bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Vad det handlar om är den statistik som OECDsammanställer av s.k. köpkraftskorrigerade BNP-uppgifter per invånare.Enligt motion Fi233 (kd) har halkat från en trettondetill en fjortonde plats i välfärdsligan, vilket enligt motionärernabevisar att inte tagit igen någotjämfört med andra länder.Som utskottet påpekat vid tidigare behandlingar (senast i bet. 2003/04:FiU1) är statistik så pass osäker att man bör vara mycket försiktigmed att dra långtgående slutsatser av uppgifterna. Möjligheten tilljämförelser mellan länderna är mycket begränsad, enligt bl.a. uppgifter. Möjligheterna till tillväxtjämförelse mellan ländernabegränsas också av att länderna i sina BNP-beräkningar behandlarproduktiviteten i den offentliga sektorn olika. En del länder, däriblandSverige, antar schablonmässigt att produktiviteten i den offentligasektorn är noll, medan andra länder beräknar produktivitetsförändringeni den offentliga sektorn till eller . Detta får genomslag iBNP-utfallet och missgynnar särskilt länder som som har en storutbyggd offentlig sektor.. inget bra mått på välfärdenMåttet har dessutom stora brister som mått på den ekonomiska välfärden.Utskottet vill i detta sammanhang visa på att det finns andra undersökningarsom på ett djupare sätt än behandlar och mäter välfärdsutvecklingeni olika länder. SCB presenterade en omfattande studie baseradpå fyra länder jämförande välfärdsindex där faktorer som t.ex. utbildning,sysselsättning, arbetsmiljö, inkomster, materiell levnadsstandard,boende, fritid, trygghet, livslängd och hälsa värderas. Välfärdsindexenhar utarbetats av FN och av forskningsinstitutioner i , ochHolland. Enligt SCB hamnar i täten i flertalet av dessa index.Sverige har även klättrat uppåt något i välfärdsindexen de senasteåren efter en viss försämring i samband med den ekonomiska krisen ibörjan och mitten av , enligt SCB.Utifrån köpkraftskorrigerade statistik kan emellertid utskottetkonstatera att svensk ekonomi tappat i relativ position mot andra länderunder framför allt två perioder - under andra hälftenav och . Den absolut största nedgångenkom då BNP föll som fleraandra länder fortsatte att ha en positiv tillväxt.Kristdemokraterna anger också i sin motion att målet för den ekonomiskapolitiken bör vara en hållbar tillväxt på överkonjunkturcykeln. I motionen anförs också att ett nytt mål bör införas: attantalet arbetade timmar i ekonomin ska öka.Hög tillväxt är ett viktigt mål .Som utskottet framhållit vid ett flertal tillfällen är en hög ekonomisktillväxt en avgörande del av den ekonomiska politiken under förutsättningatt den är ekologiskt hållbar. Som redovisades ovan har BNPunder stigit med i genomsnitt , vilketär ungefär lika högt som tillväxtmål. Det är ocksåhela mer i tillväxt än genomsnittet i euroområdetoch mer än genomsnittet för OECD-länderna.Under lågkonjunkturåren 2002-2003 har den svenska tillväxten varit nästantre gånger så hög som den i euroområdet.Helt avgörande för den svenska tillväxten och därmed också sysselsättningenär att konkurrens- och företagsklimat är gott. Till skillnadmot vad som hävdas i motionerna Fi231 (m), Fi232 (fp), Fi233 (kd) ochFi234 (c) anser utskottet att det grundläggande klimatet för tillväxt,expansion och företagande är relativt gott, även om de senaste årensinternationella lågkonjunktur skapat spänningar på skilda håll i närings-och arbetslivet.. och det finns ett god grund för tillväxt .Den makroekonomiska grunden i ekonomin är stabil. De offentliga finansernahar sanerats. Inflationen och räntorna är låga. Skillnaden mellan detyska och de svenska obligationsräntorna är omkring 0,3procentenheter, mot vid kriserna i mitten av 1990-talet.Företagens konkurrenssituation är relativt god, och de nominellalöneökningarna i ekonomin har sänkts från de mycket högt uppskruvadenivåerna och . Lönebildningen hargenomgått omfattande förändringar, och förtroendet för låginflationspolitikenär högt bland ekonomins olika aktörer. Pensionssystemet har reformerats,till skillnad från situationen i många andra europeiska och utomeuropeiskaländer.Åtgärder har genomförts för att öka konkurrensen i den svenska ekonominoch pressa ned prisnivån. Marknader har öppnats för konkurrens,konkurrenslagstiftningen har skärpts och konkurrensövervakningen utökats.Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenska arbetskraften har stigitytterligare genom de senaste årens satsningar på utbildning och forskning.Sverige är det land i världen som enligt investerar mest resurseri kunskap som andel av BNP. Utgångspunkten för politiken är att Sverigeäven i fortsättningen ska vara världens främsta kunskapsnation. Storaresurser satsas för att bygga ut och förbättra infrastrukturen. Densvenska företagsbeskattningen är konkurrenskraftig i ett internationelltperspektiv, även om globaliseringen på olika sätt ställer beskattningeninför nya utmaningar.Sveriges samlade affärer med utlandet, dvs. bytesbalansen, visar pårekordöverskott. Överskottet uppgick till av BNP ochberäknas stiga till av BNP 2005. liberalerna påstår imotion Fi232 att det höga överskottet är ett tecken på att det investerasför lite inom landet. Kapitalet används i stället för investeringarutomlands.Som svar på detta vill utskottet bl.a. hänvisa till de beräkningar avkapitalavkastning och investeringar i jämfört med övriga ländersom KI redovisar i Lönebildningsrapporten . Enligt KI liggeravkastningen på kapital i på ungefär samma nivå som i Förentastaterna och EU. Dessutom är investeringarna som andel av förädlingsvärdetminst lika höga i som i övriga delar av världen. Betydelsen avdetta är att står sig minst lika bra som andra länder i denglobala konkurrensen om investeringskapital.. men tillväxtklimatet måste ständigt förbättras .Den fortgående globaliseringen och de nya EU-länderna skärper konkurrensenytterligare, och enligt utskottets mening måste förutsättningarna förtillväxt och expansion ständigt utvecklas.Som regeringen aviserade i vårpropositionen ska ytterligare åtgärdervidtas för att bl.a. öka konkurrensen inom de branscher som fortfarandeutmärks av bristande konkurrens.Utbildningen och forskningen ska förstärkas ännu mer. I budgetpropositionenanger regeringen att resurserna till forskningen ska höjas stegvis underde närmaste åren så att nivån 2008 utökas med 2,3 miljarder kronorjämfört med årets nivå. Vidare pågår ett arbete med att utveckla eninnovationsstrategi, Innovativa (Ds 2004:36), i syfte att stärkaSveriges förmåga att skapa kunskap och omsätta den i tillväxt och nyajobb. Forsknings- och utvecklingsresultat måste i större omfattning äni dagsläget omsättas i nya produkter och tjänster. Regeringen angerockså att blir universitet fr.o.m. den 1 januari 2005.Satsningar i infrastruktur tidigareläggs. Bland annat innebär detta attbygget av den s.k. Mälartunneln i kan påbörjas redan 2005samtidigt som byggandet av den s.k. Haparandabanan samt vägavsnitt iVästra på bl.a. och kan tidigareläggas.. för att ska behålla bronsplatsen i tillväxtklimatUtskottet vill i detta sammanhang erinra om att olika institut ochorganisationer genomgående placerar högt på sina rankningslistornär de analyserar olika länders tillväxtförutsättningar. För andra åreti rad utsåg () till det tredjebästa landet i världen vad gäller konkurrens- och tillväxtklimat. WEF:sstudie undersöker 104 länder inom en mängd olika områden, som mikroekonomisktklimat, generellt konkurrensklimat, infrastruktur, samarbetsklimat,lagstiftning, hållbarhet och miljökrav, IT-utveckling etc. Vidare liggerSverige stadigt bland toppländerna i uppföljningar avden s.k. Lissabonprocessen.Utskottet vill också nämna att det internationella kreditinstitutetStandard & Poor''''''''''''''''s höjde kreditbetyg till det högstabetyget AAA (tripple A). Det är, enligt utskottets mening, ett erkännandeav den svenska ekonomins grundläggande styrka.Det är också utskottets övertygelse att tillväxtklimatet i den svenskaekonomin hade varit betydligt sämre om Moderata samlingspartiet,, liberalerna och fått genomförade budgetalternativ och den ekonomiska politik de propagerat för underde . Partiernas omfattande skattesänkningar och budgetnedskärningarhade med stor sannolikhet skapat en betydande osäkerhet och oro blandekonomins olika aktörer.I motion Fi234 (c) hävdas att villkoren för företagen kraftigt måsteförbättras. De få satsningar som regeringen gör kan inte uppfattas somallvarliga satsningar på företagande, påstår motionärerna. En liknandeargumentation förs fram i de övriga motionerna.Åtgärder för att stimulera företagandet .Utskottet vill med anledning av detta framhålla att företagande ochsmåföretagande spelar en avgörande roll i den offensiv för uthålligtillväxt och ökad sysselsättning som regeringen första gången presenteradei vårpropositionen och som löpande följts upp i de vår- ochbudgetpropositioner som presenterats . Därför har ,i motsats till vad som påstås i motionerna, under de senaste årenbeslutat om en lång rad förbättringar för företagen, framför allt för demindre företagen.. har genomförts .Utskottet har vid tidigare behandlingar redovisat ett trettiotal av deviktigaste åtgärderna, se t.ex. betänkandena /04:FiU1 s. 85-86 och2003/04:FiU20 s. 46-48.. och fler annonseras i budgetpropositionen .Resurserna för riskkapital ska utökas ytterligare. I budgetpropositionenanges att en ny struktur för riskkapitalförsörjning i tidiga skeden aven affärs- eller företagsutveckling ska skapas utifrån de sju regionalateknikbrostiftelserna. I det arbetet ska och Industrifondendelta med kapital och kompetens. Almikoncernens möjligheter att geinnovationslån stärks som Kreditgarantiföreningarna får ökatstöd.Vidare anges att förnyelsen av det s.k. 3:12-regelverket fortsätter. Ensärskild arbetsgrupp tillsattes med uppgift att ta framförslag om hur reformeringen ska fullföljas. Gruppens resultat presenterassenare , och regeringen räknar i budgetpropositionen medatt återkomma till med förslag som ska träda i kraft den 1januari 2006. Sammantaget ska förändringarna av regelverket, inklusiveden höjning av klyvningsräntan som trädde i kraft fr.o.m. inkomståret2004, ge företagen skattelättnader om .. bl.a. slopas arvs- och gåvoskattenFör att bl.a. förbättra villkoren för företagande och underlättagenerationsskiften i företagen slopas arvs- och gåvoskatten somdet s.k. fribeloppet i förmögenhetsskatten höjs till 3 miljoner kronorför sambeskattade. Utskottet vill också erinra om att regeringen ibudgetpropositionen även anger att den överväger att slopa den s.k.huvuddelägarregeln och införa ett tak för nivån på förmögenhetsskatten.Åtgärderna finansieras genom att de regler som styr avsättningen tillperiodiseringsfond stramas upp, att nedsättningen av socialavgiften förlönesummor begränsas till lönesummor upp till drygt741 samt att uppräkningen av skiktgränserna för uttag av statligskatt begränsas. Även delar av de medel som tidigare avsatts förindividuell kompetensutveckling (IKU) används för finansiering avskatteförslagen.Enligt motionärerna i motion Fi232 (fp) är regelverket för småföretagandealltför omfattande och invecklat. Regelverket måste förenklas. Måletbör vara att minska företagarnas kostnader för administration avregelverket med minst en fjärdedel. I motion Fi234 (c) yrkas att regelbördanför företagen bör minska under en fyraårsperiod.Motionärernas uppfattning om att det skulle vara särskilt svårt attdriva företag i stämmer enligt utskottets mening inte överensmed verkligheten. I en rapport från , Doing Business 2004,görs en jämförelse mellan 130 länder med avseende på de inhemskaförutsättningarna för att starta och driva företag. Enligt Världsbankentillhör den grupp av tio länder där det är lätt och minstkrångligt att driva företag.Småföretagens administrativa börda ska tydligt minskaInom regeringen pågår också ett mycket omfattande och viktigt arbetemed att ytterligare förenkla reglerna för företagen. Målet är att tydligtminska företagens administrativa börda, och syftet är att förenklingarnaska leda till högre tillväxt och högre sysselsättning.Arbetet utförs på den s.k. Simplexenheten på , ochsedan fyra år tillbaka lämnar regeringen en redogörelse tillriksdagen om förenklingsarbetets utveckling.I samband med den senaste skrivelsen (skr. 2003/04:8) gavs samtligadepartement och myndigheter i uppdrag att senast i slutet av juni 2004presentera konkreta åtgärder för hur företagens administrativa arbeteska minskas. presenterade departementen och myndigheternaomkring 300 förslag som enligt regeringen ska genomföras fram till hösten2006. Enligt uppgifter från kommer regeringen underhösten att presentera ett sammanhållet handlingsprogram för hur denadministrativa bördan för företagen ska minskas ytterligare.En viktig del i detta arbete är att utarbeta en metod för att tillförlitligtmäta företagens administrativa börda. har på regeringens uppdragutarbetat en mätmetod. Metoden och resultatet av den första pilotmätningenpresenterades och fick i uppdragatt fortsätta mätningarna. Ett kvantitativt mål med regelförändringsarbetetkommer att redovisas för så snart tillförlitliga mätningargenomförts.Utskottet vill i sammanhanget även notera arbetet med den s.k.24-timmarsmyndigheten. Målet med detta arbete är att all offentligmyndighetsservice som går ska tillhandahållas elektroniskt, vilket t.ex.underlättar för företagen och företagare. Utskottet vill också nämnaFöretagarguiden som regeringen lanserade . Företagarguiden ären Internetportal med myndighetsinformation riktad till företag ochblivande företagare. Adressen till Företagarguiden är , och den drivs av i samarbete med ett trettiotal myndigheter.Portalen vann 2004 den s.k. Guldlänken. Guldlänken är ett pris sompremierar innovativ användning av Internet inom offentlig sektor.Tillväxtsamtalen påverkar den ekonomiska politikenRegeringen har hållit samtal med arbetsmarknadenscentralorganisationer i syfte att få en bred samling kring en politik förett konkurrenskraftigt och framtidsinriktat . Flera av de åtgärdersom presenteras i budgetpropositionen har behandlats i samtalen.Centerpartiet brukar använda slagordet att klyvs regionalt ochsocialt. I motion Fi234 (c) anför motionärerna att samhället borde byggaskring en federalistisk princip där lokalsamhället ska ta tillbakaresurser och makt från den centralstyrda samhällsordningen.Utskottet är medvetet om att tillväxten under högkonjunkturen på 1990-taletvar olika stark i olika delar av landet. Regionala skillnader har ocksåvarit tydliga under de senaste årens lågkonjunktur. I många kommunerbrottas man med utflyttning och hög arbetslöshet, medan man i en delandra kan notera arbetskraftsbrist och inflyttning. Enligt AMSseptemberstatistik var den sammanlagda arbetslösheten, dvs. öppen arbetslöshetplus arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i , drygt11 % i och i och Västernorrlandslän. I och uppgick den till 5,4 %.Offentliga transfereringar utjämnar regionala skillnaderFör att få en djupare uppfattning om de regionala skillnaderna måsteman dock enligt utskottets mening även beakta den regionala fördelningenav de offentliga medlen. I bilaga 3 till vårpropositionen för 2004behandlades inkomstfördelningen i ett geografiskt perspektiv. Av bilaganframgår att det visserligen finns stora skillnader i inkomst mellanolika regioner och kommuner men att dessa i praktiken raderas ut närvärdet av olika offentliga transfereringar räknas in. Genomsnittsinkomstenefter skatt och transfereringar ligger på i stort sett samma nivå,oavsett var i landet kommunen ligger. Det sker alltså en mycket kraftfullregional utjämning genom de offentliga systemen. Enligt bilagan finnsdet heller ingenting som tyder på att skillnaderna mellan kommunernaökat när effekterna av offentliga medel räknas in.Utskottet ställer sig frågande till hur skulle klara denregionala utjämningen med de besparingar och skattesänkningar partietredovisar i motion Fi234 (c).Att alla delar av landet ska kunna bidra till tillväxt är ettviktigt mål i den ekonomiska politiken. Staten har ett övergripandeansvar för utvecklingen i hela landet, och som redovisats ovan sker bl.a. genom de offentliga systemen en långtgående utjämning mellan Sverigesolika regioner. Men krävs det aktiva lokala insatser i alladelar av landet för att förbättra förutsättningarna för högre tillväxtoch ökad sysselsättning.Under de senaste åren har en rad viktiga åtgärder för att förbättramöjligheterna och tillväxtbetingelserna runtom i landet beslutats.Högskolan har decentraliserats, resurser har satts av för att förbättraunderhåll, bärighet och rekonstruktion av vägar och järnvägar och ettantal infrastrukturinvesteringar, som t.ex. och förbättringarav , har satts i gång. För att stärka småföretagandet i utsattaområden har företagens socialavgifter i stödområde A sänkts. Under 2003och 2004 har ett särskilt riktat statsbidrag utgått till kommuner medkraftig befolkningsminskning, och en särskild nämnd och ett särskiltbolag har bildats för att hjälpa kommunerna med omstruktureringar avkommunala bostadsföretag. Vidare pågår ett antal olika projekt för attstärka särskilda regioner och stärka konkurrenskraften i vissa näringsgrenar.De s.k. tillväxtavtalen som varit verksamma ersättsunder av regionala tillväxtprogram. Avtalen har enligtutskottets mening varit en viktig process som drivit på den lokala ochregionala mobiliseringen för en starkare ekonomisk utveckling.Historiskt stor satsning på infrastrukturInfrastrukturen är enligt utskottets mening ett mycket viktigt inslagi tillväxtpolitiken och politiken för att stärka den regionala utvecklingen.I motion Fi233 (kd) hävdas att infrastruktursatsningar är en tillväxtmotorsom regeringen valt att ha på tomgång.Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att förnågra år sedan beslutade om en historiskt sett mycket kraftig satsningpå bl.a. vägar och järnvägar . I vårpropositionenför 2004 aviserades dessutom att särskilt viktiga investeringar skatidigareläggas . Sammantaget betyder det attinfrastruktursatsningen för perioden utökas med drygt 17miljarder kronor till totalt . Hur satsningen skafördelas på olika projekt framgår bl.a. i betänkande 2003/04:FiU1 s. 90.En annan viktig satsning för att ge hela utvecklingsmöjligheterär den pågående utbyggnaden av IT-infrastrukturen. Utbyggnaden avinfrastrukturen på IT-området är enligt utskottets mening en viktig deli ambitionen att ytterligare stärka ställning som en av världensledande IT-nationer.Inkomst- och kapitalskatterna sänks .I samtliga motioner föreslås omfattande skattesänkningar.Utskottet vill först framhålla att regeringen under perioden 2000-2002tog de tre första stegen i en inkomstskattereform för att sänka skatternaför framför allt låg- och medelinkomsttagare. Bland annat har enskattereduktion införts som kompenserar för av de egenavgifter somtas ut för att finansiera det nya ålderspensionssystemet. harskiktgränsen för statlig inkomstskatt höjts och en extra skattesänkningför pensionärer genomförts. Dessutom har en skattereduktion för en delav fackföreningsavgiften införts och skattesänkningar riktade motföretagen genomförts. Uttaget från fastighets- och förmögenhetsskatternahar sänkts som dämpnings- och begränsningsregler införts.Arvsbeskattningen mellan makar har avskaffats. har dessutomen grön skatteväxling om totalt drygt 10 miljarder kronorgenomförts.Skattesänkningarna innebär bl.a. att marginaleffekter för låg- ochmedelinkomsttagare minskar. Det kan i sin tur leda till att arbetskraftsutbudetstiger, vilket är en nödvändig utveckling för att öka tillväxten ochsysselsättningen i den svenska ekonomin.För att ytterligare minska marginaleffekterna och stimulera efterfrågani den svenska ekonomin föreslår regeringen att kompensationen för denallmänna pensionsavgiften höjs från till . Vidarehöjs grundavdraget för låg- och medelinkomsttagare med för attbalansera höjda skatter på drivmedel inom ramen för den gröna skatteväxlingen(se vidare i nästa avsnitt om den gröna skatteväxlingen). Avdraget förarbetsresor höjs med till per mil. I budgetpropositionenanges att det också pågår en översyn i syfte att i ökad utsträckningkoppla reseavdraget till avstånd i stället för till färdsätt.Som redovisats tidigare i betänkandet under avsnittet om åtgärder förföretagande föreslår regeringen även skattesänkningar riktade mot företagoch kapital - arvs- och gåvoskatten slopas, som fribeloppeti förmögenhetsskatten höjs till för sambeskattade. Iavsnittet redovisas också hur dessa åtgärder finansieras.Enligt utskottets mening bestäms skattenivån i samhället av vilkavälfärds- och fördelningspolitiska ambitioner man har. Skatter ska samtidigtstimulera till arbete, investeringar, en uthållig ekonomisk utvecklingoch minskade ekonomiska och sociala klyftor. Utskottet instämmer medvad regeringen säger i budgetpropositionen om att stora skattesänkningarinriktade mot redan välbeställda på bekostnad av verksamheterna i vård,skola och omsorg aldrig kan accepteras.Därför avvisar utskottet de omfattande skattesänkningar som föreslås imotionerna. Risken är betydande att sänkningarna leder till instabilastatsfinanser och omfattande neddragningar av viktig offentlig verksamhet.. och den gröna skatteväxlingen fortsätter .I vårpropositionen 2000 angav regeringen att det samlade utrymmet förgrön skatteväxling uppgick till under perioden2001-2010. har en växling om genomförts,och föreslår regeringen en grön skatteväxling om ytterligarenetto . Vidare anges att en skatteväxling om 3,6miljarder kronor planeras för 2006.Tyngdpunkten i skatteväxlingen ligger på transportsektorn,eftersom det är i denna sektor som koldioxidutsläppen ökar mest. Ikorthet föreslår regeringen att fordonsskatten för bensindrivna ochdieseldrivna personbilar höjs respektive . Fordonsskattenför lätta lastbilar höjs . höjs bensin- och dieselskattenmed per liter respektive per liter. Elskatten för hushålloch servicesektorn höjs dessutom med /kWh.Inkomsterna från växlingen används för att sänka dieselskatten för skogs-och jordbruksmaskiner med per liter samt finansiera höjningen avgrundavdraget för låg- och medelinkomsttagare.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att regeringen ibudgetpropositionen anger att fordonsbeskattningen bör läggas om i enlighetmed det förslag som presenterats av . Förslagetinnebär i korthet att skatten i ökad utsträckning relateras till fordonetsutsläpp av koldioxid. Planen är att de nya reglerna ska kunna träda ikraft den 1 januari 2006.Regeringen anger vidare att den i vårpropositionen avser attsamordna koldioxidbeskattningen med det system för handel av utsläppsrättersom införs i EU .. som kampen mot skattefusk prioriterasI bl.a. motion Fi232 (fp) och Fi233 (kd) föreslås ökade resurser förskattekontroll.Utskottet vill framhålla att kampen mot skattefusk och andra former avekonomisk brottslighet har en hög prioritet i regeringens arbete.Skattefusk snedvrider konkurrensen i ekonomin, skadar skattesystemetslegitimitet och är därför i förlängningen ett hot mot tillväxten ochvälfärden.För närvarande pågår bl.a. ett arbete med system för schablonbeskattningav småföretagare. Vidare utreds möjligheterna att införa ett obligatorisktkrav på typgodkända kassaregister i de s.k. kontantbranscherna. För attöka konkurrensen och bekämpa svartarbete inom byggsektorn kommer förslagom bl.a. entreprenadavdrag och entreprenadkonton att läggasfram på bord.Från och med den 1 januari 2004 finns de tidigare myndigheterna inomskatteområdet samlade i en rikstäckande myndighet, Skatteverket.Förändringen ökar effektiviteten av bl.a. skattekontrollen. I samband medvårpropositionen 2004 tillfördes ytterligare medel förutökad F-skattekontroll. har också fått i uppgift att seöver kontrollerna av egenföretagare. I en delredovisning har verketföreslagit att F-skattsedlar i vissa fall ska tidsbegränsas. Förslagetär ute på remiss och ska därefter beredas i .