bet · GR01KU9 · 2004-02-19 00:00:00 — Flernivådemokrati och självstyrelse, punkt 2 (fp)() och () anför:Enligt vår uppfattning har den kommunala självstyrelsen en fundamentalbetydelse för den svenska demokratin. har dock den lokalasjälvstyrelsen minskat i omfång genom regler som inskränkt kommunernassåväl politiska som finansiella autonomi. Vi anser att denna utvecklingmåste brytas.Folkpartiet liberalerna anser att en modell för hur nya statliga åläggandengentemot kommuner och landsting skall följas av statlig finansiering börutredas.Därutöver bör en särskild kompetenskatalog för maktfördelningen mellannationell, regional och lokal nivå införas. På vissa sakområden bör därmedstaten respektive kommunerna kunna ges exklusiv beslutskompetens. Inomandra sektorer kan delad kompetens vara att föredra. I enlighet med vadsom anförs i motionerna 2002/03:K282 yrkande 6 och 2003/04:K290 yrkandena8-10 förordar vi således att nu beskrivna åtgärder vidtas för att värnadet lokala självstyret.9. Flernivådemokrati och självstyrelse, punkt 2 (kd)() anför:I mitt särskilda yttrande om författningsutredning har frågor om grundlagsskyddför den kommunala självstyrelsen hög prioritet. Jag förutsätter såledesatt dessa frågor blir föremål för seriösa diskussioner i den kommandeförfattningsutredningen.10. Flernivådemokrati och självstyrelse, punkt 2 (c)() anför:En översyn av regeringsformen utifrån federalismens principer skulle skapaförutsättningar att forma en verklig flernivådemokrati. Därmed skulleinte bara det civila samhället och individen stärkas, utan också denkommunala självstyrelsens rum skulle bli tydligt - likväl som den regionala,nationella och kontinentala nivåns rum.Härmed skulle det kommunala självstyret inte kunna inskränkas annat ängenom kommunernas samtycke eller med hänvisning till regeringsformensfri- och rättigheter.Med en översyn av gällande författning utifrån federalismens principerföljer även en ökad tydlighet kring finansieringsfrågorna. Här förutsättsatt den s.k. finansieringsprincipen utvecklas och gäller strikt vidstatliga beslut som rör annan demokratisk nivås ekonomi.Såväl Ansvarskommittén som den kommande författningsutredningen berörfrågor som hänger samman med de frågor som aktualiseras i motionerna frånMaud m.fl. (c). Här finns skäl att stryka under vikten av attinte de båda utredningarna ges sådana begränsningar att frågor antingenhamnar mellan stolarna eller blockeras.11. Antalet riksdagsledamöter, punkt 3 (kd)() anför:En bred översyn av regeringsformen kan också ta i beaktande om riksdagenhar en optimal storlek. Sådana överväganden bör ta hänsyn till sambandetmellan ändamålsenlighet och antalet riksdagsledamöter.12. Regeringens verkställande av beslut, punkt 13 (m, fp)(), (m), (), () och () anför:Våren 2003 skärpte praxisen i fråga om regeringensverkställande av riksdagsbeslut i form av tillkännagivanden. Det skeddedels mot bakgrund av regeringens allmänna redogörelse för hur riksdagsbesluthade hanterats, dels med anledning av ett särskilt anmält ärende tillutskottet. Det finns anledning att med stor uppmärksamhet följa utvecklingenockså framöver.Regeringens verkställande av riksdagsbeslut aktualiserar principiellafrågor som rör relationerna mellan regering och riksdag. Eftersom dessafrågor kommer att beröras i den kommande författningsutredningen väljervi att inte reservera oss.13. Lagreglerad insyn i verksamhet (m, fp)(), (m), (), () och () anför:I flertalet länder med självständig centralbank föreskrivs i lag attprotokollen från direktionssammanträden skall offentliggöras.Den ordning som man har valt för den svenska del innebär attRiksbanken frivilligt offentliggör protokollen från direktionens sammanträden,vilket sker med allt kortare tidseftersläpning. De farhågor frånsekretessynpunkt som ansågs utgöra hinder mot en lagreglering har visat sigvara ogrundade. Vi förordar därför, i likhet med vad vi gjort vidfinansutskottets tidigare behandling av frågan om protokollens offentliggörande,att den ordning som tillämpas av bör förankras i riksbankslagen.Därutöver förordar vi, i likhet med vad vi anfört i finansutskottet, atträtten till offentlig utfrågning av riksbankschefen eller övrigadirektionsmedlemmar i bör lagregleras. Vi vill framhålla att enpolitiskt oberoende centralbank både är väl förenlig med och förutsätteren effektiv demokratisk insyn och kontroll. För att säkra allmänhetensinsyn anser vi att det i riksbankslagen bör föreskrivas en rätt att hållaoffentliga utskottsutfrågningar med företrädare för Riksbanken.14. Lagreglering av offentliggörande av sina protokoll(mp)() anför:Jag vill framhålla att en självständig riksbank förutsätter att det finnsmöjligheter till demokratisk insyn och kontroll. Någon skyldighet attoffentliggöra direktionens protokoll infördes inte i samband med reformenav den svenska . Nuvarande ordning, som innebär att Riksbankenfrivilligt offentliggör direktionsprotokollen, har visat sig fungera väli praktiken och att några problem ur sekretessynpunkt inte har uppstått.Jag anser därför, i likhet med vad anfört vid frågansbehandling i finansutskottet, att den ordning som tillämpas av Riksbankenbör komma till uttryck i riksbankslagen.Det finns vidare anledning att också överväga möjligheten till samrådmellan ledning och i valutapolitiska frågor, möjligengenom informella konsultationer på motsvarande sätt som i säkerhetspolitiskafrågor.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /03:K203 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att minska antalet ledamöter i riksdag till 249 ledamöter.2002/03:K241 av m.fl. (c):11. begär att regeringen lägger fram förslag tillgrundlagsändringar som möjliggör ett stärkt kommunalt självstyre.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om vikten av att den vertikala maktdelningen stärks i Sverige.23. begär att regeringen tillsätter en konstitutionellutredning med uppgift att se över hur en grundlag som utgår från att maktenkommer underifrån skulle utformas.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att kravet på en prövning i Lagrådet bör göras mertvingande.38. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en lagstiftning med utkrävbara individuella rättigheteroch förstärkt kommunalt självstyre.2002/03:K246 av ():beslutar att upphäva första meningen i 6 kap. 9 § RF.2002/03:K267 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av ändring av regeringsformen vad gäller bestämmelserom behandlingen av förslag till grundlagsändring och yrkanden om folkomröstningom sådant förslag.2. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vadi motionen anförs om behovet av ändring av riksdagsordningen vad gällerbestämmelser om behandlingen av förslag till grundlagsändring och yrkandenom folkomröstning om sådant förslag.2002/03:K281 av (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om inomkommunal skatteutjämning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av grundlagsregleringen i 1 kap. 7 § andra stycketregeringsformen.2002/03:K282 av m.fl. (fp):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en författningsdomstol.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en kompetenskatalog för maktfördelningen mellan nationell,regional och lokal nivå.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om reglerna om kungahusets medlemmars religionstillhörighetenligt 4 § successionsordningen.2002/03:K286 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening att monarkinsåsom statsskick bör avskaffas till förmån för en statschef som utses avriksdagen.2. tillkännager för regeringen som sin mening att den nyastatschefstjänsten skall inordnas i dagens parlamentariska styrelseskick.2002/03:K296 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av att tillsätta en utredning som kritiskt granskar och analyserarvår författning ur ett könsmaktsperspektiv.2002/03:K301 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att alla svenska medborgare som fyllt , kungliga eller icke, skallha fullständig frihet att själva välja vem de vill gifta sig med underförutsättning att personen är myndig.2002/03:K304 av de ():3. begär att regeringen lägger fram förslag till sådanaändringar i regeringsformen och kommunallagen att det kommunala självstyretförstärks i enlighet med vad som anförs i motionen.2002/03:K315 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införande av en statsstyrelse byggd på folkets val (republik).2. begär av regeringen förslag till de ändringar avgrundlagarna som för en sådan tankes förverkligande skulle erfordras.2002/03:K321 av ():4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att samma regler om medborgarinitiativ bör gälla på landstings-och riksdagsnivå som på nivå.2002/03:K360 av m.fl. (kd):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en utredning om subsidiaritetsprincipen i syfte att göra den till envägledande norm för den demokratiska uppbyggnaden.2002/03:K362 av m.fl. (kd):begär av regeringen en parlamentarisk utvärdering av 1974 årsregeringsform enligt vad som i motionen anförs.2002/03:K372 av m.fl. (kd):begär att regeringen tillsätter en utredning med syfte attfastställa en tydlig kompetens i grundlagen, t.ex. genom enhänvisning till en särskild kommunalordning likartad riksdagsordningen,enligt vad i motionen anförs.2002/03:K379 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning av de författningsfrågor som aktualiseras i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om maktdelning.5. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringav grundlagsregleringen av den lokala självstyrelsen i enlighet med vadsom anförs i motionen.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om lagprövningsrätten, uppenbarhetsrekvisitet ochförfattningsdomstol.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om domstolarnas konstitutionella ställning.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om storlek och dess arbetsformer.2002/03:K397 av och (båda mp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en åtgärdsplan för att avveckla monarkin.2002/03:K398 av ():begär att regeringen tillsätter en utredning som ser över behovetav en svensk författningsdomstol i enlighet med vad i motionen anförs.2002/03:K425 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom värdet av en övergång till ett republikanskt statsskick vid nästaförfattningsändring.2002/03:Ju364 av m.fl. (fp):21. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om den svenska rättsordningen och EU.22. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om inrättande av en författningsdomstol.2002/03:Sf289 av m.fl. (mp):15. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringav grundlagens 10-årskrav på svenskt medborgarskap vid tillsättning avministrar.Motioner från allmänna motionstiden /04:K206 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att förbjuda statsråd/statsministrar att "döpa" våra skattepengar medsina namn.2003/04:K213 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att minska antalet ledamöter i riksdag till 249.2003/04:K214 av ():3. begär att regeringen återkommer till medförslag om lämplig lagstiftning för att ge möjlighet till beslutandefolkomröstningar på andra datum än vid ordinarie valdag.2003/04:K222 av m.fl. (c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att en ny samhällsordning för 2000-talet, federalismens principer, enöppnare samhällsorganisation och ett stärkt civilsamhälle skall utgöragrunden för en översyn av regeringsformen.2003/04:K223 av m.fl. (c):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om frågan om att tolkningsföreträde när det gäller finansieringsprincipenmåste klargöras.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att den vertikala maktdelningen stärks i Sverige.2003/04:K224 av (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om mellankommunal skatteutjämning.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringav grundlagsregleringen 1 kap. 7 § andra stycket regeringsformen i enlighetmed vad som anförs i motionen.2003/04:K232 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att ta bort kravet medborgarskap för att bli statsråd.2003/04:K240 av ():beslutar om sådan ändring av grundlagen att statschefen ochövriga medlemmar i den kungliga familjen erhåller religionsfrihet på sammavillkor som rikets övriga invånare.2003/04:K271 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning av de författningsfrågor som aktualiseras i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om maktdelning.5. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringav grundlagsregleringen av den lokala självstyrelsen i enlighet med vadsom anförs i motionen.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om lagprövningsrätten, uppenbarhetsrekvisitet ochförfattningsdomstol.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om domstolarnas konstitutionella ställning.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om storlek och dess arbetsformer.2003/04:K289 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta en författningsdomstol.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att strama upp rutinerna för verkställande avriksdagsbeslut.2003/04:K290 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en ny svensk författning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett svenskt författningskonvent bör sammankallas med ettbrett deltagande från hela samhället.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att värna det lokala självstyret.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utreda en modell för hur nya statliga åligganden på kommuneroch landsting enligt lag skall följas av statlig finansiering.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att införa en kompetenskatalog som reglerar maktförhållandenamellan nationell, regional och lokal nivå.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om reglerna om kungahusets medlemmars religionstillhörighetenligt successionsordningens 4 §.2003/04:K303 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att analysera och utreda formerna för regeringens verkställande avriksdagens beslut.2003/04:K317 av m.fl. (mp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en åtgärdsplan för att avveckla monarkin.2003/04:K326 av ():beslutar om sådan ändring av successionsordningen att allasvenska medborgare som fyllt , har fullständig frihet att själv väljavem han eller hon vill gifta sig med under förutsättning att den personenär myndig.2003/04:K330 av ():1. beslutar upphäva 5 kap. 7 § regeringsformen.2. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringarav successionsordningen i enlighet med vad som anförs i motionen.2003/04:K340 av och (båda fp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att votering i fråga som rör grundlagsändring tidigast får skekalenderåret efter det att allmänt val hållits.2003/04:K347 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att hela det statliga apanaget, precis som annan skattefinansieradverksamhet, bör redovisas och granskas offentligt.2003/04:K363 av m.fl. (fp):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om religionsfrihet för statschefen, prinsar och prinsessor.2003/04:K364 av von der Esch (kd):begär att regeringen låter utreda definitionen av "folket" såsom begreppet ingår i RF 1 kap. 1 § första satsen "All offentlig makt iSverige utgår från folket".2003/04:K381 av m.fl. (v):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning om ställning, den demokratiska styrningenoch insynen i Riksbanken.2003/04:K389 av m.fl. (mp):2. begär att regeringen tillsätter en parlamentariskutredning för att se över regeringsformen i syfte att stärka riksdagensformella och faktiska ställning i EU-arbetet.2003/04:K401 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om öppen redovisning av alla medel som anslås till hovstaten.2003/04:K413 av ():tillkännager för regeringen som sin mening i vad motionen anförsom ett svenskt demokratikonvent som ett led i översynen av regeringsformen.2003/04:K437 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att monarkin såsom statsskick bör avskaffas.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör kungenfråntas sin roll som ordförande för . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att så länge som monarkin existerar som statsskick bör utländskaambassadörer överlämna sina kreditivbrev hos talmannen eller utrikesministern.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att så länge som monarkin existerar som statsskick börutrikesministern utfärda utnämningsbreven till svenska konsuler utomlands.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att så länge som monarkin existerar som statsskick börstatschefsrollen i förhållande till främmande makt utövas av talmannen ellerstatsministern.2003/04:K438 av och (båda s):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om behovet av en översyn av vårt framtida statsskick.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om vikten av öppen redovisning av anslaget till hovstaten.2003/04:K441 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom förtroendevalda i kommun, landsting eller riksdag som under enmandatperiod lämnar sitt parti.2003/04:Ju477 av m.fl. (fp):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa ett förstärkt skydd i grundlagen för den dömandemakten.Bilaga 2Rapport från uppföljning och utvärdering av vissa frågor om formerna förgrundlagsändringSammanfattningI denna rapport redovisas den uppföljning och utvärdering somkonstitutionsutskottet låtit utföra av vissa frågor som rör formerna förgrundlagsändring.InledningI samband med behandling av grundlagsärendet om ändringar iregeringsformen rörande bl.a. samarbetet i EU (prop. 2001/02:72, bet.2001/02:KU18, bet. 2002/03:KU6, rskr. 15-16) uppkom en diskussion beträffandegällande ordning i i samband med grundlagsändring dels i frågaom folkomröstning om vilande grundlagsförslag, dels i fråga om beslutsordningeni ärende om vilande grundlagsförslag.Utskottet beslutade att låta de ovan nämnda frågorna blitema för en uppföljning och utvärdering inom utskottet.Folkomröstning om vilande grundlagsförslagNär det gäller uppföljningen och utvärderingen beträffande de bestämmelsersom reglerar möjligheterna att yrka folkomröstning om vilande grundlagsförslagkonstateras i rapporten att gällande regler innebär att det kan uppkommaen konflikt mellan å ena sidan intresset av att kunna iaktta denfemtondagarsfrist som föreskrivs i 8 kap. 15 § tredje stycket RF för attframställa ett yrkande om folkomröstning och å andra sidan intresset av attlåta utskottsbehandlingen av ett grundlagsärende pågå så länge som möjligtunder den tid är samlad före sommaruppehållet. I rapportenkonstateras att inte ens då man införde reglerna om möjlighet att yrkafolkomröstning i en grundlagsfråga löste man helt och fullt denna konflikt.Däremot fanns en bestämmelse i riksdagsordningen somföreskrev att skulle pågå till dess att ett redan väckt yrkandeom folkomröstning hade prövats. ingår i talmannens behörighet attbesluta att ett uppehåll i kammarens arbete skall avbrytas för t.ex. ettsådant ändamål. Någon skyldighet för talmannen att göra så föreliggerdock inte.Nuvarande reglering ger vid handen att det är av stor betydelse, för attfemtondagarsfristen skall kunna iakttas, att utskottsbehandlingen av ettgrundlagsärende avslutas inom sådan tid att rikdagen hinner fatta besluti ärendet och femtondagarsfristen löpa ut innan kammarens arbete avslutasföre sommaruppehållet.En riksdagsbehandling av ett grundlagsärende som inte sker alltför sentföre sommaruppehållet är också av betydelse för att tillräckligt utrymmeskall finnas för en allmän debatt kring ärendet. Detta torde inte minstvara viktigt om grundlagsärendet blir föremål för en folkomröstning.Beslutsordningen i ärende om vilande grundlagsförslagI fråga om uppföljningen och utvärderingen av reglerna som rör beslutsordningeni ärende om vilande grundlagsförslag konstateras att det inte finnsuttryckliga regler för vilken beslutsordning som skall tillämpas vid denprövningen av ett vilande grundlagsförslag. Emellertid kan man inte sägaatt praxis har vuxit fram på ett oreglerat område. Av särskild betydelseär dels reglerna för vad som är ett lagärende i och hur ettsådant avgörs, dels kravet på att de två riksdagsbesluten om att ändragrundlag skall vara likalydande. Dessa regler i samverkan ger vid handenden beslutsordning som hitintills tillämpats vid det slutliga beslutet.Vidarekonstateras att om man skall hårdra resonemanget kan man påstå att detegentligen inte är fråga om någon beslutsordning framvuxen genom praxis.Reglerna tycks nämligen inte ge utrymme för någon alternativ beslutsordning.Ett lagärende avgörs ju genom att beslutar i fråga om denaktuella lagen som sådan, dvs. i fråga om helheten. Ett beslut om att ettgrundlagsförslag skall vila innebär således att det är den föreslagnalagen, sådan den ser ut efter delbesluten, som preliminärt antas. För attde båda riksdagsbesluten skall bli likalydande, måste också det slutligabeslutet avse denna lag, dvs. helheten.Vid en närmare granskning av framför allt de grundlagsärenden där endiskussion har uppstått kring hur dessa ärenden skall slutligen avgöras,synes diskussionerna inte ha gällt beslutsordningen i sig och reglernaför denna. I stället synes diskussionen ha gällt just den valda "enheten",dvs. hur man i respektive fall har "paketerat" grundlagsärendet. Isamtliga fall har det handlat om att man har ansett att "paketet" har varitför stort, dvs. att det har inte rört en enda utan - som man uppfattatdet - flera sakfrågor.På vilka sätt har det då betydelse hur man "paketerar" ett grundlagsärende?I rapporten konstateras att problem uppstår om en avvikande minoritetsmeningfinns i en viss fråga och minoriteten inte accepterar att det är fråga omen avvikande mening i en delfråga, utan anser att reservationsrätt rörandedenna fråga borde föreligga även vid det slutliga beslutet. Man kan ocksåtänka sig ett fall där majoriteten i ett grundlagsärende svänger mellandet första och det slutliga beslutet, och den nya majoriteten i riksdagenvill förkasta det vilande beslutet. Ett för stort "paket" kan då uppfattas"binda upp" riksdagsmajoriteten och göra det svårare att förkasta ettgrundlagsförslag.Ett alltför stort "grundlagspaket" synes dock utgöra ett särskilt problemnär det gäller möjligheten enligt 8 kap. 15 § tredje stycket RF att beslutaom folkomröstning i en grundlagsfråga. Yrkande om sådan folkomröstningkan framställas från det att antog det aktuellagrundlagsförslaget som vilande. Ett sådant yrkande kan alltså framställasefter att har fattat sitt första beslut, dvs.