bet · GS01FIU8 · 2004-10-12 00:00:00 — Om större kommungrupper har behov av stöd under enviss period kan tillfälliga delegationer inrättas för att hantera ensådan situation efter mönster av t.ex. Kommun- och Bostadsdelegationerna.MotionernaI motion Fi42 stöder Moderata samlingspartiet regeringens ambitionatt skapa mer stabila planeringsförutsättningar för kommuner och landsting.Motionärerna anser dock att flera aspekter avseende stabilaplaneringsförutsättningar, åtgärder för att bidra till en jämnare utvecklingav kommunsektorns intäkter, balanskravets framtida utformning och dessroll för målen för hela den offentliga sektorn samt kommunsektorn börutredas ytterligare (yrkande 2). Bland annat anser man att det kan finnasskäl att ha balanskrav på delar av den offentliga verksamheten för attundvika okontrollerad försvagning av de offentliga finanserna. Vidareframhåller motionärerna vikten av att kommuner och landsting skullekunna krympa sina balansräkningar för att främja god ekonomisk hushållning,så länge detta inte äventyrar de långsiktiga förutsättningarna för engod ekonomi. Analysen av denna och andra aspekter på kommunalekonomi bör genomföras både i termer av balanskrav, mål för sparandetoch i termer av vad som är att beakta som god ekonomisk hushållning,också utifrån skattebetalarnas/kommunmedborgarnas perspektiv.Folkpartiet liberalerna instämmer i motion Fi40 i regeringens bedömningatt kommunsektorn kan behöva stabilare planeringsförutsättningar. Motbakgrund av neddragningen i det generella statsbidraget till kommuneroch landsting, i enlighet med regeringens förslag på tilläggsbudget för2004, anser motionärerna att kravet på att ge kommunerna och landstingenstabila planeringsförutsättningar och rimlig planeringshorisont främstbör riktas mot regeringen (yrkande 1). Motionärerna ansluter sig ocksåtill regeringens uppfattning att ett kommunalekonomiskt råd inte börinrättas nu.Centerpartiet avvisar i motion Fi43 tankegångar som innebär enförstärkning av det kommunala självstyret uppifrån. Samhället bör i ställetutformas underifrån i enlighet med federalismens principer med enmaktdelning som säkerställer det kommunala självstyret och självständighetensärskilt vad avser ansvar, befogenheter och resurser. Därför villmotionärerna stoppa centralstyrning med riktade statsbidrag och stopplagar.I stället ska kommuner och lansting få största möjliga flexibilitetför att under eget ansvar prioritera sin verksamhet i syfte att medbästa förutsättningar möta framtidens utmaningar (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att stabila förutsättningar och en rimligplaneringshorisont är avgörande för att de kommunala verksamheterna kanutvecklas på ett effektivt och framtidsinriktat sätt. De växande behovenav verksamhet gör det nödvändigt att kommuner och landstingbereds möjlighet att genomföra strukturella förändringar med inriktningpå balans i ekonomin och en god ekonomisk hushållning. Ekonomisk balansi den kommunala sektorn är en viktig del av den samladeekonomiska politiken. Utvecklingen i den kommunala sektorns ekonomi bördärför inte styras av de ekonomiska kraven på kommunerna och landstingenså att den bidrar till att förstärka konjunktursvängningarna.Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på regeringens planer att isamråd med och övervägaytterligare åtgärder som, vid sidan om det reformerade balanskravet,kan bidra till mer stabila planeringsförutsättningar för kommuner ochlandsting. Utskottet förutsätter dessutom att redovisningen av regeringensriktlinjer för utvecklingen av den kommunala ekonomin, i enlighet medinformation som utskottet inhämtat från , kommer attpresenteras som ett regelbundet återkommande inslag i regeringensekonomiska vårpropositioner och budgetpropositioner. Det planerade samarbetetmellan regeringen och de båda förbunden, tillsammans med det aviseradearbetet inom med återkommande analys och revideringarav riktlinjerna för kommunsektorns ekonomi, medför enligt utskottetsmening att dylika aspekter avseende stabila planeringsförutsättningarför kommuner och landsting samt balanskravets framtida utformning kommeratt ställas under ständig granskning. Dessutom noterar utskottet attregeringen aviserar att man kommer att initiera enuppföljning av de nya reglerna. Utskottet anser därmed att någonytterligare utredning på detta område inte behövs. Därutöver serutskottet i likhet med regeringen inget behov att nu inrätta ettkommunalekonomiskt råd för uppföljning och analys av utvecklingen på detkommunalekonomiska området.Utskottet bedömer att regeringens förslag till förändringar i balanskravetsomfattning inte kan anses påverka kommunernas ekonomiska självbestämmandenegativt. Genom att reglerna för hanteringen av ett budgetunderskottinnehåller en utökad flexibilitet i fråga om tiden under vilken regleringenska ske får kommunerna en större frihet att med hänsyn till de lokalaförhållandena hantera sin ekonomi inom ramen för en god ekonomiskhushållning. Omfattningen av de synnerliga skäl som krävs för att kommunernaoch landstingen ska kunna utnyttja denna flexibilitet utökas också.Även kravet på redovisning av mål och riktlinjer som kommunerna självaanser är av betydelse för att uppnå en god ekonomisk hushållning ägnasåt att stärka det kommunala självstyret. I detta sammanhang vill utskottetframhålla att och i sittremissvar på förslag påpekar att de mål och riktlinjersom kommunerna själva ska ange blir det viktigaste styrdokumentet förden kommunala ekonomin och verksamheten. Därmed sker en fokusering påde demokratiska instrument som finns inom varje kommun när det gällerefterlevandet och uppföljningen av lagstiftningen. Det lokala ansvaretatt tolka och efterleva lagstiftningen blir tydligare än tidigare.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker finansutskottet motionernaFi40 (fp) yrkande 1, Fi42 (m) yrkande 2 och Fi43 (c) yrkande 1.FinansieringsprincipenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag med anknytning tillfinansieringsprincipens betydelse för kommunsektorns ekonomiska förutsättningar.Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).MotionernaModerata samlingspartiet förordar, i samband med diskussion omkommunsektorns ekonomiska läge i motion Fi33, att balanskravet bör finnaskvar, men staten bör följa finansieringsprincipen fullt ut(yrkande 8). Genom att reformer genomförs utan att finansieringsprincipenföljs, som kommunerna åläggs detaljerade regleringar samtdeltagande i det kommunala skatteutjämningssystemet, förlorar kommunernaenligt motionärerna en betydande del av kontrollen över sin egen ekonomi.Centerpartiet framhåller i motion Fi43 att kommuner och landsting måstetillförsäkras kontroll över sin verksamhet vad gäller tillförda medeloch verksamhetens innehåll, och därmed ges förutsättningar till enlångsiktigt hållbar planering och utveckling. I detta sammanhangunderstryker motionärerna att finansieringsprincipens grundläggande syn påstatens relation med kommunerna och regionerna är en nyckelfråga förkommunsektorns ekonomiska förutsättningar och måste hanteras på ettansvarsfullt sätt (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att det som anförs i motionerna om finansieringsprincipensbetydelse för kommunsektorns ekonomiska förutsättningar är en viktiggrund för utvecklingen av hela den kommunala verksamheten. Utskottetkan emellertid inte finna tillräckliga skäl för att i detta sammanhanggöra något särskilt uttalande, i synnerhet då frågan om finansieringsprincipenstillämpning har behandlats av utskottet upprepade gånger6Senast hösten2003 i bet. 2003/04:FiU3, s. 23-24.. Utskottet ser ingen anledning attompröva sina tidigare ställningstaganden i frågan, med vill likvälunderstryka att när det gäller finansieringsprincipens tillämpning harregeringen i samverkan med och Landstingsförbundeten viktig roll att spela.Därmed avstyrker finansutskottet motionerna Fi33 (m) yrkande 8 och Fi43(c) yrkande 6.Kommunal skatteplaneringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om åtgärder mot kommunalskatteplanering.Jämför reservation 8 (m) och särskilt yttrande 2 (fp).MotionenModerata samlingspartiet framhåller i motion Fi42 att dagens kommunervid sidan om den vanliga verksamheten ägnar sig åt skatteplanering.Skatteplaneringen sker när kommunerna i stället för att bedrivaverksamheten i förvaltningsform gör det i bildade aktiebolag, vilket enligtmotionärerna inte är förenligt med god ekonomisk hushållning. Mot dennabakgrund efterlyser motionärerna förslag från regeringen om hur kommunalskatteplanering kan undvikas (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeFinansutskottet har vid upprepade tillfällen uttalat att kommuner ochlandsting inom ramen för nuvarande regelsystem ska ha frihet att organiserasin verksamhet på det sätt som bedöms lämpligt med utgångspunkt frånrespektive verksamhets förutsättningar. Beträffande de kommunala bolagensförhållande till skattelagstiftningen har utskottet tidigare anfört attkommunala bolag givetvis ska behandlas på samma sätt som privata bolag.Utskottet finner i detta sammanhang ingen anledning att frångå sinatidigare ställningstaganden och delar därmed inte motionärernas bedömningatt bolagsverksamhet inte är förenligt med god ekonomiskhushållning.Mot denna bakgrund avstyrker finansutskottet motion Fi42 (m) yrkande 3.Ekonomisk hushållning på nationell nivåUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om att införa samma krav pågod ekonomisk hushållning för nationell nivå som för kommun- ochlandstingsnivå.Jämför särskilt yttrande 3 (c).MotionenCenterpartiet framhåller i motion Fi43 att staten ansvarar förhanteringen av landets ekonomi som helhet. Därför bör staten enligtmotionärerna stötta såväl regioner som kommuner i deras utveckling. Dessutombör staten föregå med gott exempel på ekonomisk förvaltning i sin egenverksamhet och i relation med övriga offentliga verksamheter. Mot dennabakgrund anser motionärerna att staten bör inordnas i samma krav påbalans i sin ekonomiska hushållning som kommuner och regioner och följasamma riktlinjer som gäller för en god ekonomisk hushållning för kommuneroch landsting (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeFinansutskottet delar inte åsikten att staten bör inordnas i samma kravpå balans och följa samma riktlinjer för en god ekonomisk hushållningsom kommuner och landsting. Ekonomisk balans i hela den offentligasektorn, inklusive staten, bör enligt utskottets mening vara en frågasom hanteras på annat sätt. fastställer i utformningen avriktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken mål för deoffentliga finanserna. Utskottet hänvisar härvidlag till sina tidigare,utförliga ställningstaganden i frågan om nya eller kompletterande målför budgetpolitiken.7Senast i bet. 2003/04:FiU20, s. 61-67.Där konstaterar utskottet att det inte finns anledning att vare sigersätta eller komplettera dagens överskottsmål för de offentliga finansernaoch utgiftstaket i statsfinanserna i enlighet med liknande motionsförslag.Med det anförda avstyrker finansutskottet motion Fi43 (c) yrkande 2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Förändringar av balanskravet, punkt 4 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om hanteringen av beslut om att åberopa synnerligaskäl att inte följa balanskravet. Därmed bifaller motion2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 1 i dennadel ochavslår proposition 2003/04:105 i denna del och motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 7 i dennadel,2003/04:Fi40 av m.fl. (fp) yrkande 2 och2003/04:Fi43 av m.fl. (c) yrkande 7.StällningstagandeEnligt vår uppfattning ska balanskravet utgöra ett skydd för kommunmedborgarnamot sådan hantering av kommunens ekonomi som riskerar medföra att detegna kapitalet successivt urholkas. Utan ett liknande skydd kommermedborgarna att tvingas att ta på sig alltför stora bördor varje kommandeår. Därför måste det balanskrav som gäller upprätthållassom ett skydd för skattebetalarna.Vi konstaterar att regeringen nu på nytt för fram att möjligheten tillatt åberopa synnerliga skäl vid beslut att inte reglera ett negativtredovisat resultat ska vara flexibel. Denna beslutsmöjlighet ska enligtregeringen endast utgöra kommunfullmäktiges politiska ansvar. Vi anseratt ett åberopande av synnerliga skäl ska kringgärdas av en obligatoriskprövning av kommunernas revisorer. Därför bör kommunallagen ändras påett sätt som innebär att ett beslut i kommunfullmäktige att åberopasynnerliga skäl för att inte följa balanskravet ska ha tillstyrkts avkommunens revisorer samfällt.Regeringen föreslår dessutom att en budget inte ska behöva vara i balansom synnerliga skäl föreligger. Dessa skäl kan enligt regeringens förslaginte överklagas. Vi anser - för att en sådan obalans ska kunna tillåtas- att kommunens revisorer måste ha tillstyrkt förfarandet och därmedgodtagit de omständigheter som åberopas.Vad vi anfört beträffande hanteringen av beslut om att åberopa synnerligaskäl att inte följa balanskravet bör som sin mening ge regeringentill känna. Det innebär att vi tillstyrker motion Fi42 (m) yrkande 1 idenna del och avstyrker propositionens förslag i denna del samt motionernaFi34 (fp) yrkande 7 i denna del, Fi40 (fp) yrkande 2 och Fi43 (c) yrkande7.2. Prövning av balanskravet, punkt 5 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om laglighetsprövningen av balanskravet. Därmedbifaller motion2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 1 i dennadel ochavslår proposition 2003/04:105 i denna del och motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 7 i dennadel,2003/04:Fi40 av m.fl. (fp) yrkande 3 och2003/04:Fi41 av m.fl. (kd).StällningstagandeVi har i en särskild reservation redovisat vår uppfattning att det skagöras lagändringar med innebörd att ett beslut i kommunfullmäktige attåberopa synnerliga skäl för att inte följa balanskravet ska tillstyrkasav kommunens eller revisorer samfällt. I konsekvens meddetta anser vi att beslut som har tagits utan revisorernas godkännandeska kunna överklagas i förvaltningsdomstol. Därmed tillstyrker vi motionFi42 (m) yrkande 1 i denna del och avstyrker propositionens förslag idenna del samt motionerna Fi34 (fp) yrkande 7 i denna del, Fi40 (fp)yrkande 3 och Fi41 (kd).3. Prövning av balanskravet, punkt 5 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett uppdrag till regeringen att utforma ettsanktionssystem mot kommuner eller landsting som inte tillräckligt snabbtoch kraftfullt ingriper mot ett konstaterat negativt resultat. Därmedbifaller motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 7 i dennadel och2003/04:Fi40 av m.fl. (fp) yrkande 3 ochavslår proposition 2003/04:105 i denna del och motionerna2003/04:Fi41 av m.fl. (kd) och2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 1 i dennadel.StällningstagandeEn stabil och välskött ekonomi är inte bara viktig frånallmänekonomisk utgångspunkt utan också mycket viktig för den enskildekommunmedborgaren. Det är den enskilde som främst får bära de ekonomiskakonsekvenserna av en illa skött ekonomi. Vi finner det såledesutomordentligt viktigt att de övervakningsmekanismer som finns kringbalanskravet fungerar väl.Vi anser att det bör finnas möjligheter att vidta sanktioner mot kommunereller landsting som inte tillräckligt snabbt och kraftfullt ingripermot ett konstaterat negativt resultat. Ett sådant sanktionssystem börinnehålla en mekanism som möjliggör att regeringen i motsvarande fallska ingripa. Det är viktigt att de kriterier som medgersanktioner mot kommuner och landsting är klara och inte skapar någraosäkerheter. Enligt vår uppfattning är det rimligt att systemet äveninnehåller en möjlighet till bedömning av den enskilda situationen.Med det anförda föreslår vi att regeringen får i uppdrag att utformaett sanktionssystem mot kommuner eller landsting som inte tillräckligtsnabbt och kraftfullt ingriper mot ett konstaterat negativt resultat.Detta innebär att bifaller motionerna Fi34 (fp) yrkande 7 idenna del och Fi40 (fp) yrkande 3 och avslår propositionens förslag idenna del samt motionerna Fi41 (kd) och Fi42 (m) yrkande 1 i denna del.4. Prövning av balanskravet, punkt 5 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om laglighetsprövningen av balanskravet och antarden i motionen föreslagna ändringen i 10 kap. 8 § andra stycketkommunallagen. Därmed bifaller motion2003/04:Fi41 av m.fl. (kd) ochavslår proposition 2003/04:105 i denna del och motionerna2003/04:Fi34 av m.fl. (fp) yrkande 7 i dennadel,2003/04:Fi40 av m.fl. (fp) yrkande 3 och2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 1 i dennadel.StällningstagandeJag anser i likhet med att möjlighetentill laglighetsprövning bör finnas kvar vad gäller balanskravet. Denuvarande begränsningarna att laglighetspröva beslut om att inte regleraett negativt resultat ska därmed slopas. En sådan förändring, i kombinationmed det enligt regeringens förslag i övrigt uppmjukade balanskravetsamt de ökade kraven på redovisning och revision, främjar på ett bättresätt förutsättningarna för en god ekonomisk hushållning i kommuner ochlandsting. Hotet om att få ett tveksamt underskottsbeslut eller ettbeslut att inte reglera ett underskott lagprövat i länsrätten bordeenligt min uppfattning i sig ha en viss avskräckande effekt som främjaratt realistiska budgetar läggs fram.Jag vill i sammanhanget också betona att en förvaltningsdomstols möjlighetinskränker sig till att upphäva ett beslut, inte att ändra det. Denpolitiska makten ligger alltså i slutändan kvar hos kommunen ellerlandstinget.Vad jag anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Detta innebär att bifaller motion Fi41 (kd) och avslårpropositionens förslag i denna del samt motionerna Fi34 (fp) yrkande 7 idenna del, Fi40 (fp) yrkande 3 och Fi42 (m) yrkande 1 i denna del.5. Stabila planeringsförutsättningar, punkt 7 (m, kd, c)av (), (), (), CeciliaWidegren (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utredning av stabila planeringsförutsättningarm.m. Därmed bifaller motionerna2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 2 och2003/04:Fi43 av m.fl. (c) yrkande 1 ochavslår proposition 2003/04:105 i denna del och motion2003/04:Fi40 av m.fl. (fp) yrkande 1.StällningstagandeKommunsektorn behöver stabilare planeringsförutsättningar och en rimligareplaneringshorisont jämfört med vad som sker . Vi stödjer därmedambitioner att införa åtgärder som kan bidra till en jämnare utvecklingav kommunernas intäkter och därmed skapa mer stabila planeringsförutsättningar.Emellertid saknar vi i propositionen en mer genomgripande analys avhur den offentliga ekonomin, och den kommunala ekonomins del i den, börutvecklas. Därför förordar vi en utredning av flera aspekter avseendestabila planeringsförutsättningar och åtgärder som kan bidra till enjämnare utveckling av kommunsektorns intäkter. Utredningen bör ävenomfatta balanskravets framtida utformning och dess roll för målen förhela den offentliga sektorn samt kommunsektorn. Analysen av denna ochandra aspekter på ekonomi bör enligt vår mening genomföras iett sammanhang - både i termer av balanskrav, mål för sparandet och itermer av vad som är att beakta som god ekonomisk hushållning. Ävenskattebetalarnas/kommunmedborgarnas perspektiv bör vägas in som enbetydelsefull faktor.I detta sammanhang vill vi understryka att grunden för en god verksamheti kommuner och landsting är en ekonomi som är i balans och har enlångsiktigt hållbar utveckling. För att klara detta krävs naturligtvistillväxt i samhället. Men framför allt krävs det att det kommunalasjälvstyret värnas och regeringens övervältring av ansvar utan fullkostnadstäckning upphör. Det handlar om att stärka det grundlagsfästakommunala självstyret och självständigheten särskilt vad avser ansvar,befogenheter och resurser. Det är därför viktigt att stoppa centralstyrningmed riktade statsbidrag och stopplagar. I stället ska kommuner ochlandsting få största möjliga flexibilitet för att under eget ansvarprioritera sin verksamhet. Först då kan kommuner och landsting mötaframtidens utmaningar med bästa förutsättningar.Vad som här anförts om stabila planeringsförutsättningar för kommuneroch landsting bör som sin mening ge regeringen till känna. Viföreslår därmed att bifaller motionerna Fi42 (m) yrkande 2och Fi43 (c) yrkande 1 och avstyrker propositionens förslag i denna deloch motion Fi40 (fp) yrkande 1.6. Stabila planeringsförutsättningar, punkt 7 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om stabila planeringsförutsättningar för kommuneroch landsting. Därmed bifaller motion2003/04:Fi40 av m.fl. (fp) yrkande 1 ochavslår proposition 2003/04:105 i denna del och motionerna2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 2 och2003/04:Fi43 av m.fl. (c) yrkande 1.StällningstagandeVi instämmer i bedömningen att kommunsektorn kan behöva stabilareplaneringsförutsättningar och en rimligare planeringshorisont jämfört medvad som sker . Vi anser dock att kravet på att skapa och upprätthållastabilitet i kommunernas planeringsförutsättningar främst bör riktasmot regeringen. Det är just regeringens agerande som bidrar tillosäkerheten i den kommunala planeringen. Det senaste exemplet är attregeringen i årets vårproposition helt plötsligt drog in 2,6 miljarderkronor från kommunsektorn under pågående verksamhetsår. Eftersom kommunernabara har hösten på sig att anpassa sig till detta beslut, kommer denkommunala ekonomin att drabbas av en indragning som i årstakt uppgårtill 5 miljarder. Enligt vår mening påverkas den kommunala planeringenytterst negativt av liknande beslut.Riksdagen bör tillkännage för regeringen som sin mening vad vi har anförtom stabila planeringsförutsättningar för kommuner och landsting. Dettainnebär att vi tillstyrker motion Fi40 (fp) yrkande 1 och avstyrkerpropositionens förslag i denna del samt motionerna Fi42 (m) yrkande 2och Fi42 (c) yrkande 1.7. Finansieringsprincipen, punkt 8 (m, fp, kd, c)av (), (), (), RogerTiefensee (c), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om finansieringsprincipens betydelse förkommunsektorns ekonomiska förutsättningar. Därmed bifaller motionerna2003/04:Fi33 av m.fl. (m) yrkande 8 och2003/04:Fi43 av m.fl. (c) yrkande 6.StällningstagandeVi anser att kraven på god ekonomisk hushållning och budgetbalans ikommuner och landsting är av stor vikt för kommunsektorns ekonomiskaförutsättningar. Det är för oss självklart att det inom ramen förkommuners ansvarsområde ska finnas en väl avvägd verksamhet som anpassasefter de resurser som tillförs. Dessa resurser kommer från såväl egenfinansiering via skatten som från avgifter och statliga bidrag. I ochmed detta måste staten enligt vår mening följa den av antagnafinansieringsprincipen fullt ut.Finansieringsprincipen innebär att statliga beslut som medför nyakostnader för kommuner och landsting också ska finansieras av staten.Detta innebär att statliga reformbeslut ska regleras genom att nivån påallmänna statsbidrag ändras.