bet · GR01FIU15 · 2004-05-04 00:00:00 — För att förhindra att konsumenternasställning försvagas bör även detta bli föremål för översyn.I motion 2002/03:Fi238 av () anförs att många av dem somi dag erhåller betalningsanmärkning har gjort enstaka försummelser pågrund av slarv, eller på grund av att den nya tekniken medfört attbetalningen har hamnat hos fel företag. Motionären anser därför att medanledning av de allvarliga konsekvenser som en betalningsanmärkning medförär det rimligt att se över lagstiftningen på detta område så att straffetstår i proportion till antalet skulder, skuldernas belopp och huruvidapersonen har betalat tillbaka det hon eller han är skyldig.I motion 2002/03:Fi258 av () yrkande 1 anför motionärenatt gällande lagstiftning om betalningsanmärkningar och upplysningsregistersnarast bör bli föremål för en översyn.I motion 2003/04:Fi201 av () anför motionären attändringen av yttrandefrihetslagen har fått effekten att man kan köpa enkreditupplysning om vem som helst via exempelvis Internet.Kreditupplysningslagenstidigare krav på skälighet - det skulle finnas en rimlig orsak tillupplysningen - och att en kopia ska skickas till den som upplysningen gällerhar tydligen helt körts över av denna ändring. Ändringen inkräktar på denpersonliga integriteten varför lagen i dessa delar borde ses över ochförändras.I motion 2003/04:Fi259 av () anför motionären att det finnsca 500 000 människor som av olika skäl har hamnat i Kronofogdemyndigheternas(KFM) register på grund av betalningsanmärkningar. KFM överlåter i sintur uppgifterna till kreditupplysningsföretagen. Detta medför attprivatpersoner kan hamna i register som gör att de utestängs från möjligheteratt teckna hyresavtal, skaffa telefonabonnemang, ta banklån eller t.o.m.låna böcker på biblioteket.Det är inte rimligt att vanliga människors tillvaro kan ställas på ändaenbart på grund av en betalningsanmärkning. Effekterna av detta är ocksåatt de ekonomiskt svagaste drabbas värst. Låginkomsttagare, ensamståendekvinnor och ungdomar kan komma i kläm och i förlängningen ställas utanförsamhället.Tidigare riksdagsbehandling m.m.Frågor om kreditupplysningar behandlade utskottet senast i betänkande2001/02:FiU13. I det sammanhanget behandlade utskottet motioner liknandede nu aktuella. Utskottet konstaterade att den nya lagstiftningen träddei kraft . Enligt tillkännagivande tillregeringen i betänkande 2000/01:FiU21 bör regeringen, om det skulle visasig att den nya lagstiftningen inte är tillräcklig, överväga andra metoderför att förhindra kreditupplysningsföretagen att i kreditupplysningarlämna uppgifter om enstaka mindre betalningsförsummelser. Som exempel påmetoder som i så fall bör övervägas nämns att införa en beloppsgräns ochatt korta gallringstiderna.Utskottet konstaterade att de nya reglerna har varit i kraft . Av det tidigare riksdagsbeslutet följer att regeringenbevakar det problem som motionären tar upp. Därtill kommer att ävenFinansinspektionen och Datainspektionen noga följer utvecklingen på marknaden.Mot denna bakgrund ansåg utskottet att det var för tidigt att bedöma omdet behöver vidtas ytterligare åtgärder för att komma till rätta medproblemet. Utskottet avstyrkte de då aktuella motionerna.Finansutskottets ställningstagandeJustitiedepartementet ser nu över kreditupplysningslagen (KUL) i ljusetav att kreditupplysningar numera lämnas på andra medier . Enhuvudfråga är om KUL behöver ändras för att skyddet av den enskildesintegritet alltjämt ska vara tillfredsställande. I samband härmed ska ävenövervägas frågan om en generell reglering av förhållandet mellan reglernai KUL och reglerna i tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen(YGL). Vidare ska övervägas om skyddet för den enskilde behöver stärkasnär det gäller enstaka betalningsförsummelser. Anses skyddet behöva stärkasska förslag på åtgärder lämnas. Arbetet ska vara klart senast den 1 augusti2004. Departementet planerar att därefter remittera en promemoria. Utskottetkonstaterar att nuvarande regler kan medföra vissa problem och att skyddetav den enskildes integritet behöver stärkas. Utskottet anser dock motbakgrund av att problemen uppmärksammats av regeringen och är föremål förutredning att inte nu behöver vidta några åtgärder. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna 2002/03:Fi215 (v), 2002/03:Fi238(fp), 2002/03:Fi258 (s) yrkande 1, 2003/04:Fi201 (m), 2003/04:Fi210 (v)och 2003/04:Fi259 (s).BanktillgänglighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkande om ändrade regler om banktillgänglighet.MotionenI motion 2003/04:Fi243 av () anför motionären att allamänniskor inte har rätt till ett eget bankkonto. Motionären anser att detär diskriminering och leder till ökat utanförskap. För att någon ska kunnaöppna ett konto och få tillgång till bankernas tjänster, såsom betalningsserviceför räkningar eller andra tjänster, måste man uppge ett personnummer ochen adress, vilket alla i samhället inte har. Det är framför allt socialtredan utsatta personer som drabbas. Det kan vara flyktingar utan svensktpersonnummer eller hemlösa som inte kan redovisa någon fast adress. Attinte ha tillgång till banktjänster medför problem. Att bankväsendet inteaccepterar alla som kunder motiveras med att personuppgifter måste redovisas.Motionären anser att kraven på personuppgifter är berättigade,men att det inte finns möjlighet till undantag gör att det är lätt atthamna utanför systemet. Bankväsendet måste bli mer flexibelt och kunnagöra undantag när så krävs. Banktjänster ska vara en service för människornai samhället och därför måste alla få tillgång till dem, oberoende av ivilken livssituation man befinner sig. Motionären anser att det bör görasen översyn av hur bankväsendet kan bli mer flexibelt, och därför måstedet ställas krav på bankväsendet för att det ska acceptera alla som kunder,även om någon av de obligatoriska uppgifterna saknas.Finansutskottets ställningstagandeEnligt bestämmelse i lagen om insättningsgaranti får som huvudregel ettinstitut som erbjuder sig att ta emot insättningar som omfattas avinsättningsgarantin inte neka någon att sätta in sådana medel. Enligtpenningtvättsregleringen måste emellertid institutet kontrollera identitetenhos den som vill inleda en affärsförbindelse med en bank. Utskottet anserinte att motionen 2003/04:Fi243 (s) bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida, varför den avstyrks.KreditgarantiföreningarUtskottets förslag i korthetEtt system med kreditgarantiföreningar är under uppbyggnad i med föreningarna är att förbättra förutsättningarna för näringsverksamheti föreningens område. Föreningarna har ett öppet medlemskap för alla somär intresserade av en positiv näringslivsutveckling och kan tänkas bidratill detta. Föreningarna erbjuder sina företagsmedlemmar dels tillgångtill kapital, dels tillgång till stöd och rådgivning av andra medlemmarmed erfarenhet av affärsutveckling. Den lokala föreningen har ett egetkapital som står som säkerhet för en del av medlemmarnas lån. Det finnsvissa hinder av finansiell natur för etablering av kreditgarantiföreningar.Det finns mot den bakgrunden anledning att noga följa den fortsattautvecklingen på området.Utskottet avstyrker här aktuella motionsyrkanden om kreditgarantiföreningar.MotionernaI motion 2002/03:Fi237 av () yrkande 1 anförs att enbank enligt svensk lag inte får ta risker och verksamheten handlar om attutan risk förvalta spararnas pengar. Detta gör det mycket svårt förmänniskor som vill starta ett företag, inte minst för dem som bor i glesbygd.Att få låna pengar till att starta ett företag har visat sig vara nästintill omöjligt även om man har vissa garantier och borgen. Bankerna ärbrända och vill helt enkelt inte tro på de kalkyler som den enskildeentreprenören presenterar. På grund av denna stelbenthet missar Sverigeföretagsidéer och jobb.EU har enligt motionären insett svårigheten för många företag att hittasund finansiering för sin tillväxt och främjar därför på många sättkapitalförsörjning och samarbete mellan företag. Kommissionen stöder de s.k. , som är ett slags privata försäkringssystemdär flera mindre företag förenar sina resurser i form av t.ex. gemensammalånesäkerheter men även hjälp vid låneutvärderingar och bankkontakter.Motionären påpekar att det är viktigt att det finns riskkapital, inteminst för att finansiera företagets start och första steg i utvecklingen.För att möjliggöra och möta ett ökat nyföretagande och en utveckling avbefintliga företag måste tillgången på riskkapital öka. Behovet av låntill rimliga villkor är oerhört stort, inte minst i glesbygdsområden.Motionären anför att ett sätt att skapa tillgång till kapital är s.k.kreditgarantiföreningar där föreningens medlemsföretag skapar egna riskfonderoch därigenom kan garantera delar av det lån som en medlem beviljats avannat långivarinstitut. Genom denna extra säkerhet kan medlemmen få enlägre ränta.I motion 2002/03:Fi244 av och (båda c)anför motionärerna att för att underlätta riskkapitalbildningen har företagbildat lokala kreditgarantiföreningar. Med hjälp av kreditgarantiföreningenkan företagare låna pengar för investeringar till en relativt låg kostnadi förhållande till svårigheten att få krediter för utvecklingsinsatsereller investeringar hos andra kreditinstitut.Motionärerna påpekar att pågår med hjälp avstatliga informationsresurser ett arbete med att informera om och startakreditgarantiföreningsverksamhet runt om i . Ansökan om att fåstarta kreditgarantiföreningar finns under behandling hos Finansinspektionen.Motionärerna anser att nu när kreditgarantiföreningsverksamhet etablerasi är det att överväga frågan om en speciallagstiftning. Detär hög tid att göra det innan det hinner växa upp en flora av föreningarmed olika lösningar.Runtom i anses kreditgarantiföreningarnas verksamhet nödvändig föratt åstadkomma tillväxt och lönsamhet i små och medelstora företag. Sverigehar av tradition haft relativt få mindre företag. Nyföretagandet är pånedåtgående och behöver öka. Om resten av satsar påkreditgarantiföreningarsom ett verktyg för att lösa finansieringsproblemen för mindre företagbör inte riskera att hamna på efterkälken utan satsa vidare pådenna viktiga verksamhet. Därför är det angeläget att regelverken vadgäller speciallagstiftning och stödmöjligheter klarläggs.Finansutskottets ställningstagandeFrågan om kreditgarantiföreningar har behandlats av näringsutskottet vidflera tillfällen - senast i betänkande 2003/04:NU10. Av betänkandet framgåratt regionala kreditgarantiföreningar är en ny form av organisation förfinansieringslösningar i . En kreditgarantiförening ställer garantierför lån och andra krediter som småföretagare har behov av för sin rörelse.Ett särskilt bidrag om totalt under perioden 2002-2004för information om hur man startar lokala och regionala kreditgarantiföreningarhar därför beslutats. Intresset för kreditgarantiverksamheten har visatsig vara större än förväntat. I för lokalutveckling, ekonomisk förening, är fem föreningar medlemmar och åttaregioner på gång att starta verksamhet. Mot bakgrund av EG-kommissionenspositiva syn på kreditgarantiföreningsverksamheten kan ytterligare expansionförväntas. I kan emellertid kravet på kontant medfinansiering istället för insatser från näringslivets organisationer verka hämmande.Föreningen fick tillstånd att bedrivafinansieringsverksamhet. Enligt inspektionen krävs dock ytterligare ca 10miljoner kronor innan den operativa verksamheten kan påbörjas.Näringsutskottet framhöll sin positiva inställning till det arbete sompågår med att etablera regionala kreditgarantiföreningar. uppfattning kommer dessa att tillföra ytterligare möjligheterför små och medelstora företag att tillfredsställa sinakapitalförsörjningsbehov.Utskottet har dock noterat att det förekommer vissa hinder för etableringenav dessa föreningar, vilket föranleder utskottet att noga följa denfortsatta utvecklingen på området. avstyrkte de aktuellamotionerna.Som framgår av näringsutskottets betänkande har inovember 2003 beviljat för lokal utvecklingtillstånd att bedriva finansieringsverksamhet. Tillståndet är ovanligteftersom ansökan kommer från en ekonomisk förening och inte ett aktiebolag.Kreditgarantiföreningen har som mål att underlätta kreditförsörjningentill svenska småföretag genom att ställa garantier. Det som återstår innanden operativa verksamheten kan börja är ett kapital på 10 miljoner kronor.Ett system med kreditgarantiföreningar - liknande det som finns i södraEuropa - är således under uppbyggnad i . Det vanliga är att enförening verkar över ett geografiskt avgränsat område, men även branschmässigavgränsning förekommer i . Syftet med föreningarna är att förbättraförutsättningarna för näringsverksamhet i föreningens område. Föreningarnahar ett öppet medlemskap för alla som är intresserade av en positivnäringslivsutveckling och kan tänkas bidra till detta. Föreningarna erbjudersina företagsmedlemmar dels tillgång till kapital, dels tillgång tillstöd och rådgivning av andra medlemmar med erfarenhet av affärsutveckling.Den lokala föreningen har ett eget kapital som står som säkerhet för endel av medlemmarnas lån.Det pågår ett arbete inom som syftar till att stimulerautvecklingen av kreditgarantiföreningar i landet. Eftersom tillsynen överbetalningssystemet är en uppgift som åligger centralbankerna enligtEG-fördraget, är det viktigt med ett fortsatt samarbete mellan inspektionenoch Riksbanken.Utskottet konstaterar att det finns ett fungerande regelverk. konstaterat finns vissa hinder av finansiell natur företablering av kreditgarantiföreningar. Det finns mot den bakgrunden anledningatt noga följa den fortsatta utvecklingen på området. Någon särskild åtgärdmed anledning av motionerna 2002/03:Fi237 (kd) yrkande 1 och 2002/03:Fi244(c) är inte nödvändig , varför de avstyrks.EtikfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag angående etikfrågor.MotionenI motion 2003/04:Fi284 av m.fl. (kd) yrkande 3 anförmotionärerna att förtroendet för finansmarknaden måste stärkas. De påpekaratt utan förtroende från investerare, småsparare och andra intressenterblir den finansiella sektorn inte konkurrenskraftig. Detta förtroende kanbyggas antingen via lagar och regleringar, via tillsyn eller via normeroch självreglering i branschen. I de flesta länder, liksom i ,finns alla dessa tre "ben" för att skapa det önskvärda funktionssättetoch förtroendet. Motionärerna anser dock att det i brister påalla områden. Lagstiftningen är på framför allt insiderområdet alldelesför mild och tandlös, den tillsyn som framför allt skastå för är långt ifrån tillräcklig, och de i och för sig ambitiösa regleroch normer som branschen själv har satt upp följs för dåligt.Finansutskottets ställningstagandeFörtroendekommissionen har bl.a. till uppgift att etablera en dialog mednäringslivets ägare och företrädare om dagens situation när det gällerförtroendet för näringslivet; bl.a. ska förmånsprogram för företagsledningargranskas. Kommissionen ska redovisa sitt arbete den 31 mars 2004.Utredningen om insiderhandel och otillbörligt marknadspåverkan (dir.2003:91) har tillsatts för att lämna förslag till genomförande av EG-direktivetom insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan och förslag till hursvensk lagstiftning kan skärpas, bl.a. hur sanktionssystemet kan utformasoch vilken organisatorisk form som utredningar ska bedrivas i. Utredningenska redovisa sitt uppdrag . Med hänsyn härtillavstyrks motion 2003/04:Fi284 (kd) yrkande 3.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Definition av bankrörelse, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Fi4yrkande 1 och avslår proposition 2002/03:139 i denna del.StällningstagandeVi anser att den svenska definitionen av bankrörelse i princip böröverensstämma med EG-lagstiftningens begrepp. En gemensam europeiskfinansmarknadär viktig för och EU:s tillväxt och dynamik. Därför ska hinderför fri rörlighet så långt möjligt undvikas. Den nu föreslagna definitionenav bankrörelse innebär att det ställs andra formella krav på svenska bankerän på banker i andra länder. EG-direktivet är ett minimidirektiv, men vianser trots detta att av hänsyn till såväl svenska som gemensamma europeiskaintressen ska inte bidra till att skapa särlösningar som försvårargränsöverskridande konkurrens. Vi anser att lagstiftaren ska använda sammaterminologi i svensk lagstiftning som i EG-rätten. Det innebär att tolkningenav EG-lagstiftningen underlättas inom EU, vilket gynnar konkurrensen. Viföreslår att begär att regeringen återkommer till medförslag om en definition av bankrörelse enligt vad som anförs i motionen.Med det anförda föreslår vi att bifaller motion Fi4 (fp) yrkande1.2. Kreditgarantiföreningar, punkt 20 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi237yrkande 1 och bifaller delvis motion 2002/03:Fi244.StällningstagandeBanker får inte ta risker och de ska utan risk förvalta spararnas pengar.Detta gör det mycket svårt för människor som vill starta ett företag,inte minst för dem som bor i glesbygd. Det är i princip omöjligt att fålåna pengar till att starta ett företag om man inte har garantier ochborgen. Bankerna är ofta tveksamma till de kalkyler som den enskildeentreprenören presenterar. På grund av denna stelbenthet missar Sverigeföretagsidéer och jobb.EU har insett svårigheten för många företag att hitta sund finansieringför sin tillväxt och främjar därför på många sätt kapitalförsörjning ochsamarbete mellan företag.Jag anser att det är viktigt att det finns riskkapital, inte minst föratt finansiera företagets start och första steg i utvecklingen. Behovetav lån till rimliga villkor är oerhört stort inte minst i glesbygdsområden.Jag anser att ett sätt att skapa tillgång till kapital ärkreditgarantiföreningardär föreningens medlemsföretag skapar egna riskfonder och därigenom kangarantera delar av det lån som en medlem beviljats av annat långivarinstitut.Genom denna extra säkerhet kan medlemmen få en lägre ränta. Jag föreslåratt tillkännager för regeringen som sin mening vad jag har anförtom behovet av ett förändrat system som gör det enklare för företag attkunna låna pengar i bank. Detta innebär att bör bifalla motionFi237 (kd) yrkande 1 och delvis bifalla motion Fi244 (c).3. Kreditgarantiföreningar, punkt 20 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:Fi244och bifaller delvis motion 2002/03:Fi237 yrkande 1.StällningstagandeJag anser att företagen ska kunna bilda lokala kreditgarantiföreningarför att underlätta riskkapitalbildningen. Med hjälp av föreningarna kanföretagen låna pengar för investeringar till en relativt låg kostnad.Sedan några månader tillbaka pågår med hjälp av statliga informationsresurserett arbete med att informera om och starta kreditgarantiföreningsverksamhetruntom i Sverige.I anses föreningarnas verksamhet nödvändig för att åstadkommatillväxt och lönsamhet i små och medelstora företag. Vi har i avtradition haft relativt få mindre företag. Nyföretagandet är på nedåtgåendeoch behöver öka. Om resten av satsar på kreditgarantiföreningarsom ett verktyg för att lösa finansieringsproblemen är det viktigt attSverige gör det också. Jag tycker därför att det är angeläget att regelverkenvad gäller speciallagstiftning och stödmöjligheter utvecklas vidare. Jagföreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jaghar anfört om lagligt stöd och statliga garantier för lokalakreditgarantiföreningar. Detta innebär att bör bifalla motion Fi244(c)och delvis bifalla motion Fi237 yrkande 1 (kd).Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionernaProposition 2002/03:139 Reformerade regler för bank- ochfinansieringsrörelse:Regeringen föreslår att antar regeringens förslag tilllag om bank- och finansieringsrörelse,lag om införande av lagen om bank- och finansieringsrörelse,lag om inlåningsverksamhet,lag om ändring i (1949:381),lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,lag om ändring i konkurslagen (1987:672),lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank,lag om ändring i prisinformationslagen (1991:601),lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer,lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet,lag om ändring i konsumentkreditlagen (1992:830),lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt,lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringarför kreditinstitut och värdepappersbolag,lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450),lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag,lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker,lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti,lag om ändring i lagen (1996:1006) om valutaväxling och betalningsöverföring,lag om ändring i lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning,lag om ändring i (1998:808),lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument,lag om ändring i lagen (1999:158) om investerarskydd,lag om ändring i lagen (1999:1309) om system för avveckling av förpliktelserpå finansmarknaden,lag om ändring i lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiellaföretag,lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp ibrottmål,lag om ändring i lagen (2000:149) om utgivning av elektroniska pengar.Proposition 2003/04:34 Patent- och registreringsverkets organisation:Regeringen föreslår att antar regeringens förslag tilllag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.Följdmotioner till prop. 2002/03:1392003/04:Fi2 av och (båda kd):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av att undanröja oavsiktliga effekter för gamla sparlåneföreningarsom bedrev verksamhet vid tiden för ikraftträdandet av lagen omfinansieringsverksamhet (1992:1610).2003/04:Fi3 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom möjligheterna för spar- och låneföreningar att bedriva sin verksamhet.2003/04:Fi4 av m.fl. (fp):1. begär att regeringen återkommer med förslag om endefinition av bankrörelse enligt vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om övervakning av inlåning från allmänheten utaninsättningsgaranti.Motioner från allmänna motionstiden /03:Fi215 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en översyn av beloppsgräns för betalningsförsummelser och en översynav gallringstider.2002/03:Fi235 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att en lag skapas som omöjliggör för banker och andra penninginstitutatt ligga på pengar efter en transaktion, oåtkomliga för innehavaren ochutan ränta.2002/03:Fi237 av ():1.