bet · GS01UBU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Ocksåhär är det myndigheten som svarar för den närmarefördelningen av forskningsresurserna.Med anledning av motionsyrkandet omutomhuspedagogik vill utskottet peka på att ettnationellt centrum för främjande av fysisk aktivitethar inrättats vid . Verksamhetenvid centrumet kom i gång . På centrumetswebbsida har det publicerats ett flertal lärandeexempel på utomhuspedagogiska aktiviteter.Ett nationellt sekretariat för genusforskning ärknutet till . Sekretariatetägnar sig åt att med ett rikstäckande perspektivfrämja genusforskning i vid bemärkelse och verka föratt betydelsen av genusperspektiv uppmärksammas iall forskning. I sekretariatets uppgifter ingårbl.a. att överblicka genusforskningen i ochaktivt främja spridningen av dess resultat, attanalysera behovet av genusforskning inom allavetenskapsområden och att arbeta för ett ökatmedvetande om genusforskningens ochgenusperspektivens betydelse. Enligt sekretariatetsårsberättelse /03 är det viktigt bl.a. attbelysa genusforskningens institutionella villkor ochkonstituering som vetenskapligt fält. Sekretariatethar en webbplats, , där man bl.a.publicerar genusvetenskapliga nyheter, en debattsidaoch en lista över nyutkomna avhandlingar. Antaletnya doktorsavhandlingar med genusperspektiv ökarsnabbt. Mansforskning har uppmärksammats i tidningenGenus som ges ut av sekretariatet och som sprids iökande upplaga.6 Anslagen inom utgiftsområde 16Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att anvisar anslagen inomutgiftsområde 16 enligt regeringens förslag.Jämför särskilda yttranden 13 (m), 14 (fp),15 (kd) och 16 (c).Regeringens och oppositionspartiernas förslagEn sammanställning av regeringens ochoppositionspartiernas budgetförslag förutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning finns i bilaga 3 till dettabetänkande.Utskottet har i avsnitten 2 Barnomsorg, skola ochvuxenutbildning, 3 Högskoleverksamhet, 4 Vissacentrala myndigheter m.m. och 5 Nationella ochinternationella forskningsresurser m.m. redogjortför innehållet i förslagen.Utskottets ställningstagandeI de föregående avsnitten har utskottet redovisatsin bedömning av regeringens ochoppositionspartiernas förslag inom olika delar avutgiftsområdet och där tagit ställning till samtligaberörda yrkanden. Utskottet har tillstyrktregeringens förslag.Utskottet föreslår att för budgetåret2005 anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligtregeringens förslag (kolumnen Regeringens förslag ibilaga 3).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Nationell skolpeng (punkt 3) - mav (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub291 yrkande 5,2004/05:Ub322 yrkande 7 och2004/05:Ub390 yrkandena 3, 4 och 7samt avslår motion2004/05:Ub258 yrkande 9.StällningstagandeFinansieringsansvaret för skolan bör flyttas frånkommunerna till staten. En nationell skolpeng börinföras och staten bör ta ansvar förfinansieringen. En nationell finansiering skaparvalfrihet för eleven och etableringsfrihet förskolor. Pengarna skall följa eleven till vald skolaoch inte gå omvägen via kommunen. En nationellskolpeng ger skolledningen möjlighet att läggaskolans pengar där de gör störst nytta. Skolpengenundanröjer de hinder som de kommunala skolorna i daghar att tillgodose just sina elevers intressen pågrund av en alltför långtgående politisk styrning.Genom en nationell skolpeng decentraliseras makttill elever och föräldrar som med sin skolpengsjälva kan styra vem som skall fåutbildningsuppdraget. Dessutom säkras friskolornaslikabehandling gentemot de kommunala skolorna. Dettainnebär en mer rättvis konkurrens och en bättrefungerande utbildningsmarknad.Rätt att välja skola bör införas för elever medfunktionshinder. Rätten att välja skola blir då likaför alla elever, men storleken på skolpengen bestämsefter varje elevs behov. anslår därförfrån år i nya resurser föratt skapa valfrihet för elever med funktionshinder.En nationell skolpeng anpassad efter varje elevsbehov, nya anslag för barn med multifunktionshinderoch full frihet för skolor att starta och väljaprofilering kan ge förutsättningar för en mängd nyaskolalternativ som saknas . Också elever medmultifunktionshinder skall i lag tillförsäkrasrätten att välja skola. Nationell skolpeng bör påsikt införas även för elever i särskolan. Elever medutvecklingsstörning är av naturliga skäl merresurskrävande, varför den nationella skolpengenutformas så att det fria valet av skola även skallgälla för dessa elever.En parlamentarisk utredning om nationell skolpengbör tillsättas för att utreda dessa frågor.2. Nationell skolpeng (punkt 3) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 9samt avslår motionerna2004/05:Ub291 yrkande 5,2004/05:Ub322 yrkande 7 och2004/05:Ub390 yrkandena 3, 4 och 7.StällningstagandeI dag råder stor brist på likvärdighet mellankommunerna, när det gäller resurser till skolan.Folkpartiet anser att en nationell skolpeng skallinföras, där en fjärdedel av beloppet skallöronmärkas till elever i behov av särskilt stöd samtelever i socialt utsatta områden. Staten skall taöver ansvaret för resurserna till skolansundervisning. En nationell finansiering av skolanskulle öka likvärdigheten och även valfriheten.3. (punkt 4) - m,fp, cav (), (), AnaMaria Narti (fp), (), TobiasBillström (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub234,2004/05:Ub258 yrkande 18,2004/05:Ub322 yrkandena 14 och 15,2004/05:Ub390 yrkandena 13, 15 och 16 samt2004/05:Ub477 yrkande 10.StällningstagandeEtt nationellt kvalitetsinstitut bör inrättas meduppgift att löpande utvärdera skolan. Varje skolabör granskas vad gäller undervisningskvalitet ochresultat. Alla rapporter bör vara offentliga. Såvälfristående som kommunala skolor bör granskas.Ett nationellt kvalitetsinstitut kan åstadkomma enjämförelse kommun för kommun och skola för skola.Ett sådant institut bör ha till uppgift såväl attsammanställa uppgifter för nationella jämförelsersom att utveckla metoder för att förbättrautvärderingen och stödja kommunernaskvalitetsarbete.Ett fristående nationellt kvalitetsinstitut skallkomplettera den uppföljning och utvärdering sommåste bedrivas vid varje skola, lokalt av berördahuvudmän och även i någon mån av Skolverket.Resurser bör avsättas så att alla skolor kan besökasoch granskas. Friskolor som inte följer läroplanensanda skall få sina tillstånd indragna. Det är dockviktigt att det vidtas åtgärder även när kommunalaskolor har motsvarande brister, t.ex. börskolledningen på en skola bytas ut omskolan misskött sig. Ett nationelltkvalitetsinstitut skall stå för tillsynen samtsäkerställa likvärdighet i bedömningen av nationellaprov och det nationella betygssystemet.Brister skall påpekas tidigt för att kunnaåtgärdas . Kontinuerlig och allmänttillgänglig information om skolors resultat,kvalitet och utveckling behövs också för att allaelever och föräldrar skall få förutsättningar attvälja skola på lika villkor, oberoende av i vilkenkommun man bor.Det är av yttersta vikt att så tidigt som möjligtupptäcka om en skola är på väg i fel riktning. Medregelbundna granskningar och återkommandeuppföljningar skall en skolas kvalitet aldrig kunnabli oacceptabelt låg utan hinna fångas uppdessförinnan. Staten skall godkänna alla skolor ochockså kunna dra in tillståndet - och rätten tillbidrag - för skolor som inte uppfyller degrundläggande kraven.4. Översyn av myndighetsstrukturen (punkt 5) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub337,2004/05:Ub471 yrkande 6 samt2004/05:Ub473 yrkande 46.StällningstagandeJag anser att nedläggning av små myndigheter samtsamordning av deras uppgifter bör ske.Kristdemokraterna är kritiska till inflationen iinrättandet av myndigheter. Så långt möjligt börmyndighetsstrukturen renodlas. Små myndigheter gerbl.a. onödigt stora administrationskostnader.På utbildningsområdet finns flera små myndigheter,t.ex. Nationellt centrum för flexibelt lärande,Valideringsdelegationen och Myndigheten förkvalificerad yrkesutbildning.Valideringsdelegationen är rent lokalmässigt inhysthos () avdelning iNorrköping. Det hade varit lämpligare omdelegationen inrättats som en avdelning inom CFL.5. Översyn av myndighetsstrukturen (punkt 5) -vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub337,bifaller delvis motion2004/05:Ub473 yrkande 46och avslår motion2004/05:Ub471 yrkande 6.StällningstagandeTill verksamhetsområde höri dag ett 80-tal myndigheter. Vissa av dem ansvararför mycket begränsade områden.Statskontoret har på regeringens uppdrag undersöktde statliga myndigheternas organisation. I rapportenMyndigheternas ledning och organisation -kartläggning och analys av Myndighetssverige(2004:9) ifrågasätts värdet av att bilda många småmyndigheter och det sägs att i många fall närregeringen bildat en ny myndighet kunde dessverksamhet ha införlivats i en redan existerandemyndighets ansvarsområde. Statskontoret föreslårdärför att regeringen skall göra en översyn av desmå myndigheterna i syfte att slå samman dem tillstörre enheter. I har en sådan översyngenomförts, vilket inneburit en nettobesparing på150 miljoner danska kronor.Regeringen bör genomföra en översyn avmyndigheterna som lyder underUtbildningsdepartementet, i syfte att genomförasammanslagningar för att dels få en ökadeffektivitet, dels en enklare och tydligaremyndighetsstruktur med en distinktare uppdelning avansvarsområden.6. Riksgymnasium för synskadade medmultifunktionella handikapp (punkt 6) - m,fp, kd, cav (), (),(), (),(), () och EwaBjörling (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub275 yrkande 12.StällningstagandeEtt nytt riksgymnasium för synskadade barn medmultifunktionshinder bör inrättas. saknarblinda och synskadade barn med multifunktionshindertillräckligt bra möjligheter att studera vidareefter . De har rätt att kunna gå vidare isin utbildning och utvecklas i sin egen takt,oavsett ålder. Det bör därför inrättas ett nyttriksgymnasium för blinda och synskadade barn medmultifunktionshinder.7. Återinrättande av statliga specialskolor förmultihandikappade (punkt 7) - m, fp, kd, cav (), (),(), (),(), () och EwaBjörling (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub258 yrkande 12,2004/05:Ub291 yrkande 2 samt2004/05:Ub479 yrkande 10.StällningstagandeRiksdagen bör upphäva beslutet att avvecklaEkeskolan och som specialskolor.Vianser att detta beslut var djupt olyckligt. Dessaelever kan inte få ett fullgott stöd i sinahemkommuners skolor. Därför måste ett sådantalternativ åter skapas för dessa elever med flerafunktionshinder. Denna reform är kostnadsneutral.Regeringen gjorde ingen ekonomisk besparing när denlade ned de statliga specialskolorna.Staten har ett särskilt ansvar för skolan förelever med funktionshinder. Statens huvudmannaskapför specialskolan bör kvarstå.8. Uppdrag till (punkt 8) - v, mpav () och MikaelaValtersson (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub230 yrkandena 20-22samt avslår motionerna2004/05:Ub239,2004/05:Ub242 yrkande 17 samt2004/05:Ub480 yrkande 35.StällningstagandeVi anser att skall få i uppdrag attutvärdera läromedlen ur både ett genus- och ett HBT-perspektiv. Det är viktigt att de läromedel somanvänds präglas av en insiktsfull förståelse förgenusproblematiken.Skolverket bör också ges i uppdrag att undersökamöjligheter att öka andelen män som arbetar inomskolan i enlighet med vad som anförs i motionen.Skolverket bör till exempel titta närmare på om detfinns kommuner eller enskilda skolor och förskolorsom har en jämnare könsfördelning bland lärarna,förskollärarna och barnskötarna och se om man kanidentifiera några särskilda framgångsfaktorer samtsprida dessa goda exempel.Riksdagen bör dessutom begära att regeringen gerSkolverket i uppdrag att utarbeta riktlinjer för attsäkerställa kompetens i HBT-frågor för anställdainom utbildningsväsendet. Riktlinjerna bör äveninnefatta hur skolorna kan arbeta för atttillförsäkra ett jämlikt klimat för unga HBT-personer på skolorna.9. Uppdrag till (punkt 8) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub242 yrkande 17och avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkandena 20-222004/05:Ub239 och2004/05:Ub480 yrkande 35.StällningstagandeVi anser att skall utvärdera rektorernasmöjligheter att vara pedagogiska ledare. Skolverketbör aktivt under sina tillsynsinspektioner utvärderaatt rektor tillåts vara pedagogisk ledare.10. Uppdrag till (punkt 8) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 35och avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkandena 20-22,2004/05:Ub239 och2004/05:Ub242 yrkande 17.StällningstagandeKristdemokraterna anser att det är nödvändigt attsatsa mer på nationell tillsyn och granskning föratt på så sätt öka statens ansvarstagande för enlikvärdig utbildning över hela landet. För attmöjliggöra detta läggs ökade resurser tillSkolverket. Myndigheten bör också få tydligadirektiv om att granskningen skall vara lika föralla skolor oavsett huvudman. Det är av största viktatt tillsyn är noggrann och tydlig.11. Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling(punkt 9) - v, mpav () och MikaelaValtersson (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub230 yrkande 19.StällningstagandeJämställdhetsarbetet i skolan och förskolan skallstimuleras så att normbrytande arbete skallbli en naturlig del av verksamheten och att pojkaruppmärksammas på samma villkor som flickor i dettaarbete. Det finns ett behov av att skolans ochförskolans pedagogik har en tydligare koppling tillgenuskunskap. Regeringen bör ge Myndigheten förskolutveckling i uppdrag att föreslå åtgärder idenna riktning.12. Tilläggsdirektiv tillValideringsdelegationen (punkt 10) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub209 yrkande 1.StällningstagandeEn likvärdig bedömning behövs baserad på enutarbetad redovisning av vad utländska utbildningarmotsvarar i det svenska utbildningssystemet och vadsom eventuellt behöver kompletteras för att ensvensk examen skall nås. Valideringen måste även tahänsyn till kunskaper som inte ingår i motsvarandesvenska utbildningar. Detta bör ingå itilläggsdirektiv till Valideringsdelegationen.13. Extraresurser till skolor i krisområden(punkt 11) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Sf288 yrkande 21.StällningstagandeVi anser att skolan bör reformeras med tydligarekrav och mål för kampen mot utanförskapet samt medbeaktande av behovet av att kanalisera extraresursertill skolorna i socialt utsatta områden.Skolan bör finansieras med hjälp av en nationellskolpeng. En del av skolpengen skall vara lika föralla elever men en del skall kunna riktas tillskolor i sociala krisområden och en del riktas tillde elever som behöver särskilt stöd. Därmed tar manstörre hänsyn till skolors och elevers olikaförutsättningar.Genom att erbjuda högre lärarlöner, rusta uppskollokaler, ställa krav på eleverna, ge svagaelever extra tid och göra satsningar på nyapedagogiska hjälpmedel kan de skolor som harsociala problem omvandlas till motorn som lyfter ettbostadsområde. Genom sådana magnetskolor kanmänniskor lockas att bosätta sig i utsatta områdenoch segregationen därmed brytas.14. Stärka baskunskaperna i skolan (punkt 12) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 8.StällningstagandeCenterpartiet vill stärka baskunskaperna i skolangenom en satsning på matematik samt läs- ochskrivutveckling. Vi vill genomföra en särskildsatsning innefattande bl.a. program för matematik,läs- och skrivutveckling från förskolan och genomhela . Baskunskaperna i skolan måstestärkas. Till detta har den kommandetreårsperioden avsatt totalt 1 200 miljoner kronor.15. Användning av bidragen tillpersonalförstärkningar(punkt 13) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub242 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeVi anser att det är angeläget att göra enuppföljning av bidraget till personalförstärkning iskola och fritidshem för att tillse att bidraget gårtill personer med rätt utbildning. anseratt samma princip skall gälla även när andrapersonalgrupper än lärare och fritidspedagogerrekryteras, dvs. att personen i fråga skall ha rättutbildning för det arbete han eller hon skallutföra. Att läraren har genomgått rätt utbildninghar stor betydelse för kvaliteten på undervisningen.Bidraget till personalförstärkning i skola ochfritidshem måste också kunna användas till att höjalönerna för att kunna anställa utbildade lärare ochfritidspedagoger. Eftersom resurstillskottet inteutgår endast om en kommun ökar andelen behörigalärare, har det bidragit till att öka andelenobehöriga lärare.16. Behovet av KY-utbildning (punkt 14) - fp, cav (), () ochSofia ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub275 yrkande 7samt avslår motionerna2004/05:Ub381,2004/05:Ub439 yrkande 2 i denna del samt2004/05:N414 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att antalet utbildningsplatser vid KY-utbildningen bör ökas. En nära arbetslivsanknutenutbildning med tydliga praktikinslag och med ettutbildningsinnehåll som svarar mot företagens behovav kompetens är oerhört betydelsefull. Intresset föratt starta kvalificerad yrkesutbildning är stort. Enhög andel av de studerande har fått arbete direktefter avslutade studier. För att klara efterfråganbör antalet platser på KY-utbildningen kontinuerligthöjas.17. Framtida ökning av anslagen tillgrundutbildning (punkt 17) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub485 yrkande 1.StällningstagandeHögskolan har byggts ut så kraftigt attkvaliteten har blivit lidande.Grundutbildningsresurserna måste återställas tillden nivå de hade , dåresurserna per student låg högre . Regeringen räknar nu bara med en procents löne-och prisuppgång, trots att den normalt sett liggerpå . Detta innebär att resurserna tillutbildningen i verkligheten ytterligare urholkas iregeringens budget . Regeringen bör snaraståterkomma med förslag på hur resurserna kanåterställas till den tidigare nivån.18. Framtida ökning av fakultetsanslagen (punkt18) - m, fp, kdav (), (), AnaMaria Narti (fp), () och EwaBjörling (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub293 yrkande 19.StällningstagandeStarka och självständiga universitet och högskolorär en förutsättning för forskningens frihet.Anslagen till forskning och forskarutbildning viduniversiteten och högskolorna, de s.k.fakultetsanslagen, bör därför ökas. Denna åtgärdskall ses som en förstärkning av den friaforskningen.19. Framtida ökning av resurserna tillforskning (punkt 19) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:N242 yrkande 4och avslår motion2004/05:Ub428.StällningstagandeResurserna till forskningen behöver öka ordentligtde närmaste åren. Forskningspengarna bör intefördelas över alla högskolor, utan koncentreras tillett mindre antal lärosäten. Bara då kan vi skapaverkligt högklassiga forskningsmiljöer.20. Avgiftsfrihet för studenter från Sverigeoch övriga EES-området (punkt 21) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub289 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub298 och2004/05:Ub342och bifaller delvis motion2004/05:Ub473 yrkande 27.StällningstagandeDen högre utbildningen i är i dagavgiftsfri. Detta har varit en av grundprincipernaför utbildningspolitiken. Genom att öppna för att taut avgifter för studenter som kommer från länderutanför EES-området börjar man luckra upp dennaprincip. Erfarenheter från andra länder visar attavgifter för utländska studenter kan vara ett förstasteg på vägen mot avgifter även för studenter fråndet egna landet. Detta är en utveckling som måstemotarbetas. Därför bör bestämmelsen om attutbildningen i högskolan skall vara avgiftsfriflyttas från högskoleförordningen tillhögskolelagen. Regeringen bör återkomma med förslagtill lagbestämmelse som inte skall ge möjlighet attgöra undantag från regeln om avgiftsfrihet när detgäller utländska studenter.21. Högskoleavgifter för studenter från länderutanför EES-området (punkt 22) - m, kdav (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub293 yrkande 28,2004/05:Ub473 yrkande 28 och2004/05:So428 yrkande 2.StällningstagandeKunskapsmarknaden blir global.