bet · GS01MJU2 · 2004-11-30 00:00:00 — Effektiva kontroller i alladelar i livsmedelskedjan behövs för att säkerställa hög produktion,livsmedelskvalitet och för att bibehålla god djur- och folkhälsa.Kraven på djurpolitiken formuleras både nationellt och i EU men krävermånga gånger beslut på EU-nivå. och haren rad beslut om ny lagstiftning fattats inom EU, och hög aktivitetväntas också . Också i arbetet med EU:s nya jordbrukspolitikhar djurens välfärd fått ett allt större utrymme. Den svenska regeringenavser att aktivt verka på den internationella arenan för att dennautveckling skall fortsätta och för att få gehör för den svenska modellenavseende djurskydd och djur- och folkhälsa.Resultatbedömning, analys m.m.Sveriges djurhälsoläge har varit stabilt och gott. Sverigehar varit förskonat från större utbrott av allvarliga smittsammadjursjukdomar, trots att sådana förekommer relativt frekvent i vår näraomgivning. Att djurhälsoläget är gott visas också av den indikator somvalts för djurhälsa (antal sjukdomsanmärkningar på svin vid slaktrespektive juverinflammationer hos mjölkkor). Trenden är stabil ellerfallande, vilket tyder på ett totalt sett förbättrat hälsoläge. Deindikatorer som fastlagts för att följa utvecklingen på djurskyddsområdettyder på att också djurskyddet förbättrats jämfört med år 2002.Antalet förelägganden etc. eller anmälan till åtal har inte ökat trotsatt fler tillsynsobjekt besökts (indikatorn "lokal tillsyn"), antaletbeslut hos länsstyrelserna om omhändertagande av djur respektive djurförbudhar minskat, och slutligen har antalet förprövade djurplatser totaltsett ökat.Inom zoonosområdet har dominerats av det största salmonellautbrotteti i modern tid. Smittkällan var foder. Totalt drabbades 48besättningar. Berörda myndigheter agerade kraftfullt för att i möjligastemån begränsa utbredningen. fyllde väl sin koordineranderoll och distriktsveterinärorganisationen (DVO) bidrog genom att effektivtomdirigera personal för provtagning etc. till den drabbade regionen.Statens veterinärmedicinska anstalt () ställde snabbt de resursertill förfogande som krävdes för analyser m.m., vilket visade att desatsningar som gjorts för att skapa förbättrad beredskap givit resultat.SVA uppvisade ett underskott på . År 2002var underskottet . En investeringsfas med om- ochtillbyggnader på har just avslutats. AllSVA-verksamhet förutom blodproduktion har därmed kunnat samlas tilllokaler i på samma område som lantbruksuniversitet.Statsanslaget höjdes , vari ingick 5 miljoner kronorsärskilt tilldelade medel för det nya säkerhetslaboratoriet. SVA:s nyalaboratorium innebär stärkt beredskap vid bioterrorism och avsiktligspridning av smittämnen.På det veterinärorganisatoriska området inrättades , underledning av statssekreteraren, en samarbetsgrupp med huvudsyfte attförbättra samverkan mellan privatpraktiserande veterinärer ochdistriktsveterinärer. Gruppens arbete har bl.a. lett till dels en modell förhur privata veterinärer kan utöva tillsyn i enlighet med EU:smjölkhygiendirektiv (92/46/EEG), dels åtgärder för finansiering avveterinärtjänsterför avlägset boende.En viktig djurskyddsfråga för och harvarit förhandlingsarbetet inom EU rörande skydd av djur under transport.Enighet har inte kunnat uppnås, men ett delresultat kan sägas vara attSverige bidragit till att blockera förslag som ur svensk synvinkelsnarare hade lett till försämring. En annan djurskyddsfråga som ännuinte är fullständigt löst rör burhöns. löpte de sistadispenserna för värphöns i traditionella burar ut. höllsdock fortfarande minst 813 500 värphöns, eller av totalantalet,i oinredda burar utan dispens. har därför polisanmält27 företag som fortsatt håller värphöns i icke tillåtna burar.Riksrevisionen bedömer att SVA:s och CFN:s årsredovisningar iallt väsentligt är rättvisande.Utgiftsutveckling inom politikområdet DjurpolitikMiljoner kronorUtfall2003 Budget20041 Prognos2004 Förslag2005 Beräknat2006Beräknat2007440,3 462,2 461,7 508,5 511,8 516,81Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition(bet. 2003/04:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband medbudgetpropositionen för år 2005.MotionenCenterpartiet föreslår i motion 2004/05:MJ525 (c) yrkandena 1 och 2delvis att bör tillföras ett nytt anslag för Centralaförsöksdjursnämnden.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens bedömning att indikatorerna på förbättratdjurskydd respektive djurhälsa visar att utvecklingen är positiv. AttSverige är det enda EU-land som inte drabbats av BSE och att fågelinfluensainte nått trots att stora utbrott drabbat länder i vår närhet,tyder också på detta. Det är viktigt att det goda djurhälso- ochsmittskyddsläget upprätthålls. Betoningen bör ligga på att arbetaförebyggande och därmed undvika att problemen uppstår. Ett viktigt led iarbetet för hög djur- och folkhälsa är kontroll- och bekämpningsprogramför olika sjukdomar, men även de hälsoförebyggande program som utarbetasi samarbete mellan och näringen. Det förebyggande arbetetbehöver dock kompletteras med fortsatt utveckling av beredskap för störreutbrott av djursjukdomar etc., med eller utan risk för folkhälsan, somtrots allt kan komma att inträffa. Som regeringen anför bör därförJordbruksverket i samarbete med övriga berörda myndigheter fortsättasitt arbete med den nationella strategin för beredskap vid djursjukdomsutbrott,bl.a. genom praktiska beredskapsövningar.På djurpolitikens område redovisar regeringen omfattande insatser föratt revidera lagstiftningen, både nationellt och inom EU. Ny kunskap iform av vetenskapliga underlag tillkommer och bidrar tillbehov av förändring av lagar och regler. En speciell fråga med kopplingtill lagstiftning är att utestående ansökningar om tilläggsgarantierbehandlas inom EU. beviljades tilläggsgarantier för enrad fisksjukdomar. Det är en framgång och ambitionen bör vara att ävenövriga utestående ärenden om tilläggsgarantier behandlas i EU inom rimligtid. Inom EU och internationellt har djurfrågorna fått allt störreuppmärksamhet. Ett fortsatt aktivt svenskt engagemang i internationellaforum bidrar till en positiv utveckling. Ambitionen är att verka föratt få gehör internationellt för den svenska modellen avseende djurskyddoch djur- och folkhälsa. EU-arbetet är fortsatt av särskilt stor betydelsemot bakgrund av att en stor del av lagstiftningen beslutas inom EU.Den statliga regleringen av djurförsöksverksamheten och den djurförsöksetiskaprövningen har enligt regeringens bedömning haft en stor betydelse föratt uppnå en begränsning av antalet försöksdjur. Den bidrar också ökad etisk medvetenhet om frågor med anknytning till försöksdjursanvändning.Det anförda innebär att utskottet inte har någon erinran mot regeringensredovisning och resultatbedömning inom området för djurpolitik.Bildandet av förutsätts bidra till ett samlatgrepp om djurskyddsfrågorna. Tre rådgivande organ skall inrättas ochförväntas bli verkningsfulla redskap för samråd mellan bl.a. näring ochmyndighet. Myndighetens rätt att meddela föreskrifter för djurskyddstillsynenär också ett kraftfullt redskap som kommer att förstärka djurskyddet.För att ytterligare belysa möjliga sanktionsmedel inom djurskyddet kommerenligt regeringen ett system för djurskyddssanktionsavgift att utredas.När det gäller motion 2004/05:MJ525 (c) yrkandena 1 och 2 i den deldet berör förslaget om inrättande av ett nytt anslag för vill utskottet framhålla att Djurskyddsmyndighetenövertagit uppgifterna från som hållerpå att avvecklas. Utskottet som inte finner anledning för någon annanbedömning än regeringens i detta avseende avstyrker motionen.42:1 Statens veterinärmedicinska anstaltUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker en motion (kd) med krav dels på ytterligareresurser för forskning om sjöfågelsdöden, dels på ett tydliggörande avansvaret för sjukdomar hos vilda djur.PropositionenStatens veterinärmedicinska anstalt (SVA) är veterinärmedicinskt expert-och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst,orsak och spridningssätt av sjukdomar hos djur. SVA:s uppgift är attuppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genomförebyggande, diagnostiserande och bekämpande av infektionssjukdomarhos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska sjukdomar och ansvararför i . SVA är veterinärmedicinskt centrallaboratoriumoch svenskt referenslaboratorium enligt en rad EG-rättsakter.SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter,avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet och forskning. Uppdragsverksamhetensintäkter inklusive uppdragsforskning har jämfört med ökat från200,till år 2003.Verksamheten vid SVA visar resultat i linje med satta mål. Det är viktigtatt utveckla arbetet med riskvärdering såsom riskidentifiering,riskkategorisering och bedömning av exponering, också i samarbete med andraaktörer. SVA bör prioritera detta arbete inom sina befintliga ramar.Frågeställningar rörande ekologisk produktion (bl.a. foderhygien ochsmittskydd i kretsloppet), liksom antibiotikaresistens, är också frågorsom SVA bör prioritera inom ramarna. De gångna årens händelser i EU harpå ett tydligt sätt visat hur viktigt det är att enskilda länder har engod beredskap mot epizootier och andra allvarliga smittsamma djursjukdomar,inklusive zoonoser. SVA har i detta sammanhang en viktig uppgift ibevarandet av goda djurhälsoläge och därmed också i att bidratill god folkhälsa.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för år2005.MotionenKristdemokraterna anser i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 43 attansvaret för sjukdomar hos vilda djur bör tydliggöras. Naturvårdsverketansvarar för de vilda friska djuren och för sjukdomarhos tamdjur. Vid SVA uppskattar man att minst hälften av viltfåglarnalängs Sveriges kuster och är borta, och i harbeståndet minskat med två tredjedelar. Motionärerna anser att ansvaretför sjukdomar hos vilda djur också behöver tydliggöras genom en lämpligförordning. Dessutom anser motionärerna att det är angeläget att SVAtilldelas de medel som behövs för forskning kring sjöfågelsdöden.Utskottets ställningstagandeNär det gäller yrkandet om ett tydliggörande av ansvaret för sjukdomarhos vilda djur som tas upp i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 43 villutskottet hänvisa till att den som i naturen hittar t.ex. en död trutpå SVA:s bekostnad kan skicka fågeln till SVA för obduktion. SVA kan dåi grova termer såsom naturlig död, viss typ av sjukdom eller inre skadafastställa dödsorsaken. Detta registreras och utgör en passiv del i denmiljöövervakning som ankommer på SVA. Härutöver vill utskottet framhållaViltvårdsfondens finansiering av bl.a. viltforskning genom bidrag tilljägarorganisationernas arbete med jakt- och viltvård. Utskottet anseratt det inte är nödvändigt med ett tillkännagivande med anledning avmotionen i den del den avser ansvaret för sjukdomar hos vilda djur. Närdet sedan gäller kravet på ytterligare medel för forskning om sjöfågelsdödenvill utskottet hänvisa till att regeringens förslag om medelstilldelningunder anslaget är väl avvägt och att den av fastställda ramenför utgiftsområdet inte medger någon höjning av anslaget. Sammanfattningsvistillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motioneni berörda delar.42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker två motioner (fp, kd) om sänkning avanslaget.PropositionenAnslaget disponeras för statens bidrag till distriktsveterinärorganisationen(DVO). är chefsmyndighet för DVO. DVO är avpassad främstför att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inomanimalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Omdet finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas,är en distriktsveterinär skyldig att även tillhandahålla djursjukvårdför övriga husdjur. DVO skall i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringenorganiserade hälsokontrollverksamheten medverka vid förebyggande åtgärder,delta i kontroll och bekämpningsprogram samt utföra officiellaveterinäruppgifter. DVO finansieras till största delen av uppdragsgivarna,dvs. i första hand djurägarna och i övrigt av anslag över statsbudgeten.Anslaget belastas av kostnader för löner, varav kostnaderna förjourverksamhet utgör en betydande del, samt för utbildning och gemensamadministration för organisationen. Under anslaget anvisas även medelför att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vårdav jord- och skogsbrukets djur. Dessa medel får disponeras till veterinärinom DVO eller annan veterinär som arbetar under liknande former. Enligtförordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelarJordbruksverket föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövningsom står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförsav en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrifteller ett myndighetsförordnande.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för år2005.MotionernaEnligt motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 36 delvis vill Folkpartietliberalerna minska anslaget med i förhållande tillregeringens förslag. Också vill minska anslaget enligtmotion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 46 delvis. Partiet anser att anslagetbör tilldelas mindre än vad regeringen föreslår. Yrkandetmotiveras med att distriktsveterinärorganisationen medundantag för har redovisat ett ekonomiskt överskott och att detdärför är rimligt med en besparing på anslaget utan att det ger skadligaeffekter på verksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som finner regeringens förslag om medelstilldelning väl avvägt,tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motionerna2004/05:MJ497 (kd) yrkande 46 och 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 36 i de delarde berör anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen.42:3 DjurhälsovårdUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker en motion (fp) om höjning av anslaget. Utskottettillstyrker vidare regeringens förslag om bemyndigande.PropositionenUnder anslaget som disponeras av anvisas medel fördjurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och till djursjukdatasystem.Insatser skall begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebyggaspridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djuroch människor.Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen som iSverige i huvudsak utnyttjas för bekämpande av bisjukdomar, totaltomfattande , beviljas i taget och löper i enlighetmed EU:s budgetår till den 15 oktober.Detta innebär att staten behöver åta sig framtida förpliktelser sominte ryms inom ramen för redan beviljade anslag. Av denna anledningföreslås att regeringen bemyndigas att , i fråga omförevarande anslag, fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst under år 2006.Medel från detta anslag bör fortsatt i huvudsak gå till djurhälsovårdi samarbete med näringens djurhälsoorganisationer. Även stöd tillbiodling samt djursjukdata finansieras här. Primärproduktionens olika led,däribland djurhållningen och dess påverkan på djurhälsan, har betydelseför att uppnå uppsatta folkhälsomål. Detta perspektiv är centralt vidanvändningen av anslaget.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för år2005.MotionenFolkpartiet liberalerna anser i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 36delvis att anslaget skall tilldelas mer än vad regeringenföreslår.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regeringens förslag om medelstilldelning är välavvägt och tillstyrker därför förslaget. Därmed avstyrker utskottetmotion /05:MJ508 (fp) yrkande 36 i den del den efterlyser en höjningav anslaget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndigande.42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker en motion (c) om höjning av anslaget. Utskottettillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande.PropositionenAnslaget som disponeras av används för bekämpande avoch beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar, varvid ersättning lämnasenligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) och lagen omprovtagning på djur m.m. (1992:1638) eller med stöd av lagarna meddeladeföreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhetsamt för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller.Sverige har ett unikt gott djurhälsoläge, vilket i sin tur har positivbetydelse för folkhälsan. Detta har i stor utsträckning uppnåtts genomkontroll- och bekämpningsprogram som i genomsnitt finansieras tillhälften av näringen och till hälften av staten. Inför budgetåret 2002reducerades den statliga finansieringen av kontroll- och bekämpningsprogrammenfrån till . Av de var 10 000 000kr finansierade genom återföring av handelsgödselskatt. tillskjuts15 för att nå upp till det beräknade resursbehovet på 35 000 000kr. Åtgärderna är angelägna för att skall klara sina skyldighetergentemot EU vad gäller sjukdomsövervakningen. Programmens djurhälsofrämjandeoch förebyggande insatser möjliggör snabba ingripanden och en kontinuerligövervakning. Denna utgör en förutsättning för att bibehålla befintligaoch skapa förutsättningar för ytterligare tilläggsgarantier i EG, liksomatt bibehålla sjukdomsfrihetsstatus, vilket har betydelse bl.a. ihandelssammanhang. Anslaget används även för nationell medfinansiering avTSE-kontroller. är enligt EU:s krav skyldigt att för BSEstickprovskontrollera 10 000 djur samt i tillägg testa alla självdöda ochavlivade djur. När det gäller scrapie hos får skall 6 050 tester ocksågenomföras för att uppfylla kraven. Kontrollerna finansieras delvis avnäringen. Kostnaden för TSE-provtagningen har ökat per den 1 januari2004 eftersom EU-finansieringen sänkts från till /test,vilket medför ett ökat behov av statlig finansiering med 3 000 000 kr.Regeringen föreslår att den bemyndigas att ingå ekonomiskaåtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter påhögst . Regeringen föreslår dessutom att125 anvisas under anslaget för år 2005.MotionenCenterpartiet anser i motion 2004/05:MJ525 (c) yrkande 2 delvis attdjurhälsovården och djurskyddsfrämjande åtgärder bör förstärkas ochföreslår i enlighet härmed att anslaget tilldelas ytterligarei förhållande till regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen anser utskottet det angeläget att de olikakontrollprogram som pågår kan fortsätta och finner regeringens förslagtill medelstilldelning väl avvägt. Det i motion 2004/05:MJ525 (c) yrkande2 delvis framställda förslaget om en höjning av anslaget ryms inte inomden av fastställda ramen för utgiftsområdet. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag och avstyrker motionen. Utskottettillstyrker dessutom det bemyndigande som regeringen föreslår.42:5 Ersättning för viltskadorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslaget och avstyrker fyra motioner (fp, kd, c) om höjning av anslaget.Utskottet avstyrker vidare en motion (kd) som behandlar frågan om varmedlen för ersättningen för rovdjursdödade renar bör anslås. Utskottettillstyrker regeringens förslag till bemyndigande.PropositionenDe utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för attförebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten tillersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724).Årets inventeringar av järv, lo och varg visar att antalet lodjur minskatnågot i renskötselområdet i förhållande till föregående år. I övrigt ärrovdjursantalet i stort sett oförändrat. Det är mycket viktigt att enstrategisk satsning görs för att introducera rovdjursstängsel i rovdjurensnaturliga utbredningsområde, så att den konflikt som annars kan blimellan rovdjursetablering och betesdrift undviks. Därför kommer enomfördelning att ske inom ramen för anslaget för att stärka insatsernautanför renbetesområdet då det gäller att förebygga skador på tamdjur.Den som jagar är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldig attbetala en viltvårdsavgift på per jaktår till Viltvårdsfonden.Medlen i Viltvårdsfonden används för att främja viltvården och andraliknande syften som är förenliga med syftet med jaktlagen, bl.a.finansieras viltforskning och lämnas bidrag till jägarorganisationernasarbete med jakt- och viltvård. Viltvårdsfonden förvaltas av Kammarkollegiet.Jaktåret omfattar tiden den 1 juli-den 30 juni. Huvuddelen avviltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifternaär fördelade över kalenderåret. Regeringen föreslår mot denna bakgrundatt Kammarkollegiet bör ha tillgång till en särskild kredit förViltvårdsfonden i på högst 5 000 000 kr.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för år2005.MotionernaFolkpartiet liberalerna anser i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 36delvis att anslaget bör tilldelas mer än regeringens förslag.Kristdemokraterna å sin sida anser i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande46 delvis att anslagstilldelningen bör vara högre änregeringens förslag. Som skäl för detta anför att hägnadehjortar ofta räknas som vilt. Detta får den följden att man inte fårersättning för rovdjursdödade hjortar i hägn trots att hjortarnasmöjligheter att fly undan rovdjuret är mycket begränsade i hägnet.Kristdemokraterna föreslår dessutom att detta bör ges till känna förregeringen (yrkande 41). anser i motion 2004/05:MJ525 (c)yrkande 2 delvis att det är viktigt att ersättningen för viltskador ärtillräcklig för att man skall acceptera en livskraftig rovdjursstam.För att förebygga dessa skador bör anslaget ökas med iförhållande till regeringens förslag. Medlen skulle kunna användas tillbl.a. rovdjursstängsel.För att säkra rovdjursstammens långsiktiga överlevnad i ochsamtidigt undvika alltför hög koncentration i ett område är det enligtmotion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 42 angeläget att rovdjuren sprids ilandet. Ersättningen för viltskador bör därför även i fortsättningenbetalas ut av staten och inte ingå i ett gemensamt ramanslag för Sametinget.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner regeringens förslag om medelstilldelning under anslagetväl avvägt och tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelningunder anslaget. Därmed avstyrker utskottet motion 2004/05:MJ508 (fp)yrkande 36 delvis. Med hänvisning härtill och till beslutet om utgiftsramför utgiftsområde 23 (bet. 2004/05:FiU1), vilket har godkänts av ,avstyrker utskottet även motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkandena 41och 46 och 2004/05:MJ525 (c) yrkande 2 i berörda delar. Utskottettillstyrker regeringens förslag om bemyndigande.När det gäller kravet i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 42 villutskottet påpeka att rätten till ersättning för skada av vilt sedan fleraår regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Enligt bestämmelsernabetalar ut ersättningen för skador på ren. Medlen härförfaller under detta anslag och ingår således inte i ett gemensamt ramanslagför . Utskottet avstyrker motionen.42:6 DjurskyddsmyndighetenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens anslagsförslag och avstyrker tremotioner (m, kd, c) med förslag till annan medelstilldelning. Utskottetavstyrker dessutom två motioner (m, kd, c) med krav på att Djurskyddsmyndighetenläggs ned. Regeringens förslag till bemyndigande tillstyrks av utskottetoch i samband därmed avstyrker utskottet två motioner (m) med anknytningtill dessa bemyndiganden.PropositionenAnslaget disponeras för förvaltningskostnader,tillsynsvägledning, forskning och utveckling, registerhållning samtinformation och utbildning.Forskning och utveckling beträffande djur och djurs behov är viktigtför att klarlägga hur djurskyddet kan främjas. Det behövs mer kunskapom djurs grundläggande beteenden och hur dessa är kopplade till de kravsom kan ställas på djurmiljön för att denna skall kunna anses hålla endjurskyddsmässigt hög standard.