bet · GR01SOU9 · 2004-04-20 00:00:00 — Valfrihetinnebär också en möjlighet för dem som vill istörre utsträckning vara hemma med sina barn.Kommunerna måste kunna erbjuda likvärdiga villkorför alla godkända barnomsorgs- ochförskoleverksamheter. Med en mångfald avbarnomsorgsformer kan olika verksamheterstimulera varandra och bidra till en utvecklingav hela barnomsorgen.Efter återförvisning från kammaren (lika röstetalvid omröstning) och ny utskottsbehandling ibetänkande 2002/03:UbU19 Förskolan (förnyad behand-ling) biföll reservationen i maj 2003.Beredning av ärendet pågår inomUtbildningsdepartementet. I avvaktan på detta arbeteavslog utbildningsutskottet i betänkandet2003/04:UbU6 nya motionsyrkanden om valfrihet inombarnomsorgen.Skolverket har regeringens uppdrag att under enfemårsperiod administrera och följa uppbl.a. maxtaxereformen, vilken trädde i kraft den 1januari 2002. En första delrapport lämnades ifebruari 2003 och en andra i april 2004.Slutrapporten skall avlämnas senast den 1 mars 2007.Utskottets ställningstagandeMålsättningen med den nationella strategin för attförverkliga i är attkonventionen och dess intentioner skall finnas med iallt offentligt beslutsfattande som rör barn.Utskottet vidhåller att det är utomordentligtangeläget att tillämpas och fårgenomslag på alla nivåer i samhället och ser därförpositivt på att regeringen nu vidareutvecklarstrategin för konventionens genomförande.Målet för regeringens barnpolitik är att barn ochunga skall respekteras och ges möjlighet tillutveckling och trygghet samt delaktighet ochinflytande. Barnpolitiken har såledesbarnkonventionen som utgångspunkt. Utskottet delarregeringens uppfattning att den generellavälfärdspolitiken är basen för att kunna förverkligabarnkonventionens intentioner. En grundläggandemålsättning med den generella välfärdspolitiken äratt skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkorför alla barn. Välfärdspolitiken rymmer därförsjälvklart stöd även till de mest utsatta grupperna- t.ex. familjer med svag ekonomi och barn medsärskilda behov. Det är en prioriterad uppgift attminska andelen barn som lever i utsatta situationer.Utskottet kan konstatera att en rad åtgärder harvidtagits för att på olika sätt stärka skyddet fördessa barn, såväl genom lagändringar som andra merlångsiktiga insatser. Utskottet återkommer nedantill frågor om bl.a. barns hälsa och om utsattabarn. Med det anförda avstyrks motionerna2003/04:So11 (m) yrkandena 1 och 2 och 2003/04:So13(kd) yrkande 2.I motion 2003/04:So10 (fp) yrkande 1 efterfrågas en redovisningfrån regeringen av dels vilka problem som finns,dels vilka åtgärder som vidtas för bl.a. barn iutsatta situationer. Såsom framgår ovan avserregeringen att lämna en skrivelse tillriksdagen vari redogörs för regeringens mål,insatser och resultat inom de olika politikområdenai statsbudgeten för såvitt gäller barn ochunga. Utskottet välkomnar denna nya form avredogörelser på det barnpolitiska området och finneratt motionen därmed i huvudsak får ansestillgodosedd.Av artikel 18 i följer att detär föräldrarna som har huvudansvaret för ett barnsuppfostran och utveckling. Barnets bästa skall fördem komma i främsta rummet. För att garantera ochfrämja barnens rättigheter skall konventionsstaternage lämpligt bistånd till föräldrar ochvårdnadshavare då de fullgör sitt ansvar för barnetsuppfostran. I skrivelsen anför regeringen attsamhällets uppgift är att stödja och kompletteraföräldrarna så att goda och trygga uppväxtvillkorkan garanteras alla barn. Utskottet instämmer idetta. Utskottet konstaterar vidare att frågan omvalfrihet och mångfald inom barnomsorgen är underberedning inom efter etttillkännagivande från . I denreservation som vann bifall i uttalas attvalfrihet också innebär att kunna välja att i störreutsträckning vara hemma med sina barn. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:So11(m) yrkande 3 och 2003/04:So13 (kd) yrkande 1.När det gäller maxtaxereformens effekter,konstaterar utskottet att har regeringensuppdrag att följa uppreformen. Med hänvisning till detta arbete avstyrksmotion 2003/04:So12 (c) yrkande 5.Såväl som socialutskottet ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkandenom att inkorporera i svensklagstiftning, dvs. att det i författning föreskrivsatt konventionens bestämmelser direkt gäller iSverige. uttalade i yttrande1998/99:KU2y att i stället börinförlivas i svensk rätt genom transformering, dvs.genom att konventionen eller delar av den omarbetastill svensk författningstext. En inkorporeringskulle innebära att tolkningsansvaret läggs påsvenska domstolar och myndigheter.Konstitutionsutskottet ansåg att tolkningen avbarnkonventionen bör göras av för atträttigheterna i konventionen skall slå igenom på ettsätt som ger barnen det bästa skyddet.Socialutskottet delar fortfarande denna bedömning.Utskottet avstyrker därmed motionerna 2003/04:So337(mp) yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:Sf357 (mp)yrkande 29.Motionerna 2002/03:So250 (c) yrkande 2 och2003/04:So500 (c) yrkande 2 får enligt utskottetanses tillgodosedda genom den antagna strategin förbarnkonventionens förverkligande. Även dessayrkanden avstyrks därmed.En vidareutveckling avstrategiarbetet för att förverkligabarnkonventionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om en gemensamvärdegrund för alla myndigheter. Utskottetdelar i stort uppfattningen i motionen, menanser det inte nödvändigt att i lagfastställa en sådan gemensam värdegrund.Vidare bör avslå tio motioner ombarnkonventionsarbetet på lokal nivå, bl.a.mot bakgrund av det arbete som pågår för attgenomföra i kommuner ochlandsting. Två motioner om kunskap ombarnkonventionen i högskoleutbildningar ochen motion om barns delaktighet och inflytandebör också avslås. Enligt utskottet får deanses i huvudsak tillgodosedda.Jämför reservationerna 8 (m, fp, kd, c), 9(v, mp), 10 (kd), 11 (fp) och 12 (kd).SkrivelsenRegeringen framhåller i skrivelsen attBarnombudsmannens fortsatta insatser när det gälleratt driva på genomförandet och bevaka efterlevnadenav konventionen spelar en nyckelroll i det framtidaarbetet med att genomföra barnkonventionen.Barnombudsmannen bedöms numera ha godaförutsättningar att verka för att barns och ungasrättigheter och intressen respekteras ochtillgodoses, samt att fortsätta drivautvecklingsarbetet framåt i framför alltmyndigheter, kommuner och landsting.MyndigheterNär det gäller barnkonventionsarbetet inommyndigheterna visar enkäter från1998 och 2001 att ingen myndighet ännu harsystematiserat sitt arbete med barnkonsek-vensanalyser inför beslut som rör barn. ,, ochRiksförsäkringsverket utgör exempel på myndighetersom arbetar offensivt med att integrera ettbarnperspektiv i sina verksamheter, men enligtregeringen är det långt kvar tills barnkon-sekvensanalyser tillämpas systematiskt iverksamheterna och behovet av utvecklingsarbete äruppenbart. harBarnombudsmannen enligt lag i uppdrag att driva påmyndigheterna i deras barnkonventionsarbete och atterbjuda dem stödinsatser m.m. Barnombudsmannenscentrala roll för genomförandearbetet innebär dockinte något minskat ansvar för andra myndigheter närdet gäller att genomföra och beakta barnkonventioneninom sina verksamhetsområden.Regeringen ser det som angeläget att statenföregår med gott exempel när det gäller attintegrera ett barnperspektiv i det offentligabeslutsfattandet. I syfte att utveckla och driva påbarnkonventionsarbetet på nationell nivå har detdärför i regleringsbreven för till ett fem-tiotal myndigheter inom såväl rätts- ochexekutionsväsendet, totalförsvaret, som trafik- ochsamhällsplaneringen samt inom den sociala omsorgenoch hälso- och sjukvården genom uttalade måloch/eller återrapporteringskrav eller uppdragställts krav på att beakta och utveckla ettbarnperspektiv i verksamheterna. Återrapporteringkommer huvudsakligen att ske i årsredovisningarnasom inkommer . Mot bakgrund av dessaredovisningar avser regeringen att under våren 2004göra uppföljningar av hur arbetet med att integreraett barnperspektiv fortskrider inom olikamyndighetssektorer och utifrån dessa överväga vilkaåtgärder som kan behövas för att förbättra såvälmål- och resultatstyrningen som stödet tillmyndigheterna. Regeringen avser i sammanhanget attpåbörja en dialog med företrädare för olikamyndigheter kring vad ett barnperspektiv innebär förrespektive myndighets verksamhet.Regeringen ser det även som angeläget attlänsstyrelsernas arbete med att integrera ettbarnperspektiv i hela verksamheten, där så är rele-vant, utvecklas. Regeringen har därför iregleringsbrevet för uppdragit åtlänsstyrelserna att genomföra en kartläggning av ivilken omfattning deras verksamhet rör barn ochredovisa de åtgärder som behövs för att utveckla ochförbättra barnperspektivet i verksamheten. I syfteatt påbörja arbetet med att utveckla och stärkalänsstyrelsernas roll i genomförandet avbarnkonventionen avser regeringen vidare att undervåren 2004 inbjuda företrädare för länsstyrelsernatill en dialog.Kommunal nivåMot bakgrund av att många av de viktigasteverksamheterna som rör barn och unga huvudsakligenär ett kommunalt och landstingskommunalt ansvar ärdet i första hand på lokal nivå förändringarna måsteske om man vill ha in ett tydligare barnperspektiv iden offentliga beslutsprocessen och i deverksamheter som kommer i kontakt med barn och unga.Barnombudsmannen har genomfört fyra enkäter riktadetill kommunerna och två enkäterhar skickats till landstingen åren 1998 och 2001.Utifrån svaren i enkätundersökningarna kan man bl.a.dra slutsatsen att landstingen behöver utveckla måloch metoder som tydliggör barnperspektivet ibeslutsprocesser och att kommunerna behöver utvecklametoder för uppföljning och utvärdering. Former förinflytande och delaktighet som ger samtligaåldersgrupper möjlighet att komma till tals behöverutvecklas i såväl kommuner som landsting. En utökadsamverkan är också nödvändig för att förverkligabarnkonventionen.Majoriteten bland kommunerna och landstingenefterlyser också fortsatt stöd för att påbörja ellerutveckla barnkonventionsarbetet, främst genominformation om framgångsrika metoder för attförverkliga i verksamheterna,konkreta tips kring utbildningsinsatser samterfarenhets- och idéutbyte mellan andra kommuner ochlandsting.Barnombudsmannen fick i uppdrag avregeringen att utarbeta modeller förbarnombud/lokala företrädare för barn och unga.Uppdraget redovisades till regeringen (dnr S2003/6901/ST). presenterar irapporten ett antal riktlinjer och modeller för ettframgångsrikt arbete som lokal företrädare för barnoch unga. riktar också ett antalförslag till regeringen med innebörden att de lokalahuvudmännen skall uppmanas att inrätta lokala barn-och ungdomsombud, mål och tidplaner för detta arbetesamt ett antal författningsförslag som enligtombudsmannen behövs för att underlätta det lokalaombudets arbete.Regeringen instämmer i Barnombudsmannenskonstaterande att inrättandet av en lokal företrä-dare kanske inte är den enda lösningen för varjekommun och landsting. Utgångspunkten måste vara vadden egna organisationen och vad barn och unga i denegna kommunen och behöver. Lokalaföreträdare som arbetar direkt med barn och unga kanvara lösningen för en kommun, medan en annan kommuneller ett landsting kan ha ett större behov av ens.k. strategisk motorfunktion som driver påutvecklingen av ett tydligt barnperspektiv inom denegna förvaltningen och verksamheten, men som kanskeinte har direktkontakt med barn och unga. Motbakgrund av att utvecklingen måste ske utifrånlokala önskemål och behov är regeringen i nulägetinte beredd att uppmana de kommunala och landstings-kommunala huvudmännen att inrätta lokala företrädareför barn och unga. Däremot poängteras vikten av atterbjuda kommunerna stödinsatser i form avvälfungerande modeller och arbetssätt. Regeringenavser därför att uppdra åt attanordna ett antal regionala konferenser för attuppmuntra till och sprida framgångsrika arbetssätt idet lokala barnkonventionsarbetet.Regeringen avser även att noga följa vilkaeffekter förtydligade mandat ochbefogenheter har för utvecklingen avbarnkonventionsarbetet i kommuner och landsting.HögskoleutbildningarHögskoleverket har haft i uppdrag att stimuleralärosätena att inordna iutbildningar för yrkesgrupper som kommer att arbetamed barn. Iredovisningen anför bl.a. att detbehövs ytterligare åtgärder som signalerarregeringens vilja med i högskolanoch att regeringen bör överväga att genomföra enrevidering av examensmålen för att ge FN:sbarnkonvention en starkare ställning inom den högreutbildningen.Regeringen avser att följa upp lärosätenas arbetemed . I universitetens ochhögskolornas regleringsbrev ställs därförkrav på återrapportering av lärosätenas insatser föratt införliva kunskap om i olikautbildningar som bedöms som betydelsefulla. Vidareavser regeringen att genomföra regionalakonferenser i syfte att inspirera och lyfta framgoda exempel på det arbete som görs på detta område.Inflytande och delaktighetBoverket har tillsammans med ,, och haft ett uppdrag att utvecklaformerna för barns och ungas delaktighet ochinflytande i samhälls- och trafikplaneringen.Uppdraget redovisades i . I rapporten lämnades ett antalförslag, bl.a. om en ändring i ,om kommunförsök i tio kommuner, om uppdrag tillBoverket att utforma en rådgivande skrift vad gällerinflytande för barn och unga samt om barnperspektivi utbildningar för planerare ochlärare/förskollärare.Regeringen avser att bjuda in , , ochUngdomsstyrelsen till en diskussion omförutsättningarna att starta kommunförsök enligtförslaget. I samband därmed kommer också frågan omen rådgivande skrift riktad till kommunernasplanerare m.m. att diskuteras.I skrivelsen redogörs bl.a. för de ungdomsråd ochandra former av inflytandeforum för unga sominrättats i vissa kommuner i syfte att skapamöjligheter till kontinuerlig dialog mellanungdomarna och kommunpolitikerna. Regeringen har föravsikt att bjuda in ,och till endiskussion om hur barns och ungas möjligheter tillinflytande och delaktighet i kommunernasverksamheter och beslutsfattande kanvidareutvecklas. Regeringen avser även attvidareutveckla formerna för kontakterna och dialogenmed barnministerns referensgrupp. Syftet med gruppenär att den skall utgöra ett forum för ministern ochför tjänstemännen att ta upp och diskutera utvaldaoch specifika frågor som berör barn och unga.I skrivelsen anförs vidare att den lagstiftningsom reglerar olika beslut och processer som rör barnoch unga måste kompletteras med kunskap ochmetodutveckling för dem som har att tillämpalagarna. Som exempel på detta nämns Domstolsverketsuppdrag att i fortbildningen av domare se till attdet finns ett barnperspektiv samt Socialstyrelsensmetodutvecklingsarbete, Barnets Behov i Centrum(BBIC), för att underlätta för socialsekreterare attpå ett mer metodiskt sätt involvera barn iutrednings- och uppföljningsarbetet inomsocialtjänsten. kommer Socialstyrelsenockså att ge ut en bok med , som i första hand riktar sig tillsocialtjänstens personal. Boken skall bidra till attunderlätta samtal med barn i samband medsocialtjänstens utredande, behandlande ochuppföljande arbete.Även har, tillsammans medBarnombudsmannen, bedrivit en utbildning i attsamtala med barn i asylprocessen. Detta arbete skallfortsätta och utvidgas med målsättningen att detföre , vid samtliga enheter därMigrationsverket utreder asylärenden som omfattarbarn, skall finnas handläggare med särskildkompetens att utreda barn.Regeringen avser att noga följa utvecklingen pådetta område, då man menar att det uppenbarligenfinns ett behov av kunskap och metodutveckling,vilket behöver stödjas.MotionerEn motion rör strategiarbetet på myndighetsnivå.I motion 2003/04:So12 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om en gemensamvärdegrund för alla myndigheter (yrkande 6). För detoffentliga skolväsendet finns en värdegrundinskriven i skollagen som bl.a. innebär att barnensutveckling till ansvarskännande människor ochsamhällsmedlemmar skall främjas. Motsvarandeformuleringar saknas i t.ex. socialtjänstlagen ochpolislagen. Motionärerna anför att eftersom fleroffentliga institutioner har kontakt med ungdomar ärdet viktigt att alla ger tydliga besked om vilkanormer som gäller för umgänget i samhället. Det börske genom en kortfattad gemensam värdegrund församtliga myndigheter. Denna bör handla om respektenför andra människors liv, deras egendom och derasintegritet. En sådan värdegrund skulle vara ett brakomplement till arbetet med att integrerabarnkonventionen och markera att barn ochungdomar själva måste bibringas en känsla av ansvarför sitt sätt att agera och behandla andra.Åtta motioner rör strategiarbetet på den kommunalanivån.I motion 2003/04:So13 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om behovet av en merkonkret strategi för att möjliggöra kommunsektornsgenomförande av (yrkande 3).Förslaget gällande anordnande av regionalakonferenser i regi är lovvärt, menär enligt motionärerna inte tillräckligt.I motion 2003/04:Ju451 av m.fl.(kd) begärs att regeringen lägger fram ett förslagtill strategi för att få kommuner och landsting attbeakta i all verksamhet som berörbarn (yrkande 1).Ett liknande yrkande återfinns i motion2002/03:Ju361 av m.fl. (kd)(yrkande 1).I motion 2003/04:So417 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att FN:sbarnkonvention skall tillämpas i alla beslut inomsocialtjänsten där barn finns med (yrkande 2).Enligt motionärerna finns det brister i nästan 80 %av socialförvaltningens beslut om socialbidrag,vilket bl.a. kan resultera i att barnfamiljerfelaktigt blir utan eller får för lågt socialbidrag.Landets kommuner har, anför motionärerna, ett stortansvar att se till att socialtjänstenföljer och undantagslösttillämpar principen om barnets bästa.I motion 2002/03:So399 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att Barnombudsmannenårligen aktivt bör följa upp genomslaget av FN:sbarnkonvention i beslut inom (yrkande 3).I motion 2003/04:So12 av m.fl.(c) begärs ett tillkännagivande om att åtgärder föratt säkerställa att implementeras iden kommunala sektorn bör utformas med respekt fördet kommunala självstyret (yrkande 11). Motionärernaanser att staten bör stödja kommunerna t.ex. genomatt skapa strukturer för informationsspridning ochkunskapsutveckling. Exakt hur kommunerna bygger uppmekanismer för att säkerställa implementeringen avkonventionen bör dock, enligt motionärerna, interegleras i detalj.I motion 2003/04:So535 av och () begärs tillkännagivanden om att kravetpå kommunernas redovisning för hur man lever upptill bör uppmärksammas (yrkande 1)samt om att låta se över hur barnperspektivet kanförstärkas vid allt beslutsfattande i kommuner,landsting och riksdag samt hos myndigheter (yrkande2).I motion 2003/04:So603 av Rezene Tesfazion ochTone Tingsgård (s) begärs ett tillkännagivande omatt alla kommuner och landsting skall få hjälp attutarbeta riktlinjer för hur FN:s barnkonventionskall omsättas i praktiken och hur den skalltillämpas.Två motioner rör regionala/kommunala barnombud.I motion 2003/04:So368 av ()begärs ett tillkännagivande om att inrätta tjänstersom barnombud i regionerna och/eller kommunerna.Dessa bör ha likartade uppgifter som den nationellaBarnombudsmannen. De skall företräda alla barn ochungdomar och får, enligt motionären, gärna lyftafram goda exempel och utvecklingsfrämjandeaktiviteter.I motion 2003/04:So435 av och () begärs ett tillkännagivande om attundersöka möjligheterna att inrätta regionalabarnombudsmän. Dessa skulle ytterligare hjälpa barnatt bli hörda och sedda och få sina rättigheterbevakade. De skulle också kunna bli ett stöd förkommuner och landsting i deras arbete för barns ochungas bästa.Två motioner rör högskoleutbildningar.I motion 2003/04:So613 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om vikten av att FN:sbarnkonvention implementeras i hela samhället. Föratt skall leva upp till intentionerna i FN:sbarnkonvention behövs, enligt motionärerna, kunskapom som en obligatorisk del iutbildningar för alla yrkesgrupper som kommer ikontakt med barn. Även barn måste få kunskap om sinarättigheter, och därför bör undervisning ibarnkonventionen skrivas in i läroplanerna.I motion 2002/03:So388 av m.fl. (s)begärs ett identiskt tillkännagivande.En motion rör barns inflytande och delaktighet.I motion 2002/03:Sf380 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om ett barnperspektiv,dvs. att alltid sätta barnen först (yrkande 2). Detinnebär bl.a. att lyssna på barnet med respekt ochatt våga använda dess idéer när samhället utformas.Gällande ordning och tidigare behandling m.m.Enligt 2 § lagen (1993:335) om skallBarnombudsmannen driva på genomförandet och bevakaefterlevnaden av . Av 5 § sammalag följer att förvaltningsmyndigheter, kommuner ochlandsting på uppmaning skall lämnauppgifter till ombudsmannen om vilka åtgärder somvidtagits för att i den egna verksamheten genomförabarns och ungas rättigheter enligt barnkonventionen.De är också skyldiga att på ombudsmannens uppmaningkomma till överläggningar med denne.I det av godkända betänkandet2001/02:SoU17 En förstärkt barnombudsman ansågutskottet bl.a. att skall varapådrivande gentemot myndigheter, kommuner ochlandsting när det gäller genomförandet avbarnkonventionen i alla delar av samhället.Utskottet ställde sig därför bakom regeringensförslag att lagfästa den pådrivande roll somBarnombudsmannen har haft genom strategiuppdraget(s. 9). Som nämnts ovan trädde lagändringarna ikraft den 1 juli 2002.I betänkande 2001/02:SoU23 Barnpolitiken - arbetetmed strategin för att förverkliga FN:s konvention ombarns rättigheter behandlade utskottet olikamotioner om genomförandet av iSverige. Utskottet vidhöll sin tidigare redovisadeinställning att det är utomordentligt angeläget attbarnkonventionen tillämpas och får genomslag på allanivåer i samhället. Förverkligandet avbarnkonventionen är en långsiktig och ständigtpågående process som måste hållas levande. Utskottetkunde konstatera att arbetet hade rönt stor framgångpå flera områden. Vidare vidhöll utskottet bl.a. attdet finns anledning att anta att barnkonventionenalltmer kommer att genomsyra allt arbete hosmyndigheter, kommuner och landsting som direkt ellerindirekt rör barn. Några tillkännagivanden medanledning av motionerna kunde enligt utskottetsmening därför inte anses erforderliga. Motionernaavstyrktes (s. 20; res. c, fp).I samma betänkande behandlades även ettmotionsyrkande om barnens rätt och möjligheter attkomma till tals och myndigheters ansvar för attdetta fullföljs. Utskottet konstaterade att barnsrätt att få komma till tals är en av degrundläggande principerna i och attdet ingår som en prioriterad fråga i regeringensbarnpolitik att öka möjligheterna för barns ochungdomars inflytande. Enligt utskottets mening kundemotionsyrkandet därför anses i huvudsak tillgodosett(s. 47).Länsstyrelserna har sedan lagändringarna om barnetsbästa i socialtjänstlagen trädde 1998haft i uppdrag genom regleringsbrev att följa ochredovisa hur barnperspektivet har fått genomslag isocialtjänstens verksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på det fortsatta arbetet medatt driva på arbetet med påmyndighetsnivå. insatser härvidlagbör särskilt uppmärksammas. Utskottet delarregeringens uppfattning att staten bör föregå medgott exempel när det gäller att integrera ettbarnperspektiv i det offentliga beslutsfattandet ochvälkomnar därför den uppföljning på området somaviseras i skrivelsen.I artikel 6 i fastställs en av degrundläggande principerna i konventionen, nämligenbarns rätt till liv och utveckling. Enligt för barnets rättigheter avses medutveckling både fysisk, psykisk, andlig, moralisk,psykologisk och social utveckling. Barn har rätt attfå ta ansvar och att få lära sig att sätta gränserför sitt handlande. Utskottet delar självfalletuppfattningen i motion 2003/04:So12 (c) yrkande 6vad gäller det angelägna i att främja barnsutveckling till ansvarskännande människor ochsamhällsmedborgare. Utskottet anser det dock intenödvändigt att i lag fastställa en sådan gemensamvärdegrund för samtliga myndigheter som förespråkasi motionen.