bet · GR01FiU20 · 2004-01-01 00:00:00 — Partiernas mycket stora skattesänkningar och budgetnedskärningar hade med stor sannolikhet skapat en betydande osäkerhet och oro bland ekonomins olika aktörer. Speciellt tydligt har detta blivit sedan utskottets genomgångar visat att partiernas alternativ innehållit överoptimistiska kalkyler av besparingseffekter. Tillväxtsamtalen påverkar den ekonomiska politiken Regeringen har hållit samtal med arbetsmarknadens centralorganisationer i syfte att få en bred samling kring en politik för ett konkurrenskraftigt och framtidsinriktat . Samtalen har berört fyra områden - skatterna, integrationen, etiken i näringslivet samt ohälsan. Tillväxtsamtalen har och kommer på olika sätt att sätta sina spår i den ekonomiska politiken, enligt utskottets uppfattning. I motion Fi25 (c) hävdas att villkoren för företagen kraftigt måste förbättras. Småföretagen känner ingen tillit till regeringen, påstår motionärerna. En liknande argumentation förs fram i de övriga partimotionerna. Åtgärder för att stimulera företagandet . Utskottet vill med anledning av detta framhålla att företagande och småföretagande spelar en avgörande roll i den offensiv för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning som regeringen första gången presenterade i vårpropositionen 1998 och som löpande följts upp i de vår- och budgetpropositioner som presenterats . Därför har , i motsats till vad som påstås i partimotionerna, beslutat om en lång rad förbättringar för företagen, framför allt för de mindre företagen. Utskottet har vid tidigare behandlingar redovisat ett 30-tal av de viktigaste åtgärderna, se t.ex. betänkande 2003/04:FiU1 sidorna 85-86. Till följd av t.ex. förslag i budgetpropositionen har bl.a. den s.k. klyvningsräntan i 3:12-reglerna höjts fr.o.m. . Dessutom har gåvobeskattningen förändrats fr.o.m. för att underlätta generationsskiften i företag. .och fler annonseras i vårpropositionen Resurserna för riskkapital till näringslivet har och ska utökas ytterligare. I vårpropositionen anges också att insatser görs för att inom befintliga ramar ännu mer öka utbudet av kapital i tidiga skeden av en affärs- eller företagsutveckling, s.k. såddfinansiering. Vidare anges att regeringen avser att återkomma med ytterligare reformer inom 3:12-regelverket. Sammantaget ska förändringarna, inklusive höjningen av klyvningsräntan, ge företagen skattelättnader om . Stödet till kvinnligt företagande förlängs och ett arbete pågår för att genom elektronisk registrering korta handläggningstiderna vid registrering av aktiebolag och handelsbolag. Resurser satsas för att ytterligare främja en miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Vidare fortsätter satsningarna på arkitektur, form och design. Förberedelser pågår inför . Enligt motionärerna i motion Fi23 (fp) är regelverket för småföretagande alltför omfattande och invecklat. Regelverket måste förenklas. Målet bör vara att minska företagarnas kostnader för administration av regelverket med minst en fjärdedel. I motion Fi24 (kd) yrkas att Småföretagsdelegationens olika förslag borde införas. Regeringens arbete med regelförenklingar för företagen är, enligt utskottets mening, ett mycket omfattande och viktigt projekt. Syftet är att förenklingarna ska leda till högre tillväxt och högre sysselsättning i samhället. Arbetet inom regeringen utförs på den s.k. Simplexenheten på och lämnar regeringen en redogörelse till om förenklingsarbetets utveckling. Den senaste lämnades (skr. 2003/04:8). Småföretagens administrativa börda ska tydligt minska Målet är att tydligt minska den administrativa bördan för små företag. I den senaste skrivelsen presenteras regeringens handlingsplan för att uppnå målsättningen. Enligt handlingsplanen ska departementen och berörda myndigheter senast presentera konkreta åtgärdsplaner på hur internationella och nationella regler kan förenklas, hur antalet blanketter kan minskas och förenklas, hur servicen och tillgängligheten hos myndigheter kan öka, hur handläggningstider vid tillståndsgivning kan kortas, hur administrationen kan effektiviseras samt hur olika IT-lösningar kan användas för att förenkla kontakten mellan företagen och myndigheterna. Resultatet av åtgärdsplanerna ska sedan redovisas för . Vidare pågår, enligt skrivelsen, ett konkret arbete med att ta fram ett kvantitativt mål för hur mycket den administrativa bördan ska minska. Ett problem i sammanhanget är att det saknas en metod för att tillförlitligt mäta den administrativa bördan. har på regeringens uppdrag utarbetat en mätmetod. Metoden och resultatet av den första pilotmätningen presenterades . Det kvantitativa målet kommer att redovisas för så snart tillförlitliga mätningar genomförts. Förutom detta redovisas i skrivelsen bl.a. hur myndigheterna tillämpat förordningen om särskild konsekvensanalys av reglers effekter på småföretagens villkor. har 32 myndigheter tillsammans infört och ändrat i 123 föreskrifter och allmänna råd med bäring på små företag. Myndigheterna har upphävt 111 föreskrifter och allmänna råd. Utskottet vill i sammanhanget även notera arbetet med den s.k. 24-timmarsmyndigheten. Målet med detta arbete är att all offentlig myndighetsservice som kan ska tillhandahållas elektroniskt, vilket t.ex. underlättar för företagen och företagare. Utskottet vill också nämna Företagarguiden som regeringen lanserade . Företagarguiden är en Internetportal med myndighetsinformation riktad till företag och blivande företagare. Adressen till Företagarguiden är , och den drivs av i samarbete med ett trettiotal myndigheter. I motion Fi25 (c) hävdas att den regionala klyvningen av fortsätter. Utskottet är medvetet om att tillväxten och var olika hög i olika delar av landet. Regionala skillnader har också varit tydliga under de senaste årens lågkonjunktur. I många kommuner brottas man med utflyttning och hög arbetslöshet, medan man i en del andra har arbetskraftsbrist och inflyttning. Enligt AMS aprilstatistik var den sammanlagda arbetslösheten, dvs. öppen arbetslöshet plus arbetsmarknadspolitiska åtgärder, i , i och i och . I och uppgick den till respektive . Offentliga transfereringar utjämnar regionala skillnader För att få en djupare uppfattning om de regionala skillnaderna måste man dock enligt utskottets mening även beakta den regionala fördelningen av offentliga medel. Bilaga 3 i vårpropositionen behandlar inkomstfördelningen i ett geografiskt perspektiv. Av bilagan framgår att det visserligen finns stora skillnader i inkomst mellan olika regioner och kommuner men att dessa i praktiken raderas ut när värdet av olika offentliga transfereringar räknas in. Genomsnittsinkomsten efter skatt och transfereringar ligger på i stort sett samma nivå, oavsett var i landet kommunen ligger. Det sker alltså en mycket kraftfull regional utjämning genom de offentliga systemen. Enligt bilagan finns det heller ingenting som tyder på att skillnaderna mellan kommunerna ökat . Utskottet ställer sig frågande till hur skulle klara den regionala utjämningen med de besparingar och skattesänkningar partiet redovisar i motion Fi25 (c). Ett mycket viktigt mål i den ekonomiska politiken är att alla delar av landet ska kunna bidra till tillväxt. Staten har ett övergripande ansvar för utvecklingen i hela landet, och som redovisats ovan sker det genom de offentliga systemen en långtgående utjämning mellan olika regioner. Men krävs det aktiva lokala insatser i alla delar av landet för att förbättra förutsättningarna för högre tillväxt och ökad sysselsättning. har en rad viktiga åtgärder för att förbättra möjligheterna och tillväxtbetingelserna runtom i landet beslutats. Högskolan har decentraliserats, resurser har satts av för att förbättra underhåll, bärighet och rekonstruktion av vägar och järnvägar och en antal infrastrukturinvesteringar, som t.ex. och förbättringar av , har satts i gång. För att stärka småföretagandet i utsatta områden har företagens socialavgifter i stödområde A sänkts. har ett särskilt riktat statsbidrag utgått till kommuner med kraftig befolkningsminskning och en särskild nämnd och ett särskilt bolag har bildats för att hjälpa kommunerna med omstruktureringar av kommunala bostadsföretag. Vidare pågår ett antal olika projekt för att stärka särskilda regioner och stärka konkurrenskraften i vissa näringsgrenar. De s.k. tillväxtavtalen som varit verksamma ersätts av regionala tillväxtprogram. Avtalen har enligt utskottets mening varit en viktig process som drivit på den lokala och regionala mobiliseringen för en starkare ekonomisk utveckling. Historiskt stor satsning på infrastruktur För att stärka den regionala utvecklingen krävs enligt utskottets mening åtgärder inom flera olika områden. En viktig del i en sådan satsning är att bygga ut infrastrukturen. Därigenom förbättras kommunikationsmöjligheterna för såväl medborgare som näringsliv runtom i landet. Som redovisats tidigare i betänkandet tidigareläggs viktiga infrastrukturinvesteringar . Detta innebär dessutom att den planerade infrastruktursatsningen för utökas med till sammanlagt . Hur denna historiskt kraftiga satsning ska fördelas på olika projekt framgår t.ex. i betänkande 2003/04:FiU1 sidan 90. En annan viktig satsning för att ge hela utvecklingsmöjligheter är den pågående utbyggnaden av IT-infrastrukturen. I motion Fi25 (c) anser motionärerna att utbyggnaden av den digitala in-fra-strukturen inte kommer alla till del. Enligt utskottets uppfattning stämmer inte den beskrivningen överens med verkligheten. Ett mycket viktigt inslag i IT-satsningen är nämligen att även hushåll och företag i glesbygd ska få tillgång till snabb dataöverföring till en rimlig kostnad. Åtgärder har också vidtagits för att så ska bli fallet. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att regeringen i vårpropositionen föreslår att stödet till kommunerna för anläggande av lokala telenät/bredband förlängs med , t.o.m. . Utbyggnaden av infrastrukturen på IT-området är enligt utskottets mening en viktig del i ambitionen att ytterligare stärka ställning som en av världens ledande IT-nationer. I samtliga motioner föreslås omfattande sänkningar av såväl inkomst- som kapitalskatter. När det gäller skatterna vill utskottet framhålla att regeringen tog de tre första stegen i en inkomstskattereform för att sänka skatterna för framför allt låg- och medelinkomsttagare. Bland annat har en skattereduktion som kompenserar för av de egenavgifter som tas ut för att finansiera det nya ålderspensionssystemet införts. har skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjts och en extra skattesänkning för pensionärer genomförts. Dessutom har en skattereduktion för en del av fackföreningsavgiften införts. Som redovisats har även skattesänkningar riktade mot företagen genomförts. Uttaget från fastighets- och förmögenhetsskatterna har sänkts som dämpnings- och begränsningsregler i skatteformerna införts. Arvsbeskattningen mellan makar har avskaffats. har en grön skatteväxling om totalt ca genomförts. Skattesänkningarna innebär bl.a. att marginaleffekter för låg- och medelinkomsttagare minskar. Det kan i sin tur leda till att arbetskraftsutbudet stiger, vilket är en nödvändig utveckling för att öka tillväxten och sysselsättningen i den svenska ekonomin. Nivån på de skatter som staten och kommunerna tar ut bestäms bl.a. av vilka välfärds- och fördelningspolitiska ambitioner man har. Skatter ska stimulera till arbete, investeringar, en uthållig ekonomisk utveckling och minskade ekonomiska och sociala klyftor. Utskottet instämmer med vad regeringen säger i vårpropositionen om att stora skattesänkningar inriktade mot redan välbeställda på bekostnad av verksamheterna i vård, skola och omsorg aldrig kan accepteras. Därför avvisar utskottet de omfattande skattesänkningar som föreslås i motionerna. Risken är betydande att sänkningarna leder till omfattande neddragningar av viktig offentlig verksamhet. Som utskottet framhållit tidigare ökar också risken för instabila statsfinanser. Regeringen anger i vårpropositionen att skattepolitiken kommer att inriktas mot följande tre områden: Globalisering och tillväxt. överlämnade den s.k. sitt slutbetänkande. Utredningen behandlar internationaliseringens betydelse för svenska skattebaser och framtida skattestruktur. Huvudbudskapet är att dagens skattenivå kan behållas men att skattesystemet och skattebaserna måste värnas. För länder med höga offentliga utgifter krävs breda skattebaser och en begränsning av olika former av särregler, detta för att bl.a. hålla nere marginalskatterna på för tillväxten betydelsefulla områden. Regeringen anger att den avser att tillsätta en utredning med syftet att förenkla skattereglerna för såväl tjänstepensioner som privat pensionssparande. Avsikten är att stärka arbetslinjen, öka arbetskraftsutbudet och öka tillväxten. Regeringen annonserar också att skattereglernas betydelse för risktagandet i företagssektorn närmare ska analyseras. Som utskottet redovisat tidigare aviserar re geringen ytterligare reformering av 3:12-reglerna inom ramen för en skattelättnad på . Insatser mot skattefusk. Skattefusk av olika slag snedvrider konkurrensen, skadar skattesystemets legitimitet och är därför i förlängningen ett hot mot välfärdssamhället. finns de tidigare myndigheterna inom skatteområdet samlade i en rikstäckande myndighet, . Förändringen ökar effektiviteten inom skatteförvaltningen och skattekontrollen. bereds vidare frågor om skattekontroll av egenföretagare och kontroll i samband med beviljande av F-skattsedel. I betänkande föreslås bl.a. att det inrättas särskilda entreprenadkonton samt omvänd momsskyldighet för att bekämpa svartarbete i byggsektorn. Förslagen bereds i och förslag planeras . För att öka möjligheter till skattekontroll i de s.k. kontantbranscherna har en särskild utredare tillsatts med bl.a. uppgift att se över möjligheterna att införa typgodkända kassaregister. Utredaren ska också lämna förslag på hur skattebrottsenheternas verksamhet kan effektiviseras. Regeringen anger vidare att den fortsätter att bereda förslag om schablonbeskattning i vissa branscher och internprissättningen i internationella företag. I propositionen anges också att uppföljningen av förmån av fri parkering ska skärpas. I vårpropositionen 2000 angav regeringen att det samlade utrymmet för grön skatteväxling uppgick till . Utrymmet för skatteväxling under innevarande mandatperiod har tidigare bedömts uppgå till . Av dessa har utnyttjats . Regeringen uppger också i vårpropositionen att en bedömning ska göras av alkoholskatterna och eventuella skattejusteringar till följd av att undantag för privatinförsel i EG-reglerna upphörde . Den gröna skatteväxlingen och ett hållbart Den svenska energibeskattningen ska reformeras. Utgångspunkten är att systemet ska utformas så att framtida gröna skatteväxlingar, där även näringslivet ingår, underlättas som de svenska företagens konkurrenskraft värnas. Ett första steg i reformeringen är att nollskattesatsen för elanvändning inom industrin från ersätts av miniminivån i EU:s energiskattedirektiv, /kWh. Med anledning av detta lade regeringen en proposition på bord om skattefrihet för elförbrukning i industriella processer. Skattebefrielsen ska gälla elförbrukning vid kemisk reduktion, elektrolytiska processer samt vid ugnsanvändning i metallurgiska processer och vid tillverkning av mineraliska produkter. Befrielsen börjar gälla som miniminivån införs. Arbetet koncentreras i övrigt på att samordna energibeskattningen och andra styrmedel med programmet för energieffektivisering i den elintensiva industrin. 2004 preciserade regeringen strategin för beskattning av alternativa drivmedel. För att säkerställa dessa drivmedels konkurrenskraft föreslogs att de koldioxidneutrala drivmedlen skulle befrias från såväl koldioxidskatt som energiskatt. En ansökan om godkännande enligt lämnades . Enligt ansökan ska stödet även omfatta vätgas för bränslecellsdrivna fordon. Samordningskansli för hållbar utveckling infört Hållbar utveckling är enligt utskottets mening ett av den ekonomiska politikens viktigaste mål. Det innebär att alla politiska beslut ska utformas så att de beaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna. Detta ställer stora krav på politiken och sätt att arbeta. Därför inrättades ett särskilt samordningskansli vid Statsrådsberedningen för hållbar utveckling. Vid sidan av den gröna skatteväxlingen genomförs även en mängd olika åtgärder för att bl.a. öka den hållbara utvecklingen, bevara den biologiska mångfalden, begränsa klimatpåverkande utsläpp, sanera förorenade områden, stimulera miljöforskning och miljöinformation samt öka miljöövervakningen. Utskottet vill erinra om att regeringen i vårpropositionen anger att klimatinvesteringsprogrammet, det s.k. KLIMP, utökas med 2005 och 2006. Vidare höjs anslagen till biologisk mångfald med 2005 och 2006. Utskottet vill också hänvisa till de gröna nyckeltal som redovisas i budget- och vårpropositionerna. Nyckeltalen är ett komplement till de ekonomiska nyckeltalen, och är ett viktigt instrument för att nå det övergripande miljömålet om att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Tillväxten förutsätter en utbyggd välfärd Utskottet har mest diskuterat konkurrens- och företagsfrågor. Men enligt utskottets mening är människors välfärd en av de mest avgörande tillväxtfrågorna. Trygghet och tillväxt går hand i hand. Välfärden ska byggas ut i den takt ekonomin medger. Målen för de offentliga finanserna ska hållas och utgiftstaken . offentliga finanser är grundfundamentet för stigande välfärd och ökad sysselsättning. I t.ex. motionerna Fi23 (fp), Fi24 (kd) och Fi25 (c) föreslås olika förändringar av familjepolitiken. Reformering av barn- och familjepolitiken Utskottet vill med anledning av detta erinra om att det genomförts en omfattande satsning på barnen och barnfamiljerna. Den stegvisa reformeringen av familjepolitiken framfördes första gången i vårpropositionen och har fortsatt under lågkonjunkturåren. Goda villkor för de unga och barnfamiljerna är en rättvisefråga och en investering . Barnbidraget, flerbarnstilläggen och studiebidragen har utökats och höjts. Maxtaxa i barnomsorgen och en allmän förskola för fyra- och femåringar har införts. Resurser har avsatts för att öka kvaliteten i barnomsorgen och barn till arbetssökande har fått rätt till förskoleverksamhet. Föräldraförsäkringen har utökats (inklusive ytterligare en s.k. pappa- och mammamånad) och den lägsta dagpenningen i försäkringen har höjts i flera steg. I vårpropositionen annonserar regeringen ytterligare reformer riktade mot barnfamiljerna . Ett barntillägg för studerande ska införas som den del av bostadsbidragen som utgår som särskilt bidrag till barnfamiljerna höjs. Även underhållsstödet ska höjas. Dagens socialförsäkringssystem måste reformeras, menar motionärerna i motion Fi23 (fp). Utgångspunkten bör bl.a. vara att öka försäkringsmässigheten i systemen. Liknande resonemang förs i motion Fi24 (kd). I motion Fi25 (c) föreslås att ersättningsnivåerna i försäkringarna differentieras så att personer med barn erhåller högre ersättning jämfört med personer utan barn. Som tidigare redovisats vill Moderata samlingspartiet sänka ersättningsnivåerna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. Utskottet vill bara kort anföra följande. En generellt upplagd välfärdspolitik är en viktig del i politiken för tillväxt och rättvisa. Socialförsäkringarna minskar klyftorna mellan olika grupper i samhället och ger trygghet vid utsatthet samtidigt som försäkringarnas koppling till förvärvsarbete uppmuntrar till ett högt arbetskraftsdeltagande och arbetskraftsutbud. Utskottet vill också klart avvisa och Moderata samlingspartiets olika förslag. Det är viktigt för legitimiteten och stabiliteten i systemen att de är generellt utformade utan omfattande differentierande inslag. För legitimiteten är det också viktigt att ersättningsnivåerna ligger på nivåer som gör att försäkringen fyller sin funktion. Enligt utskottets mening är det dock viktigt att försäkringarna fortlöpande utvecklas. Eventuella marginal- och tröskeleffekter som kan påverka arbetskraftsutbudet negativt bör identifieras och åtgärdas. Som tidigare redovisats återställs ersättningsnivån i sjukförsäkringen till från . Till följd av de senaste årens lågkonjunktur har de tidigare planerade höjningarna av taken i sjuk- och föräldraförsäkringarna skjutits upp. Men avsikten är att taket ska höjas när det ekonomiska läget så medger, vilket också slogs fast i budgetpropositionen . I bl.a. motionerna Fi22 (m) och Fi23 (fp) framförs förslag om omfattande avregleringar och privatiseringar i den statliga och kommunala sektorn. Skulle dessa förslag genomföras skulle det enligt utskottets mening leda till en dramatisk förändring av de offentliga verksamheterna. Följden skulle sannolikt bli en mycket instabil situation. Effektiviteten och produktiviteten inom t.ex. vården, omsorgen och skolan skulle drabbas hårt. Utskottet vill här peka på den studie av fördelningen av offentliga bidrag som redovisades i vårpropositionen , bilaga 3. Undersökningen visar tydligt att de resurser som fördelas via de offentliga verksamheterna klart bidrar till en jämnare fördelning av de ekonomiska förutsättningarna i sam Framför allt är omfördelningen över livscykeln tydlig. Till exempel beräknas personer få vård och omsorg för i genomsnitt . Barn och ungdomar erhåller ca i form av främst barnomsorg och utbildning, medan personer endast utnyttjar offentliga tjänster för . När det gäller subventioner av utbildning visar studien att snedrekryteringen till den högre utbildningen är betydande. Däremot har klyftan i antalet utbildningsår mellan olika grupper i samhället minskat markant . Andra resultat är t.ex. att barnfamiljer och pensionärer gynnas och att subventionerna påtagligt minskar inkomstspridningen. Personer med relativt låg ekonomisk standard erhåller mer, i både absoluta och relativa termer, än de välbeställda. Vidare gynnas kvinnor mer än män av den offentliga tjänstesektorn. Ökade resurser till vården, skolan och omsorgen . Saneringen av de offentliga finanserna har skapat utrymme för satsningar på att öka resurserna och förbättra kvaliteten inom skolan, vården och omsorgen. Överföringen av resurser från staten till kommunerna har ökat kraftigt . Till följd av bl.a. lågkonjunkturen har kommunernas och landstingens finansiella situation försvagats och enligt utskottets mening behöver kommunsektorn ytterligare resurser för att klara nödvändiga satsningar. I enlighet med tidigare förslag höjs statsbidragen till kommunerna med 2005 genom att det tidigare tillfälliga sysselsättningsstödet och den s.k. 200-kronan ersätts av bidrag. Därutöver föreslås i vårpropositionen att ett generellt sysselsättningsstöd till kommunerna om införs samt att sektorn tillförs ytterligare . Av dessa ska gå till ett riktat bidrag för att öka antalet anställda i förskolan. Satsningen är flerårig och förväntas över perioden ge 6 000 fler anställda. Sammanlagt avsätts för att underlätta införandet av det nya inkomstutjämningssystemet. Vad gäller fördelningen av resterande anger regeringen att den avser att återkomma i budgetpropositionen . I vårpropositionen föreslår regeringen också att ytterligare ska tillföras kommunsektorn 2006. Sammantaget betyder detta att kommun- och landstingssektorn får stärkta resurser för att säkra en god vård, omsorg och skola. Utöver detta kan också nämnas satsningen på vidareutbildning av personal inom vård, skola och omsorg, och att en del av de närmaste årens utökning av de arbetsmarknadspolitiska programmen riktas mot kommuner och landsting. och behovet av verksamhet ökar starkt Enligt utskottets mening är detta en viktig utveckling. Behoven av offentlig och verksamhet kommer att öka starkt framöver, bl.a. till följd av den demografiska utvecklingen och den allt högre andelen äldre i befolkningen. Det framgår t.ex. av den analys som regeringen redovisade i budgetpropo sitionen , bilaga 2.