bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — Statistik från anger ett relativtarbetslöshetstal som är högreän SCB:s. En anledning till denna skillnad är inte mäter exakt samma sak, t.ex. är kriteriernaför vem som betraktas som arbetslös olika. SCB:sstatistik har snävare kriterier för att räkna enperson som arbetslös. Oavsett vilken mätmetod somanvänds ger statistiken en allvarlig signal omtillståndet på den svenska arbetsmarknaden. Dennegativa bilden förstärks av tillgänglig statistikpå EU-nivå.I majoritetstexten står det att ohälsotaletsjunker, och det redovisas att antalet personer somdet betalades sjukpenning till februari 2004minskade med 29 500 personer jämfört med februari2003. Det utskottet "glömmer" att nämna är att detden infördes ett ansvar för arbetsgivareatt betala sjuklön även för den tredje sjukveckan.Det är en omständighet som självklart är enförklaring till minskningen även om vi inteexakt vet i vilken grad. Vi kan konstatera attsituationen även på detta område är värre än vadutskottsmajoriteten vill göra gällande.När det slutligen gäller den svenskasysselsättningsgraden, är det visserligen riktigtatt har uppnått EU:s mål om ensysselsättningsgrad på . Men det är inte korrektatt jämföra den siffran med Konjunkturinstitutetsuppgift om en reguljär sysselsättningsgrad på76,, mätt som ett årsgenomsnitt. Den senaremåttet avser personer i åldern och gerdärmed en högre siffra än EU:s statistik som avserpersoner i åldern . En annan omständighetsom förrädiskt höjer nivån på sysselsättningen äratt den svenska sysselsättningsstatistiken räknarbåde den som är sjukskriven och den som inneharsjukvikariatet som sysselsatta. I statistiken geralltså en tjänst utslag som om två personer ärsysselsatta. Det innebär att när sjukskrivningarnaökar, ökar också sysselsättningen.Ett bättre mått när det gäller sysselsättningen ärantalet arbetade timmar. Ända , som varett toppår i detta sammanhang, har trenden varittydligt sjunkande. Det genomsnittliga antaletarbetade timmar per person i befolkningen i åldern16-64 år blir allt lägre. Detta leder till sämreskatteintäkter för offentlig service och utgör iförlängningen ett hot mot välståndet och hela detsvenska välfärdssystemet.2. Arbetstidsdirektivet (m)av (m), () ochHenrik ().Vi befarar att arbetstidsdirektivet kan komma attfå negativa konsekvenser för hela samhällsekonominom inte möjligheterna till undantag tas till vara idet kommande lagförslaget på området. Detta harmycket klart framgått i de uppvaktningar från såvälden privata som den offentliga sektorn som utskottettagit emot. Undantag bör göras t.ex. för läkare inomsjukvården som arbetar jourtid men även föryrkesgrupper inom andra områden. Vi anser attSverige måste ha ett mera flexibelt regelverk påarbetstidens område. Frågan om arbetstid ocharbetade timmar hänger tätt samman med Sverigesförmåga att skapa ökat välstånd och tillväxt.Regeringen bör därför tillse att utnyttjarde möjligheter till undantag och avvikelser somarbetstidsdirektivet medger. Det förhållandet attdet nu pågår en översyn av arbetstidsdirektivetunderstryker ytterligare vikten av att idenna process mycket tydligt markerar behovet avflexibilitet och utrymme för nationellasärlösningar.Bilaga 5EU-nämndens yttrande 2003/04:EUN1yTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat attge tillfälle att yttra sig överregeringens skrivelse 2003/04:60 Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen under 2003.EU-nämnden behandlar i detta yttrande - liksom itidigare års yttranden - dels vissa övergripandefrågor som gäller skrivelsens innehåll ochregeringens samråd med , dels vissa av defrågor som redovisas i skrivelsen och som nämndenvelat särskilt uppmärksamma.Regeringens skrivelseI skrivelsen om verksamheten i Europeiska unionenunder 2003 behandlas Europeiska unionensövergripande utveckling (del 1), unionensförbindelser med omvärlden (del 2), ekonomiska ochfinansiella frågor (del 3) och rättsliga och inrikesfrågor (del 4). Vidare behandlas unionens övrigapolitikområden (del 5-10). Slutligen redogörs förunionens institutioner m.m. (del 11).EU-nämndenAllmänna synpunkter på innehållet i skrivelsenEnligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringenfortlöpande informera och samråda medorgan som utses av om vad som sker inomramen för samarbetet i Europeiska unionen. 1 § riksdagsordningen skall regeringen varje årtill lämna en skrivelse med berättelseöver verksamheten i Europeiska unionen. Regeringenskall dessutom redovisa sitt agerande i EU förriksdagen. Den första skrivelsen lämnades i mars1996, och detta är således den nionde skrivelsen somlämnas till riksdagen.EU-nämnden bereddes tillfälle att yttra sig överskrivelsen och hardärefter yttrat sig över varje års skrivelse. Detkan konstateras att skrivelsens utformning ochinnehåll har utvecklats väsentligt och att den utgören mycket värdefull översikt över EU:s helaverksamhet. Den utgör också en bekräftelse på attregeringen har fullgjort sin informations- ochsamrådsskyldighet visavi . Alla viktigasakfrågor som tas upp i skrivelsen har behandlats avEU-nämnden. Många frågor som behandlas i skrivelsenär också aktuella framöver, vilketmedför att skrivelsen är ett viktigt verktyg iriksdagens löpande arbete med EU-frågorna.I likhet med förra årets skrivelse har vissabilagor som fanns i tidigare skrivelser ersatts aven lista över Internetadresser. Liksom tidigareanser nämnden att detta till största delen ärmotiverat. En mängd information kan nu återfinnas påInternet. På GUSP-området och på området förrättsliga och inrikes frågor går det att viaInternet hitta förteckningar över antagna beslut. Pågemenskapspolitikens område konstaterade nämndendock att det krävs att en sökfunktionutnyttjas och ansåg att - på samma sätt som itidigare skrivelser - en bilaga över viktigareförordningar, direktiv och beslut (dvs. bindanderättsakter) antagna under verksamhetsåret, liksomuppgift om grönböcker och vitböcker beslutade avkommissionen , borde finnas i skrivelsen.I den nu aktuella skrivelsen finns dock inga sådanauppgifter. Ett alternativ till sådana bilagor kanvara att i stället hänvisa till årliga allmänna rapport om EU:sverksamhet som kommissionen i enlighet med artikel212 i EG-fördraget offentliggör senast enmånad före öppnandet av session.I denna allmänna rapport - som finns tillgänglig påInternet - finns uppgifter om beslut inom ramen förGUSP och tabeller med uppgifter om rättsakter ochinternationella avtal. Likaså finns uppgifter omgrön- och vitböcker utgivna under verksamhetsåret.EU-nämnden konstaterade i samband med förra åretsskrivelse att det vore värdefullt om uppgifter omhur röstat i rådet redovisades inte bara iden löpande texten utan också samlat på ett ställe iskrivelsen så att kan få en komplett ochöversiktlig bild av hur regeringen har agerat i EU idetta avseende. Någon sådan redovisning kan dockinte återfinnas i årets skrivelse. Det vore såledesvärdefullt om nästa års skrivelse innehåller ensamlad redovisning för de fall där i rådetröstat nej eller avstått från att rösta.EU-nämnden har tidigare framhållit att det iskrivelsen bör redovisas i vilka fall som regeringenhar mottagit yttrande från fackutskott till och hur regeringen agerat eller avser attagera med anledning av ett sådant yttrande. Under år2003 erhöll ett sådant yttrande fråntrafikutskottet (2002/03:TU6y) angående förslag ominrättande av en europeisk nät- ochinformationssäkerhetsbyrå. , som vid fleratillfällen behandlat detta ärende, beslöt den 3 juni2003 att ansluta sig till yttrandet och överlämnadet till regeringen för beaktande i den fortsattaprocessen beträffande förslaget. EU-nämndenbehandlade också ärendet vid ytterligare tillfälleninför slutförhandlingarna. I skrivelsen nämns inteatt regeringen har mottagit yttrandet (se avsnitt35.2).Den övergripande utvecklingen i Europeiskaunionen (del 1)I skrivelsen redogörs i denna del bl.a. förregeringens information till och samråd medriksdagen. Av redogörelsen framgår, som nämndenockså inledningsvis konstaterat, att regeringen harfullgjort sin informationsskyldighet bl.a. genom attöverlämna faktapromemorior om betydelsefulla förslagfrån kommissionen och att regeringen har samrått medEU-nämnden om den svenska ståndpunkten dels införbeslut som regeringen bedömt som betydelsefulla,dels i andra frågor som nämnden bestämt. Vidare sägsatt information till fackutskotten om arbetet inomEU:s olika politikområden har lämnats fortlöpandeunder året. Det skriftliga underlag som regeringenöverlämnat finns, som påpekas i skrivelsen, påriksdagens webbplats där också kallelser ochföredragningslistor till sammanträdenfinns liksom stenografiska uppteckningar frånnämndens överläggningar med regeringen.Därutöver vill nämnden framhålla att nämnden ävenfått information om uppdateradekonvergensprogram samt att regeringen har samråttmed inför vissa informella ministermöten- förutom inför det s.k. Gymnichmötet medutrikesministrarna, informella Ekofinmöten och detinformella ministermötet om EU:s regionalpolitikefter 2006.Regeringen redovisar vidare i denna del (avsnitt2) resultaten av Europeiska rådets möten under , som inte är en institution ifördragens mening, har utvecklats till ett avunionens viktigaste organ. I regeringskonferensen omett nytt konstitutionellt fördrag för EU harföreslagits att skall vara eninstitution och kunna fatta vissa formella beslut.Den i riksdagsordningen reglerade formellasamrådsskyldigheten gentemot gäller beslutsom fattas av Europeiska unionens råd(ministerrådet), men enligt av fastställdpraxis har regeringen också samrått med EU-nämndeninför Europeiska rådets möten. Eftersom samrådetinför Europeiska rådets möten inte regleras iriksdagsordningen har kunnatpåbörja en försöksverksamhet med offentligasammanträden inför Europeiska rådets möten. Dettahar, sett från synpunkt, slagit väl utoch har också haft offentligt samrådinför Europeiska rådets vårmöte . För att detskall bli möjligt att helt eller delvis hålla öppnasammanträden med inför ministerrådetsmöten krävs däremot en ändring av riksdagsordningensom föreskriver att sådanasammanträden skall ske inom stängda dörrar. För attkunna främja öppenhet och kunskap beträffandeSveriges EU-politik skulle välkomna ensådan ändring i riksdagsordningen.EU-nämnden har ägnat storuppmärksamhet åt frågan om . har följt processen med folkomröstningar ochratifikationerna av anslutningsfördraget samtkommissionens återkommande översynsrapporter.Förhandlingarna med och samtutvecklingen i har ägnats stort intresse.Vidare har fäst stor vikt vid denutvidgade unionens förbindelser med grannländerna:frågan om "Ett utvidgat - Nytt grannskap"(). Denna fråga harbehandlats ett flertal gånger i nämnden ochregeringen har också ansett frågan angelägen. har emellertid "" fått mycketlitet utrymme; det nämns bara mycket kortfattat pånågra ställen, och ger inte någon närmareinformation om vad som inryms i detta begrepp.Tillsammans med övrig information som lämnats iriksdagen om utvidgningsprocessen har regeringenssamråd med inneburit att huvuddragen ianslutningsfördraget, som undertecknades den 16april 2003, varit väl kända. Detta har i sin turmöjliggjort en snabb och positiv behandling iriksdagen av propositionen om godkännande avfördraget.I besöksutbyte och övriga kontaktermed kolleger i andra parlament i medlemsländerna ochanslutningsländerna har utvidgningsfrågorna tidigarevarit ett dominerande diskussionstema. Under år 2003har ökande uppmärksamhet kommit att ägnas frågor omförhandlingarna om ett nytt konstitutionellt fördragoch om hur medlemsstaternas nationella parlament kanarbeta med EU-frågorna. Ofta har diskussionerna rörtsig på ett mycket konkret, praktiskt plan och gälltbl.a. hur man i den svenska utformat ettsystem för mandatgivning till regeringen och förkontroll och uppföljning av regeringens agerande iEU. Också frågor om den folkliga förankringen avEU-frågor liksom hur den framtidasubsidiaritetskontrollen som konventet föreslagitskall kunna utformas är frågor som besökare frånandra medlemsländers och anslutningsländersparlament ofta ställer.Andra övergripande frågor som tas upp i denna deli skrivelsen och som behandlat är detitalienska ordförandeskapets tillväxtinitiativ medsatsningar på infrastruktur (avsnitt 2.4). I har på detta område framförts synpunkter omatt miljöfrågorna bör beaktas liksom åtgärder föratt effektivisera befintlig infrastruktur. Vidarenämns i skrivelsen de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken samt EU:ssysselsättningsstrategi (avsnitt 4, se nedan).I denna del nämns också den regeringskonferens somförbereddes av det s.k. konventet (avsnitt 6).Riksdagen har nära följt konventsarbetet genom deav riksdagsstyrelsen utsedda ledamöterna ikonventet. har följt och följer dettaarbete bl.a. genom en särskild beredningsgrupp medföreträdare för alla riksdagspartier. UnderEuropeiska rådets möte hade extra sammanträden med telefonuppkopplingtill förhandlingsdelegationen. fortlöpande omförhandlingsläget.Som nämns i skrivelsen är utgångspunkten förregeringens förhandlingsarbete det mandat som givitsgenom beslut med anledning av detsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsbetänkande om Europeiska konventet och EU:sframtidsfrågor (bet. 2003/04:KUU1). Som ocksåframhålls i skrivelsen kommer de fortsattakompromisserna att behöva förankras hos riksdagenspartier i de former för samråd som gäller. I detsammansatta utskottets nämnda betänkande (s.43) uttalades i detta sammanhang följande: "Genomsamrådet i ges insyn iförhandlingsprocessen och regeringen skall där fåaccept för de olika vägval som kommer att behövagöras under förhandlingarna och som ibland kan kommaatt innebära avvikelser från de utgångspunkter somriksdagen godkänt. "EU:s förbindelser med omvärlden (del 2)har uppbyggnaden av EU:s säkerhets-och försvarspolitik fortsatt på grundval av tidigarefastlagda principer. Liksom haruppbyggnaden av både militär och civil kapacitet påområdet för krishantering stått i centrum.Regeringen har samrått med omde olika krishanteringsinsatserna som ägt rum. har också följt utvecklingen i , bl.a.genom ett telefonsammanträde inför Europeiska rådetsextrainkallade möte om situationen iIrak.Regeringen har vidare samrått med omsina ställningstaganden inom ramen för dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Ministerrådet, och därmed , harkontinuerligt följt utvecklingen i ,och på västra . Vidare har bl.a.EU:s förbindelser med såväl som de nyagrannarna i öst (, och )behandlats . En oftaåterkommande fråga har varit återuppbyggnaden avIrak som har engagerat mycket. I dettasammanhang har i bl.a. framhållits FN:sansvar och att enskilda länders egenintressen börmotverkas.I skrivelsen tas frågor upp om EU:s arbete för attfrämja respekten för mänskliga rättigheter, bl.a.dialogmötena med och (avsnitt 7.7). Idetta sammanhang kan nämnas att nyligendiskuterat EU:s ståndpunkt inför innevarande årsmöte i FN:s kommission för mänskliga rättigheter ochdärvid uttalat sig för att bör verka för attEU tar initiativ till en särskild FN-resolution omIran respektive Kina.Mot bakgrund av har inom EUarbetats fram en säkerhetsstrategi för EU som antogsav i . har behandlat dennastrategi, som beskrivs utförligt i skrivelsen(avsnitt 7). I nämnden har därvid nämnts bl.a.behovet av att komplettera strategin med konkretaaktionsplaner och det angelägna i att strategintydligt behandlar även andra säkerhetsaspekter än derent militära. Nämnden följer genomförandet avsäkerhetsstrategin liksom strategin mot spridning avmassförstörelsevapen som är en del av dettagenomförande.I skrivelsen redogörs kortfattat (avsnitt 7.5) förbeslutet att inrätta en europeisk förmåge- ochförsvarsmaterielbyrå. Det kan förtjäna attuppmärksammas att frågor kring denna byrådiskuterats utförligt i medstatsministern (), med näringsministern() och med försvarsministern vid tvåtillfällen (och ). har därvid ställt sig tveksam till ettnärmare samarbete om försvarsmaterielfrågor menvarit positiv till att byrån skall bygga påmellanstatlighet och frivillighet och ansett attdess organisation och funktion måste återspegladetta.Kampen mot terrorism tas upp i skrivelsen i fleraavsnitt (avsnitt 5.2, 7.12, 16.1.5, 16.4.3, 34.3.1).Som framhålls i skrivelsen spänner denna kamp överen mängd områden. , som har överblick överalla dessa områden, har behandlat dessa frågor påsåväl utrikespolitikens som transportpolitikensområden och också inom ramen för Ekofin ochrättsliga och inrikes frågor. Frågorna har fåttförnyad aktualitet genom bombdåden i den 11mars 2004.Även WTO-frågorna, som nämnden har diskuterat vidett flertal tillfällen och därvid gett regeringenaccept för sina ståndpunkter, spänner över fleraområden, bl.a. jordbruksområdet, tjänstehandeln ochimmaterialrätten.Ekonomiska och finansiella frågor (del 3)Under denna rubrik behandlas i skrivelsen främstskattefrågor och frågor rörande EU:s budget. Detekonomisk-politiska samarbetet och frågor omfinansiella tjänster tas däremot upp i andraavsnitt.De skattefrågor inom EU som främst stått i fokusför den politiska uppmärksamheten rörliksom dels det s.k. skattepaketet,dels förslaget om ett direktiv som täckerbeskattningen av samtliga energiprodukter. har vid ett flertal tillfällen behandlatdessa förslag som bägge har antagits under året.De finansiella frågorna behandlas i avsnittet omfri rörlighet för tjänster och kapital (avsnitt 28).En viktig fråga var beslutet om en nylagstiftningsprocess, den s.k. Lamfalussy-modellen,på värdepappersområdet. harkommissionen lagt fram förslag om att förfarandetskall tillämpas även på bank- ochförsäkringsområdet. kommenteradeLamfaluss-modellen i sitt yttrande över förra åretsskrivelse och konstaterade bl.a. att förfarandet sominnebär ett ökat inflytande för det s.k.kommittéväsendet innebär en svårighet för såvälEuropaparlamentet som för nationella parlament. framhöll i det sammanhanget att denationella parlamentens arbete inför antagandet avnya rättsakter på EU-nivå i huvudsak inriktar sig påatt styra och granska respektive regerings agerandei ministerrådet, medan man av både praktiska ochandra skäl har svårare att följa eller påverka vadsom sker inom ramen för kommittéväsendet.Samarbetet i fråga om den ekonomiska politikenbehandlas i skrivelsen under avsnittet om denekonomiska och monetära unionen - EMU (avsnitt 4).Det kan påpekas att frågor inför och efter densvenska folkomröstningen ominförandet av euron är svenska, nationella frågorsom inte behandlas i EU-nämnden.Vad gäller de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken har under åretdiskuterat och gett synpunkter på innehållet idessa. Senast godkände nämnden ettutkast till rådsslutsatser om dessa riktlinjer.Nämnden har bl.a. välkomnat att riktlinjerna nu blirtreåriga, och att större vikt kommer att läggas viduppföljning. Beträffande tillämpningen avstabilitets- och tillväxtpakten har nämnden stöttregeringen i frågan om underskottsförfarandena motFrankrike och . Härutöver har i nämndenockså diskuterats frågan om en mera flexibeltolkning av stabilitetspakten för länder som uppnåtthållbarhet i de offentliga finanserna.Rättsliga och inrikes frågor (del 4)I skrivelsen redovisas på detta område bl.a. bådetidigare beslutade rättsakter som är föremål försvenskt genomförande, antagna rättsakter,beslut om politiska överenskommelser samt tidigareoch framlagda förslag som fortfarandeförhandlas. Beträffande rambeslut sker regelmässigtdet svenska genomförandet i två steg - förstgodkännandet av själva beslutet och vid en senaretidpunkt antagandet av den eventuella lagstiftningsom krävs för att genomföra rambeslutet i Sverige.Som framhölls i yttrande över förraårets skrivelse har det i nämnden, även om enmajoritet har gett stöd åt regeringens ståndpunkter,uttryckts oro över att konsekvenserna fördet svenska rättssystemet av rambeslut kan varasvåra att överblicka.Regeringen redogör i flera fall för när beslutenberäknas vara genomförda i . skallframhållas att Europeiska rådets förklaring frånmars 2004 om terroristbekämpning medför atttidsmarginalerna för genomförandet avsevärtminskats vad gäller flera av dessa beslut nu uppmanar medlemsstaterna attratificera eller genomföra senast under år 2004.Detta gäller t.ex. konventionen om ömsesidigrättshjälp i brottmål och rambeslutet om ömsesidigterkännande och verkställighet av beslut om frysningav egendom som skall vara ratificerad respektivegenomfört senast . Vidare skall bl.a.rambeslutet om penningtvätt, identifiering m.m. varagenomfört senast i juni 2004.I november i samband med återupptagandet avförhandlingarna om rambeslutet om olaglignarkotikahandel upprepade sitt stöd föratt även handel med små mängder av narkotika skallvara olaglig och beläggas med straff samt att allamedlemsländerna skall tillämpa reglerna efter att deantagits.Frågor om asyl och invandring samt fri rörlighetför personer (avsnitt 17) har behandlatsav . har ingående diskuteratminimidirektiven för familjeåterförening och för närmedlemsländerna skall bevilja internationellt skydd(skyddsgrundsdirektivet). Nämnden har därvidframhållit vikten av att en lägsta normnivåetableras i flykting- och asylfrågor införutvidgningen, men att nivån inte får bli hur låg somhelst. Beträffande det brittiska initiativet attinrätta skyddszoner för asylsökande har nämndeninstämt i regeringens kritik. Vad gällergränskontroller har tidigare, liksomregeringen, varit tveksam men välkomnat och ställtsig bakom inrättandet av en byrå för den yttrekontrollen (gränsförvaltningsbyrå) underförutsättning att det inte hindrar det nationellasjälvbestämmandet och att finansieringen sköts inombefintliga ramar. Inrättandet av denna byrå harockså fått aktualitet efter bombdåden i imars 2004, och förordningen om denna byrå skallenligt Europeiska rådets förklaring från mars 2004vara i kraft , dvs. samma datumsom nämns i skrivelsen (avsnitt 16.4.4).Sysselsättning och socialpolitik m.m. (del 5)I skrivelsen redogörs för arbetet med den s.k.Lissabonstrategin och de årligasysselsättningsriktlinjerna. hargivetvis varit involverad i detta arbete och ocksåinformerats om den svenska handlingsplanen försysselsättning som överlämnats till kommissionen ochrådet . I samband med att imars ställde sig bakom rådets beslut att inrätta ettsocialt trepartstoppmöte för att stärka den socialadialogen förde nämnden också en principielldiskussion om för- och nackdelar med att bjuda inarbetsmarknadens parter att delta i beslutsprocessenpå EU-nivå.I övrigt behandlas i sysselsättningsrådet en radområden som också har anknytning till frågor sombehandlas i andra rådskonstellationer. Lissabonstrategin, frågor om invandring,integration och sysselsättning, tobak, narkotika ochkonsumentfrågor. Detta förhållande belyser behovetav en samordnad syn på de frågor som behandlas iEU:s olika ministerrådssammansättningar och iEuropeiska rådet.Konkurrenskraftsfrågor m.m. (del 6)I detta avsnitt behandlas frågor på en rad olikaområden. Ambitionen med inrättandet avkonkurrenskraftsrådet är, som sägs i skrivelsen, attuppnå en integrering av inre marknads-, industri-,forsknings- och turismfrågor i syfte att bidra tillatt uppnå Lissabonmålen. Liksom på andra områden kankonstateras att frågorna har anknytning till frågorsom behandlas i andra ministerrådskonstellationer,bl.a. konsumentfrågor, läkemedelsfrågor,forskningsfrågor inklusive stamcellsfrågor ochfrågor om fri rörlighet för personer. Detta belyserytterligare vad som sagts om samordning av EU-frågorna.Beträffande förlängningen av stödet till deneuropeiska varvsindustrin kan framhållas att i enlighet med regeringensståndpunkt har avvisat den förlängning avstödordningen som nämns i skrivelsen.Jordbruk och fiske (del 8)Liksom har under föregående århalvtidsöversynen av den gemensammajordbrukspolitiken varit ett viktigt tema vidjordbruksministerns samråd med . ställde sig bakom förslagen tillrättsakter vad gäller de olika elementen i dengemensamma jordbrukspolitiken.