MJ441 (s) delvisframhålls att de s.k. inhemska raserna gotlandsrusset, den svenska ardennern,den nordsvenska brukshästen och de kallblodiga och varmblodiga travarnabehöver stöd för att överleva och utvecklas. Motionärerna ser därförpositivt på den hästpolitiska utredningens förslag om stöd till dessa. Imotion 2003/04:MJ40 (kd) framförs krav på att den kallblodiga travarenskall omfattas av bevarandeinsatserna. har tidigare beslutat ominsatser för bevarande av de utrotningshotade raserna gotlandsruss,ardenner och nordsvensk brukshäst. Motionärerna påpekar att särskilda medelavsätts inom miljöersättningsprogrammets delprogram för utbildning,information och demonstrationsobjekt för att främja bevarandet av dessaraser. Den kallblodiga travaren bör också ingå i de hästraser som omfattasav regeringens insats, eftersom populationen och antal betäckta ston istort sett är desamma för denna ras som för andra hotade raser. Enligtmotionärerna bör den kallblodiga travaren ingå i de för gotlandsrusset,ardenner och nordsvenska brukshästen tidigare beslutade bevarandeinsatserna(yrkande 8). Även i motion 2003/04:MJ41 (s) reses krav på att staten vidtaråtgärder för att säkerställa den s.k. kallblodsrasens överlevnad.Motionärerna begär också att kallblodshästen får minoritetsstatus.Kallblodshästen,som även kallas den nordsvenska hästen, är en av tre raser med ursprungi . Motionärerna påpekar att med knappt 500 födda föl underde är den rent statistiska populationsbasen för rasenslångsiktiga överlevnad hotad. Fortsätter den långsiktigt utläsbara nedgångenav födslar kommer rasen inte att existera . I syfte attvända trenden och säkerställa rasens långsiktiga överlevnad måste statenvidta nödvändiga åtgärder genom bl.a. sitt delägda bolag (AB Trav ochGalopp) och genom avtal med STC ().I motionerna 2003/04:MJ40 (kd) yrkande 9, 2002/03:MJ430 (kd) yrkande 5och 2003/04:MJ475 (kd) yrkande 4 anförs att svensk halvblodsavel är endel av det svenska kulturarvet. Därtill bidrar aveln till intäkter förlantbruksnäringen och till det svenska öppna landskapet. Alltfler av deäldre uppfödarna slutar. Orsakerna är bl.a. dålig lönsamhet, snabb utvecklingoch internationalisering av aveln, som innebär stora ekonomiska åtaganden.Enligt motionärerna vore stöd i form av uppfödarpremier ett sätt att slåvakt om den svenska uppfödaren och att värna den svenska halvblodsaveln.En möjlig väg att finansiera sådana är de svenska EU-medlen ellervia de medel som svenskt hästspel genererar.Utskottets ställningstagandeSom framgår av skrivelsen har frågan om bevarande av hästraser bäring pådet övergripande arbetet med förvaltning av husdjursgenetiska resurser.Sverige undertecknade FN:s konvention om biologisk mångfald.Anslutningen innebär bl.a. ett åtagande att förvalta husdjursgenetiskaresurser på ett ansvarsfullt sätt. Huvudansvaret för detta arbete vilarpå . Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammethar föreningar för rasbevarande inom en rad olika djurslag möjlighet attansöka om medel för utbildnings-, rådgivnings- och informationsinsatser.Bland de hästraser för vilka medel sökts och beviljats finns gotlandsruss,nordsvensk brukshäst och ardenner. Den hästpolitiska utredningen föreslåratt stöd för bevarande av utrotningshotade husdjursraser inom ramen förden gemensamma jordbrukspolitiken skall omfatta även hästar. Utskottetanser att det är av stor vikt att åtgärder för att bevara de utrotningshotadearterna genomförs. På det husdjursgenetiska området pågår för närvarandearbete med att ta fram ett nationellt målprogram för förvaltning avhusdjursgenetiska resurser. har på uppdrag av regeringenutarbetat ett förslag till program. Verket framhåller att ett ökathänsynstagande till utrotningshotade raser är betydelsefullt och betonar attanvändbarheten och ett hållbart nyttjande av raserna är viktigt för derasfortlevnad. Utskottet delar regeringens uppfattning att det i samband medutarbetandet av programmet är lämpligt att även ta ställning till eventuellaåtgärder för bevarande av hotade hästraser. Utskottet förutsätter att bl.a. kallblodstravaren tas med i programmet. Regeringens avsikt är attpresentera det nationella programmet i en skrivelse till underår 2004. Med det anförda föreslås att motionerna 2003/04:MJ40 (kd) yrkandena8 och 9, 2003/04:MJ41 (s), 2003/04:MJ45 (c) yrkande 3, 2002/03:MJ430 (kd)yrkande 5, 2002/03:MJ441 (s) i denna del och 2003/04:MJ475 (kd) yrkande4 lämnas utan åtgärd.Hästnäringens villkorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (m, fp, c) om hästnäringens villkorsamt ett antal motionsyrkanden (s, fp, kd, c) om hästen och jordbrukspolitikenmot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen samt regeringens uppdrag tillJordbruksverket om att kartlägga hästsektorn och analysera relevantafaktorer för hästsektorns utveckling. Vidare avstyrks ett motionsyrkande(c) om regler för bygglov bl.a. mot bakgrund av att regeringen har föravsikt att låta utreda frågan i ett brett perspektiv.Jämför reservationerna 20 (m), 21 (fp), 22 (c), 23 (fp), 24 (kd, c) och25 (c).SkrivelsenI skrivelsen framhålls att den hästrelaterade näringsverksamheten har betydelse inte minst på landsbygden. Verksamheten behöver emellertidkartläggas och analyseras ytterligare. Vidare bör hästhållningens betydelseför miljö- och jordbrukspolitiken från olika utgångspunkter bli föremålför ytterligare överväganden. Regeringen ger därför Statens jordbruksverki uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter och organisationerkartlägga omfattning, geografisk spridning och karaktären av hästföretagsamt analysera relevanta faktorer som bidrar till utvecklingspotentialeninom hästsektorn. I uppdraget ingår även att analysera sektorns betydelseför miljö- och jordbrukspolitiken, hur den gemensamma jordbrukspolitikenpåverkar förutsättningar för hästverksamhet samt om och eventuellt hurhästen på ett tydligare sätt bör göras till en del av jordbrukspolitiken.Uppdraget skall redovisas senast den 1 november 2004.MotionernaModeraterna framhåller i motion 2003/04:MJ43 (m) yrkande 1 att bättrevillkor för företag gynnar hästhållningen. De flesta företag i hästbranschenär små familjeföretag. Fåmansbolagsregler medför högre skatter för dessaföretagare än för andra. Vidare är miljötillsynen liksom djurskyddstillsynenofta ojämn mellan kommunerna och tillämpning ofta alltförrigid. För samtliga hästägare och hästhållare vore det fördelaktigt medklara spelregler, lika behandling och en rimlig tillämpning inom dessaområden. Motionärerna påpekar att hästar är stora konsumenter av vallfoderoch att den produktionen liksom övrig växtodling drabbas av extra högakostnader i p.g.a. särskatterna på växtnäring och drivmedel. Ensänkt kostnadsnivå i jordbruket vore därför värdefullt också för allahästägare. Enligt motionärerna skulle totalt sett bättre villkor förhästanknuten verksamhet medföra att fler människor kunde få sin utkomst pålandsbygden. Liknande synpunkter framförs i motion 2003/04:MJ44 (fp).Enligt motionärerna är det viktigt att hästnäringen får utvecklas inomsunda marknadsekonomiska ramar och att statlig inblandning undviks i såstor utsträckning som möjligt, eftersom det kan riskera konkurrenssnedvridning.Statens viktigaste uppgift är att ge näringen rimliga förutsättningarför att utvecklas, både genom att driva en god småföretagarpolitik ochgenom att se till att bl.a. lämpliga utbildningar finns inom området.Hästnäringen består i huvudsak av småföretagare, vilket gör att behovetav enkla regler för småföretagare betyder mycket för utvecklingen avnäringen. Reglerna för fåmansbolag är mycket krångliga och innebär attsmåföretag i praktiken beskattas betydligt hårdare än större företag,något som i hög grad missgynnat hästnäringen. Motionärerna anser att enlägre arbetsgivaravgift inom tjänstesektorn skulle beröra huvuddelen avverksamheten inom hästsektorn, vilket borde kunna leda till högre lönsamhetsamt stimulera framväxten av företag, såsom fler privata ridskolor. uppdrag bör ingå att ge förslag på vilka åtgärder t.ex.inom det småföretagspolitiska området som kan behövas för en stark ochsjälvständig hästnäring som står på egna ben utan stödåtgärder (yrkande1). I motion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 34 delvis framhålls att Sverigebehöver en sammanhållen hästpolitik, inte minst då hästnäringen i höggrad också bidrar till att minska de regionala klyftorna i landet. Föratt näringen och sporten skall kunna utvecklas krävs att de ekonomiskavillkoren för näringsidkarna och arrangörerna förbättras genom lika villkorför småföretagarna, enklare regler, lika villkor i skattelagstiftningensamt i de sociala trygghetssystemen.Kristdemokraterna anser i motionerna 2003/04:MJ40 (kd) yrkande 10,2002/03:MJ430 (kd) yrkande 6 och 2003/04:MJ475 (kd) yrkande 6 att de olikaEU-stöden också skall nyttjas för den svenska hästaveln och hästnäringen.Flera EU-länder ger den nationella hästnäringen betydande stöd både iform av direktstöd och stöd till offensiva, konkurrenshöjande åtgärder.Stödåtgärderna är i många fall inriktade på att utveckla och förbättraden inhemska aveln och uppfödningen. Enligt motionärerna bör även Sverigepå liknande sätt inräkna hästen som en naturlig del av jordbrukspolitiken.Det är angeläget att , som är en stor nettobidragsgivare tillEU:s jordbrukspolitik, vinnlägger sig om att ta till vara de möjlighetersom finns att få del av EU:s jordbruksstöd. Hästnäringen kan därmed bidratill att hålla nere kostnaderna för den förda jordbrukspolitiken. Imotionerna 2003/04:MJ42 (s) delvis och 2002/03:MJ441 (s) delvis framhållsatt alltfler jord- och skogsbrukare åter tar hästens tjänster till hjälpi sitt arbete. Hästnäringen har därmed återigen blivit en betydande delav det svenska jordbrukets inkomstmöjligheter. Hästhållningen bör därförtill fullo införlivas i den svenska jordbrukspolitiken som en primärproduktionssektor. Förslag i den riktningen är en nödvändighet för atthästens roll i samhället skall kunna utvecklas ytterligare. I motion2003/04:MJ42 (s) delvis anförs vidare att då hästsporten av naturliga skältill största delen är en glesbygdsverksamhet skapar den också reellamöjligheter att hålla det svenska jordbrukslandskapet öppet. Enligtmotionärerna får hästens betydelse för det öppna landskapet inte underskattas.Även motion 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 2 lyfter fram hästens betydelseför det öppna landskapet. För att kunna upprätthålla ett öppet landskapoch bibehålla en biologisk mångfald krävs betande djur och i det sammanhangethar hästarna stor betydelse. Det är positivt att hästens betydelse förmiljöpolitiken och för samspelet mellan de agrara näringarna och miljönutreds vidare. Motionerna 2003/04:MJ45 (c) yrkande 2 och 2003/04:MJ266(c) yrkande 1 uppmärksammar också hästens betydelse för det öppna landskapet,både i egenskap av betande djur, men också för att foder skall bärgas.Med ett kraftigt minskat antal nötkreatur har hästen fått en alltmeravgörande betydelse för att upprätthålla ett öppet landskap. Enligtmotionärerna bör hästen därför klassas lika som andra djurenheter (kor, får,getter) när det gäller rätten till ersättning för att hålla landskapetöppet. Enligt motion 2002/03:MJ267 (c) yrkande 1 bör hästar likställasmed andra djurenheter inom svenskt jordbruk. Lönsamheten inom hästuppfödningenär mycket låg. Priserna på hästar har pressats och det är väldigt svårtatt få täckning för kostnaderna vid försäljning. Enligt motionären kanhästuppfödningens lönsamhet förbättras om hästen likställs med andrabidragsberättigade djur inom svenskt jordbruk. Motionären bakom motion2002/03:MJ442 (s) begär att hästen förs in i miljö- ochlandsbygdsprogram. I - till skillnad från andra EU-länder - ärhästnäringen inte en del av jordbrukspolitiken. En anledning är att Sverigevill verka för en avreglering av hela jordbrukspolitiken. Enligt motionärenär det ett orimligt ställningstagande så länge det nuvarande systemetgäller och andra länder använder sig av detta. I miljö- ochlandsbygdsprogram, som omfattar de EU-stöd till jordbruket som har nationellmedfinansiering, finns ett miljöstöd för betesmarker och slåtterängar.Stödet är begränsat till företag som har ett visst antal djurenheterav tackor, getter av honkön och nötkreatur. Stödet bör vidgas till attäven gälla hästar, som i lika stor utsträckning som de andra djurslagenbidrar till att hålla landskapet öppet och brukat, som hästnäringenfår ökade möjligheter att utvecklas på ett positivt sätt. Även motion2002/03:MJ487 (c) yrkande 34 delvis tar upp vikten av att integrera hästeni jordbrukspolitiken samt skapa en mer sammanhållen hästpolitik. Hästenblir ett allt viktigare inslag i jordbruket och på den svenska landsbygden.Den är en drivkraft för ekonomisk utveckling på landsbygden, vilket måstetydliggöras och erkännas. Vidare är det ökande antalet hästar positivtför det öppna landskapet och därmed för den biologiska mångfalden, vilketbör avspeglas i jordbrukspolitiken.I motion 2003/04:MJ45 (c) yrkande 4 reses krav på att näringsidkare inomhästsektorn skall följa samma regler vid byggnationer som gäller förekonomibyggnader för övriga av lantbrukets djur. Enligt motionärerna ärhanteringen av bygglov ett av många exempel på de orimliga konsekvensersom uppstår då hästnäringen inte är integrerad i övrig jordbrukverksamhet.Hästnäringen bör få följa samma bestämmelser för att bygga stallar ochandra hästrelaterade byggnader som gäller för ladugårdsbyggnation, nämligenatt bygglov inte behövs.Utskottets ställningstagandeSom framgår av skrivelsen skapar sektorn, enligt den hästpolitiskautredningen, sysselsättning som motsvarar ca 10 000 heltidsarbeten och ca30 000 deltidsarbeten. Omsättningen bedöms vara minst 18 miljarder kronorper år, varav utgörs av totalisatorspel vidtrav- och galopptävlingar. bidrog spel på hästar med drygt1,till staten i form av skatt. Hästsektorn är också enviktig inkomstkälla för jordbruket. Enligt Lantbrukarnas Riksförbundgenererar hästar och hästhållning intäkter till jordbruket med istorleksordningen . Vidare bedöms hästar ochhästhållning ha betydelse för utveckling av landsbygden. Småföretagande pålandsbygden innebär möjligheter att kunna bo kvar och verka aktivt pålandsbygden. Hästintresset kan utgöra en drivkraft att flytta från stadtill landsbygd och bidra till en minskad avfolkning och upprätthållandeav servicestrukturer. Hästar och hästhållning utgör också en meningsfullfritid för många på landsbygden. (verket för näringslivsutveckling)noterar i sitt remissvar till den hästpolitiska utredningen att svenskhästsport intar en internationellt sett framträdande plats inom olikadiscipliner och har en stor näringspolitisk betydelse. Till skillnad fråni många andra länder bedrivs hästverksamhet i till stor del genomideella föreningar eller på hobbynivå. har utvecklingen pekatpå en ökad etablering av hästrelaterad näringsverksamhet. Det saknas dockdetaljerad kunskap om den här typen av näringsverksamhet, både påföretagsnivå och på en mer övergripande nivå. Hästrelaterad näringsverksamhetkan vara många olika typer av företag som helt eller delvis får sin inkomstfrån hästsektorn. Det kan exempelvis vara företag som inackorderar hästar,hästturismföretag, ridskolor, travtränare, företag som föder upp, utbildareller förmedlar hästar, företag som tillhandahålla tjänster påutbildningsområdet,foderföretag, företag som specialiserat sig på att bygga häststall elleranlägga ridbanor och företag som tillverkar eller säljer hästutrustningoch hästtillbehör.