bet · GR01NU13 · 2004-04-27 00:00:00 — De betonardock starkt vikten av att slå vakt omrättssäkerheten, i synnerhet vid undersökningar iprivata utrymmen. Den nya förordningen ger ingetutrymme för nationella rättsliga myndigheter attifrågasätta kommissionens beslut att genomföra ensådan undersökning, konstaterar motionärerna.Däremot krävs ett godkännande från en nationellrättslig myndighet. Denna myndighet får, som nämnts,inte pröva om en inspektion skall ske men kan prövaom de planerade tvångsåtgärderna är proportionerligaoch om kommissionens beslut är formellt korrekt.Regeringen, liksom utredningen, anser att Stockholmstingsrätt skall utfärda sådana förhandsgodkännanden.Inte heller på denna punkt finner motionärernaanledning att göra någon annan bedömning.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om rättssäkerhet vid den typ avundersökningar hos företag som här är aktuell -enligt artikel 21.3 i tillämpningsförordning 1/2003- har behandlats i proposition 1993/94:211 omhandräckning vid Eftas övervakningsmyndighetsundersökningar hos företag i . Därrefererades (s. 14) till ett i sammanhanget centralträttsfall inom EG-rätten - mål 46/87 m.fl.(1989 s. 2859). I Hoechstfallet uttalade att berörda nationella regler skall varasådana att varje fysisk och juridisk person skallvara tillförsäkrad skydd mot godtyckliga ochoproportionerliga ingrepp av offentliga myndigheteri den privata sfären. Domstolen gjorde dock denbegränsningen att den nationella myndigheten intefår göra någon egen prövning av behovet avundersökningen. Den nationella myndighetens ansvarfår mot denna bakgrund anses vara inskränkt till atthindra vad som närmast kan betraktas sommyndighetsmissbruk, sades det i den nyssnämndapropositionen. Vidare framhöll regeringen att svenskrätts regler om ansvar för felaktigmyndighetsutövning och allmänna principer förtvångsmedelsanvändning är tillräckliga i dettaavseende.Samarbete inom nätverketPropositionenRegeringen gör bedömningen att skyldigheten enligtEG-förordningen för konkurrensmyndigheter attunderrätta kommissionen om planerade beslut inte börföranleda någon lagstiftningsåtgärd. Vidare ansesnuvarande regler i sekretesslagen vara tillräckliga,också när den nya förordningen träder i kraft.Regeringen föreslår vidare ett par ändringar ikonkurrenslagen. En innebär att regeringen skallutse de organ som skall vara konkurrensmyndigheterenligt förordningens olika artiklar och att enupplysning om detta skall tas in i konkurrenslagen.En annan ändring innebär att särskild talerätt,enligt nuvarande 23 § andra stycket konkurrenslagen,inte skall finnas när har skrivitav ett ärende på grund av att en annankonkurrensmyndighet inom EU handlägger eller harhandlagt samma ärende.I propositionen redovisas skälen för regeringensbedömning och förslag under följande fyra rubriker:Konkurrensmyndigheter enligt artikel 35, Samarbetetinom nätverket, Sekretess och Den särskildatalerätten. Här återges vad som sägs i avsnittet omsekretess, eftersom denna fråga är föremål föryrkande i motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c).Samarbetet mellan medlemsstaternaskonkurrensmyndigheter innefattar informationsutbytemellan dem och undersökningar som enkonkurrensmyndighet genomför på uppdrag av en annankonkurrensmyndighet. Flera remissinstanser har pekatpå behovet av sekretess vid detta utbyte avinformation. Utredningen om effektivisering av detkonkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m.har gjort bedömningen att sådana uppgifter somKonkurrensverket får från kommissionen eller andrakonkurrensmyndigheter i EU omfattas av sekretessenligt 8 kap. 6 § andra stycket sekretesslagen(1980:100). När det gäller uppgifter somKonkurrensverket inhämtar på uppdrag av kommissioneneller en konkurrensmyndighet i en annan medlemsstathar utredningen föreslagit att sekretesskydd börberedas dessa uppgifter genom en komplettering av 4kap. 5 § sekretesslagen. Av förarbetena till 8 kap.6 § andra stycket sekretesslagen framgår dock attsistnämnda lagrum omfattar uppgifter om enskildasekonomiska eller personliga förhållanden somKonkurrensverket dels får från utlandet, delsinhämtar inom landet med tillämpning av förordning17/62 (prop. 1992/93:120 s. 17), påpekar regeringen.Den nya tillämpningsförordningen innebär ingenförändring härvidlag. Sekretess enligt 8 kap. 6 §andra stycket kommer således att gälla för uppgiftersom finns hos oavsett om de, inomramen för förordningen, erhållits från - ellerinhämtats på uppdrag av - kommissionen eller enannan medlemsstats konkurrensmyndighet. Detsammatorde, enligt regeringens bedömning, gälla försådana uppgifter hos en länsstyrelse som biträderKonkurrensverket. Någon ändring i 4 kap. 5 §sekretesslagen är därför inte påkallad.I propositionen redovisas Lagrådets yttrande överlagrådsremissen avseende de aktuella lagförslagen, ivilket Lagrådet har berört frågan om behovet av enändring i sekretesslagen enligt följande:I betänkandet SOU 2003:73 föreslogs vissaändringar i 4 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100).Ändringarna var föranledda av de nya bestämmelsersom enligt utredningsförslaget skulle föras in i45 § andra stycket och 47 § andra stycketkonkurrenslagen.I remissprotokollet (avsnitt 13.3, underrubriken ) anförs att någon ändring i4 kap. 5 § sekretesslagen inte är påkallad. Dethänvisas härvid till 4 kap. 1 § och 8 kap. 6 §andra stycket sekretesslagen.Lagrådet har för sin del inte övertygats om attdet inte behöver göras någon ändring i 4 kap. 5 §sekretesslagen. Lagrådet har emellertid inteunderlag för något bestämt ställningstagande.Enligt Lagrådets mening bör bestämmelserna omsekretess i konkurrensmyndigheternas verksamhet -som är både komplicerade och svårtolkade -bli föremål för förnyade överväganden. betydelsen av artikel 28 itillämpningsförordningen beaktas.Regeringen delar dock inte - med hänvisning till vadsom redogjorts för - den tveksamhet somLagrådet givit uttryck för. I sammanhanget villregeringen också erinra om bestämmelserna i 4 kap. 1§ sekretesslagen om sekretess med hänsyn tillförestående inspektioner etc. (jfr prop. 1992/93:120s. 18 och prop. 1993/94:211 s. 13).En annan fråga är om kan lämna utuppgifter som inhämtats med stöd av konkurrenslagentill andra nationella konkurrensmyndigheter i EU ochkommissionen med tillämpning av artikel 12 i den nyaförordningen. Regeringen menar att Konkurrensverkethar en sådan möjlighet med stöd av 1 kap. 3 § tredjestycket sekretesslagen.MotionenI motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) föreslås attriksdagen skall besluta att anta det förslag tilllag om ändring i sekretesslagen som framläggs imotionen. Motionärerna anser att regeringen utangoda skäl intagit en annan ståndpunkt än såvälUtredningen om effektivisering av detkonkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m.och Lagrådet som flera remissinstanser när detgäller frågan om hur godtagbar sekretess skallgaranteras vid utbyte av information mellan svenskakonkurrensmyndigheter och antingenkonkurrensmyndigheter i andra länder ellerkommissionen. Den moderniseradekonkurrensövervakningen kräver ökat utbyte avinformation mellan konkurrensmyndigheter ochdomstolar i medlemsländerna och kommissionen, eninformation som kan röra affärshemligheter ellerandra för berörda företag känsliga uppgifter,påpekar motionärerna. De anser att det därför är avstor vikt att noggrann sekretessprövning sker ivarje enskilt fall. Den nyssnämnda utredningenmenade att sekretesslagen bör ändras så att därklart framgår att sekretess gäller uppgifter somKonkurrensverket inhämtar på uppdrag av kommissioneneller en konkurrensmyndighet i en annan medlemsstat,erinrar motionärerna om. Regeringen menar däremotatt en sådan ändring inte är nödvändig, trots attLagrådet uttryckt tveksamhet inför regeringensståndpunkt, konstaterar motionärerna. De anser attdetta är anmärkningsvärt, särskilt som regeringen ipropositionen inte anses ha redovisat grunden försin bedömning, och de föreslår att sekretesslagenskall ändras i enlighet med vad som föreslagits avutredningen.Vissa kompletterande uppgifterOffentlighets- och sekretesskommittén (dir. 1998:32)ser över utrikessekretessen,däribland EG-relaterade frågor. Kommittén skall,enligt direktiven, göra en kartläggning avmyndigheternas hantering av frågor omutrikessekretess. En sådan kartläggning skall tasikte på frågor om sekretess såväl i EU-samarbetetsom i annat internationellt samarbete.Kartläggningen skall utmynna i en bedömning av omdet behövs ändringar i reglerna om utrikessekretesseller andra åtgärder, t.ex. en särreglering för EU-samarbetet, samt i så fall förslag till sådanaändringar. De frågor beträffande 4 kap. 5 § och 8kap. 6 § andra stycket sekretesslagen som här äraktuella kommer att ingå i underlaget för kommitténsställningstaganden. Kommittén skall redovisa sittarbete senast den 31 augusti 2004.I motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) finns ettkonkret förslag till lag om ändring isekretesslagen, vilket helt överensstämmer med detförslag som Utredningen om effektivisering av detkonkurrensrättsliga regelverket för företagen m.m.lade fram i sitt delbetänkande. Det bör dock noterasatt motionärernas lagförslag inte direkt kananvändas som underlag för ett förslag tillriksdagsbeslut. I regeringens förslag till ändring ikonkurrenslagen omnämns inte kommissionen i 45 §andra stycket eller 47 § andra stycketkonkurrenslagen, vilket är fallet i utredningensförslag. Detta får följdverkningar på den i motionenföreslagna lydelsen av 4 kap. 5 § sekretesslagen.Det kan vidare noteras att enligt motionärerna skallden föreslagna lagändringen träda i kraft den 1 maj2004. De övriga aktuella lagförslagen ipropositionen har dock somikraftträdandedatum. planeras fatta besluti ärendet i mitten av maj 2004.Ny företagskoncentrationsförordningPropositionenRegeringen föreslår en ändring i lagen (1994:1845)om tillämpningen av Europeiska gemenskapernaskonkurrens- och statsstödsregler, genom vilkenhänvisningen i 5 § till rådets förordning 4064/89ersätts av en hänvisning till rådets förordning139/2004 av om kontroll avföretagskoncentrationer.Konsekvenser av förslagenPropositionenPropositionens avsnitt om konsekvenser av förslageninnehåller inget förslag till riksdagsbeslut ellersärskild bedömning av regeringen. I propositionensägs bl.a. följande:Sammanfattningsvis kommer attbehöva förändra sin verksamhet och självt aktivtsöka upp konkurrensbegränsningar, vilket kommeratt ta resurser i anspråk. Därtill kommer attbetydande resurser kommer behöva avsättas förverkets medverkan i det europeiska samarbetet. Åandra sidan kommer resurser att frigöras tillföljd av att förhandskontrollen avskaffas. Tilldetta kommer att verket redan nu i betydandeutsträckning deltar i arbete på europeisk nivå.Regeringen har inte nu underlag för att bedöma omKonkurrensverkets behov av resurser förändras medanledning av de nu framlagda förslagen.Eventuella anslagsbehov som följer av ovanståendeförändringar föreslås finansieras inomutgiftsområdesramen.När det gäller länsstyrelserna bedömerregeringen att dessa inte kommer att belastas avden nya ordningen i någon omfattning som harbetydelse.I vad mån och Stockholmstingsrätt påverkas av utredningens förslag blirgivetvis beroende av utvecklingen hosKonkurrensverket. Företagens framtidaprocessbenägenhet kan påverka resursbehovet hosdessa domstolar och även hos de allmännadomstolarna i övrigt. Eventuella merkostnaderanser regeringen bör kunna finansieras inombefintliga ramar.MotionenI motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) framläggs intenågot förslag till riksdagsbeslut i här aktuelltavseende, men propositionens avsnitt om konsekvenserav förslagen kommenteras i motivtexten. Där sägs attmotionärerna anser sig återigen ha anledning attpeka på bristerna i det beslutsunderlag somregeringen tillställer . Regeringen anser,som redovisats, att den inte har underlag för attbedöma om behov av resurserförändras med anledning av de nu framlagdaförslagen. Motionärerna menar att det är regeringensuppgift att tillse att ett sådant underlag tas framoch tillställs som underlag för riksdagensbeslut. Deras bedömning är att Konkurrensverketsbehov av resurser sammanhänger med vilka uppgiftersom verket åläggs. När regeringen föreslår attverket skall åläggas ytterligare arbetsuppgifter ärdet därför inte orimligt att anta att detta kräverytterligare resurser, anför motionärerna. De erinrarom att Moderata samlingspartiet, ,och i sinarespektive budgetmotioner för föreslog högreanslag än regeringen till . Dettaförefaller mot bakgrund av den föreliggandepropositionen som än mer välmotiverat, sägermotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterKonkurrensverket disponerar för ett anslagpå (prop. 2003/04:1 utg.omr.24, bet. 2003/04:NU1). Ökningar av Konkurrensverketsanslag för föreslogs i respektive partiersbudgetförslag enligt följande: Moderatasamlingspartiet: + ; Folkpartiet:+ ; Kristdemokraterna:+ ; : + 3 miljonerkronor.Inför budgetberedningen av Konkurrensverketsanslag för kommer regeringen att ha tillgångtill ett mer komplett underlag för att kunna bedömaverkets resursbehov med anledning av dels de häraktuella förändringarna, dels även eventuellt andratillkommande uppgifter, sägs det frånNäringsdepartementets sida.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först propositionen ommoderniserad konkurrensövervakning i dess helhet.Därefter behandlas frågan om behovet av ändring isekretesslagen till följd av samarbetet inomnätverket, bestående av och denationella konkurrensmyndigheterna inom EU, vilkenaktualiserats i motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c).Moderniserad konkurrensövervakningUtskottet har i föregående avsnitt omkonkurrenspolitikens inriktning framhållit vikten aven effektiv konkurrens. Den är en förutsättning fören väl fungerande samhällsekonomi och syftar tillatt ge konsumenterna en starkare ställning påmarknaden.Den nu aktuella propositionen om en moderniseradkonkurrensövervakning ser utskottet som ett led isträvandena att effektivisera konkurrensen. Dettagäller t.ex. förslaget om att slopa individuellaundantag och icke-ingripandebesked. kommer därigenom att frigörasresurser, vilka kan användas för övervakning ochbekämpning av allvarliga konkurrensstörningar.Vidare är det en fördel med överensstämmelse mellansvensk konkurrensrätt och EG-rätt i detta avseende.Inom EG-rätten kommer, som redovisats, individuellaundantag och icke-ingripandebesked att avskaffas den1 maj 2004.Enligt den nya ordningen kommer företagen självaatt få ta ställning till om det aktuella avtaleteller förfarandet är övervägande positivt förkonsumenterna och därmed förenligt medkonkurrensrätten. I motion 2003/04:N14 (m, fp, kd,c) framhålls vikten av en rättssäker tillämpning avundantagen i konkurrenslagen efter att systemet medförhandsanmälan avskaffas. Vidare betonas attKonkurrensverket bör hjälpa företagen med råd om hurvillkoren för undantag från konkurrenslagens förbudskall uppfyllas. Motionärerna har rätt i attslopandet av systemet med förhandsanmälan innebär enförändring för företagen. bör det docknoteras att företagen sedan konkurrenslagen harvarit i kraft har erhållit kunskaper om ocherfarenheter av lagens innehåll och hur den skalltillämpas. Som redovisats kommer företagen ävenframöver att ha möjlighet att kontaktaKonkurrensverket för information och vägledning omgällande regler. Verket har också deltagit iseminarier kring de nya reglerna och skall underhösten 2004 arrangera ett seminarium förbranschorganisationer och företag för att geinformation och svara på frågor om den praktiskatillämpningen av det nya regelverket. Med dettaanser utskottet att det inte finns något behov förriksdagen att göra ett tillkännagivande i saken, ochden nämnda motionen avstyrks följaktligen i berördadelar.När det gäller gruppundantagen delar utskottetregeringens bedömning att dessa bör behållas tillsvidare. Systemet med bindande föreskrifter omgruppundantag ger rättssäkerhet och förutsägbarhetför företagen. Detta är särskilt viktigt vid detförestående systemskiftet med slopande avindividuella undantag och icke-ingripandebesked ochövergång till ett ständigt gällande, generelltundantag från förbudet mot konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag. I motion 2003/04:N14 (m,fp, kd, c) görs - utan något förslag tillriksdagsbeslut - motsvarande bedömningar beträffandegruppundantagen.Ett inslag i den moderniseradekonkurrensövervakningen är det utökade samarbetetmellan kommissionen och medlemsstaternaskonkurrensmyndigheter i ett nybildat nätverk(Network, ECN). Inom ramen fördetta nätverk kommer att skapas mekanismer förinformation och samråd. Utskottet ser positivt pådetta arbete och ser det som en del aveffektiviseringen av konkurrensövervakningen.I anslutning till det samarbete som kommer att skeinom nätverket tas i den nyssnämnda motionen upp enfråga som rör rättssäkerhet. Det gäller desituationer då nationella rättsliga myndigheterskall genomföra undersökningar på uppdrag av vid utredningar om överträdelser avförbud och då i synnerhet vid undersökningar iprivata utrymmen. Som tidigare redovisats harmotsvarande frågor behandlats i enproposition om handräckning vid undersökningar hos företag iSverige. Den bedömning som då gjordes var att svenskrätts regler om ansvar för felaktigmyndighetsutövning och allmänna principer förtvångsmedelsanvändning var tillräckliga för atthindra sådant som närmast kan betraktas sommyndighetsmissbruk. Enligt utskottets mening är detmöjligt att tillämpa motsvarande resonemang i dethär aktuella fallet. Utskottet förutsätter attregeringen följer utvecklingen och vidtar deåtgärder som är nödvändiga för att säkerställarättssäkerheten. Något tillkännagivande av riksdageni frågan är sålunda inte erforderligt, och motionenavstyrks i berörd del.När det gäller konsekvenserna av de här aktuellaförändringarna i konkurrensrätten sägs ipropositionen att regeringen inte nu har underlagför att bedöma om resursbehovförändras med anledning av dem. Detta kritiseras imotion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) - dock utan någotförslag till riksdagsbeslut. Motionärerna förmodaratt förslagen i propositionen kommer att medföraökade arbetsuppgifter för och attverket därmed kan komma att behöva ytterligareresurser. Utskottet nöjer sig i detta sammanhang medatt konstatera att frågan om Konkurrensverketsanslag för kommer att beredas påsedvanligt sätt införbudgetpropositionen för år 2005.Sammantaget tillstyrker utskottet alltsåpropositionen och avstyrker den nämnda motionen iberörda delar.Ändring i sekretesslagenI motion 2003/04:N14 (m, fp, kd, c) föreslås - ianslutning till regeringens bedömningar avseendesamarbetet inom nätverket mellan ochmedlemsstaternas nationella konkurrensmyndigheter -att skall besluta om en ändring isekretesslagen för att garantera sekretess vidutbyte av information mellan svenskakonkurrensmyndigheter och konkurrensmyndigheter iandra EU-länder eller EG-kommissionen.Utskottet vill inledningsvis framhålla attutskottet tillmäter frågan om sekretess i häraktuella avseenden lika stor vikt som motionärerna.Eftersom den information och de uppgifter som kankomma att bli föremål för utbyte genom den nyaordningen kan röra sig om affärshemligheter ellerandra för de berörda företagen känsliga uppgifter ärdet en fullständig självklarhet att dessa uppgifterskall behandlas med tillbörlig sekretess. Detföreligger således ingen skillnad mellan utskottetsbedömning och motionärernas när det gäller självasakfrågan om sekretess.Utskottet vill också erinra om, som redogjortsför, att frågan om utrikessekretess, inklusive EG-relaterade frågor, är föremål föröversyn av Offentlighets- och sekretesskommittén.Kommittén skall redovisa sitt arbete senast den 31augusti 2004. Utskottet förutsätter att fråganbelyses i kommitténs arbete.Med det anförda avstyrker utskottet motion2003/04:N14 (m, fp, kd, c) även i denna del.Konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som tarupp olika aspekter av konkurrens på likavillkor mellan offentlig och privat sektor.Sammantaget anser utskottet att regeringensarbete på området styrs av en klar vilja attuppnå och upprätthålla konkurrensneutralitetmellan offentlig och privat verksamhet.Utskottet förutsätter att frågan ges högprioritet och att regeringen återkommer tillriksdagen i frågan. Jämför reservation 3 (m,fp, kd, c).MotionernaI motion 2003/04:N248 (m) begärs etttillkännagivande av om att ökaetableringsfriheten och att uppmuntraprivatiseringar och konkurrensutsättning inom denoffentliga sektorn. Stat, landsting och kommuner börkoncentrera sig på sådana verksamheter däroffentliga insatser kan förväntas vara överlägsnaenskilda och kooperativa initiativ, anförmotionärerna. De säger att kommunerna många gångerbedriver verksamhet som kan och bör skötas avprivata aktörer. Många små företag har kommuner,landsting och myndigheter som sina kunder, påpekarmotionärerna vidare. De menar att det finnsanledning att se över lagen om offentlig upphandlingmen även konkurrenslagen, lagen om otillbörligtupphandlingsbeteende och kommunallagen för attförverkliga de principer om affärsmässighet,konkurrens och icke-diskriminering som skall gällaför offentlig upphandling. I vissa fall är ocksåansvarsfördelningen oklar, påstår motionärerna. Deinblandade myndigheterna är , , ochKommerskollegium. Motionärerna vill se över dennasplittrade myndighetsbild och anser att nämnden börslås samman med , vilket tydligareskulle visa att upphandlingslagen i första hand ären konkurrenslagstiftning.Riksdagen bör begära att regeringen skall läggafram förslag om avveckling av konkurrenssnedvridandeoffentlig verksamhet, anförs det - med likartademotiveringar - i motionerna 2003/04:N316 (m) och2002/03:Fi236 (m). Staten, landstingen ochkommunerna bedriver en omfattande näringsverksamhet,vilken medför betydande problem för en fri ochrättvis konkurrens, säger motionärerna. De anser attnär staten eller en kommun engagerar sig som ägare iföretag betyder det i praktiken att dessa företagkan agera på marknaden med den statliga respektiveden kommunala beskattningsrätten som eget kapital.De finansiella riskerna blir betydligt mindre än förde privata konkurrenterna och i praktiken tillåtsaldrig statliga eller kommunala företag att gå ikonkurs, vilket får till följd att de offentligtägda företagen indirekt subventioneras i förhållandetill företag som får söka sitt riskkapital påmarknadens villkor, säger motionärerna. De menar attkonkurrensförhållandena snedvrids ytterligare av atten rad myndigheter bedriver konkurrensutsattverksamhet. Statligt och kommunalt ägande kan aldrigfullt ut förenas med en sund och rättvis konkurrens,även om riktlinjerna är att företagen skall drivasunder strikt kommersiella villkor, eftersompolitiker kan påverkas av motstridiga intressen isin dubbla roll som ägare och lagstiftare respektivelokal myndighetsutövare, anför motionärerna. Depåpekar att en stor del av de anmälningar som kommertill riktar sig mot kommuner,landsting och statliga organ. Den statliga,kommersiella verksamheten utgör också ett betydandeproblem, säger motionärerna. I Konkurrensverketsstatistik över företag som missbrukat sindominerande ställning återfinns , SoneraAB, och , och nästan häften av alladomstolsavgöranden angående missbruk av dominerandeställning rör företag med statlig ägarinblandning.Även beträffande ifrågasatt konkurrensbegränsandebeteende, där medborgarnas anmälningar registreras,utgör de statliga och kommunala bolagen en stor del,påpekar motionärerna. När det gäller myndigheternaskonkurrensbegränsande verksamhet harKonkurrensverket närmast obefintliga möjligheter attingripa med hjälp av konkurrenslagen, eftersom denavser företag och därmed inte är tillämplig på denoffentliga sektorns konkurrenssnedvridning. De storabristerna i konkurrensneutralitet mellan offentlignäringsverksamhet och privata bolag behöver åtgärdasgenom skärpta krav på upphandlingar, redovisningaroch affärsmässighet, anför motionärerna.Statskontoret kartlade i rapporten somkommersiell aktör (2000:16) den verksamhet somstatliga myndigheter och bolag bedrev i konkurrensmed privata företag, erinrar motionärerna om.