bet · GR01NU12 · 2004-03-30 00:00:00 — Regeringens "eget" multilateralahandelsrelaterade tekniska bistånd uppgicktill och kanaliserades bl.a.genom WTO, Internationella handelscentrumet (ITC)och Rådgivande centrum i WTO-rätt (Advisory Centrefor WTO , ACWL).Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionsönskemålens inriktning på enökad öppenhet inom WTO, vill utskottet inledningsvisförklara att den svenska linjen - dvs. attinriktningen bör vara ökad öppenhet inom WTO - stödshelhjärtat av utskottet. Alla WTO-medlemmar bör hafull insyn i det pågående arbetet inomorganisationen och ha möjligheter att påverkaarbetet. Öppenhet och dialog ser utskottet somnödvändiga - men inte tillräckliga - förutsättningarför att resultaten skall bli bra och för att deskall vinna legitimitet. Ovan har redovisats deolika åtgärder som har vidtagits såväl inom WTO sominom för att förbättra öppenheten. Motbakgrunden av dessa åtgärder kan det inte anses attsekretess råder beträffande den svenska regeringensarbete. är utskottet medvetet om att detmåste finnas respekt för att enskilda länder i vissafall inte vill röja sina förhandlingspositioner.Däremot understryker utskottet betydelsen av attSverige agerar för att förmå EU att vara så öppensom möjligt med sina positioner. Med hänsyn till hurmycket som står på spel vill utskottet vidare betonavikten av att förhandlingarna kan föras på ettförberett, förankrat och effektivt sätt.Öppenheten bör ytterligare kunna främjas genom attalla WTO:s medlemsstater, i likhet med ,vinnlägger sig om att fästa större vikt vid endialog med olika intressenter inför WTO-förhandlingarna. Sådana ansträngningar har ocksågjorts, bl.a. med teknikens hjälp. Utskottet villframhålla vikten av att de svenskaförhandlingspositionerna och hur driverdessa positioner i EU även fortsättningsvis öppetredovisas i , inte minst inför WTO:sministermöten. En regelbunden samlad rapporteringkring WTO-frågorna är angelägen för att säkerställariksdagens inflytande och möjlighet till insyn vadgäller svensk handelspolitik.I princip kan utskottet ställa sig bakomuppfattningen att endast länder - och intelobbyorganisationer - skall ha inflytande påprocessen. Ett parlamentariskt inflytande i WTO kanockså vara en väg att uppmärksamma behovet avöppenhet.Även inom tvistlösningsprocessen är öppenheten enviktig fråga, som bör prioriteras. I denna fråga harutskottet ingen annan uppfattning än motionärerna.Enligt utskottet är det positivt att driverfrågor om en modernisering avtvistlösningsmekanismen vid utarbetandet av EU:sförslag och i förhandlingsarbetet.Utskottet stöder i högsta grad ett snabbtåterupptagande av WTO-förhandlingarna, vilket juockså är inriktningen inom och inom EU.Framsteg i WTO när det gäller en öppnare handel ärviktigt för att stimulera en snabbare utveckling avvärldsekonomin. politik för globalutveckling ställer krav på utformandet avhandelspolitiken. arbete med att bekämpafattigdom skall samordnas så att målet att bidratill en rättvis och global utveckling gällersamtliga politikområden. Därmed bidrarhandelspolitiken till att uppfylla FN:smillennieutvecklingsmål. Inte minst harmycket att vinna på detta och på att förhandlingarnaleder framåt, såväl när det gäller marknadstillträdesom i fråga om ökad disciplin och minskat godtyckevid tillämpningen av WTO-avtalen. När det gällerjordbruksområdet - ett område av särskilt storbetydelse för - är det givet att Sverigeskall fortsätta att verka för en snabb utfasning avexportsubventionerna och en nedmontering av tullaroch kvoter, såväl inom som utanför EU-kretsen. slutsats att samtliga WTO-medlemmarmåste vara beredda att visa större flexibilitet iförhandlingarna måste understrykas. Utskottetställer sig bakom att strävar efter attförmå EU att visa ledarskap. En fortsatt splittringmellan i- och måste motverkas.Ett ambitiöst resultat av förhandlingarna behövsför att förbättra förutsättningarna för hållbartillväxt i världsekonomin, motverka nyaprotektionistiska tendenser, förbättra fattigaländers möjligheter till positiv utveckling, minskahandelshinder samt gynna konsumenterna. Utskottetdelar regeringens syn att de pågåendeförhandlingarna skall utmynna i moderniseradehandelsregler som skapar förutsättning för välstånd,sysselsättning och tillväxt och inte missgynnarfattiga länder och folkgrupper. Vidare börhandelsreglerna utgöra stöd för högaambitioner på miljöområdet. Tyvärr kan konstaterasatt flera motsätter sig framsteg påexempelvis miljöområdet och i arbetsrättsligafrågor. Enligt utskottets sätt att se är det likvälpositivt att försöker föra in dessa aspekteri WTO, även om det är en ambition som främst kommeratt kunna ge resultat på längre sikt.Det är enligt utskottets mening positivt att har fått ökad uppmärksamhet iförhandlingsarbetet. Även den av utskottetinitierade rapporten från omkonsekvenserna för av WTO-avtalen bidrartill att sätta fokus på möjligheter atttillgodogöra sig en regelbaserad handel. Viakällförteckningarna till forskning och utredningarsom rapporten hänvisar till finns också en ingångtill ett antal utvärderingar som gjorts av olikaWTO-frågor.Länder som själva vill göra utvärderingar mensaknar resurser att genomföra sådana analyser bör hamöjligheter att få stöd. Utskottet utgår från attregeringen bidrar till att ytterligare sådanaanalyser blir genomförda inom ramen förutvecklingssamarbetet.Tillvaratagandet av intressen ärsåledes centralt för de fortsatta förhandlingarna.Samtidigt krävs en balanserad uppgörelse, där allaWTO-medlemmar får intressen tillgodosedda för attförhandlingarna skall kunna avslutas och för attresultatet skall bli ambitiöst. En särskild ochdifferentierad behandling av ligger ilinje därmed. Dock är det viktigt att komma ihåg attu-länderna i WTO inte är en homogen grupp med sammaintressen och agerande. Det gäller också attstimulera handelsrelationer med producenter ifattiga länder som främjar bra arbetsförhållanden,bra livsmiljö och miljö i övrigt. Industriländernamåste i större utsträckning än tidigare accepteratullsänkningar på varor som är av exportintresse föru-länderna, men måste också underlättahandeln sinsemellan. Utskottet vill i dettasammanhang peka på betydelsen av handelsrelaterattekniskt bistånd till utvecklingsländerna så attdessa kan utnyttja det internationellahandelssystemet på ett mer effektivt sätt.Utan att gå in på samtliga de spörsmål som tas uppi motionerna kan utskottet sammanfattningsviskonstatera att många av de berörda frågorna äruppmärksammade och att förändringsarbete rörandedessa frågor har inletts. En fortsatt bedrivenkraftfull politik i enlighet med ovanstående linjer,bl.a. angående öppenhet, dialog och hänsyn till situation, är vad utskottet förväntar sig.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottetatt det inte finns behov av något initiativ frånriksdagens sida med anledning av de här aktuellamotionsyrkandena.Vissa immaterialrättsliga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå här aktuella yrkanden omimmaterialrättsliga frågor med hänvisningtill att utvecklingen har gått motionärernatill mötes på detta område. Jämförreservation 2 (v, mp).MotionernaI motion 2003/04:So313 (v) betonas vikten av attSverige inom WTO agerar aktivt för att få till stånden lösning på frågan om fattiga länders tillgång påläkemedel. Motionärerna menar att de fattigasteländerna bör få möjlighet att köpa nödvändigaläkemedel till lägre pris eller tillverka demsjälva.I kommittémotion 2003/04:L284 (mp) föreslås attsjukdomsdrabbade fattiga länder skall gesmöjligheter att lättare än importera generiskaläkemedel utan att behöva tillfråga andra statereller WTO. Genom en WTO-överenskommelse från år 2001fick regeringar rätt att vidta åtgärder för attskydda befolkningens hälsa och säkerställa tillgångtill behandling, antingen genom parallellimport(dvs. medicinen köps från det land där priset ärlägst) eller genom tvångslicensiering (produktionhuvudsakligen för eget behov tillåts i det fattigalandet). Problemet är enligt motionärerna att mångaav de fattiga länderna varken har kapacitet ellerteknik att producera egna läkemedel eller råd attköpa in generiska läkemedel. Den nytolkning av des.k. TRIPs-reglerna som beslutades av WTO hösten2003 innebar att möjligheterna till parallellimportutökades. Reglerna är dock alltför krångliga ochtidskrävande att följa, anser motionärerna.Vidare framförs åsikten att världenslivsmedelskris inte kommer att lösas så längeindustriländerna och de transnationellaföretagen kontrollerar basproduktionen av majs,vete och ris. Alla länder måste ges rätt attskydda den lokala livsmedelsförsörjningen,hävdar motionärerna. historia ärett bevis på hur viktigt det är att i grundenintegrera ett utvecklingsperspektiv i WTO:savtalsarbete.Vissa kompletterande uppgifterI antogs en särskild deklaration om avtalet omhandelsrelaterade aspekter av immaterialrätter(Trade Related Aspects of Intellectual PropertyRights, TRIPs) och hälsa där det konstaterades attimmaterialrätt är viktigt för att främja nyutveckling av mediciner, som TRIPs-avtaletmåste implementeras på ett sätt som kan öka fattigaländers tillgång till läkemedel. Det fastslogs ocksåatt inte skulle kunna användas för atthindra länder att vidta åtgärder för att främja dennationella hälsan.I förhållande till de minst utvecklade ländernahar bestämmelser omteknologiöverföring och tekniskt bistånd en viktigfunktion. I-länderna har åtagit sig att bidra medteknologiöverföring till dessa länder. I februari2003 beslutade att åtgärder för attstimulera teknologiöverföring skall rapporteras isärskild ordning. Det kan noteras att TRIPs-avtaletger utrymme för flexibilitet. De flesta u-länderbehöver inte erbjuda produktpatentskydd förläkemedel förrän , och de minstutvecklade länderna har enligt Dohadeklarationenfått förlängda övergångstider att införapatentlagstiftning för läkemedel till år 2016.Inom WTO har arbete gjorts i syfte att fattigaländer skall kunna få tillgång till livsnödvändigaläkemedel till en låg kostnad. I november 2001bekräftades i Dohadeklarationen rätten förregeringar att vidta åtgärder för att skydda sinbefolknings hälsa och säkerställa tillgång tillbehandling för alla. Deklarationen klargör flexibilitet när det gäller möjligheternatill tvångslicensiering, huvudsakligen för landetsegna behov. togs ytterligare ett steggenom att WTO-medlemmarna slutförde ett uppdrag fråndeklarationen. Därmed enades de om atttvångslicenser under vissa förutsättningar skallkunna utfärdas för tillverkning av läkemedel förexport till länder utan egen produktionskapacitetför läkemedel (eller med en otillräcklig kapacitet).Det blir alltså - för länder som saknartillverkningskapacitet - enligt WTO-reglerna möjligtatt utan patenthavarens samtycke importera billigakopior av patentbelagda läkemedel i situationer medallmänna hälsoproblem ("public health problems").TRIPs-avtalet definierar inte "allmännahälsoproblem", men i Dohadeklarationen nämnshiv/aids, tuberkulos, malaria och andra epidemiersom exempel. och EU:s tidigaställningstagande till förmån för de fattigaländerna i världen hade betydelse för att beredavägen för de två uppgörelserna.I december 2003 besvarade näringsminister en interpellation (ip. 2003/04:150) avGunnar () i fråga om möjligheten attunderlätta svensk produktion och export av billigaläkemedelskopior till fattiga länder med nationellahälsorisker. Näringsministern anförde då bl.a. attdet för regeringen är viktigt att verka för att WTO-reglerna inte står i strid med ambitionerna attkraftfullt och effektivt bekämpa nationellahälsorisker. Han hänvisade till de bådaöverenskommelser som nåtts inom WTO . Vidare informerades om att regeringen - ienlighet med WTO-överenskommelsen från augusti 2003- avser att erbjuda svenska läkemedelsföretagmöjligheten att producera billiga läkemedel förexport till fattiga länder. Detta är enligtnäringsministern en pusselbit i regeringens ambitionatt få fram läkemedel till behövande i världensfattigaste länder. underströks att måletmed WTO-överenskommelsen är rent humanitärt. Det fårexempelvis inte bli så att industriländerna försökergynna den inhemska industri som producerar kopior avläkemedel på bekostnad av motsvarande industri i . Möjligheten att producera kopior avläkemedel i den rika världen skall utgöra ettkomplement till sådan produktion i andra delar avvärlden. Det kan inte heller enligt näringsministernbli fråga om att enskilda företag i industriländerutnyttjar systemet för att slå undan benen för sinakonkurrenter. Billiga kopior av läkemedel bör t.ex.i första hand produceras av de företag som inneharpatenten. Samtliga dessa aspekter analyseras inomRegeringskansliet. Näringsministern räknade med attdet skall vara möjligt att avlämna en proposition pådetta område under år 2004.Systemet innebär att berörda dels skallinformera WTO om sina behov när det gällerläkemedel, dels skall tillfråga domstol eller annatmotsvarande organ i det land där patentskyddettemporärt skall upphävas. I är detStockholms tingsrätt som skall tillfrågas.Kommissionen har aviserat åtgärder pågemenskapsnivå för att genomföra WTO-överenskommelsen . Till dettakommer att EU - som ett komplement till WTO-överenskommelsen - har skapat ett system för billigexport av fler typer av läkemedel till en stor delav u-länderna.Hälsoproblemen i världen kan dock inte enbartlösas med tillgång till billiga mediciner. Åtgärdersom forskning, satsning på jämställdhet, stärkandeav de nationella hälsosystemen och byggande avinfrastruktur i är också väsentliga.Utrikesutskottet har i sittbetänkande om politik för globalutveckling (bet. 2003/04:UU3 s. 95) uttalatföljande:Utvecklingsländernas tillgång till viktigaläkemedel skall vara en prioriterad fråga förhela världssamfundet. I den särskildadeklarationen från ges utvecklingsländernarätt till tvångslicenser som avser att garanteratillgången till läkemedel i krissituationer. Iaugusti 2003 nåddes också en viktigöverenskommelse som gör det möjligt för länderutan egen produktionskapacitet att få hjälp avandra länder med att producera de nödvändigaläkemedlen vid hälsokriser. Utvecklingsländernages även förlängda övergångstider till 2016 attinföra patentlagstiftning för läkemedel. Genomdessa värdefulla överenskommelser har hinder, somTRIPS-avtalet kunnat innebära, effektivtundanröjts. Effekterna på själva tillgången tillläkemedel är dock svår att uppskatta. Många olikafaktorer har betydelse för läkemedelstillgången,såsom ländernas hälsobudgetar, infrastrukturen ilandet och bristen på tillgång till läkarvård.Ytterligare svårigheter som föreligger är att deläkemedel som finns är dåligt anpassade tillutvecklingsländernas behov och att det behövsforskning för att få fram u-landsanpassadeläkemedel. Utskottet ser därför medtillfredsställelse på det av EU startadeprogrammet för detta även om också bidrag frånden privata sektorn skulle vara värdefulla isammanhanget. Utskottet vill också framhålla attEU har arbetat fram en möjlighet att medverkatill export av läkemedel till differentierade,och i detta sammanhang lägre, priser tillutvecklingsländerna. Ett stort problem är dockläkemedelsindustrins bristande intresse för attproducera läkemedel för användning primärt iutvecklingsländerna.Regeringens proposition (prop. 2003/04:55) omgränser för genpatent m.m. - genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar - har tillsammans med motionersom väckts med anledning av propositionen behandlatsav lagutskottet (bet. 2003/04:LU18).Regeringsförslagen syftar till att i svensk rättgenomföra och rådets direktiv(98/44/EG) om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar. Även motioner i ämnet från denallmänna motionstiden respektive 2003,däribland två yrkanden om tvångslicensiering, har idetta sammanhang behandlats av lagutskottet. bör avslå dessa yrkanden motbakgrund av att berörda frågor är föremål förbehandling på såväl nationell som internationellnivå. ser inte anledning att föregriparesultatet av det arbete som pågår genom någotuttalande från sida.Vidare har lagutskottet i det nämnda betänkandetbehandlat patenträttens och växtförädlarrättensinverkan på jordbrukares rättigheter. Enligtregeringens förslag skall en ny bestämmelse om s.k.jordbruksundantag tas in i patentlagen (1967:837)för att genomföra artikel 11 i EG-direktivet. Iväxtförädlarrättslagen (1997:306) finns redan ettsådant undantag, vilket innebär att om vegetabilisktreproduktionsmaterial med patenthavarens samtyckeöverlåtits till en jordbrukare för att användas ijordbruket får denne under vissa villkor använda sinskörd för reproduktion och mångfaldigande i det egnajordbruket. Ett motionsyrkande om attväxtförädlarrätten inte får minska jordbrukarnasrätt att spara, återanvända, byta eller sälja utsädefrån den egna skörden anser lagutskottet i huvudsakvara tillgodosett genom regeringens förslag.När det gäller livsmedelssäkerheten och har EU i ett brev (WT/CTE/W/223) till WTO ifebruari 2003 förklarat sig berett att tolka avtaletså att det medger att fattiga kan välja atttillåta små jordbrukare att spara, återanvända, bytaeller sälja utsäde (till andra små jordbrukare) utanatt betala ersättning till rättighetsinnehavaren.Bönder med betydande kommersiella intressen skallfölja de mera strikta reglerna.Det kan härutöver noteras att näringsminister beslutade att geExportrådet och Invest in () iuppdrag att kartlägga möjligheterna till en fortsattpositiv utveckling av den svenskalivsmedelsexporten; en av frågorna som skall utredasgäller vilka möjligheter för livsmedelssektorn somEU:s utvidgning med tio nya medlemsländer erbjuder.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av att lagutskottet i mars 2004behandlat patenträttsliga frågor i anslutning tillett EG-direktiv som skall införas i svensk rättutgår utskottets ställningstagande i dettabetänkande enbart från de motionsyrkanden som skallbehandlas och inte de vidare frågor som kanaktualiseras i anslutning till patenträttennationellt och internationellt.Enligt utskottets uppfattning är det mycketpositivt att överenskommelser har kunnat göras inomWTO:s ram, vilka hjälper att skaffamediciner för att kunna bekämpa nationellahälsokriser som t.ex. hiv/aids-epidemin orsakar imånga länder. Överenskommelserna klargör att länderutan patentinnehavarens samtycke kan produceraläkemedel huvudsakligen för landets egna behov eller- om landet saknar tillverkningskapacitet -importera billiga kopior av patentbelagda läkemedeli situationer där det råder allmänna hälsoproblem.För del är överenskommelserna en framgång,eftersom har drivit dessa frågor inom EU:sram. WTO-överenskommelserna bör nu skyndsamtomsättas i praktiken genom lagstiftning, bl.a. iSverige, och genom ändringar i . Somredovisats ovan är ett lagförslag på området attvänta redan under innevarande år. Motionärernasinvändningar att systemet kan vara krångligt och tatid bör tas på allvar. Den administrativa processeni - och i EU - bör snabbas upp så mycket sommöjligt.Enligt utskottets uppfattning är det positivt attEU, med stöd från , har inrättat ett ramverkför att göra det möjligt för läkemedelsföretagen attsälja läkemedel i till kraftigt reduceradepriser. Utskottet ser fram emot attläkemedelsföretagen drar nytta av denna möjlighet.Liksom tidigare anser utskottet att det är enprioriterad fråga för såväl som EU attavtalet om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrättigheter, , skall anpassastill utvecklingen på olika områden. Ett välfungerande internationellt skydd för immateriellarättigheter blir allt viktigare för att tekniskainnovationer och konstnärliga prestationer skallkunna skyddas mot andras olovliga tillgrepp.Utskottet har uppfattningen att utvecklingen avbiotekniska produkter kräver stora investeringar iforskning och utveckling och att detimmaterialrättsliga skyddet mot denna bakgrund är avavgörande betydelse för verksamheten. Därför är detav stort värde att politiska lösningar har kommitfram, som underlättar tillgång tillläkemedel utan att underminera patentsystemet.Samtidigt som patentskyddet genererar tekniskutveckling och forskning om framtida mediciner måstedet finnas utrymme för en flexibel och humantillämpning av reglerna i syfte att även fattigamänniskor i världens fattigaste länder skall hatillgång till medicin. Det bör dock åter igenframhållas att ländernas hälsoproblem inte löses medenbart billiga mediciner. Åtgärder som forskning,satsning på jämställdhet, stärkande av de nationellahälsosystemen och byggande av infrastruktur i är också väsentliga. bör driva på idet internationella samfundet så att uppbyggnad avnationella hälsosystem ges prioritet inom biståndet.Sammanfattningsvis kan konstateras attutvecklingen, vilken har gått och går motionärernatill mötes på detta område, är ett bevis på att detär möjligt att anpassa WTO-avtalen till u-ländernasbehov.Enligt vad som sägs i motion 2003/04:L284 (mp) fårpatenträttigheter och växtförädlarrätten inte minskajordbrukarnas rätt att spara, återanvända, bytaeller sälja utsäde från sin egen skörd i fattigaländer. Även utskottet anser att börtolkas så att ett undantag från växtförädlarskyddeller patentskydd tillåts i fråga om småjordbrukares traditionella rättigheter att frittanvända utsäde. Genom denna tolkning, vilken även EUstår bakom, försvaras rätten för u-ländernassmåbönder att spara, återanvända, byta eller säljautsäde från sin egen skörd. En sådan tolkning,vilken gynnar den lokala livsmedelsförsörjningen,bör slås fast inom WTO.Därmed avstyrks samtliga här aktuellamotionsyrkanden.Avtal om handel med tjänsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om WTO:stjänstehandelsavtal med hänvisning dels tillatt avtalet har en utformning som gör detmöjligt för att ansluta sig, delstill att varje land självt avgör var det drargränsen mellan offentliga och privatatjänster. Jämför reservation 3 (v, mp).MotionernaI motion 2003/04:So645 (s, fp, kd, v, c, mp) begärsatt regeringen skall verka för att handel ochtjänster som rör alkoholdrycker helt skall undantasfrån WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal, det s.k.GATS-avtalet. Alkoholens skador är viktigare att tahänsyn till än fri konkurrens och frihandel. bör enligt motionärerna inte komma ikonflikt med staternas önskan att reglera handelnmed alkohol ur ett folkhälsoperspektiv.Motionärerna bakom motion 2003/04:N320 (mp)kritiserar att den svenska bindningslistan (senedan) inte finns enkelt tillgänglig på svenska. Denär utformad på ett för lekmannen obegripligt ochkrypterat fackspråk, är omdömet. Motionärerna begäratt en svensk, pedagogiskt utformad och fullständigversion av bindningslistan utarbetas ochoffentliggörs.I samma motion skriver motionärerna att dentvingande inriktningen mot en ökad liberalisering(artikel XIX) i inte är acceptabel.Vidare bör avtalet (artikel XXI) ändras, så att detblir enkelt och ekonomiskt riskfritt för ländernaatt göra begränsningar i tidigare åtaganden.Motionärerna anser att varje land självt måstekunna bestämma såväl innehåll och omfattning av deoffentliga tjänsterna som reglerna förtillhandahållandet av dem. Företagens intresse avliberalisering skall inte kunna överordnasmedborgarnas strävan efter en ekologiskt hållbarutveckling. Det bör således inte vara möjligt förWTO:s interna tvistlösningssystem att avgöra frågorsom berör den offentliga sektorns uppgifter.Motionärerna anser vidare att sektorer somhälsovård, grundläggande utbildning ochvattenförsörjning skall undantas i avtalet.Enligt är tjänster som tillhandahållsi samband med myndighetsutövande undantagna frånGATS. Detta gäller dock endast då den offentligatjänsten "inte tillhandahålls på kommersiellagrunder eller i konkurrens med andra". För Sverigesdel innebär detta att enbart militär, polis ochfolkbokföringstjänster är undantagna från avtalet.All övrig offentlig verksamhet är mer eller mindrekonkurrensutsatt och kan komma att omfattas av , menar motionärerna.