bet · GR01KRU8 · 2004-03-16 00:00:00 — Utvecklingsarbetet bedrivs i nära samråd med AMSkulturarbetsdelegation.Slutligen kan tilläggas att även den särskilde utredaren, som nämnts idet föregående, har diskuterat konstnärernas villkor i förhållande tillreglerna om arbetslöshetsersättningen. Han konstaterar att kulturarbetsmarknadenpräglas av att de fasta anställningarna minskar, att alltfler blirfrilansande arbetstagare och att arbetsgivare och uppdragsgivare i växandegrad ställer krav på att arbetet skall utföras mot faktura. I betänkandetsägs bl.a. följande (SOU 2003:21 s. 52).Eftersom skatte-, socialförsäkrings- och kanske främstarbetslöshetsersättningssystemetinte är anpassat till detta leder det till komplikationer för individen.Det enklaste sättet att lösa svårigheten för individen är enligt minmening att arbetsgivarna/uppdragsgivarna anpassar sig till den arbetspresterandepartens behov, vilket i många fall är möjligt och även görs. Av betydelseär att arbetsgivaren/uppdragsgivaren och den arbetspresterande parten vidavtalet kan komma överens om att ersättningen skall betalas till en enskildfirma eller som lön till en arbetstagare. Här tycks det som om myndigheterinom kulturområdet som lägger ut uppdrag även kunde vara smidigare. Statenskonstråd, kommuner och landsting skulle t.ex. kunna variera betalningenav utsmyckningsuppdrag för bild- och formkonstnärer så att de kan ge såvältidsbegränsade anställningar till konstnärer som i övrigt är verksammasom arbetstagare och ge uppdragsarvoden till egenföretagande konstnärer.Kanske skulle även en översyn göras av hur projektbidrag, stipendier ochandra kulturstöd delas ut. När det gäller projektbidrag så betalar Statenskulturråd endast ut dessa till juridiska personer medan Konstnärsnämndenendast betalar ut projektbidrag till enskilda individer eller egenföretagare.Om frilansande löntagare inom kulturområdet tilläts att ta ett mindreantal uppdrag mot faktura och själva betala in sina sociala avgifter utanatt kategoriseras företagare i arbetslöshetsersättningen skulle arbetstagarensrättigheter värnas framför arbetsgivarens vilja att undslippa sinaskyldigheter vid anställning av arbetstagare. En sådan regel skulle stärkaarbetslinjen samt synkronisera reglerna för arbetslöshetsersättning medskatte- och socialförsäkringsreglerna.Även konstnärernas pensionsvillkor berörs i en av de nu aktuella motionerna,nämligen 2002/03:Kr370 (kd). Utskottet som behandlade yrkanden av likartatinnehåll anförde då bl.a. följande (bet. 2003/04:KrU1 s. 55-58).Utskottet finner att de frågor om pensionsvillkoren för konstnärerna somtagits upp motionsvägen äger hög aktualitet. Vidare konstaterar utskottetatt regeringen - vilket redovisats i det föregående - aktivt verkar föratt komma till rätta med de problem som otvivelaktigt finns då det gällerpensionerna för de konstnärliga grupperna vid de statligt stödda teater-,dans- och musikinstitutioner som omfattas av PISA-förordningen.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att regeringen ocharbetsmarknadens parter i sina diskussioner om pensionsfrågan vid de statligtstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna noga går igenom deförsämringar för konstnärsgrupperna som tycks ha blivit konsekvensen av detnya ålderspensionssystemet. Det gäller t.ex. effekterna av den s.k.livsinkomstprincipen i det allmänna pensionssystemet. Enligt den särskildeutredaren kommer denna princip att medföra sämre pension i jämförelse medATP-systemet för de konstnärer som har en förhållandevis kort yrkeskarriäroch går i pension . Även effekterna av den tvinganderegel i LAS som ger arbetstagaren rätt - men inte skyldighet - att stannakvar i anställningen till bör belysas i detta sammanhang.Från teaterhåll har hävdats att denna bestämmelse kan vålla olägenheterför institutionernas konstnärliga verksamhet. En annan fråga av betydelseär behovet av karriärplanering för de konstnärsgrupper som har lågpensionsålder, t.ex. dansarna (jfr bet. 2001/02:KrU17 s. 18 f.). Dessa frågoroch andra som behandlas i betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen(SOU 2003:56) torde komma att ingå i de diskussioner som regeringen skallföra med arbetsmarknadens parter.Utskottet vill understryka att det är angeläget att regeringen snarastpåbörjar detta arbete i enlighet med vad som anges i budgetpropositionen.Då det gäller pensionsförhållandena för konstnärligt anställda vid friagrupper har utskottet noterat att anser att det - trots denuppräkning av statsbidraget som gjordes för - är svårt för flertaletfria grupper att betala rimliga löner och göra pensionsavsättningar. Ilikhet med regeringen anser utskottet därför att det är angeläget att endialog förs med dessa grupper i syfte att analysera möjligheten tillförbättring av arbetsvillkoren (jfr prop. utgiftsområde 17 s. 25). I ensådan dialog bör bl.a. effekterna av treåriga bidrag belysas.I den mån särskilda villkor inte förknippats med det statliga bidragetankommer det givetvis på de fria grupperna att själva bedöma hur tillgängligaresurser skall fördelas på olika angelägna ändamål såsom publik verksamhet,anställdas arbetsvillkor etc. och om kollektivavtal skall ingås.Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen även inomdetta område.Utskottet intar alltjämt samma inställning i pensionsfrågan. I övrigtkonstaterar utskottet att det på det hela taget råder stor samstämmighetmellan motionärerna, regeringen och den särskilde utredaren, då det gälleratt beskriva problemen i fråga om konstnärernas speciella arbetsvillkor.Detsamma gäller även synen på att rimlig hänsyn måste tas till dennakategoris särskilda behov. Vidare bör sägas att utskottet är väl medvetetom att de frågor som berörs i motionerna ligger på gränsen mellan kultur-,arbetsmarknads-, utbildnings-, skatte- och socialförsäkringsutskottensberedningsområden. På motsvarande sätt behandlas konstnärernas förhållandeninom flera olika departement i . Utskottet anser sigemellertid kunna utgå från att frågorna noga kommer att följas ävenframgent inom . Det kan tilläggas att regeringen i dagarnapåbörjar samtal med arbetsmarknadens parter om flera av de problem somhar behandlats här. (Jämför proposition 2003/04:1 utgiftsområde 17 s.28-29. )Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2002/03:Kr264(m) yrkande 1, 2002/03:Kr370 (kd) yrkande 16 och 2003/04:Kr327 (fp) yrkande4.Individuell visningsersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om individuell visningsersättning.BakgrundDen individuella visningsersättningen har i sin nuvarande form funnits idrygt . Ersättningen är generell till sin karaktär och betalas uttill konstnärer endast med hänsyn till om deras försålda verk finns ioffentlig ägo. Upphovsrättsorganet Bildkonst Upphovsrätt i (BUS),som är en ekonomisk förening, fördelar ersättning till konstnärer varsverk ägs av stat, landsting och kommuner. Till den offentliga ägargruppenräknas bl.a. museer, även sådana som är stiftelsedrivna, liksom statligaaffärsdrivande verk såsom Posten, och SJ samt - -kommun- eller landstingsägda bostadsfastighetsbolag. Cirka 2 700 konstnärerfår ersättning från BUS.Drygt 23,2 miljoner kronor har anvisats för den individuellavisningsersättningenför innevarande budgetår under anslaget Ersättningar och bidrag tillkonstnärer.MotionenI motion 2003/04:Kr326 (c) hävdas att den individuella visningsersättningen(IV) har begränsningar. Den ger t.ex. mycket litet eller inget tilltecknare, keramiker, konsthantverkare eller fotografer. Ersättningsformenföreslås bli föremål för utvärdering både vad gäller ersättningarna, hurde fördelas och till vem eller vilka samt vilken organisation som är denbästa för ändamålet, både vad gäller t.ex. objektivitet och insyn (yrkande24).Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslutade på förslag av kulturutskottet att begäraen översyn av den individuella visningsersättningen. Översynen borde bl.a. innefatta en redogörelse av ersättningens återverkningar på olikakonstkategorier, liksom vilka kategorier av bidragsmottagare som omfattadesav ersättningen och vilka som föll utanför den och orsakerna till detta.Beslutet innebar även att regeringen borde överväga vilket organ som varlämpligast för uppdraget att ansvara för fördelningen av ersättningentill konstnärerna (bet. 2001/02:KrU17 s. 12-14, rskr. 2001/02:210).Som framgår av ett inledande avsnitt i detta betänkande lämnade regeringeni budgetpropositionen för en utförlig redovisning i form av enfördjupad resultatbedömning som utskottet hänvisar till. Här följer utdragur och referat av propositionen (prop. 2002/03:1 utg.omr. 17 s. 51-52).Omkonstnärskategorier som får del av stödet anförde regeringen följande.En översikt av fördelningssystemet visar att av 100 000 registrerade verkutgör måleri och grafik, skulptur, 20 procentkonsthantverk/textil samt illustration och foto, 1 procentinstallationer och övriga verk. Vad avser de olika konstnärskategoriernavisar utfallet att är målare, grafiker och skulptörer, 12procent konsthantverkare/textil, tecknare/illustratörer ochfotografer samt installationskonstnärer m.fl.Regeringen gör bedömningen att fördelningssystemet uppfyller målsättningarnamed den individuella visningsersättningen. De olika parametrarna ipoängsystemet tar fasta på relevanta faktorer för att fördela ersättningenindividuellt. Den statistiska översikten ger inget belägg för att vissaverkstyper diskrimineras. Inte heller finns det belägg för att vissakonstnärskategorier skulle vara särskilt missgynnade. Däremot är vissaverkskategorier mindre representerade i det offentliga innehavet än andra.Regeringen framhöll vidare att och Bildkonstnärsfondensuppdrag innebär ett individuellt prövningsförfarande. BUS fördelning avden individuella visningsersättningen grundas däremot endast på de faktiskainköpen och innehaven av verk hos offentliga institutioner. På grund avuppdragets administrativa karaktär bedömde regeringen det som mindrelämpligt att införliva uppdraget i verksamhet. Regeringenbedömde att BUS har både de representativa och verksamhetsmässigaförutsättningarna att bygga upp och hantera ett administrativtfördelningssystem.Utskottet kan tillägga att de tre konstnärsorganisationerna (), Konsthantverkare och Industriformgivare() samt ser BUS som sin upphovsrättsligaorganisation och att samtliga tre organisationer är representerade i BUSstyrelse.I budgetbetänkandet välkomnade kulturutskottet att regeringenså efter tillkännagivande i denna fråga kunnat redovisaresultatet av översynen av den individuella visningsersättningen. Utskottethade inte något att erinra mot regeringens bedömningar. Ett enigt utskottavstyrkte ett motionsförslag med samma innehåll som det nu aktuella.Utskottet konstaterade att en utvärdering av den individuellavisningsersättningenredan var gjord och att motionsyrkandet därmed var tillgodosett (bet.2002/03:KrU1 s. 74-76).Utskottet har inte någon anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande,varför motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande 24 avstyrks.Garanterad författarpenningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om garanterad författarpenning.BakgrundEnligt förordningen (1962:652) om kan styrelsenför Författarfonden besluta att författar-/översättarpenning till vissupphovsman skall utgå med ett högre belopp än det statistiskt beräknade(6 §). Sådan särskilt bestämd författar-/översättarpenning har den gemensammabenämningen garanterad författarpenning.Villkoren för den garanterade författarpenningen beskrivs på Författarfondenshemsida på följande sätt.Villkoren för att få garanterad författarpenning är att upphovsmannen- gett ut verk som bildar underlag för biblioteksersättning,- har för avsikt att huvudsakligen vara verksam som författare, översättare,tecknare eller fotograf,- på ett övertygande sätt dokumenterat sin verksamhet.Den som innehar garanterad författarpenning får inte ha anställningmed mer än halv årsarbetstid. En garantiinnehavare har rätt att ha singaranterade författarpenning vilande utan prövning under högst iföljd, t.ex. medan han/hon är anställd mer än halvtid.Fondstyrelsen bestämmer, i taget, storleken på beloppet förden garanterade författarpenningen. var beloppet 154 000 kr.Antalet mottagare av garanterad författarpenning beräknades till 200st.Den garanterade författarpenningen är skattepliktig samt pensions- ochsjukpenninggrundande. Mottagaren måste själv betala sociala avgifter iform av så kallade egenavgifter. Garanterad författarpenning utlyses tillansökan . Den garanterade författarpenningen kan integes innehavare av inkomstgaranti för konstnärer eller innehas samtidigtmed statligt långtidsstipendium eller Författarfondens fem- och tioårigastipendier. Den garanterade författarpenningen upphör i samband med attinnehavaren tar ut pension eller avlider. Innehavaren kan uppbära garanteradförfattarpenning längst tills han eller hon fyller 70 år.Att den garanterade författarpenningen upphör innebär inte att denstatistiskt beräknade penningen upphör. Denna författar-/översättar-penningbetalas även fortsättningsvis ut.Vidare anger Författarfonden följande.Av de ovan redovisade villkoren/kriterierna för att få garanteradförfattarpenning är det lätt att fastställa de två första. Det tredje såkallade kvalitets- och kvantitetskriteriet, att den sökande på övertygandesätt dokumenterat sin verksamhet, måste tolkas av dem som gör urvalet.Styrelsen har därför antagit följande riktlinjer för bedömningen:- Normalt bör ha förflutit från debuten.- Författare bör ha offentliggjort minst 5 à 6 egna verk. För över-sättningar och verk med flera upphovsmän bör antalet verk sättas till 10 à20.- Verksamheten bör uppvisa en med hänsyn till verkens omfattning rimligkontinuitet.MotionenMotionären bakom motion 2002/03:Kr245 (m) anser att det är otidsenligtatt vissa författare skall garanteras en viss årsinkomst. Den garanteradeförfattarpenningen utgår oavsett om författaren är produktiv eller ej ochoavsett om hans verk är mycket eller lite lästa. Systemet med garanteradförfattarpeng bör därför avskaffas.Utskottets ställningstagandeFörfattare - liksom övriga konstnärer - är fria yrkesutövare. Derasinkomster varierar i regel mycket mellan åren. De stödsystem som utarbetatsbidrar till att författarna ges möjlighet att koncentrera sig på sittskrivande. Utskottet har inhämtat att konkurrensen om garantierna är storoch att kraven på de sökande därför i praktiken ofta är högre än vad somframgår av de riktlinjer, som beskrivits i det föregående. Vidare är detenligt Författarfonden en förutsättning för garantin att den litteräraverksamheten fått en sådan omfattning och stabilitet och att utövarenvunnit sådan erfarenhet inom sitt yrke att det framstår som rimligt attsatsa på en i princip livsvarig garanti.Med hänvisning till det anförda utgår utskottet från att de författaresom uppbär garanterad författarpenning gjort sig väl förtjänta av den.Utskottet vill tillägga att det ligger i sakens natur att fortlevnaden avdenna stödform - liksom alla andra konstnärliga stödformer - kontinuerligtblir föremål för omprövning. Utskottet förutsätter att detta sker inomramen för Författarfondens verksamhet. Något tillkännagivandemed anledning av motion 2002/03:Kr245 (m) är inte motiverat. Motionenavstyrks.BemanningsföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om bemanningsföretag, jämför reservation6 (m).MotionernaFörslag som syftar till att ett rikstäckande bemanningsföretag för allakulturskapare skall bildas framförs i två motioner, nämligen 2002/03:Kr264(m) yrkande 7 och 2003/04:Kr254 (m) yrkande 7. Ett gemensamt nätverk ökarchanserna för kulturskaparna att kunna pröva nya vägar till försörjningoch också sannolikheten att de lyckas med sina mål, hävdas det i motionerna.Verksamheten bör inte vara statligt styrd, men regeringen bör ändå haett ansvar för att samla intressenter på området och diskutera och initieraen sådan verksamhet som beskrivs i motionerna.Utskottets ställningstagandeFörslag som syftar till att bemanningsföretag för kulturarbetare skallinrättas har under tidigare riksmöten avstyrkts av kultur-, arbetsmarknads-och finansutskotten. Se t.ex. betänkande 2001/02:KrU17 s. 10-11.I sammanhanget vill utskottet erinra om den anställningsform som bildatspå teaterområdet och som benämns . Verksamheten drivs somett aktiebolag och finansieras huvudsakligen med statliga medel, för år2004 , som anvisas över anslaget 28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete.Teateralliansen skall verka för frilansande skådespelares trygghetoch minskade beroende av arbetslöshetsförsäkringen samt stimulera tillutveckling och rörlighet inom teaterlivet. En utgångspunkt för verksamhetenär att arbetsmarknadens parter har träffat erforderliga avtal omanställningsformer och anställningsskydd inom teaterområdet. Teateralliansenutgör ett gott exempel på att kultur- och arbetsmarknadspolitiska mål harkunnat förenas på ett positivt sätt.Utskottet anser nu liksom vid 2001/att det ankommer påregeringen att i det ordinarie budgetarbetet överväga om en satsningmotsvarande behöver göras på någon annan konstnärsgruppoch vilken utformning en sådan satsning i så fall skall ha. Här bör ävennämnas att viss arbetsförmedlande verksamhet bedrivs vid centrumbildningarnamed hjälp av statsmedel som anvisas över kulturbudgeten (anslaget 28:2).Slutligen påminner utskottet om den verksamhet som bedrivs vid denrikstäckande specialförmedlingen Arbetsförmedlingen Kultur.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2002/03:Kr264(m) yrkande 7 och 2003/04:Kr254 (m) yrkande 7.Rådgivningscenter för dansareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om rådgivningscenter för dansare, jämförreservation 7 (fp).MotionenI motion 2002/03:Kr372 (fp) sägs att dansarnas situation förtjänar särskilduppmärksamhet, eftersom de pensioneras redan vid . För attstödja dansarna i ett eventuellt fortsatt yrkesliv krävs särskild kompetens.Motionärerna föreslår därför att ett rådgivningscentrum för dansaresfortsatta yrkesliv skall inrättas (yrkande 22).Utskottets ställningstagandeFrågan om ett rådgivningscentrum för dansare har varit föremål förriksdagsbehandling vid tidigare riksmöten i både kultur- ocharbetsmarknadsutskotten.En utförlig redogörelse för tidigare riksdagsbehandling och annan avutskottet inhämtad information i ämnet återfinns i kulturutskottetsbetänkande /02:KrU17 s. 19-20.Utskottet är väl medvetet om att situationen för dansare är speciell. Deförslitningar och andra kroppsliga skador som kan drabba dansarna gör attderas yrkeskarriär i regel är förhållandevis kort. Dessutom är antaletdansare betydligt fler än antalet arbetstillfällen. Det är därför angelägetatt dansarna kan planera och påbörja nya karriärer på ett relativt tidigtstadium. Detta förhållande har uppmärksammats av regeringen.Regeringen har konstaterat att det finns anledning att fördjupa arbetetvad avser tänkbara pensionslösningar för konstnärlig personal med lågpensionsålder vid statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner.I de diskussioner som inleds med arbetsmarknadens parter avserregeringen också att ta upp frågor om konstnärernas möjligheter tillutbildning och karriärbreddning som syftar till fortsatt arbete. 2003/04:1 utg.omr. )I sammanhanget vill utskottet också påminna om att både dansare ochkoreografer hör till de yrkesgrupper som är föremål för ArbetsförmedlingenKulturs insatser.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2002/03:Kr372(fp) yrkande 22.Sammansättning av bidragsgivande styrelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om sammansättning av bidragsgivandestyrelser, jämför reservation 8 (m, fp, kd).MotionenMotionärerna bakom motion 2003/04:Kr327 (fp) framhåller att det är ettgrannlaga arbete att fördela stöd och stipendier till konstnärer.Bidragsgivande myndigheter försöker värna en god kvalitet genom ett närasamarbete med olika konstnärsorganisationer. Det är av största vikt attdetta samarbete inte leder till ett gynnande av en speciell sammanslutningframför en annan. Speciellt viktigt är detta vad avser bildkonsten, därorganisationerna synes verka under mycket olika villkor. Sammansättningenav styrelser som beviljar stöd måste därför vara bredast möjliga, insynenmåste garanteras, gränserna måste vara tydliga mellan särintressen ochbeslutsfattare och neutraliteten hos olika organisationers medlemmar måsteupprätthållas (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeEfter tillkännagivande beslutade regeringen om ändringav instruktion (SFS 1997:1153). Ändringen innebär attregeringen nu har en betydligt vidare krets av nominerade än tidigare attvälja ur vid förordnandet av de båda styrelserna i ochBildkonstnärsfonden. En utförlig bakgrund till kulturutskottetsställningstaganden och tillkännagivanden återfinns i betänkande2001/02:KrU17 s. 14-16.Utskottet anser nu liksom vid 2001/, då ett motionsförslagmed samma innehåll som det nu aktuella behandlades, att det är en grannlagauppgift för regeringen att utse de för uppgiften mest lämpadestyrelseledamöternai de båda styrelserna. Dessa bör ha god kännedom om den aktuella utvecklingeninom sina respektive konstområden och om nu verksamma konstnärer. De börvidare ha stor personlig integritet. Det bör också vara meriterande atten ledamot själv är utövande konstnär på professionell nivå. Utskottetvill också påminna om att det ankommer på regeringen att bl.a. utifråninkomna nomineringar göra ett val som motsvarar de kriterier som här harangivits. Det finns skäl för att regeringen även skall kunna väljastyrelseledamöter utanför de nominerande organisationernas förslag, t.ex.sådana personer som är fristående från organisationer och som uppfyllerde uppställda kriterierna och representerar en kunskap och kvalitet somär värdefull för respektive styrelse.Vidare vill utskottet understryka att arbetet att fördela ersättningar,stipendier m.m. som åvilar styrelserna i ochBildkonstnärsfonden,liksom även styrelserna i Författarfonden och BUS, är mycket ansvarsfulltoch ställer krav på opartiskhet och oväld. Utskottet förutsätter att deav regeringen förordnade styrelseledamöterna är väl medvetna om dessakrav.Med anledning av vad som framförts i motion 2003/04:Kr327 (fp) om insyni styrelsearbetet vill utskottet tillägga att förvaltningsmyndigheter iSverige enligt regeringsformen har en självständig ställning. Insyn ideras arbete möjliggörs genom gällande lagstiftning. ären statlig myndighet, medan Författarfonden har en annan organisationsform.BUS, som är en förening, har erhållit myndighetsuppgifter genom lagen(1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Kulturdepartementetsverksamhetsområde.Utskottet anser sig - nu liksom vid 2001/- kunna förutsättaatt regeringen eftersträvar att uppnå bästa möjliga sammansättning avledamöter i de aktuella styrelserna och att regeringen i sitt rekryteringsarbetebeaktar tidigare gjorda tillkännagivande samt följer uppresultatet av de ändringar som gjorts i instruktion medutgångspunkt i beslut.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2003/04:Kr327(fp) yrkande 5.KollektivverkstäderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om kollektivverkstäder.MotionenI motion 2002/03:Kr296 (v) föreslås att regeringen skall uppdra åtKulturrådet att utreda möjligheterna för staten - eventuellt i samverkan medkommun eller landsting - att finansiera administrationen avkollektivverkstädernaslokaler och utrustning. Motionärerna hävdar att administrationen avlokalerna och utrustningen tar mycket tid av konstnärerna, tid som de skullebehöva till sin yrkesverksamhet i stället (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeI enlighet med förordningen (1998:1370) om statligt utrustningsbidragtill kollektivverkstäder fördelar bidrag till kollektivverkstädersom drivs av sammanslutningar inom bild- och formområdet. Sammanslutningarnashuvudsakliga syfte skall vara att för konstnärlig produktion ställaverkstads- och produktionsresurser till medlemmarnas förfogande.