bet · GR01UBU3 · 2004-02-19 00:00:00 — Då sker även granskning av och tillsynöver skolornas arbete med värdegrunden.Den nya myndigheten för levande historia hardet börjat sin verksamhet i Stockholm.På myndighetens webbsida konstateras attantisemitismen är en del av den ideologiska familjsom även innefattar rasism, homofobi och islamofobi.De är alla likartade fenomen som måsteuppmärksammas. Två seminarier riktade till personalinom rättsväsendet som särskilt arbetar med dessafrågor kommer också att genomföras. Forum förlevande historia har även inlett ett samarbete medBRÅ () kring en undersökningom ungdomars attityder, utsatthet och delaktighetbland unga med fokus på rasism, antisemitism,homofobi och islamofobi.Domstolsverket har utarbetat en strategi för attsäkerställa personalens kunskap om brott medrasistiska, främlingsfientliga eller homofobiskainslag. Enligt strategin är utbildningsinsatser förpersonalen inom domstolsväsendet nödvändiga när detgäller bl.a. domstolarnas möten med och attitydertill etnisk och kulturell mångfald. Antisemitism ochislamofobi är inte uttryckligen nämnda i programmenför de olika utbildningar som haranordnat.I motion 2003/04:Ub380 (s) skriver motionärerna attspråket arameiska (assyriska/syrianska) behöver fåen hemvist och språkfrågan få en lösning. Arameiskanär ett språk som saknar hemland, heter det imotionen. Motionärerna anser att det inte räcker medatt har undervisning påarameiska, utan det behövs ytterligare insatser föratt bevara språket och utveckla ett skriftspråk.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Motsvarande yrkande behandlades vid förrariksmötet (bet. 2002/03:UbU5 s. 42). Utskottethänvisade då till utredning om s.k.småämnen, som publicerades . Ärendetbereds inom Utbildningsdepartementet.Fyra motioner för fram förslag om HBT-frågornas(frågor om homo- och bisexuella och transpersoner)behandling i vissa utbildningar. Centerpartietföreslår i motion 2003/04:L350 yrkande 11 attHögskoleverket skall undersöka för vilka yrken detkan vara befogat att säkerställa att kunskaper omHBT-frågor och bemötandefrågor förmedlas, och påvilket sätt detta bör ske. föreslår imotion 2003/04:K418 yrkande 29 att Högskoleverketskall ges i uppdrag att lägga upp en plan för hurundervisningen i dessa frågor i utbildningarna förlärare, socionomer, läkare, präster, psykologer,jurister och poliser skall kunna förbättras. Ihuvudsak samma förslag läggs fram i motionerna2003/04:Ub428 (mp, fp, v, c) yrkande 7 och2003/04:Ub437 (s) yrkande 7.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Liksom när motsvarande yrkanden behandlades vidförra vill utskottet understryka attrespekt för alla människors lika värde och för denenskilda människans frihet och värdighet ärgrundläggande för vårt samhälle (bet. 2002/03:UbU5s. 35 f.). Av dem som utövar människovårdande yrkenär lärare av något slag eller har att göra medmänniskor inom ramen för ordningsmakten ellerrättskipningen måste krävas att de är villiga ochkapabla att möta människor med respekt ochinlevelse. Därför är kunskap om människor med olikalevnadsförhållanden och livsstilar viktig för allade yrkesgrupper som tas upp i motionerna.I den nu gällande examensordningen ihögskoleförordningen (1993:100) föreskrivs att detför den nya lärarexamen krävs bl.a. att studentenkan "orientera sig om, analysera och ta ställningtill allmänmänskliga frågor, ekologiskalivsbetingelser och förändringar i omvärlden" ochvidare att hon eller han kan "inse betydelsen avkönsskillnader i undervisningssituationen och vidpresentationen av ämnesstoffet". För läkarexamen ochsjuksköterskeexamen krävs bl.a. att studenten har"utvecklat sin självkännedom och förmåga tillinlevelse och därigenom, med beaktande av ett etisktförhållningssätt och en helhetsbild av människan,har utvecklat sin förmåga till goda relationer medpatienter och anhöriga". Samma eller snarlikaformuleringar finns i examensordningen när detgäller högskolans övriga yrkesexamina inomvårdområdet.För att romer och majoritetsbefolkning skall lärasig att förstå varandra på det mänskliga planet ärdet enligt motion 2003/04:Kr240 (mp) yrkande 2viktigt med ökad kunskap i samhället om romskkultur. Motionärerna vill att regeringen skallundersöka möjligheterna att vid lämpligt universiteteller högskola skapa en institution med inriktningpå studier av och forskning om romsk kultur.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Vid , som ingår iUppsala universitet, har det bildats ett Forum förnationella minoriteter. Detta forum, NAMIS, villverka för samarbete mellan minoriteter, forskare ochmyndigheter. Forskning om romsk kultur har hittillshaft mycket liten omfattning i . Inom ramenför NAMIS planeras nu en 5-poängskurs om romskkultur, som man hoppas kunna ge höstterminen 2004.I motion 2003/04:Ub494 (s) yrkande 1 skrivermotionären att bör tillseatt ansvaret för grundutbildning i ämnet statistikfördelas på ett sådant sätt att expertisen inomområdet säkras. Bakgrunden är att betydligt färrepersoner än tidigare söker till högre studier istatistik.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Regeringen har låtit utredaproblematiken kring s.k. småämnen. Som framgått ovanbereds ärendet nu i Utbildningsdepartementet.Studieorganisatoriska frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omöversyn av de konstnärliga utbildningarna, omorganisation av utbildningarna inom teknikoch hälso- och sjukvård, omhögskoleutbildning inom området miljökunskapsamt om treterminssystem. Utskottet hänvisartill lärosätenas ansvar förstudieorganisationen.Jämför reservationerna 41 (mp) och 42 (fp,c).Motioner och utskottets ställningstagandenOrganisationen av vissa utbildningar tas upp i tvåmotioner.Moderaterna föreslår i motion 2003/04:Kr254yrkande 16 att skall se över dekonstnärliga utbildningarna. Motionärerna anser attdet bör införas ett basår för all konstnärligutbildning.I motion 2003/04:Ub307 (s) föreslår motionären attlärarutbildningarna, som erbjuder en bred ingångföre val av inriktning och specialisering, skall ståmodell för en liknande organisation av tekniskutbildning och utbildning inom hälso- och sjukvård.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Hur olika utbildningar skall vara organiserade ärdet varje lärosätes ansvar att besluta om inom denram som ges i examensordningen. Utskottet ser ingenanledning att ändra på detta.I motion 2003/04:Ub327 (mp) skriver motionären attdet behövs en utvärdering av existerandehögskoleutbildningar i miljökunskap (yrkande 1). Medledning av utvärderingen bör man utarbeta förslagtill en samordning av utbildningar med miljökunskaptill ändamålsenliga enheter, varvid specielltmiljökunskapernas integration med andra ämnesstudieroch utbildningar skall uppmärksammas (yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena med hänvisning till vad som sagts omlärosätenas ansvar för att utforma sittutbildningsutbud och bestämma om utbildningarnasorganisation. redovisade i februari2003 en utvärdering av utbildningar imiljövetenskap, miljöteknik och miljö- ochhälsoskydd vid svenska universitet och högskolor(rapportserie 2003:10R).Förslag om ett treterminssystem förs fram i fyramotioner.Folkpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub396yrkande 7 att det bör vara möjligt att ägna sig åtseriösa heltidsstudier med stöd av studiemedel ävenunder sommaren. Partiet föreslår därför att etttreterminssystem skall införas.I motion 2003/04:Ub213 (c) föreslås enparlamentarisk utredning för att undersökaförutsättningarna för ett treterminssystem. Enligtmotion 2003/04:Ub250 (s) bör regeringen aktivt verka för atttreterminssystem införs vid lärosätena. I motion2003/04:Ub284 (s) skriver motionären att förslagetgrundligt måste utredas, men att en tänkbar lösningär ett läsår , indelat i tre terminer.Motionären anser att man skall ha ettfinansierat uppehåll , vilket skallmöjliggöra vila och återhämtning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Samma eller likartade förslag har behandlats avriksdagen förut, senast i betänkande2002/03:UbU5 s. 45. Liksom tidigare påminnerutskottet om att högskoleförfattningarna inteinnehåller några föreskrifter om läsår ellerterminer. Det står alltså lärosäten som önskar detfritt att införa tre terminer. Inte hellerstudiestödsförfattningarna lägger något hinder ivägen för att studenter som deltar i utbildningunder än kan fåstudiemedel under hela den tid utbildningen pågår.Däremot kan studiemedel inte lämnas för uppehållt.ex. för återhämtning och vila.Sveriges universitets- och högskoleförbund harlåtit en arbetsgrupp kartlägga möjligheter ochbegränsningar med en ordning där studenter kan ta ianspråk även sommaren för studier. Arbetsgruppen komi sin rapport (daterad ) fram till attlärosätena bör behålla rätten att bestämma överterminsindelningen och rekommenderade att varjelärosäte fastlägger egna mål och strategier försommarkurser.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om , om personal-och kompetensförsörjningen i skogslänen, omuppdrag till att utvecklaundervisnings- och examinationsformerna ochom biblioteksersättning för boklån frånvetenskapliga bibliotek.Jämför reservation 43 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenI motionerna 2003/04:Ub207 (m), 2003/04:Ub384 (fp)yrkande 1 och 2003/04:Kr253 (c) yrkande 1 begärmotionärerna att verksamheten vid skall betraktas som ettriksintresse och få förutsättningar att leva vidareoch utvecklas. Motionärerna vill attKulturdepartementet skall ta ett ansvar för museetsfortlevnad.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande yrkanden behandlades av vidförra i betänkande 2002/03:UbU5 s. 46.Utskottet hänvisade då till att regeringen i sittregleringsbrev avsatt 2 miljoner kronorinom Lunds universitets grundutbildningsanslag förmuseets omhändertagande av arkeologiska fynd. Ibudgeten är motsvarande belopp 2 054 000 krpå en särskild anslagspost inomgrundutbildningsanslaget.Centerpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub390yrkande 15 att skall ges i uppdragatt utveckla undervisnings- och examinationsformernai högskoleutbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Som utskottet har påpekat(senast i bet. 2002/03:UbU5 s. 46) ingår detta redan i uppdraget till Rådetför högre utbildning, som ingår i Högskoleverket.Behovet av personal- och kompetensförsörjning iskogslänen tas upp i motion 2003/04:Ub462 (s).Motionärerna framhåller att det är oerhört angelägetmed ökad spridning av utbildningsplatserna ochstörre möjligheter till högskolestudier i helalandet. De ser också ett starkt ökat behov avpåbyggnadsutbildningar efter gymnasieskolan och avkvalificerad yrkesutbildning (KY). För att vi inteskall stå inför en besvärande arbetskraftsbrist ärdet angeläget att göra en översyn av hurutformningen av eftergymnasial utbildning skall seut , heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Ett liknande yrkande behandlades vid förrariksmötet (bet. 2002/03:UbU5 s. 47). Liksom dåhänvisar utskottet till att inrättandet av Sverigesnätuniversitet kraftigt har förbättrattillgängligheten av information om utbudet av IT-stödd distansutbildning på högskolenivå.Som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 16 s.109 f.) harregeringen inlett ett arbete med att se över vilkaav de nuvarande påbyggnadsutbildningarna som kanutvecklas till utbildningsformer som är statligtfinansierade och med ett statligt ansvar. Ensamrådsgrupp för denna översyn utsågs av regeringenden och skall verka längst till den31 december detta år.Vänsterpartiet vill enligt motion 2003/04:Kr211 attregeringen skall analysera förutsättningarna för attbiblioteksersättning skall utgå för boklån från devetenskapliga biblioteken. Motionärerna konstateraratt det numera finns många högskolebibliotek och attstudenterna lånar böcker antingen där eller påfolkbiblioteken, beroende på var böckerna finnsinne. Biblioteksersättning till författarna utgårdock endast för lån från folkbiblioteken, vilketmotionärerna anser märkligt. Om biblioteksersättningskulle lämnas även för lån från de vetenskapligabiblioteken skulle stipendiesumman som Sverigesförfattarfond disponerar öka med , heterdet i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Biblioteksersättning till författarna för lån avderas verk från folk- och skolbibliotek finansierasunder anslaget 28:20 Ersättningar och bidrag tillkonstnärer inom utgiftsområde 17. Dettautgiftsområde tillhör kulturutskottets beredning.Ersättningen utgår dels som individuella,statistiskt beräknade ersättningar direkt tillförfattarna, dels i form av stipendier och bidrag.Medlen fördelas av styrelsen för Sverigesförfattarfond. anser inte attdet bör komma i fråga att avsätta medel inomutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för att finansiera en utvidgadbiblioteksersättning till författarna.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår 13motionsyrkanden i frågor där det enligtgällande regler ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut.Motioner och utskottets ställningstagandeAnsvaret för den högre utbildningen är delat mellanstatsmakterna och universiteten och högskolorna.Enligt gällande styrsystem skall främstfatta beslut om övergripande och nationella frågor.Ett antal motionsyrkanden rör frågor där detankommer på regeringen, lärosätena eller andra organatt fatta beslut.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning att följandemotionsyrkanden avslås:Motion 2003/04:Ub214 (c) om universitetsutbildningi entreprenörskap.Motion 2003/04:Ub267 (s) om höjning avkunskapsnivån kring neuropsykiatriskafunktionshinder.Motion 2003/04:Ub301 (c) om smärtkunskap somobligatorisk del av utbildningen för alla medicinskayrkesgrupper.Motion 2003/04:Ub322 (kd) yrkande 1 om ANT-kunskapi den högre utbildningen för vissa yrken.Motion 2003/04:Ub351 (c) yrkande 1 om ANT-kunskapi den högre utbildningen för vissa yrken.Motion 2003/04:Ub364 (c) om bemötandefrågor iutbildningen för personal som möter människor imyndighetsutövning.Motion 2003/04:Ub431 (s) om förbättringskunskap ihögskoleutbildningen för yrken inom vård- ochomsorgssektorn.Motion 2003/04:Ub504 om kultur som obligatorisktämne i vårdutbildningar.Motion 2003/04:Ju478 (mp) yrkande 8 omkvinnojourkunskap.Motion 2003/04:So269 (c) yrkande 1 om attförstärka läkarutbildningen och andravårdutbildningar när det gäller förebyggande vård.Motion 2003/04:So271 (kd) yrkande 3 om vissainslag i grundutbildningen för alla yrkesgrupper somhar anmälningsplikt vid misstanke om sexuellaövergrepp.Motion 2003/04:So568 (mp) yrkande 13 om HBT-kunskap och HBT-perspektiv inom yrkesutbildningar.Motion 2003/04:So642 (kd) yrkande 4 om kunskap omfunktionshinder i vissa yrkesutbildningar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Styrningen av högskolan (punkt 1) - m, fpav (), (), AnnaIbrisagic (m), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub290 yrkande 5 och2003/04:Ub414 yrkande 21och avslår motionerna2003/04:Ub390 yrkande 3,2003/04:Ub499 yrkande 17 och2003/04:N328 yrkande 16.StällningstagandeI universitetens främsta uppgift - att bedrivavetenskaplig forskning och utbildning som hållerhögsta internationella kvalitet - ingår funktionenatt vara samhällets självkritiska spegel. Dettauppdrag innebär att kritiskt granska samhället ochdess beståndsdelar. För att granskningen skall varatrovärdig krävs ett oberoende från statsmakten. Detpolitiska inflytandet över universitetsstyrelsernamåste helt tas bort och det akademiska självstyretåterupprättas.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.2. Styrningen av högskolan (punkt 1) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub499 yrkande 17och avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 5,2003/04:Ub390 yrkande 3,2003/04:Ub414 yrkande 21 och2003/04:N328 yrkande 16.StällningstagandeHögskolan skall ha stora möjligheter att självutforma sin verksamhet. Öronmärkningen av statligaanslag måste minskas och en större del av anslagengå via lärosätenas anslag till grundutbildningrespektive forskning och forskarutbildning. Enligtmin mening bör högskolorna vara självförvaltande. Dehögskolor och universitet där staten är huvudman börha styrelser som består av en tredjedel lärare somutses av de vid högskolan verksamma lärarna, entredjedel studenter som på samma sätt utses avstudenterna samt en tredjedel allmänföreträdare, somutses av regeringen. Allmänföreträdarna börrepresentera ett brett fält av det omgivandesamhället och gärna också det internationellaakademiska samhället. Ordföranden bör utses avregeringen, medan rektor bör utses avhögskolestyrelsen. Nuvarande ordning innebär enuppenbar risk för att villkoren för självständigforskning och högre utbildning i äventyras,eftersom den politiska styrningen av högskolornasverksamhet och inriktning riskerar att öka. Rektormåste få en tydligare roll som ledare.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.3. Styrningen av högskolan (punkt 1) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub390 yrkande 3 och2003/04:N328 yrkande 16och avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 5,2003/04:Ub414 yrkande 21 och2003/04:Ub499 yrkande 17.StällningstagandeHögskolor och universitet har till uppgift attutbilda och utveckla självständiga och kritiskttänkande individer på såväl grund- somforskarutbildningsnivå. Regeringen reglerar istor omfattning verksamheten vid lärosätena genomhögskoleförordningen. Jag anser att regeringensförordningsmakt över högskolorna bör ersättas medett reellt självstyre vid de enskilda lärosätena.Det är också viktigt att högskolornas verksamhetstämmer överens med såväl nationella mål somregionala förhållanden. Beslutsmakten överhögskolorna bör i större utsträckningdecentraliseras till regional nivå, vilket ocksåökar medborgarnas möjligheter att utkräva politisktansvar för verksamheten. Det är framför alltgrundutbildning och allmän forskning som med fördelkan överlåtas till regional nivå. Spetsforskning böräven fortsättningsvis styras från den nationellanivån.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.4. Högre utbildningspremie (punkt 2) - m, fpav (), (), AnnaIbrisagic (m), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub290 yrkande 2.StällningstagandeDet krävs motivation för att utbildning skall gegoda resultat. Helt avgörande är att människor vetatt ökade kunskaper värderas och ger bättreförutsättningar för framtiden. Det måste löna sigatt utbilda och förkovra sig, dvs.utbildningspremien måste bli högre.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.5. Fristående högskolor (punkt 3) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad om anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub414 yrkande 22.StällningstagandeStaten måste även ta ett stort ansvarför universitet och högskolor. Det är emellertidönskvärt att det vid sidan av de statligtfinansierade och drivna högskolorna också växer framandra alternativ. ochHögskolan i är exempel på väl fungerandehögskolor som drivs som stiftelser. Fler universitetoch högskolor bör uppmuntras att övergå istiftelseform. Det är också eftersträvansvärt attdet i konkurrens med de offentliga högskolorna växerfram privata universitet. Genom att ha en annanhuvudman än staten och kanske utnyttja andrafinansieringsvägar kan privata högskolor bidra tillökad mångfald, till gagn både för den enskildastudentens valfrihet och kvaliteten ihögskolesektorn i dess helhet. Med tydligt uppsattakrav på kvalitet beträffande grundutbildning ochexamina blir mångfald i den högre utbildningen inteett hot utan en möjlighet.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.6. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigt(punkt 4) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub290 yrkande 6och avslår motionerna2003/04:Ub390 yrkandena 7, 26 och 272003/04:Ub419 och2003/04:Ub499 yrkandena 1-3 och 15.StällningstagandeSvenska universitet och högskolor måste arbeta föratt bli globala, attraktiva studiemiljöer som gerindivider från hela världen bildning ochförutsättningar för en global arbetsmarknad.Bolognaprocessen, som syftar till att ökarörligheten inom bland studenter och lärare,är viktig. En gemensam europeisk examensordning, meden treårig grundnivå och en tvåårig masternivå, ären god idé så länge den arbetas fram underifrån,bygger på frivillighet och inte innebär attnationella examina tas bort. De svenska universitetoch högskolor som så önskar skall redan från börjankunna delta i systemet för en europeiskexamensordning.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.7. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigt(punkt 4) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub499 yrkandena 1-3 och 15och avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 6,2003/04:Ub390 yrkandena 7, 26 och 27 och2003/04:Ub419.StällningstagandeSamhället har både behov av och skyldighet attfrämja vetenskap och vetenskapliga framsteg.Sökandet efter kunskap måste ha sin utgångspunkt ien medveten etik som slår vakt om de grundläggandevärdena i vårt samhälle. Det västerländska samhälletär byggt på en värdegrund av etik ochvästerländsk tradition. Människans unika och likavärde, människolivets okränkbarhet och individensfrihet är grundpelare i denna värdegrund.Värdegrunden för högskolans verksamhet bör anges ihögskoleförordningen.Systemet där uppnådda studieresultat inom ämnes-och programstrukturer avgör resurstilldelningenmotverkar den bredare bildningen. De strängareregler som infördes inom studiemedelssystemetminskar också möjligheterna för studenter att skaffasig en bredare allmänbildning. För att bättremotsvara en modern syn på bildning måste svenskhögre utbildning förändras så att man breddarutbildningarnas innehåll, bidrar till studenternaspersonliga utveckling, förstärker kopplingar mellanteori och praktik/livserfarenhet och gör högreutbildning och forskning tillgänglig för fler.Ett lärosäte kan inte bedriva egen forskning ochligga vid forskningsfronten i alla ämnen. Därför börlärosätena stimuleras att profilera sig inom ettbegränsat antal områden, och att för sin utbildninginom andra områden samverka med andra lärosäten somär profilerade inom dessa.Rådet för högre utbildning bör omkonstrueras såatt det får en starkare förankring ihögskolestyrelserna. Därmed kommer rådsmedlemmarnaatt i större omfattning kunna utgöra en del avlärosätenas strategier för pedagogisk förnyelse.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.8.