bet · GS01FIU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2004/05:1) SammanfattningUtgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner omfattar huvudsakligenstatens bidrag till kommuner och landsting samt bidrag och avgifter idet nya utjämningssystemet. Anslagen under utgiftsområdet uppgår 2005till sammanlagt . inrättas ett nyttanslag inom utgiftsområdet för kommunalekonomisk utjämning genom attsammanföra utjämningssystemet, det generella statsbidraget och vissaspecialdestinerade bidrag. Förutom medel till kommunalekonomisk utjämninglämnas från utgiftsområdet även bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting samt bidrag för utjämning av LSS-kostnader.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsnivåer inomutgiftsområdet och tillkännager för regeringen att medel inom anslaget försärskilda insatser 2005 får avsättas för hivpreventivt arbete istorstadsregionerna. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag tilltillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting för 2005och 2006.I betänkandet behandlas dessutom regeringens skrivelse 2003/04:102Utvecklingen i den kommunala sektorn. I skrivelsen lämnar regeringenårligen en översiktlig redovisning av verksamheterna och ekonomin ikommuner och landsting. Redovisningen av verksamheterna sträcker sig ihuvudsak , och den ekonomiska redovisningen t.o.m. 2003.Utskottet framhåller att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag iåterrapporteringen av resultatinformation till och föreslåratt lägger skrivelsen till handlingarna.Utskottet behandlar också 26 motionsyrkanden som väckts med anledningav skrivelsen samt 32 motionsyrkanden som väckts med anknytning tillkommunala frågor under den allmänna motionstiden respektive 2004.Yrkandena rör bl.a. ekonomiska förutsättningar för verksamhet,finansieringsprincipen och det kommunala självstyret, konkurrensneutralitetsamt insatser för personer med funktionshinder.Samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks.I betänkandet finns 18 reservationer och 8 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Anslagen inom utgiftsområde 25Riksdagen anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner enligt specifikation i bilaga 2 och som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om att medel förhivpreventivt arbete i storstadsregionerna 2005 avsätts inom anslaget 48:2Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Därmedbifaller delvis proposition 2004/05:1 Utgiftsområde 25 punkt3 och avslår motionerna2004/05:Fi252 av m.fl.(m),2004/05:Fi256 av m.fl. (c),2004/05:Fi258 av . (kd) yrkandena 8 och 9 samt2004/05:Fi271 av m.fl.(fp) yrkandena 4 och 5.2. Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting 2005 och2006Riksdagen godkänner dels förslaget att ett tillfälligt sysselsättningsstödutgår till kommuner och landsting 2005, dels den utformning av etttillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting somregeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2004/05:1Utgiftsområde 25 punkterna 1 och 2.3. Skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektornRiksdagen lägger skrivelse 2003/04:102 till handlingarna.4. Ekonomiska förutsättningar för verksamhetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m)yrkandena 4, 6, 7 och 11-14,2003/04:Fi34 av m.fl. (fp)yrkandena 2, 3 och 5,2003/04:Fi35 av m.fl. (c) yrkandena 1 och4-6,2004/05:Fi235 av (),2004/05:Fi251 av (båda fp) yrkande 2,2004/05:Fi271 av . (fp) yrkande 2 och2004/05:Fi275 av ().Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (c)5. Finansieringsprincipen och det kommunala självstyretRiksdagen avslår motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m)yrkande 1,2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 4,2003/04:Fi35av m.fl. (c) yrkande 2,2003/04:Fi36 av m.fl. (kd)yrkande 2,2004/05:Fi258 av m.fl. (kd) yrkande 2 i denna deloch2004/05:Fi271 av m.fl. (fp) yrkande 1.Reservation 4 (m, fp, kd, c)6. UtjämningssystemetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Fi209 av och (båda m) yrkandena 1 och 2,2004/05:Fi231 av . (m) yrkandena 11 och 12,2004/05:Fi237 av (),2004/05:Fi251av och (båda fp) yrkande 1,2004/05:N239av m.fl. (kd) yrkande 3,2004/05:N349 av dePourbaix-Lundin m.fl. (m) yrkande 3,2004/05:N409 av . (fp) yrkande 32,2004/05:Bo301 av de m.fl.(m) yrkande 10 och2004/05:Bo310 av m.fl. (fp) yrkande17.Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp)Reservation 7 (kd)7. Kommunala skattebaserRiksdagen avslår motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp)yrkande 1,2004/05:K430 av () yrkande 2 och2004/05:So394av m.fl. (c) yrkande 2.Reservation 8 (fp)Reservation 9 (c)8. Kommunernas pensionsavsättningarRiksdagen avslår motion2004/05:K458 av m.fl. (fp) yrkande5.Reservation 10 (fp)9. näringsverksamhetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m)yrkandena 2, 3 och 10,2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 1och2004/05:K458 av m.fl. (fp) yrkande 2.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp)Reservation 13 (kd)10. KonkurrensneutralitetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Sk213 av (),2003/04:Sk214 av (),2004/05:Fi271 av . (fp) yrkande 3 och2004/05:So394 av m.fl. (c) yrkande16.Reservation 14 (fp)Reservation 15 (c)11. Insatser för personer med funktionshinderRiksdagen avslår motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp)yrkande 6,2003/04:Fi36 av m.fl. (kd) yrkande 6 och2004/05:Fi214av de ().Reservation 16 (fp)Reservation 17 (kd)12. Mål för utgiftsområde 25Riksdagen avslår motionerna2003/04:Fi36 av m.fl. (kd)yrkande 7 och2004/05:Fi258 av m.fl. (kd) yrkande 2 i dennadel.Reservation 18 (kd)den 30 november 2004På finansutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), KarinPilsäter (fp)*, (), (), (), (), ()*, (), HansHoff (s), ()*, (), (),(), ()*, ()*, JörgenJohansson (c)* och ()*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1 och 2.Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har på förslag av finansutskottet beslutatom ramar för vart och ett av de 27 utgiftsområdena. I detta betänkandetar utskottet ställning till hur anslagen på utgiftsområde 25 skafördelas inom den ram som lagts fast för detta utgiftsområde. Därutövertar utskottet i betänkandet ställning till regeringens förslag omtillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting 2005 och 2006.I betänkandet behandlas även ett antal motionsyrkanden som väckts underallmänna motionstiden respektive 2004 och som har anknytning tillden kommunala verksamheten.Utskottet tar i detta sammanhang också upp regeringens skrivelseUtvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2003/04:102) samt de motionersom har väckts med anledning därav. Ett yttrande över skrivelsen harinkommit från utbildningsutskottet.I enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen fastställs samtliga anslaginom ett utgiftsområde genom ett beslut. Frågor som inte påverkaranslagsbelopp, anslagstyp eller anslagsvillkor behandlas emellertidseparat.Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med en genomgång avpolitikens allmänna inriktning så som den framställs i propositionenoch i parti- och kommittémotionerna. Därefter behandlas anslagsfrågor,regeringens förslag om tillfälligt sysselsättningsstöd, regeringensskrivelse samt motionsförslagen om finansieringsprincipen och kommunaltsjälvstyre, utjämningssystemet, kommunala skattebaser m.m.Propositionens och skrivelsens huvudsakliga innehållI budgetpropositionen lämnar regeringen tre förslag förutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen föreslår attett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting utgår2005. Därutöver föreslås en riktlinje för tillfälligt sysselsättningsstödför kommuner och landsting . Förslagen innebär dels att stödetförstärks med till 2005,dels att stödet även bör utgå , beräknat till 7 000 miljoner kronor.Regeringen föreslår också att anvisar de fyra anslag somfinns uppförda på utgiftsområdet. Anslagsstrukturen inom utgiftsområdetär ny och följer regeringens förslag och beslut om ändringari det kommunala utjämningssystemet (prop. 2003/04:155, bet. 2004/05:FiU7,rskr. 2004/05:13).I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonominoch verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats de senasteåren. Redovisningen av de kommunala verksamheterna avser i huvudsakförhållandena t.o.m. . Den ekonomiska redovisningensträcker sig fram till 2003.I anslutning till regeringens förslag och redovisning behandlar utskottetde motioner som har väckts med anledning av propositionens förslagrespektive skrivelsens redovisning. Utskottet behandlar också ett antalmotioner väckta under allmänna motionstiden.Förslagen i propositionen, skrivelsen och motionerna återges i bilaga1.Utskottets förslag till anslagsfördelning, som överensstämmer medregeringens, återges i bilaga 2.Yttrandet från utbildningsutskottet återfinns i bilaga 3.Utskottets övervägandenPolitikens allmänna inriktningBudgetpropositionenMålet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningarför kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olikaverksamheter. Verktygen att nå målet är framför allt det generellastatsbidraget och utjämningssystemet som föreslås samlas iett nytt anslag för kommunalekonomisk utjämning.Regeringen understryker att de grundläggande principerna för utjämningenligger fast. En utjämning av skillnader i skatteunderlag och strukturellakostnadsskillnader mellan kommuner respektive landsting är av avgörandebetydelse för att dessa ska kunna ge sina invånare en god serviceoberoende av skillnader i förutsättningarna. Genom att fr.o.m. 2005sammanföra utjämningssystemet, det generella statsbidraget och vissaspecialdestinerade statsbidrag - i enlighet med förslaget i propositionenom ändringar i det kommunala utjämningssystemet1Proposition 2003/04:155,bet. 2004/05:FiU7, rskr. 2004/05:13. - kan det statliga stödet riktaspå ett tydligare sätt till de delar av landet som har mindre godaförutsättningar. Utjämningssystemet bör enligt regeringens meningkontinuerligt följas upp och utvärderas.Det är viktigt att kommuner och landsting är väl förbereddaför att kunna möta de ökade krav som kan komma att ställas på de kommunalaverksamheterna framöver. I enlighet med regeringens förslag i propositionenom god ekonomisk hushållning2Proposition 2003/04:105, bet. 2004/05:FiU8,rskr. 2004/05:14. ska därför kommuner och landsting tafram mål och riktlinjer av betydelse för en god ekonomisk hushållning.Vidare ska man i samband med årsredovisningen göra en utvärdering avhur målen har uppnåtts och hur riktlinjerna har efterlevts. Från ochmed förändras också det s.k. balanskravet med hänsyn tillde erfarenheter som vunnits sedan det infördes. Om det finns synnerligaskäl ges kommuner och landsting möjlighet att i vissa fall fastställaen budget som inte är i balans. Vidare behöver ett negativt resultatsom uppkommit till följd av ej realiserade förluster i värdepapper interegleras. Den frist som gäller för att återställa detegna kapitalet efter ett negativt resultat, förlängs till . Någonlaglighetsprövning av en kommuns eller ett landstings budgetbeslut skainte kunna ske. Detsamma gäller beslut att inte reglera ett negativtresultat.För att förstärka kommunernas ekonomi aviserade regeringen i 2004 årsekonomiska vårproposition ett tillskott i form av höjda statsbidrag. Ienlighet med detta föreslår regeringen i den aktuella budgetpropositionenatt utgiftsområdet tillförs 2005 och 1 800 miljonerkronor 2006 respektive 2007, utöver vad som aviserades i budgetpropositionenför 2004. I detta belopp ingår avsedda attmildra omfördelningseffekterna av de föreslagna förändringarna istatsbidrags- och utjämningssystemet. Dessutom ingår 700 miljoner kronorför 2005 och för införandeav en nationell vårdgaranti. beräknas statsbidragen höjas medytterligare , varav en mindre del avser kompensationtill kommunerna för ökade kostnader till följd av förslag beträffandegymnasieskolan (prop. 2003/04:140). beräknas statsbidragen höjasmed . Därutöver tillkommer ca 2 000 miljoner kronorper år i form av riktade satsningar inom förskolan ochpsykiatrin m.m. Dessa satsningar redovisas närmare inom utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning respektive utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg.För att värna sysselsättningen i kommuner och landsting föreslår regeringenpå tilläggsbudget 2 för att det generella sysselsättningsstödetför 2004 höjs med till sammanlagt 4 900 miljonerkronor. Vidare föreslås att sysselsättningsstödet förstärksmed till . Regeringen föreslåräven att godkänner en riktlinje för ett tillfälligtsysselsättningsstöd , beräknat till 7 000 miljoner kronor.Regeringen bedömer att kommunerna och landstingen, genom ovan redovisadetillskott och förändringar avseende god ekonomisk hushållning ochbalanskravet, ges bättre möjligheter att möta de kommande utmaningarnatill följd av en åldrande befolkning och samhällsekonomiska förändringar.Regeringen hänvisar också till uppdrag där man iutredningens andra etapp bl.a. ska analysera och bedöma om struktur ochuppgiftsfördelning mellan staten, landstingen och kommunerna behöverförändras. Detta i syfte att förbättra den offentliga sektorns möjligheteratt hantera framtidens välfärdsåtaganden (dir. 2004:93). Redan i dagpågår ett flertal samverkansprojekt mellan kommuner och landsting ihela landet. Regeringen gör bedömningen att det är rimligt att ävenunder den kommande tvåårsperioden stimulera fördjupade och bredasamarbetsprojekt som ett led i den pågående strukturomvandlingen. Om detfinns kommuner som på eget initiativ skulle vilja belysa konsekvensernaav en sammanslagning bör detta enligt regeringen under vissa förutsättningarkunna göras med statlig delfinansiering. För att stödja sådana processeravser regeringen att senare återkomma med förslag till ett särskiltbidrag. Bidraget avses finansieras med medel från anslaget 48:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.MotionernaModerata samlingspartiet anser att den kommunala verksamheten börkoncentreras till de viktigaste uppgifterna. Det finns behov av avregleringaroch förändrade ansvarsförhållanden mellan stat och kommun - inte minstför att stärka den kommunala demokratin. De skapar enligt motionärernaförutsättningar för effektiviseringar inom de kommunala verksamheterna.Kommunmedborgarna bör få ökade möjligheter att själva välja sin kommunalaservice, och inom de områden där kommunerna har ansvaret bör statensdetaljreglering vara så liten som möjligt. Motionärerna förespråkar ettsystem där medborgarna själva förfogar över en "peng" som kan användasför att köpa välfärdstjänster av en offentlig eller privatproducent.Moderaterna genomför i det aktuella budgetalternativet en förskjutningav sin föreslagna politik för kommuner och landsting. En förändring avpartiets ekonomiska politik jämfört med tidigare budgetmotioner markerasgenom att reduktionen av statsbidragen till kommuner och landstingminskas kraftigt. I ett kortsiktigt perspektiv är denna omläggning enligtmotionärernas mening motiverad bl.a. med hänsyn till det pressadeekonomiska läget i den kommunala sektorn. Det är inte heller rimligt attstrukturreformer, som framstår som än viktigare att genomföra,tas till intäkt för att på kort sikt minska statsbidragen till kommunerna.Motionärerna framhåller emellertid att det i ett längre perspektiv ärnödvändigt att reformera vård och skola för att trygga välfärden. Annarskommer en svag produktivitetsutveckling att urholka värdet av deskattepengar som satsas som behoven växer.Motionärernas omprövning av synen på kommuner och landsting är ocksåuttryck för en politisk prioritering. En bra sjukvård, skola, barn- ochäldreomsorg är viktigare än generösa ersättningar vid sjukdom ellerarbetslöshet. Den sammantagna effekten av utgiftspolitikär därför att kommuner och landsting får resurser att prioritera skola,sjukvård och omsorg. Motionärerna accepterar också i huvudsak regeringenssatsningar på kommunområdet, även om man anser att huvuddelen av dessabör tillföras sektorn som en höjning av det generella stödet i ställetför genom riktade bidrag. Man reducerar också sysselsättningsstödetjämfört med regeringens förslag och finansierar därigenom ytterligaremedel för att minska de enligt motionärernas uppfattning tillväxtskadligaeffekterna av skatteutjämningen.Folkpartiet liberalerna anser att den kommunala verksamheten kan stärkasgenom att kommuner och landsting ges nya förutsättningar att fullföljasina uppdrag. Motionärerna anser att med en politik för god tillväxtoch hög sysselsättning kan kommunernas beroende av statsbidrag minskas.Samtidigt måste finansieringsprincipen följas. Relationerna mellanstat och kommun måste dessutom göras betydligt klarare på områden sombidragssystemen, kommunernas resurser och individers rättssäkerhet.Samspelet mellan det kommunala självstyret och behovet av att förverkliganationell politik på lokal nivå måste göras tydligare. Enligt motionärernasmening talar det mesta för att statsbidrag bör vara generella ochkompletteras med tillfälliga stimulansbidrag.Samtidigt framhåller motionärerna att kommunernas och landstingensallvarliga ekonomiska läge måste leda till ett förnyelsearbete som görden kommunala verksamheten både kvalitetsmässigt bättre och mer ekonomiskteffektiv. Genom att undanröja statliga hinder för privata alternativinom verksamhet och landstingsverksamhet och genom attkonkurrensutsätta all verksamhet som inte är myndighetsutövning ökar såvälmångfalden som valfriheten och kvaliteten inom välfärdssektorn.Konkurrensneutraliteten mellan offentligt driven verksamhet och privatverksamhet måste utvecklas. Motionärerna föreslår därför att all kommunalbolagsverksamhet i princip avskaffas, medan de offentliga monopolenavvecklas. I ett första steg förespråkar motionärerna att kommunernaförbjuds att ha sina olika kommunala bolag i en koncernbildning. Dettaberäknas ge ca i ökade skatteintäkter för staten.Kristdemokraterna menar att den kommunala självstyrelsen är den bästagaranten för att välfärden blir likvärdig i hela landet. Centralstyrningär en lämplig metod i de fall det ska vara en likformig service i landet.Men det kommunala ansvaret utgör det bästa sättet att utföra uppdragetvid en behovsstyrd verksamhet som kräver kännedom om lokala förutsättningar.Dessutom ökar medborgarnas möjlighet till delaktighet och inflytandegenom den nära lokala demokratiska processen. Därutöver gynnar denutvecklingskraft som finns i självstyrelsen en god ekonomisk hushållningmed gemensamma resurser.Motionärerna anser att kommunsektorn under behövertillskott utöver det som presenteras i budgetpropositionen. Enresursförstärkning är viktig för att snabbt kunna åstadkomma förbättringarinom psykiatrin, missbrukarvården och för att förbättra utbildningen avpersonal inom äldreomsorgen. Detta bör ske genom att pengar specifiktriktas till dessa verksamheter. Motionärerna förespråkar dessutom attalla barn ska ges rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg.Kommunerna ska därför erbjuda ekonomiskt stöd även till de föräldrarsom själva tar hand om sina barn. Denna möjlighet öppnas genom förändringari skollagen och kommunallagen.På är det endast en högre och arbetsledd ekonomisk tillväxtsom enligt kan ge kommunsektorn bättre möjligheteratt klara sina uppgifter inom framför allt vården, skolan och omsorgen.På lång sikt kan kommunsektorn inte hjälpas av höjda statsbidrag.Samtidigt bör också kommunernas bidragsberoende från staten minska. Dettakan enligt motionärerna ske dels genom en bättre tillväxt, dels genomatt staten låter kommunerna själva i högre grad än förfoga översina skatteinkomster. I detta avseende spelar både utjämningssystemetoch effekten av nuva-rande grundavdrag in. Kommunernas självständighetkan enligt motionärerna också stärkas genom att låta kommunerna ta uten avgift för sina fastighetsanknutna kostnader som statsbidragetminskar i motsvarande storleksordning.Centerpartiet anser att staten ålägger kommunerna alltfler uppgiftersamtidigt som det sker en underfinansiering av kommunsektorn.Riktade och villkorade statsbidrag kringskär enligt motionärernasuppfattning kommunernas självstyre. Motionärerna framhåller att medCenterpartiets skatteförslag stärks det kommunala självstyret genom attmakten förs närmare enskilda människor och deras närmaste politiskabeslutsnivå - kommunerna. I detta system tar staten kostnaden för ennödvändig skatte-sänkning för låg- och medelinkomsttagare medan kommuneroch landsting får behålla skatteintäkter från hela sin skattebas. Dettainnebär totalt mer i skatteintäkter för kommuneroch landsting och minskat beroende av statsbidrag i motsvarandegrad.Centerpartiet vill stärka kommunernas självstyre genom en medvetendecentralisering av samhällsuppgifter kopplat till förstärkt skydd försjälvstyret i grundlagen, vilket måste ingå i översynen av regeringsformen.Därigenom ska kommunernas medborgare få möjlighet att göra sinaprioriteringar och landets kommuner får möjlighet att förverkliga sinaunika förutsättningar utan den likriktning som präglar dagens kommunalaservice. Vidare eftersträvar motionärerna en samhällsorganisation därockså stora, statliga, uppgifter kan föras ned till regionalaorgan och kommuner. Man förespråkar därför en långtgående regionaliseringmed befolkningsmässigt och ekonomiskt starka regioner.Samtidigt motsätter sig motionärerna förändringar i det kommunalautjämningssystemet i enlighet med regeringens förslag. anseratt förändringarna i det nuvarande inkomstutjämningssystemet inte ledertill några förbättringar utan snarare nya problem i form av nyamarginaleffekter. Man föreslår därför att införandereglerna i det nuvarandesystemet bör frysas i avvaktan på att ett nytt bättre system utformas.Staten bör ta över kostnadsansvaret för dessa införanderegler. Resursernainom utgiftsområde 25 fördelas därför i budgetalternativi enlighet med anslagsfördelningen för budgetåret 2004.Anslagen inom utgiftsområde 25Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till fördelning av anslaginom utgiftsområde 25 med den ändringen att medel för hivpreventivtarbete i storstadsregionerna 2005 avsätts inom anslaget 48:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Utskottetavstyrker därmed de alternativa motionsförslagen.Jämför särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c).BakgrundRiksdagen har efter förslag av utskottet i betänkande 2004/05:FiU1 den24 beslutat om ramar för utgiftsområden och om beräkningenav statens inkomster . Ramen för utgiftsområde 25 har därvidlagts fast till . Utskottet har i det sammanhangetställt sig bakom den samhällsekonomiska bedömning av det finansiellautrymmet för kommunsektorn som regeringen gjort i budgetpropositionen(prop. 2004/05:1).BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslår regeringen att ska anvisa anslagför 2005 under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.Från och med 2002 är utgiftsområdet identiskt med politikområde 48Allmänna bidrag till kommuner.AnslagsfördelningRegeringens förslag för utgiftsområdet omfattar fyra anslag. Detta ären minskning jämfört med föregående budgetår. Den föreslagna förändringenav anslagen inom utgiftsområdet följer regeringens förslag och riksdagensbeslut om ändringar i den kommunala utjämningssystemet. I enlighet meddessa avskaffas det generella statsbidraget, det nuvarande utjämningsbidragetoch bidraget för ökad tillgänglighet i hälso- och sjukvården. Ett nyttanslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslås införas i stället.Till detta anslag överförs de tidigare anslagen 48:1 Generellastatsbidrag till kommuner och landsting, 48:2 Statligt utjämningsbidragtill kommuner och landsting och 48:5 Bidrag för ökad tillgänglighet ihälso- och sjukvården samt vissa riktade bidrag från anslag 25:10 Bidragtill personalförstärkning i skola och fritidshem. Därutöver ska detutjämningsbidrag som regleras i artikel 6 i avtalet mellan ochDanmark om vissa skattefrågor m.m. tillföras kommuner och landsting viadet nya anslaget.3Proposition 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr.2003/04:269.