bet · GR01AU2 · 2004-01-01 00:00:00 — Av det skälet är det viktigt att männens roll undersöks, analyserasoch förändras. Detta sker lämpligen i en tvärpolitisk utredning med uppdragatt analysera den nya mansrollen och hur den skall föras ut till allmänheten(yrk. För att hålla frågan om mansrollens konsekvenser inom samhälletsalla områden levande bör regeringen låta anordna bl.a. nationella konferenseri frågan (yrk. 14).Utskottets ställningstagandeDet gällande målet förden övergripande jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall hasamma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets alla områden.Detta innebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjlighetertill ekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga omföretagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet.Det innebär också lika tillgång till utbildning och möjligheter tillutveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvarför hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld.Under lång tid varjämställdhet en fråga som nästan enbart engagerade kvinnor. Männen saknadesmer eller mindre i arbetet. För att de ovan angivna målen skall kunnaförverkligas krävs emellertid att såväl kvinnor som män tar en aktiv rolli det nödvändiga förändringsarbetet.Det är av den anledningen som fråganom männens roll i jämställdhetsarbetet har varit enprioriterad fråga i svensk politik. En rad olika insatser har också gjorts.Som exempel kan nämnas projektet och jämställdhet som startade 1999.Syftet med projektet har varit att öka kunskaperna om vilka hinder somfinns och vilka ytterligare insatser som behövs för att öka mäns deltagandei jämställdhetsarbetet. En referensgrupp med representanter för bl.a.politiska partier, arbetsmarknadens parter och forskarvärlden har varitknuten till projektet. En slutrapport av , Vill man hajämställdhet?, lämnades . I projektet har man försökt finnasvaren på varför så få män deltar i jämställdhetsarbetet, varför så fåmän söker sig till yrken som är kvinnodominerade och varför män tarut så lite föräldraledighet. I rapporten söker man också svaren på varfördet är många män som misshandlar den kvinna de lever med. Deninnehåller en rad förslag till åtgärder på en mängd områden, bl.a. utvidgadföräldrautbildning på mödravårdscentraler/familjecentraler, utvidgat antalpappadagar, förlängd föräldrapenning och insatser riktade mot män sommisshandlar kvinnor.Här kan också nämnas att somett av tre teman för det nordiska jämställdhetsarbetet 2001-2005 har valtMän och jämställdhet. initierade en inventering av nordisk mansforskning, och förslag finns omatt skapa ett gemensamt forskningsprogram om män och jämställdhet. AvNordiska rådets handlingsplan för det nordiska jämställdhetssamarbetet2003 anges att planeringen av forskningsprogrammet Den nordiska mannen?går vidare under 2003.Som framgår av det ovan anförda är männens rolli jämställdhetsarbetet en prioriterad fråga i politiken. Ett fortlöpandearbete med att utveckla området pågår. Utskottet anser inte att det ärpåkallat med några ytterligare åtgärder med anledning av motionen. MotionJu478 yrkandena 12 och 14 (mp) avstyrks därför.Utskottet övergår nutill att behandla de synpunkter som för fram om betydelsenav en uppvärdering av det obetalda hemarbetet och om att det bör göras enanalys av skillnader i uttag av föräldraförsäkring.Vad först gällerfrågan om uttag av föräldraförsäkring så behandlade utskottet ett motsvarandeyrkande (bet. 2002/03:AU3). I det sammanhanget lämnadeutskottet en redovisning för utredningar m.m. som rör föräldraledighetsuttagetc. Utskottet avstyrkte yrkandet och uttalade bl.a. följande.Utskottetkan instämma med att det behövs kännedom om vilkafaktorer som stimulerar ett ökat uttag av föräldraledighet. Som framgåttfinns redan vissa kunskaper på detta område. Det kan finnas anledningtill ytterligare och djupare analyser, men enligt utskottets mening finnsinget skäl för att bestämma om, hur, när och av vem sådanaundersökningar bör göras.Här kan nämnas att efter utskottets senasteuttalande har bl.a. den s.k. i en bilaga gjort enstudie av kopplingen mellan föräldrars tidsmässiga fördelning av ansvaretför barn och jämställdheten på arbetsmarknaden (bil. 12 till LU2003, SOU2003:36).Utskottet, som inte finner anledning att nu göra någon annanbedömning än tidigare, avstyrker motion A371 yrkande 19 (kd).Vad häreftergäller frågan om det obetalda hemarbetet vill utskottet inledningsvisframhålla att en av de viktigaste uppgifterna för såväl jämställdhets-som familjepolitiken är att både kvinnor och män skall kunna kombineraansvaret för barn med arbetet för sin försörjning. råder tyvärrinte jämställdhet inom detta område. Statistik visar att kvinnorna svararför en långt större del av det obetalda arbetet än männen.Regeringenhar låtit göra analyser av människors vardagsliv . Några slutsatser som kan dras är att kvinnor och män harblivit mer lika i sin tidsanvändning men att kvinnorfortfarande utför den största delen av det obetalda hemarbetet medan männenutför den största delen av det betalda marknadsarbetet, att tiden tillproduktiva verksamheter (summan av betalt och obetalt arbete) minskar,att männen sett över veckans samtliga dagar minskat sin tid med förvärvsarbetemed per dag, att småbarnspapporna arbetar mindre änför , att kvinnor och män fortfarande utför lika mycket arbetetotalt sett och att både män och kvinnor har fått ökad fri tid.Attkvinnorna tar på sig en större del av det obetalda arbetet och i mångafall även är de som väljer att stanna hemma med barnen när de är små harvisat sig ha betydelse för kvinnors löne- och karriärutveckling. Vid denhearing som utskottet höll (se bilaga 2) uppgav fleraav föredragshållarna att en faktor som påverkar att kvinnor halkar efteri löneutvecklingen är att föräldralediga ofta inte kommer i åtnjutande avlönepåslag och kompetensutveckling i samma omfattning som de som ärnärvarande på arbetsplatsen. Den eftersläpning som detta leder till är mycketsvår att kompensera för senare.Utskottet anser bl.a. mot bakgrund avdetta att en av de viktigaste faktorerna i detta sammanhang ärföräldraförsäkringen. Den bidrar till att förbättra jämställdheten såväl iarbetslivet som i hemmet. Utformningen av föräldraförsäkringen ger uttryckför en tydlig vilja att andelen män som tar ut föräldrapenning och antaletuttagna dagar bland de män som tar ut föräldrapenning skall öka.Lösningenär därför inte, som utskottet uppfattar förslag, attskapa ett system som ger ökade möjligheter för den ene av två föräldraratt stanna hemma och ta hand om hushåll och barn. I stället krävs attbåda tar aktiv del i hemarbetet. Utskottet välkomnar därför att regeringenaviserat att den kommer att tillsätta en utredning med uppgift att seöver hur föräldraförsäkringen kan göras mera flexibel och hur den bättrekan bidra till att ge barnen tillgång till båda sina föräldrar.Medhänvisning till det anförda anser utskottet inte att det finns anledningför att göra något tillkännagivande med anledning av motionSf404 yrkande 15 (kd), som därför avstyrks.Sexualiseringen av detoffentliga rummetUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i dettaavsnitt ett motionsyrkande som begär att det skall tillsättas en utredningom hur sexualiseringen av det offentliga rummet påverkar kvinnorsrörelsefrihet. Motionen avstyrks med hänvisning till den expertgrupp somregeringen avser att tillsätta.Jämför reservation 13 (v).SkrivelsenSamhälletpräglas av en tilltagande sexualisering där kvinnors kroppar används föratt dra uppmärksamheten till och sälja en vara eller tjänst. Kvinnor ochflickor objektifieras och sexualiseras i annonser, massmedier och påInternet. I dessa medier exponeras också män på ett fördomsfullt sätt.Medierna bidrar härigenom till konstruktionen av en stereotyp maskulinitet.Samhällets jämställdhetssträvanden motverkas av spridningen av starkakommersiella intressen som förmedlar budskapet att manlighet står förmakt och kvinnlighet för underordning och passivitet. Denna utveckling äroroväckande och utgör ett allvarligt hinder för jämställdhet mellan kvinnoroch män.Även om det inte finns något entydigt samband mellan mediebudskapetsinnehåll och dess effekt på mottagarna, så bidrar en ständig exponeringav dessa bilder till en normalisering, en avtrubbning där vi riskerar attinte längre reagera på könsförtryck, trakasserier och sexualiserat våld.Situationen är oroväckande och det föreligger ett stort behov av merkunskap. Regeringen avser att inrätta en särskild expertgrupp som kanbistå regeringen med råd och idéer.MotionI motion So419 tar Vänsterpartietupp frågan om sexualiseringen av det offentliga rummet och konstateraratt det i reklamen presenteras en tydlig könsstereotyp bild vad gällerleksaker och kläder. Partiet välkomnar de förslag som läggs fram i skrivelsenom att tillsätta en expertgrupp för att arbeta med dessa frågor ochföreslår att regeringen därutöver tillsätter en utredning där en analysgörs av hur sexualiseringen av det offentliga rummet påverkar kvinnorsrörelsefrihet (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar desynpunkter som både regeringen och för fram om betydelsenav de budskap om könsroller som förmedlas i media och genom reklam. Frågorom reklamens och massmedias betydelse för utvecklingen av könsrollernahar börjat att uppmärksammas alltmer. Som exempel kannämnas att en av de fem huvudfrågor som pekat ut i sinramstrategi för jämställdhet är att "motverka stereotypabilder av kvinnor och män och att förändra beteenden, attityder, normeroch värderingar som bestämmer och påverkar könsrollerna i samhället".Utskottetkan konstatera att dessa frågeställningar är relativt nya och att behovetav kunskap är stort. Utskottet ser därför positivt på det initiativ somregeringen har tagit för att inrätta en särskild expertgrupp som kan biståregeringen med råd och idéer i frågor om sexualiseringen av det offentligarummet.Mot den bakgrunden och med hänvisning till att området utgör ettav de fokusområden som regeringen pekat ut för jämställdhetsarbetet undermandatperioden kan utskottet inte se att det utöver detta finns anledningatt tillsätta en utredning i enlighet med önskemål. MotionSo419 yrkande 2 avstyrks.Övriga frågorJämställdhetslagen m.m.Utskottetsförslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner med anknytning tilljämställdhetslagen. Det gäller bl.a. betydelsen av jämställdhetsplanernaoch reglerna om lönekartläggning. Frågor om en översyn av lagen och omnivån på skadestånden i jämställdhetsmål tas också upp. Utskottet, somnoterar att de ändringar i lagen som genomfördes sedankommer att utvärderas, avstyrker motionerna.Jämför reservationerna 14(kd), 15 (v) och 16 (fp, c).Vissa bakgrundsuppgifterJämställdhetslagen(1991:433) innehåller förutom en samverkansregel två grupper av materiellaregler, aktiva åtgärder och förbud mot diskriminering. I den förra gruppenav regler finns en bestämmelse (5 §) som anger att arbetsgivaren skallunderlätta för både kvinnliga och manliga arbetstagare att förenaförvärvsarbete och föräldraskap.Lagen skärptes med verkan fr.o.m. den 1januari 2001 efter förslag i proposition 1999/2000:143.Lagensdiskrimineringsförbud samordnades med övrig lagstiftning mot diskriminering iarbetslivet när det gäller skyddsnivå, terminologi och struktur.Diskrimineringsförbudet utvidgades till att omfatta arbetssökande under helaanställningsförfarandet och gäller även om inte något anställningsbeslutfattats. De tidigare presumtionsreglerna avskaffades liksom de bevisreglersom innebar att arbetsgivarens syfte kunde få betydelse vid prövningen.De ersattes av en enhetlig bevisregel enligt EG:s bevisbördedirektiv.Endefinition av begreppet likvärdigt arbete fördes in i lagen. Bedömningenskall göras efter kriterier som kunskap och färdigheter, ansvar ochansträngning.Det infördes en ny bestämmelse om s.k. lönekartläggning.Syftet skall vara att upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillnaderi lön och andra arbetsvillkor. Arbetsgivaren skall kartlägga ochanalysera bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkorliksom löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är attbetrakta som lika eller likvärdigt.Arbetsgivaren skall bedöma om delöneskillnader som förekommer har direkt eller indirekt samband med kön.Resultatet av kartläggningen och analysen skall redovisas i enhandlingsplan för jämställda löner. I planen skall arbetsgivaren angevilka lönejusteringar och andra åtgärder som behövs för att uppnå likalön för lika och likvärdigt arbete. Planen skall innehålla en kostnadsberäkningoch ange inom vilken tid lönejusteringarna skall vara genomförda.Skyldigheten att upprätta en plan gäller inte arbetsgivare som vid senastekalenderårsskifte sysselsatte färre än tio arbetstagare.Det anges ilagen att arbetsgivare och arbetstagare skall samverka för jämställdheti arbetslivet och främja lika möjligheter till löneutveckling för kvinnoroch män. För att kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationer skallkunna samverka med arbetsgivaren vid kartläggning och analys och vidupprättandet av handlingsplanen har de rätt att av arbetsgivaren få deninformation som de behöver för ändamålet. Tystnadsplikt gäller förinformation om lön eller andra förhållanden som rör en enskild arbetstagare.Lagändringarna innebar också att JämO kan få tillträde till arbetsplatserför att kunna göra undersökningar av betydelse för ombudsmannens tillsynenligt lagen.En central arbetstagarorganisation i förhållande till vilkenarbetsgivaren är bunden av kollektivavtal ges rätt att i vissa fall göraframställning om vitesföreläggande inför . Ett sådantföreläggande skall också kunna riktas mot staten som arbetsgivare.Reglerom rätt till föräldraledighet finns i föräldraledighetslagen (1995:584).I den lagen finns också regler om skydd för den som begär eller utnyttjarsin rätt till föräldraledighet. Sådant skydd kan även följa avanställningsskyddslagen (LAS) eller under vissa förutsättningar avjämställdhetslagen.Frågan om skydd för gravida och föräldralediga arbetstagare har genomett tilläggsuppdrag omfattats av den uppgift som Arbetslivsinstitutethaft att se över den arbetsrättsliga lagstiftningen. Uppdraget redovisadesi sin helhet i en departementspromemoria (Ds 2002:56) i slutet av oktober2002. I promemorian läggs det fram ett förslag om utvidgat skydd förföräldralediga. Ett särskilt förbud mot att diskriminera föräldraledigainförs i föräldraledighetslagen. Utredningen föreslår också en ändring iLAS som innebär att uppsägningstiden för en föräldraledig arbetstagaresom blir uppsagd på grund av arbetsbrist skall börja löpa först närarbetstagaren helt eller delvis återupptar sitt arbete.Jämställdhetslagenutgår i vissa delar från EG-rätten. Flera avgöranden i rörgravida och föräldralediga. En dom, Mål C-109/00 Tele , har föranlettvissa slutsatser i den svenska (SOU 2002:18) ombehovet av att införa ett förbud för arbetsgivare att fråga en arbetssökandekvinna om graviditet och sammanhängande frågor.MotionerKristdemokraternapekar i motion A371 (yrk. 13) och motion A329 (yrk. 9) på att det av 5 §jämställdhetslagen följer att arbetsgivare skall uppmuntra föräldraledighetoch underlätta den. Någon sanktionsmöjlighet finns emellertid inte vilketleder till att kvinnor och män som vill vara föräldralediga kan diskriminerasutan påföljd.I motion A371 tar även upp frågan omjämställdhetsplanernas betydelse och funktion. Partiet konstaterar attendast av de privata företagen med fler än tio anställda haren jämställdhetsplan, trots att lagen krävt detta . Inomden offentliga sektorn är motsvarande tal . hänvisartill de nya lagreglerna som kräver en analys av löneskillnader och enhandlingsplan för att komma till rätta med dem. För att se att det intebara skulle bli en skrivbordsprodukt borde man först ha prövat sådanaregler på försök inom den offentliga sektorn. Enligt partiet åligger deti första hand arbetsmarknadens parter att i löneförhandlingar beaktalikalöneprincipen, eftersom parterna har de största möjligheterna attutjämna orättfärdiga löneskillnader. Att lagstiftning genomförts betyderatt parterna inte tagit sitt ansvar. Enligt börjämställdhetsplanens betydelse och funktion i arbetet för jämställdhetutvärderasmed en särskild belysning av lagstiftningens kontra "eldsjälarnas" betydelseför framgång (yrk. 11).I motion A262 anför att de könsbundnalöneskillnaderna är ett uttryck för diskriminering. I arbetet med attundanröja diskriminering i lönesättningen är jämställdhetslagen ettcentralt verktyg. Arbetsdomstolens praxis i lönediskrimineringsmål innebäremellertid i praktiken att jämställdhetslagen är verkningslös då domstolenhar tillåtit att en allmän hänvisning till marknadskrafterna får rättfärdigalöneskillnader mellan kvinnor och män som annars skulle utgöra diskriminering.Partiet anser därför att det bör genomföras en snabbutredning om hurjämställdhetslagen skall ändras för att lagen skall få genomslag iArbetsdomstolens praxis (yrk. 1).För att komma åt de löneskillnader somhar sin grund i strukturen på arbetsmarknaden bör regeringen återkommamed förslag på hur jämställdhetslagen skall bli ett effektivare verktygmot sådan lönediskriminering (yrk. 2).Centerpartiet anser i motion A302att det bör ske en kraftig höjning av skadestånden i jämställdhetsmål.Med dagens relativt blygsamma skadeståndsbelopp lönar det sig förarbetsgivaren att fortsätta att diskriminera. Det krävs nya riktlinjer tilldomstolarna om denna sak. Tillsammans med regler om grupptalan (jämförnedan) skulle detta skapa ett verksamt hot mot arbetsgivare som inte tarjämställdhetslagen på allvar (yrk. 9).Utskottets ställningstagandeNärutskottet behandlade ett motsvarande yrkande om tillämpningen avjämställdhetsplanerna (bet. 2002/03:AU3) framhöll utskottet attdet är bekymmersamt att det är så många arbetsgivare som intelever upp till lagens krav på jämställdhetsplaner. Utskottet har i flerasammanhang uttryckt sina tankar om nyttan och värdet med att arbeta medjämställdhetsplaner. Planerna är inget självändamål, utan ett sätt attdriva arbetet framåt. är dock huvudvägen för att lösa problemetmed de osakliga löneskillnaderna det arbete som utförs av arbetsmarknadensparter i löneförhandlingar och genom kollektivavtal. Utskottet kan instämmamed . Att "eldsjälarna" kan bidra till att göra arbetetframgångsrikt är närmast en självklarhet, men erfarenheterna har visatatt bara entusiasm inte räcker. Den del av planarbetet som handlar omkartläggning och analys av löneskillnader skall enligt utskottets meningses som ett stöd för dem som vill prioritera arbetet med att få bort deosakliga löneskillnaderna. Utskottet kan i och för sig hålla med om attdet vore intressant att belysa värdet av olika sätt att bedrivajämställdhetsarbete på det sätt som föreslår. Det kan däremotinte anses påkallat med något tillkännagivande om den saken.Här kannämnas att JämO, , vid den hearing som utskottet höll den21 oktober (bilaga 2) bl.a. pekade på att arbetsgivare när de arbetatmed lönekartläggning i flera fall kunnat konstatera att det funnits "enviss svajighet i den egna lönepolitiken". Arbetsgivarna har inte haftriktigt klart för sig efter vilka kriterier man bestämt lön etc. Genomatt använda lönekartläggningsinstrumentet är det lättare att få en brastruktur och en större genomskinlighet vad gäller lönepolitiken på denenskilda arbetsplatsen.Även frågan om 5 § jämställdhetslagen behandladesi betänkande 2002/03:AU3. Där uttalade utskottet i huvudsak att regelntill sin karaktär är framåtsyftande och avser att underlätta och stimuleratill föräldraledighet. Den grundar däremot i princip inte några rättigheterför enskilda. En arbetsgivare som inte uppfyller regeln kan vitesföreläggas.Skyddet för kvinnor och män som är föräldralediga eller avser att utnyttjasin rätt till föräldraledighet tillgodoses i första hand genomföräldraledighetslagen.Utskottet, som inte är berett att inta någon annanståndpunkt, avstyrker motionerna A371 yrkandena 11 och 13 (kd) samt A329yrkande 9 (kd).Utskottet övergår nu till de synpunkter på jämställdhetslagenoch dess tillämpning som för fram. Som redan framgåttaviserade regeringen en utvärdering av ändringarna i jämställdhetslagenredan när lagförslagen lades fram våren 2000.Vid den hearing som utskottethöll (se bilaga 2) var som nämnts tidigare både JämO,, och generaldirektör, ,av den meningen att en utvärdering av ändringarna i jämställdhetslagenbör anstå, i varje fall till dess de pågående eller kommande avtalsrörelsernahar slutförts och effekten av dessa kan bedömas. De avtal som för närvarandeär i kraft träffades så kort inpå ändringarna i jämställdhetslagen att deinte fick något reellt genomslag.Som framgått ovan delar utskottet dennabedömning och noterar att regeringen i skrivelsen angett attutvärderingen bör ske under mandatperioden.I detta sammanhangkan även nämnas utredningen om den svenska könssegregerade arbetsmarknaden(dir. 2003:18) som regeringen tillsatte . Utredaren skallfrämst bidra med ökad kunskap om vad som vidmakthåller könssegregeringenpå den svenska arbetsmarknaden och var hindren för integrering finns.Utredaren skall även analysera effekterna av de mer betydande åtgärdersom vidtagits för att minska könssegregeringen.Sammantagetinnebär det anförda att utskottet inte anser att det finnsanledning att vidta någon åtgärd med anledning av de synpunkter Vänsterpartietfört fram om lagens tillämpning. Motion A262 yrkandena 1 och 2 (v) avstyrks.Frågan om nivån på skadestånden i jämställdhetsmål behandlade utskottettidigare (bet. 2002/03:AU3) och konstaterade då att lagen i vissadelar utgår från EG-rättens allmänna principer. Detta innebär att ettbrott mot diskrimineringslagstiftningen skall ses som en allvarlig kränkning.Enligt den bedömning som gjordes i propositionen med förslaget om deovan nämnda ändringarna i jämställdhetslagen borde detta i rättstillämpningenleda till högre skadeståndsnivåer än vad som är vanligt i andra arbetsrättsligatvister (prop. 1999/2000:143, s. 58). Den praxis som finns på området ärbegränsad. Utskottet utgår från att detta är en sak som i förekommandefall bör kunna uppmärksammans i den kommande utvärderingen.Utskottet,som vidhåller sin uppfattning, avstyrker motion A302 yrkande 9(c).JämställdhetsmärkningUtskottets förslag i korthetI detta avsnittbehandlas en motion som innehåller förslag och synpunkter på s.k.jämställdhetsmärkning, exempelvis vilka kriterier som skulle kunna användas.Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till den fortsatta beredningsom skall ske av förslag.Jämför reservation 17 (fp).Vissa bakgrundsuppgifterTankar om att införa ett system för märkningav företag ur jämställdhetssynpunkt framfördes av Kvinnomaktutredningen1998.I augusti 1998 lades rapporten , konsumentmaktför ett jämställt samhälle (Ds 1998:49) fram. Studien resulterade i enrekommendation om att införa ett system med frivillig jämställdhetsmärkningav företag och organisationer.I februari 1999 bemyndigade regeringendåvarande statsrådet att tillsätta en särskild utredareför att utreda frågan om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter ochtjänster (dir. 1999:13).Utredningen lämnade delbetänkandetReglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning avprodukter och tjänster (SOU 2001:9) och sitt slutbetänkandeMärk - värdig jämställdhet (SOU 2002:30).Utredningen har genomfört enanalys av och ger även förslag om de kriterier som skall ligga till grundför jämställdhetsmärkning av livsmedel, läkemedel, möbler, kontorsredskap,verktyg, maskiner, produkter inom bilindustrin, banktjänster,försäkringstjänster, hotelltjänster och restaurangtjänster.