bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag om höjd skatt på bensinoch diesel och om en återställning av avgifterna vid överträdelse avanvändningsförbudet. Utskottet avstyrker motionerna Fi213 (m) yrkande1, Fi232 (fp) yrkande 22, Fi259 (c) yrkandena 32 och 33, Sk449 (fp)yrkande 1, Sk450 (kd) yrkande 16, Sk452 (kd) yrkandena 21 och 22, Sk453(m) yrkande 9 och N346 (fp) yrkande 6.5.7.5 Höjd energiskatt på elUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning av energiskattenpå el.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 36 delvis) att energiskatten på el somförbrukas i hushålls- och servicesektorerna höjs med per kWh somen del i den gröna skatteväxling som syftar till en ökad miljörelateringav skattesystemet. Energiskatten på el bidrar till ett mer effektivtutnyttjande av el. Höjningen omfattar inte el som förbrukas inomtillverkningsindustrin samt inom jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna.Skattehöjningarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2005.MotionernaAvslagsyrkanden framställs av Moderata samlingspartiet i motion Sk453yrkande 14 av m.fl., liberalerna i motionFi232 yrkande 22 delvis av m.fl., imotion Sk452 yrkande 25 av Per m.fl. och i motionFi259 yrkande 31 av m.fl. I motion N309 yrkande 2 av EvaFlyborg m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande. Motionärerna anför attdet finns miljöfarliga sätt att producera el, t.ex. kolkraft, men attinsatser bör sättas in mot dessa och inte mot elen i sig. Tvärtom kanen ökad användning av el leda till vinster för miljön, t.ex. genom attersätta vägtrafik som drivs av fossila bränslen med eldrivna tåg.Elskatten bör inte betraktas som en miljöskatt, och höjd elskatt bör inteses som en del av en grön skatteväxling.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet delar regeringens bedömning att en höjning av energiskattenkan bidra till ett mer effektivt utnyttjande av tillgänglig elkraft ochhar därför inte någon invändning mot regeringens förslag. När det gällermöjligheten att ersätta vägtrafik med spårburen trafik framhållerutskottet att den spårburna trafiken är befriad från energiskatt. Utskottettillstyrker propositionen i denna del och avstyrkermotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag om en höjning avenergiskatten på el och avstyrker motionerna Fi232 (fp) yrkande 22, Fi259(c) yrkande 31, Sk452 (kd) yrkande 25, Sk453 (m) yrkande 14 och N309(fp) yrkande 2.5.7.6 Skattesatsuppräkning efter prisutvecklingenUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en skattesatsuppräkningefter prisutvecklingen.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 36 delvis) att samtliga energi- ochkoldioxidskattesatser justeras med hänsyn till förändringarna ikonsumentprisindexunder perioden juni 2003-juni 2004.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet (SkU1y) denföreslagna uppräkningen av skattesatserna.5.7.7 Nedsättning av skatten på dieselolja som används i jordbruk,skogsbruk och vattenbrukUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en nedsättning av skattenpå dieselolja som används i yrkesmässigt jordbruk, skogsbruk och vattenbrukoch om att återbetalningsordningen för el ska tillämpas också på bränslenoch dieselolja. Utskottet avstyrker motionsförslaget om en längre gåendenedsättning.Jämför reservation 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 36 delvis) att koldioxidskatten på dieseloljasom används i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhetsätts ned . Den återbetalningsordning som gäller för el skaäven tillämpas på uppvärmningsbränslen och diesel. Även bränslen somanvänds vid växthusodling omfattas av denna förändring. Ändringarnaträder i kraft den 1 januari 2005.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi259 yrkande 7 av m.fl.att dieselskatten sänks till per liter för jord- ochskogsbruk.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att man från jordbruksorganisationernas sida längehar framfört att flertalet konkurrentländer har satt ned den skatt sombelastar dieselolja som används i jordbrukets arbetsmaskiner till låganivåer. I är skatten densamma som den som gäller för användningi personbilar, lastbilar och bussar. Enligt skatteutskottets meningfinns det anledning att av konkurrensskäl sätta ned skatten för dieseloljasom används i det svenska jordbrukets, skogsbrukets och vattenbruketsarbetsmaskiner. Det ekonomiska utrymme som står till buds för enskattenedsättning är begränsat. Regeringens förslag om en nedsättning medca års nivå framstår med hänsyn härtill som välavvägt.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringensförslag om en nedsättning av skatten på dieselolja som används i jordbruk,skogsbruk och vattenbruk och om att återbetalningsordning för el skaanvändas för uppvärmningsbränslen och diesel. Utskottet avstyrker motionFi259 (c) yrkande 7.5.7.8 Skattestrategi för alternativa drivmedelUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en skattenedsättning för bensinsom ingår i vissa blandbränslen.Jämför reservation 8 (c).BudgetpropositionenRegeringen anser det angeläget att den strategi för skattenedsättningför alternativa drivmedel som lades fast i budgetpropositionen för år2002 och utvecklades i budgetpropositionen för kan börja tillämpasså snart erforderligt statsstödsgodkännande erhållits från kommissionen.Kommissionen har prövat och godkänt den ursprungliga skattestrateginenligt statsstödsreglerna. Den i budgetpropositionen för utvidgadeskattestrategin har anmälts till kommissionen för prövning enligtreglerna om statligt stöd. Regeringen återkommer till med förslagtill de lagändringar som är nödvändiga för att skattestrategin ska kunnatillämpas så snart kommissionens godkännande har erhållits. Intill dessbeslutar regeringen om skattenedsättning i särskild ordning genomindividuella dispenser från energiskatt och koldioxidskatt för koldioxidneutraladrivmedel. De individuella dispenserna upphör att gälla när lagstiftningom generell befrielse från energiskatt och koldioxidskatt för de drivmedelsom dispenserna avser träder i kraft.MotionenI motion Fi259 yrkande 22 av m.fl. anförmotionärerna att en extra rabatt bör införas för att öka efterfrågan pådrivmedel med inblandning av förnybara bränslen. finns etanolsom drivmedel, dels som låginblandning i bensin, dels somE 85 etanol och bensin. För E 85 är etanoldelen skattefrimedan bensindelen beskattas med koldioxidskatt och energiskatt. En extrarabatt på energiskatten för bensindelen i E 85, förslagsvis motsvarandeandelen etanol, dvs. , skulle innebära lägre skatt per literE 85. Motionärerna föreslår att fattar beslut om att införaen sådan extra rabatt.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget attstrategin för skattenedsättning för alternativa drivmedel kan läggasfast så att en generell befrielse från energiskatt och koldioxidskattför dessa drivmedel kan erhållas.När det gäller förslaget om en skattenedsättning för bensin som blandasmed biobränsle anser utskottet att det vore olyckligt att skapa stimulansersom leder till att blandbränslen får bättre konkurrensförutsättningarän rena biobränslen. Utskottet är inte berett att tillstyrka dettaförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Fi259 (c)yrkande 22.5.7.9 Nedsättning av koldioxidskatt enligt 0,8-procentregelnUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en justering av beräkningsgrundenför nedsättning av koldioxidskatt enligt 0,8-procentregeln.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 36 delvis) att beräkningsgrunden för nedsättningav koldioxidskatt enligt 0,8-procentregeln ändras så att skattebeloppetefter nedsättning i genomsnitt alltid uppfyller energiskattedirektivetsminimiskattenivåer. Ändringen träder i kraft den 1 januari 2005.Kommissionen har i beslut (ärende nr N 497/03)godkänt det anmälda förslaget till justering av 0,8-procentregeln.Godkännandet avser perioden till den 31 december 2005.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet (SkU1y)regeringens förslag.5.7.10 Begränsning av koldioxidskatteuttaget avseende kalk- ochcementbranschenUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av kalk-ochcementbranschens begränsningsregel.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 36 delvis) att den övergångsvis gällandebegränsningsregeln avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procentregeln)förlängs . Ändringen träder i kraft den 1 januari2005. Förlängningen behöver inte anmälas till kommissionen förstatsstödsgranskning.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet (SkU1y)regeringens förslag.5.7.11 Fortsatt avtrappning av energiskatteavdraget för vindkraftUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en fortsatt avtrappning avvindkraftverkens miljöbonus och avstyrker motionsförslaget om att bonusenska slopas helt.Jämför reservation 5 (m).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 36 delvis) att avtrappningen av avdraget förenergiskatt på el som har producerats i vindkraftverk, miljöbonusen,fortsätter . För landbaserad vindkraft sänks avdraget från 12till per kWh och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget från 17till per kWh. Ändringarna träder i kraft den 1 januari 2005.Merparten av de befintliga stödsystemen för den förnybara elproduktionenlöpte ut vid utgången av 2002 eller i anslutning till införandet avelcertifikatsystemet . Det nya stödsystemet har inneburiten sänkning av befintliga stödnivåer för vindkraft. Regeringen bedömdeatt elcertifikatssystemet behövde kompletteras med övergångsregler förvindkraften. En avtrappning inleddes därför fr.o.m. den 1 januari 2004i stället för ett avskaffande av miljöbonusen. infördes enproduktionsgräns för hur länge vindkraftsproduktionen i ett kraftverkkan berättiga till skatteavdrag. Avtrappningen föreslås fortsätta nästaår. Avdraget sänks per kWh för landbaserad samt från17 till per kWh för havsbaserad vindkraft.Regeringen lämnade en anmälan till kommissionenom statsstödsgranskning av hur avtrappningen av miljöbonusen är tänktatt utformas. Något godkännande från kommissionen har dock ännu inteerhållits. Det godkännandet löpte ut vid utgången av 2002.MotionenModerata samlingspartiet yrkar i motion Sk453 yrkande 15 av LennartHedquist m.fl. att miljöbonusen för vindkraftsel avskaffas helt.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att det inte finns någon anledning att avvikafrån den redan påbörjade avtrappning av vindkraftens miljöbonus somanmälts till kommissionen för prövning enligt statsstödsreglerna. Deöverväganden som ligger bakom utfasningen av detta stöd är alltjämthållbara. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag om en fortsatt avtrappningav vindkraftens miljöbonus och avstyrker motion Sk453 (m) yrkande15.5.7.12 Koldioxidskatt på torvUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen att avskaffa skattebefrielsen förtorv.Jämför reservation 5 (m).BakgrundTorven är undantagen från koldioxidbeskattning, dock utan attklassas som biobränsle. (N2000:10) anser i sitt betänkande(SOU 2002:100) Uthållig användning av torv att energitorv i nationellasammanhang inte bör inordnas i något klassificeringssystem eller någonviss kategori. har (bet. 2003/04:NU8) beslutat attelproduktion som sker med användning av torv i godkända kraftvärmeverkska vara elcertifikatsberättigande.MotionenI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 17 av . föreslår motionärerna att torvens befrielse från koldioxidskattslopas.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att det finns miljöskäl som talar för en fortsattbefrielse för torven och för att den ska berättiga till elcertifikat.Om torv inte skulle vara certifikatsberättigande skulle torven kommaatt konkurreras ut av kol som bränsle i kraftvärmeverken, vilket skullege ökade miljöstörande utsläpp. Utskottet är inte berett att nu tillstyrkaett ändrat synsätt på torven och avstyrker därför motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk453 (m)yrkande 17.5.7.13 Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorerUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en sänkning av skatten på termiskeffekt i kärnkraftsreaktorer.Jämför reservation 5 (m).BakgrundSkatt på termisk effekt i kärnkraftverk tas ut med 5 514 krper megawatt - motsvarande ca per megawatt och dygn - avkärnkraftsreaktorns högsta tillåtna termiska effekt. Om en reaktor har varitur drift av mer än 90 kalenderdygn, fårför utöver de 90 första göras avdrag med per megawattav den termiska effekten.MotionenModerata samlingspartiet yrkar i motion Sk453 yrkande 13 av LennartHedquist m.fl. att den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftverksänks med motsvarande per kWh från , 0,4 örefrån och från den 1 januari 2007.Skatteutskottets yttrandeUtskottet är inte berett att sänka skatten på termisk effekt i kärnkraftverkoch avstyrker därför motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk453 (m)yrkande 13.5.7.14 Skatt på avfallUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en skatt på avfallsförbränning.Jämför reservation 8 (c).BakgrundLagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft den 1 januari 2000.Dess syfte är att i enlighet med EU:s avfallshierarki styra mot minskadavfallsdeponering för att främja avfallsminskning, återanvändning ochåtervinning. (Fi 2003:06) har i uppdrag att bl.a.granska och utvärdera avfallsskattelagen och föreslå en utformning avlagen som på mest ändamålsenliga sätt stämmer överens med EG-fördragetsregler om statligt stöd. Utredningen ska lämna förslag till hur en skattpå avfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedöma lämplighetenav att införa en sådan skatt eller om andra ekonomiska styrmedel istället bör förordas (dir. 2003:96). Utredningen ska presentera sittförslag under 2004.MotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi259 yrkande 25 av m.fl.att fattar beslut om en skatt på förbränning av osorteratavfall. Motionärerna anför att den deponiskatt på avfall som infördes2000 har varit positiv för att minska mängden avfall som deponeras.Samtidigt har detta lett till att förbränning av avfall har blivitrelativt sett mer lönsamt eftersom detta är skattebefriat. Centerpartietvill att avfall i större utsträckning ska sorteras. Förbränning avosorterat avfall riskerar att skada miljön, och därmed även människor,främst genom ökade dioxinutsläpp. Därför bör en skatt införas för attneutralisera deponiskatten och göra avfallssortering mer ekonomisktlönsamt.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att resultatet av arbete medfrågan om en förbränningsskatt på avfall bör avvaktas och avstyrkermotionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Fi259 (c)yrkande 25.5.7.15 Skatt på naturgrusUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en sänkning av skatten pånaturgrus.Jämför reservation 5 (m).BakgrundNaturgrus är en icke förnybar resurs, och en skatt infördes den 1 juli1996 (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18) i syfte att öka hushållningenmed naturligt förekommande grus och sand. Lagstiftningen bygger påbetänkande (SOU 1995:67) Naturgrusskatt m.m. Efter förslag i budgetpropositionenför 2003 höjdes skatten på naturgrus per ton den 1januari 2003.MotionenModerata samlingspartiet sänker i sitt budgetalternativ i motion Sk453yrkande 38 av m.fl. skatten på naturgrus med 5 kr.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att syftet med lagen om skatt på naturgrus är attåstadkomma en bättre hushållning med naturgrus och påskynda utvecklingenmot användning av alternativa material. har gjortbedömningen att så mycket som av naturgrusprodukterna skullekunna ersättas med alternativa material, t.ex. bergkrossprodukter. Detär generellt sett dubbelt så dyrt att tillverka bergkrossprodukter somnaturgrus.Naturgrus är i många delar av landet en mycket knapp naturresurs. Därförmåste användningen av naturgrus minimeras till de områden där inga andraalternativ finns. En hushållning med naturgrus är angelägen bl.a. föratt skydda det grundvatten som finns i grusavlagringar. Naturgrusskattenär enligt utskottets mening ett viktigt styrmedel när det gäller attminska naturgrusanvändningen. Utskottet är inte berett att tillstyrkaen sänkning av naturgrusskatten och avstyrker därförmotionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk453 (m)yrkande 38.5.7.16 Handelsgödsel och bekämpningsmedelUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om att skatterna på handelsgödseloch bekämpningsmedel ska slopas.Jämför reservationerna 5 (m) och 8 (c).BakgrundGödselmedelsskatten är för varje helt kilo kväve, förutsatt attandelen kväve i medlet är , och för varje helt gramkadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger 5 gramper ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kiloverksam beståndsdel i bekämpningsmedlet.Den s.k. (Fi 2001:12) har utvärderat skatterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. I betänkandet Skatt på handelsgödseloch bekämpningsmedel? (SOU 2003:9) föreslår utredningen att skatten påhandelsgödsel ska vara kvar och att skattesatserna behålls oförändrade.För att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel föreslåsatt uttaget av en skatt differentieras efter medlets farlighet för hälsaoch miljö. I avvaktan på ett sådant system föreslogs en höjning avskatten med till . I samband med budgetpropositionen för 2004beslutade att skatten på bekämpningsmedel skulle höjas till30 kr fr.o.m. den 1 januari 2004.Riksdagen har efter förslag i budgetpropositionen beslutat omen återföring av skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel tilljordbruksnäringen (vilken inbegriper växthusnäringen). Uppburen skattpå bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruketvia ett särskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skatten användstill åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket ochminska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppetåterförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. informations-,utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främjahållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförskollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främjaen hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk453 yrkandena 7 och 8 avLennart m.fl. att skatten på handelsgödsel och skatten påbekämpningsmedel avskaffas från den 1 januari 2005.Centerpartiet föreslår i motion Fi259 yrkande 8 av m.fl.att skatten på handelsgödsel avskaffas.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att skatterna på bekämpningsmedel och handelsgödselutgör viktiga styrmedel inom jordbruket och att de bidrar till att minskaväxtnäringsförlusterna och dämpa riskerna med användningen avbekämpningsmedel. Återförd skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel harvidare förstärkt jordbruksnäringens insatser för bl.a. forskning,information, utbildning, rådgivning och utvecklingsarbete för att främjahållbar produktion inom jordbruket och trädgårdsnäringen. till åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket,minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet samt till djurhälsoområdet.Från 2005 kommer miljö- och landsbygdsprogrammet att förstärkas genoms.k. modulering, dvs. överföring av EU-medel från produktionsstöd tillmiljö- och landsbygdsprogrammet, med utbetalning först . Den nationellamedfinansieringen av EU-medlen sker genom en återföring av skatten påhandelsgödsel. Utskottet är inte berett att slopa dessa skatter ochavstyrker därför motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi259(c) yrkande 8 och Sk453 (m) yrkandena 7 och 8.5.7.17 ReklamskattenUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena om ett avskaffande avreklamskatten och om olika tillkännagivanden till regeringen isaken.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).Bakgrund1996 års reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1997:53ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam.Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man anser attreklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det vid detta tillfällesaknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande avreklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarligaproblem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ettavskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksakeravskaffades den 1 januari 1999.Riksdagen tillkännagav för regeringen som sin meningvad skatteutskottet (bet. 2001/01:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört omatt reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av debudgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning.I budgetpropositionerna tog regeringen upp frågan omett avskaffande men fann, med beaktande av de budgetpolitiska målen,att förutsättningar för finansiering av reklamskattens avskaffande,alternativt stegvisa avskaffande, inte förelåg.BudgetpropositionenÄven i årets budgetberedning har frågan om reklamskattens avskaffande,alternativt stegvisa avskaffande, prövats. Regeringen har dock funnitatt det inte heller nu föreligger förutsättningar för finansiering avsådana åtgärder.MotionernaI flera motioner framställs yrkanden som syftar till att avskaffareklamskatten.I Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 21 av . begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör lämna enredovisning hur reklamskatten ska avskaffas senast i samband med denekonomiska vårpropositionen 2005. I motion Kr269 yrkande 15 av . (m) tar motionärerna upp idrottsrörelsens situation och föreslåratt begär ett förslag från regeringen om slopad reklamskatt.I motion Fi201 av de () föreslår motionärenatt fattar ett beslut om att avskaffa reklamskatten. I motionFi203 av och () tas de ideella föreningarnassituation upp och motionärerna föreslår att dessa ska slippa betalaskatt på de reklam- och sponsringsintäkter som man lyckas ta in tillsin förening. I motion Fi204 av och () begärs ett tillkännagivande om att reklamskatten är orättvis, svåratt tillämpa och konkurrenssnedvridande och att den bör avvecklas. Ocksåi motion Fi206 av och () begärsett tillkännagivande om att reklamskatten bör avskaffas. I motion Fi207av och () anförs att regeringenomgående bör ta initiativ till en avveckling av reklamskatten. I motionFi226 av och () föreslås att fattarbeslut om att reklamskatten avskaffas. I motion Sk215 av () vill motionären ta bort reklamskatt för pensionärsorganisationer.IKristdemokraternas motion Sk452 yrkande 35 av Per m.fl. anförsatt det är av yttersta vikt att fria svenska medier ska kunna verkaunder fria ekonomiska förutsättningar som stimulerar utbudet avjournalistiskt material. Att ett av fattat beslut ignoreras avregeringen i en så viktig fråga är allvarligt. Regeringen bör snarastverkställa det av tidigare fattade beslutet och återkommatill med förslag till hur reklamskatten kan avskaffas. I motionFi210 av () anförs att givit regeringen iuppdrag att pröva frågan om att fasa ut reklamskatten.