bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Syftet är att utskottet i ett tidigtskede skall kunna påverka lagstiftningsprocessen.Under hösten 2004 kommer gruppen att anordna ettdiskussionsseminarium med företrädare förMiljödepartementet, Kemikalieinspektionen, ,, Plast- ochkemiföretagen, Byggindustrier och FörbundetDjurens rätt.Enligt kommer den slutligautformningen och genomförandet av REACH att haavgörande betydelse för möjligheterna att nå fleraav delmålen. Om förslaget realiseras i sin nuvarandeform kommer det enligt rådet att innebära storaframsteg när det gäller att förbättra kunskapen omoch kontrollen av de kemikalier som används. Detfinns dock brister i förslaget, bl.a. då det gällerdatakrav för lågvolymkemikalier, företagens ansvaroch tillämpningen av produktvalsprincipen. Förslagetinnehåller inte heller någon tydlig tidtabell förtestning och riskbedömning av ämnen igodkännandesystemet. Därför anser rådet det tveksamtom en utfasning av farliga ämnen kan ske enligttidtabellen för delmålen. REACH-förslaget innefattardessutom endast mycket begränsade krav påinformation om kemikalier i varor. Enligt rådetsbedömning behöver förslaget utvecklas och förstärkasför att delmålen om kunskap om kemiska ämnens hälso-och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation omvaror, utfasning av särskilt farliga ämnen samtfortlöpande minskning av hälso- och miljöriskernamed kemikalier skall kunna nås.Regeringen har vidtagit flera åtgärder för detsvenska arbetet med förslaget. Enligt vad utskottetinhämtat har på regeringens uppdrag undersöktkonsekvenserna för svenskt näringsliv. harockså initierat två konsekvensstudier med ekonomisktstöd från , som redovisashösten 2004. Den ena fokuserar på miljökostnader förkemiska föroreningar och den andra på REACH-förslagets konsekvenser för industrin inom EU.Förslaget har remissbehandlats som mötenmed näringslivet och miljö- ochdjurskyddsorganisationer har genomförts i syfte attha en fortlöpande dialog med olika intressenter.Parallellt med den sedvanliga informationen tillriksdagen har separata möten hållits med utskottetskemikaliegrupp.I årets budgetproposition, utgiftsområde 20,framhåller regeringen att betydande insatser behövsför att utveckla och förstärka REACH-förslaget iEU:s förhandlingsprocess så att delmålen kan nås.Förhandlingarna om förslaget inom EU kommer troligenatt pågå fram och lagstiftningenberäknas träda i kraft tidigast . Under dennaperiod behövs insatser i förhandlingsarbetet,rådsarbetsgrupper och i tekniska arbetsgrupper,parallellt med arbete med fördjupade analyser ochkonsekvensbeskrivningar. Arbetet kommer främst attengagera ochKemikalieinspektionen, KemI, men insatser behövsäven från andra berörda myndigheter. Utskottet utgårfrån att de synpunkter som förs fram i motionerna2003/04:MJ63 (kd) yrkande 29, 2003/04:MJ65 (m)yrkande 5, 2003/04:MJ278 (mp) yrkande 2,2003/04:MJ334 (c) yrkande 11, 2003/04:MJ365 (mp)yrkandena 2 och 5 och 2003/04:MJ474 (c) yrkande 14kommer att beaktas i detta arbete. Därmed finnerutskottet ingen ytterligare åtgärdpåkallad med anledning av motionerna i dessa delar.Med hänvisning till den fördjupade utvärderingenbör även motion 2003/04:MJ365 (mp) yrkande 1 lämnasutan åtgärd från sida.I arbetet med REACH driver frågan omspridning av miljöinformation till allmänheten.Regeringen anser att EU:s kemikaliemyndighet bör haansvar för att aktivt sprida miljöinformation enligtÅhuskonventionens principer, som dessa utvecklats iartikel 7 i direktiv /4 om allmänhetens tillgångtill miljöinformation. I sammanhanget vill utskotteterinra om att har skrivitunder ett protokoll under Århuskonventionen omföroreningsregister (PRTR). har ocksåNaturvårdsverket etablerat ett nationelltkemikalieutsläppsregister (KUR) som bl.a. innehållerinformation om större anläggningars utsläpp per årav vissa kemiska substanser. Utskottet vill ävenerinra om regeringens uppdrag den 18 december 2003till Kemikalieinspektionen att föreslå hur ettsystem för hälso- och miljöinformation om varorsinnehåll av farliga ämnen kan utformas. Inspektionenskall vidare föreslå en strategi för att genomföraett sådant system i enlighet med målen i regeringensproposition /01:65 Kemikaliestrategi för giftfrimiljö. Uppdraget skall slutligen redovisas förregeringen . Med detanförda föreslår utskottet att motion 2003/04:MJ365(mp) yrkande 7 lämnas utan åtgärd från riksdagenssida.Direktivet (2002/95/EG) om begränsning avanvändningen av vissa farliga ämnen i elektriskaoch elektroniska produkter, RoHS-direktivet, antogsden . Direktivet förbjuderanvändning av kvicksilver, bly, kadmium samt debromerade flamskyddsmedlen PBB och PBDE, med vissaundantag. Enligt vad utskottet erfarit remitteradesförslaget till genomförande i under våren2004. gav regeringenKemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram underlagför ett nationellt förbud mot det bromeradeflamskyddsmedlet deka-BDE. Uppdraget skallslutredovisas för regeringen . Avbudgetpropositionen för , utgiftsområde 20,framgår att regeringen anser det angeläget att medtillämpning av försiktighetsprincipen fasa ut debromerade flamskyddsmedel som är bioackumulerandeoch persistenta då risker för negativa effekter påmiljö och hälsa kan föreligga. Utskottet delar dennauppfattning. Med det anförda finner utskottet syftetmed motionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 30,2003/04:MJ258 (mp) yrkandena 1-4, 2003/04:MJ400 (kd)yrkande 15 och 2003/04:MJ474 (c) yrkande 15tillgodosett. Motionerna i dessa delar bör intemedföra någon ytterligare åtgärd.Våren 2004 behandlade socialutskottet bl.a. olikaläkemedelsfrågor (bet. 2003/04:SoU7). Utskottetvidhöll då sin tidigare uttalade uppfattning att detär angeläget att kunskaperna kring läkemedelsmiljöpåverkan ökar. ansåg i likhetmed regeringen (prop. 2001/02:63 s. 86) att det motbakgrund av det pågående miljömålsarbetet ärväsentligt att se över hur miljöhänsyn kan vägas insom en naturlig del vid förskrivning, användning ochprissättning av läkemedel liksom vid hantering avöverblivna läkemedel. såg därförmycket positivt på det breda uppdrag somLäkemedelsverket har fått när det gäller läkemedelsmiljöpåverkan. Även uppdrag att seöver hur kassationen av läkemedel kan minskasnämndes i sammanhanget. anfördevidare att den nya europeiskaläkemedelslagstiftningen bl.a. kommer att innebäraskärpta krav ur miljösynpunkt. Vad särskiltbeträffar kvicksilver i läkemedel konstateradeutskottet att ochläkemedelsindustrin samarbetar i syfte att så långtdet är möjligt undvika användningen av ämnet ivacciner och andra preparat, vilket är i linje medden av godkända strategin för utfasning avsärskilt farliga ämnen. Kvicksilver används numera iläkemedel enbart i mycket små mängder och endast därdet är svårt att hitta andra alternativ.Läkemedelsverket redovisade den 1 juli 2004regeringens uppdrag att utreda frågan ommiljöpåverkan av läkemedel och föreslå åtgärder föratt minska denna miljöpåverkan såväl nationellt sominom EU. konstaterar att läkemedelsamt kosmetiska och hygieniska produkter kan utgöraen miljöfara men att påvisade skadeverkningar ärmycket få. För att undvika framtida miljöskadormåste dock kunskapen om eventuell miljöpåverkan öka.I uppdraget ingick bl.a. att utreda möjligheten attinföra miljöklassificering av läkemedel i föreslår i rapporten åtgärder förökad baskunskap om läkemedels samt kosmetiska ochhygieniska produkters påverkan på miljön. Vidare börutifrån ökad baskunskap fler och förnyademiljöriskbedömningar göras av innehållsämnen iläkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter.Åtgärder bör vidtas för ökad miljöhänsyn i deneuropeiska läkemedels- och kosmetikalagstiftningenoch av miljöhänsyn relevanta data om läkemedel börsammanställas i en databas. Arbete bör inledas medutbildning och information för att stimuleramiljötänkandet kring läkemedel samt kosmetiska ochhygieniska produkter. Avfallshanteringen börförbättras och kassationen av läkemedel minskas.Läkemedelsflödena i samhället bör följas uppkontinuerligt. Slutligen föreslår verket samarbetemed branschen för kosmetiska och hygieniskaprodukter för att få en förbättrad rapportering avprodukternas innehåll och kontinuerlig uppföljningav flöden. Med det anförda finner utskottet syftetmed motionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 31,2003/04:MJ278 (mp) yrkande 3, 2003/04:MJ334 (c)yrkande 14, 2003/04:MJ400 (kd) yrkandena 17 och 18,2003/04:MJ410 (v) yrkande 3 och 2003/04:MJ472 (fp)yrkande 31 i allt väsentligt tillgodosett. Någonytterligare åtgärd med anledning avmotionsyrkandena finner utskottet inte påkallad.Sverige har drivit frågan om ett EU-förbud föranvändningen av farliga s.k. AH-oljor i bildäck, ochi överlämnade kommissionen ett förslagom förbud till rådet. Av budgetpropositionen för år2005, utgiftsområde 20, framgår att verkarför att förslaget skall tas upp till behandlingunder . På regeringens uppdrag harKemikalieinspektionen även redovisat ett förslagtill nationellt förbud för användningen av AH-oljori bildäck, och regeringen avser att agera mednationella åtgärder om EU:s behandling drar ut påtiden. Det anförda innebär att syftet med motionerna2003/04:MJ63 (kd) yrkande 32, 2003/04:MJ379 (c)yrkande 1 och 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 19 fåranses tillgodosett utan någon vidare riksdagensåtgärd.Begränsa klimatförändringarnaUtskottets förslag i korthetUtskottet, som instämmer i vad regeringenanför i skrivelsen, avstyrker ett flertalmotioner (s, m, fp, kd, v, c, mp) om bl.a.mål för klimat- och energipolitiken, handelmed utsläppsrätter, lokalainvesteringsprogram, nya bränslen och nyteknik, fordonsgas, miljöklassning av fordon,skrotningspremie för äldre tvåtaktsmotoreroch sanering av källor till dioxinutsläpp.Utskottet hänvisar till skrivelsen, tillårets budgetproposition och till tidigareuttalanden och pågående åtgärder på områdena.Jämför reservationerna 51 (fp, mp), 52 (kd),53 (c), 54 (c), 55 (mp), 56 (m, fp), 57 (v),58 (c), 59 (mp), 60 (kd), 61 (c), 62 (c), 63(mp), 64 (kd) och 65 (v, mp).SkrivelsenI skrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att underår 2005 återkomma med en uppföljning av det svenskaklimatarbetet. Enligt propositionen Sverigesklimatstrategi kan regeringen, om behov finns, kommaatt föreslå ytterligare åtgärder och/eller föreslåen omprövning av målet.Regeringen anser att klimatförändringarna är enprioriterad fråga. Utsläppen av växthusgaser är så stora att halten av dem ökar i atmosfären påett sätt som kan leda till omfattandeklimatförändringar. Att begränsa människans bidragtill ökad växthuseffekt genom att minska utsläppenav klimatpåverkande gaser är att ta ansvar för denmiljö våra barn kommer att leva i. Utsläppen avkoldioxid, som är den dominerande växthusgasen,kommer företrädesvis från förbränning av fossilabränslen inom transportsektorn, energisektorn ochindustrin. Andra viktiga växthusgaser är metangassom bl.a. kommer från deponering av avfall och fråndjurskötsel samt lustgas som främst kommer frånhantering av gödsel och från förbränning avbränslen. Koldioxidutsläppen i har minskatmed sedan år 1970.I skrivelsen anför regeringen att oljeutsläppentill en början minskade som ett resultat av denförda energipolitiken, inte minst genom attoljeeldning ersattes med vatten- och kärnkraft.Under 1990-talet och inledningen av 2000-taletpressades utsläppen ned något trots att de ökade imånga länder i omvärlden. Minskningen är främst ettresultat av koldioxidskatten. Utsläppen av koldioxidfrån bostads- och servicesektorerna har t.ex.minskat med . har sedan många årsatsat på energikällor som inte bidrar tillväxthuseffekten, och användningen av biobränslen harökat starkt . har under långtid arbetat med ekonomiska styrmedel iklimatarbetet. I den ekonomiska vårpropositionen år2000 angav regeringen att det samlade utrymmet förgrön skatteväxling var 30miljarder kronor.MotionernaRiksdagens roll i klimatpolitiken behandlas i motion2003/04:MJ63 (kd). Det är enligt motionärernaviktigt att det i samband med kontrollstationen år2004 när nationella klimatmål ses över ävengörs en grundlig översyn av möjliga politiskastyrmedel, hur de samverkar och deras konsekvenserför miljö, sysselsättning och välfärd. I dettaarbete bör ges en framträdande roll(yrkande 33). När det gäller den svenskaklimatstrategin anser motionärerna att regeringenbör öka insatserna på följande områdenFossilbränslen i energiproduktionen bör fasas utgenom effektivisering och besparing av energi samtuppbyggnad av energisystem baserade på förnybarenergi. Även fossilbränslen i transportsektorn börfasas ut. Förnybara bränslen till transport- ochenergisektorn bör gynnas genom långsiktigaskattelättnader. Åtgärder som ökar kolbindningen iväxtlighet bör vidtas. Studier har enligtmotionärerna visat att det finns odlingsmetoder somökar jordens mullhalt, varvid kol binds. Merforskning behövs på detta område. Återvinning börske av koldioxid och eventuellt lagring av koldioxidunder jord eller i gamla olje- och gasfält. Även pådetta område behövs mer forskning. Omförhandling börske av internationella avtal i syfte att införamiljöbeskattning av flygbränsle. Klimatstrateginmåste utformas så att det skapas realistiska,ekonomiska och miljövänliga alternativ till dagensfossila drivmedel. Motionärerna anser det därförytterst viktigt att snabbt få fram produktion avförnybara drivmedel, både nationellt ochinternationellt, som ett alternativ till fossiladrivmedel (yrkande 34).När det gäller målen för klimat- ochenergipolitiken anser motionärerna i motion2003/04:MJ66 (fp) att satsningar bör göras påforskning som kan leda till alternativa energisystemoch att det behövs en bredare syn på vad som kananses vara alternativ energi. Arbetet medenergieffektivisering betonas och både uppvärmningoch drivmedel behöver snart växla över till ickefossil användning. Det är enligt motionärerna mycketolyckligt att regeringen vill höja taket förkoldioxidutsläpp . Slutligen anförs attriksdagens antagna mål för klimatpolitiken bör liggafast (yrkande 7).Enligt motion 2003/04:MJ474 (c) måste den svenskamålsättningen i klimatarbetet höjas (yrkande 6). Imotionen läggs också fram förslag till ettåtgärdsbatteri för ett bättre klimat. Förslagenomfattar handel med utsläppsrätter/flexiblamekanismer, ett kortsiktigt system med kolsänkor,nya s.k. KLIMP-projekt (klimatinvesteringsprogram)även och skatteväxling medtydliga klimateffekter. En bortre parentes förnytillverkade fossilbränsledrivna fordon bör sättastill , och samtliga transportslagsmiljökostnader bör internaliseras. Kollektivtrafikenbör förbättras i hela landet och godstransporterflyttas till järnväg och sjöfart. Krav pånollemissionsfordon bör införas för statligamyndigheter, bolag och verk och skrotningspremienhöjas för gamla bilar. Gröna bränslecertifikat börinföras och auto-oil-direktivet omarbetas. Eftersomstörre tyngd bör läggas på biltransporternas rörligakostnader bör skatteväxling mellan fordonsskatt ochenergiskatt/koldioxidskatt införas liksomdifferentierad fordonsskatt baserad på utsläpp.Slutligen framhålls behovet av ökad klimatforskning(yrkande 7).Enligt motion 2003/04:MJ474 (c) bör böraktivt medverka till att utforma enförsöksverksamhet med flexibla mekanismer inom EU.Möjligheten att tillgodoräkna sig kolsänkor börfasas ut i ett längre perspektiv, och flexiblamekanismer och kolsänkor skulle kunna nyttjas somkomplement till andra styrmedel för att höjaregeringens målsättning (yrkande 8). Såväl inom EUsom i andra sammanhang bör arbeta försammanhållna forskningsstrategier och ökade resurserinom klimatområdet (yrkande 10).Enligt motion 2003/04:MJ370 (m) bör arbetaför ett globalt system med utsläppsrätter (yrkande9), och i motion 2003/04:MJ401 (mp) begärs attregeringen lägger fram förslag om en skärpning avSveriges mål för utsläpp av växthusgaser till (yrkande 1). I motion 2003/04:T563 (kd) efterlyseslångsiktiga mål vad gäller nya bränslen och nyteknik (yrkande 5).I motion 2003/04:MJ65 (m) hävdas att de lokalaklimatinvesterings-programmen (KLIMP) inte varitframgångsrika och därför bör avvecklas (yrkande 22).När det gäller drivmedel är enligt motion2003/04:MJ401 (mp) bränsleeffektiviteten central,och det framhålls som viktigt att beroendet avfossilbaserade drivmedel minskar (yrkande 5). Enligtmotion 2003/04:MJ407 (kd) är utveckling avfordonsgasmarknaden ett sätt att minskamiljöpåverkan (yrkande 1). I motion 2003/04:MJ436(s) efterlyses stimulanser för ökad användning avfordonsgas. Förslag som syftar till att förbättrabilparkens bränsleeffektivitet efterlyses i motion2003/04:MJ380 (mp). Enligt motion 2003/04:MJ474 (c)bör en inköpspolicy utformas för statligamyndigheter, bolag och verk vid inköp av fordon.Policyn bör syfta till att nyinköp av fordon skallavse nollemissionsfordon (yrkande 9).Enligt motion 2003/04:MJ394 (mp) bör nyamiljöklasser införas i syfte att stimulerautvecklingen av renare drivmedel och bränslen. Desvenska reglerna för miljöklassning av bilar börenligt motion 2003/04:T564 (c) ändras så att de äveninkluderar utsläpp av fossil koldioxid (yrkande 20).I motion 2003/04:T304 (mp) begärs en utredning förfastställande av en målsättning för införandet avavgasfria bilar i med en nollvision somslutmål. Enligt motion 2003/04:T564 (c) börmiljöanpassade drivmedel och certifikat införas ävenför transporter. Systemet bör motsvara vad somgäller inom elbranschen (yrkande 23). börenligt motion 2003/04:MJ257 (kd) vara pådrivande närdet gäller miljöfrämjande s.k. acceleratorer idrivmedel, främst diesel.I motion 2003/04:MJ410 (v) föreslås att enutredning tillsätts för att klarlägga hurförändringar av användningen och sammansättningen avpetroleumbaserade bränslen kan minska negativahälsoeffekter (yrkande 1). I denna utredning börSocialstyrelsen ha en aktiv roll (yrkande 2).Enligt motion 2003/04:MJ63 (kd) bör enskrotningspremie införas för äldre tvåtaktsmotorer(yrkande 20). Motionärerna i motion 2003/04:MJ408(kd) begär att regeringen återkommer med förslag ominförande av en skrotningspremie på äldretvåtaktsmotorer för fritidsbåtar (yrkande 6).I motion 2003/04:MJ410 (v) begärs att regeringensnarast antar en handlingsplan för hur källor tilldioxinutsläpp skall stoppas (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeSverige har varit pådrivande i det internationellaarbetet med klimat och luftföroreningar, både inomEU och globalt. Arbetet inom ramen för FN:sklimatkonvention har framför alltvarit inriktat på att lösa metodologiska ochövervakningstekniska frågor som krävs för eneffektiv uppföljning av klimat- ochutsläppsutvecklingen. En vidare diskussion omåtaganden efter Kyotoprotokollets första period haremellertid hämmats av att Kyotoprotokollet inte hadeträtt i kraft. Många parter är ovilliga attdiskutera eventuella framtida åtaganden innan redangjorda överenskommelser fullföljts. Utskottetkonstaterar därför med tillfredsställelse attRyssland nu har ratificerat Kyotoprotokollet, vilketinnebär att avtalet kan träda i kraft, vilket i sintur kommer att ge ny kraft åt de internationellaförhandlingarna. Inom EU har klimatarbetetfortskridit väl, och utskottet kan konstatera attviktiga framsteg har gjorts . Arbetethar framför allt varit inriktat på att genomföraEU:s system för handel med utsläppsrätter förkoldioxid. Rådet och enades ocksåi om det s.k. länkdirektivet, vilketmöjliggör för företag som ingår i EU:s system förhandel med utsläppsrätter att tillgodogöra sigutsläppsminskningar från de s.k. projektbaserademekanismerna gemensamt genomförande och mekanismenför ren utveckling. Genomförandet av systemet förutsläppshandel inom EU är även viktigt i ettinternationellt perspektiv för att visa påmöjligheterna att driva ett framsynt klimatarbete.Arbetet med att sätta upp nya mål och strategier pålång sikt har också påbörjats. I slutsatserna frånEuropeiska rådets möte fastslogs attstats- och regeringscheferna på rådetsvårmöte skall överväga strategier och mål förEU:s utsläpp av växthusgaser på medellång och långsikt. Ett sådant beslut har stor betydelse förSveriges framtida klimatarbete. Under våren 2004beslutades lagar och förordningar som krävs förgenomförandet i av EU:s system för handelmed utsläppsrätter för koldioxid. Besluten grundadesig på två propositioner om handel medutsläppsrätter (prop. 2003/04:31, bet.2003/04:MJU11, rskr. 2003/04:150, prop. 2003/04:132,bet. 2003/04:MJU19, rskr. 2003/04:281). Därmedfastslogs riktlinjer för genomförandet avhandelssystemet och lagstiftning med bestämmelser omtillstånd för utsläpp av koldioxid och tilldelningav utsläppsrätter.I skrivelsen betonar regeringen klimatfrågan somen prioriterad fråga, ett förhållande som visar siginte minst i redogörelsen av de stora mängderåtgärder som pågår eller förbereds på klimatområdet.Ett råd för tilldelningen av utsläppsrätterinrättades vid i juli 2004.Naturvårdsverket och redovisade ijuli 2004 uppdraget att utarbeta underlag införutvärderingen av klimatpolitiken vidkontrollstationen . Den parlamentariska s.k.FlexMex-utredningen (N 2001:08) skall ta framriktlinjer för ett svenskt system för tillämpning avKyotoprotokollets flexibla mekanismer inklusiveutsläppshandel. presenterades ett tredjedelbetänkande, Handla för bättre klimat - handel medutsläppsrätter m.m. (SOU 2004:62), som harremitterats. Regeringen har lagt framen nationell fördelningsplan för initial tilldelningav utsläppsrätter till de i berördaföretagen. Planen har godkänts av kommissionen. Tilldetta bör läggas att utskottet för närvarandebehandlar proposition 2004/05:18 Handel medutsläppsrätter II (bet. 2004/05:MJU5) omgenomförande av EG-direktivet om handel medutsläppsrätter för växthusgaser. Systemet skall varai bruk den 1 januari 2005.Vidare har en parlamentarisk utredning haft tilluppgift att se över reglerna för nedsättning avenergiskatter inom industrin. Utredningen lade framsitt slutbetänkande (SOU 2003:80) , ochfrågan bereds inom Regeringskansliet.Vidare pågår ett fortsatt arbete för att genomföraden gröna skatteväxlingen samt vissaenergiskatteförändringar som är nödvändiga tillföljd av det energiskattedirektiv som antogs inom EUunder . Ett system med s.k. gröna certifikatför att främja el från förnybara energikällorstartades . Målet är att öka andelenförnybar el med till år 2010.Vägtrafikskatteutredningen redovisade i maj 2004sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU 2004:63).Utredningen har sett över vägtrafikbeskattningen medhänsyn till dess miljöpåverkan men även med hänsyntill andra samhällsmål som konkurrenskraft ochtrafiksäkerhet. Förslag har lagts fram när detgäller fordonsbeskattning och drivmedelsbeskattning,och ett system för en kilometerskatt harföreslagits.För att det långsiktiga svenska klimatmålet skallkunna nås behövs emellertid ettomfattande och långsiktigt omställningsarbete medytterligare insatser och internationell samverkan.Den prognos över utsläppsutvecklingen som görs irapporten 2004 pekar mot attutsläppen fram ökar jämfört med desenaste årens nivåer men att utsläppen ändå kommeratt ligga års nivå. Som regeringen anföri skrivelsen uppfylls andel av EU:sgemensamma åtaganden gentemot Kyotoprotokollet medmarginal. Enligt rapporten behövs ytterligareåtgärder för att det nationella delmålet för åren2008-2012 skall kunna nås. Myndigheterna lämnar ettantal förslag till åtgärder och föreslår enförändrad formulering av det nationella klimatmålet.Enligt vad utskottet erfarit har regeringen föravsikt att återkomma till frågan i den propositionom klimatpolitikens inriktning som avses presenterasför under våren 2005.Som regeringen anför i skrivelsen är en viktigåtgärd för att begränsa trafiksektornsklimatpåverkan en politik som främjar enintroduktion och ökad användning av alternativadrivmedel. För detta finns en skattestrategi föralternativa drivmedel och lättnad iförmånsbeskattningen av miljöanpassade bilar. Ensärskild utredare (2003:02) skall föreslå ettnationellt mål för alternativa drivmedel samt kommamed förslag om hur tillgängligheten för sådanadrivmedel kan ökas. ladeutredaren i sitt delbetänkande (SOU 2004:4) fram ettförslag till vägledande nationellt mål för år 2005på förnybara fordonsbränslen och ett förslag påhur ett krav i lag om skyldighet för bensinstationeratt tillhandahålla minst ett förnybartfordonsbränsle kan utformas.