bet · GR01KRU8 · 2004-03-16 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas motioner om konstnärsfrågor som har väcktsunder allmänna motionstiden vid 2002/03 och 2003/riksmöten.Några av förslagen avser konstnärernas villkor och det statliga stödetsinriktning samt kulturarbetarna och arbetsmarknadspolitiken. I två motionerbegärs en översyn av stödformerna till konstnärerna. Vidare föreslås attden individuella visningsersättningen skall utvärderas, att den garanteradeförfattarpenningen skall avskaffas, att ett rikstäckande bemanningsföretagför alla kulturskapare skall bildas och att ett rådgivningscenter fördansare med låg pensionsålder skall inrättas. Ett motionsförslag rörsammansättningen av och insynen i bidragsgivande styrelser. I betänkandetbehandlas även ett förslag om att ett administrationsbidrag skall införasför kollektivverkstäder. Slutligen tar utskottet upp ett yrkande som syftartill att den statliga kulturstatistiken skall vara könsindelad ävenbeträffande kulturarbetarna.Samtliga motionsförslag har avstyrkts av utskottet.I betänkandet har 9 reservationer och 1 särskilt yttrande tagits in.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Konstnärernas villkor och det statliga stödets inriktningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236 yrkande 17, 2002/03:Kr264yrkandena 6 och 15, 2003/04:Kr209 yrkande 18 och 2003/04:Kr254 yrkandena6 och 15.Reservation 1 (m)2. Översyn av stödformerna till konstnärernaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr370 yrkande 18 och 2003/04:Kr390yrkande 17.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Kulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr264 yrkande 1, 2002/03:Kr370 yrkande16 och 2003/04:Kr327 yrkande 4.Reservation 3 (m)Reservation 4 (kd, c)Reservation 5 (fp)4. Individuell visningsersättningRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande 24.5. Garanterad författarpenningRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr245.6. BemanningsföretagRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr264 yrkande 7 och 2003/04:Kr254yrkande 7.Reservation 6 (m)7. Rådgivningscenter för dansareRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr372 yrkande 22.Reservation 7 (fp)8. Sammansättning av bidragsgivande styrelserRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr327 yrkande 5.Reservation 8 (m, fp, kd)9. KollektivverkstäderRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr296 yrkande 5.10. Könsindelad statistikRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr296 yrkande 7.Reservation 9 (v)den 16 mars 2004På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (),(), (), (), NikosPapadopoulos (s), (), (), CeciliaWikström (fp), (), i (s), AnnaLindgren (m), () och ().BakgrundHuvudinriktningen på insatserna för konstnärerna angavs i den kulturpolitiskaproposition som tog ställning (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Enligt regeringens bedömning bordestatens insatser syfta till attskapa förutsättningar för ett aktivt kulturliv som ger arbete och försörjningåt konstnärerna och rika kulturupplevelser för medborgarna,skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan baserasin försörjning på ersättning för konstnärligt arbete,anpassa regelverken på alla politikområden så att rimlig hänsyn kan tastill konstnärernas speciella förhållanden,ge möjlighet till konstnärlig förnyelse och utvecklingsarbete genom olikaformer av direkt konstnärsstöd,förbättra möjligheterna till internationellt konstnärligt utbyte.Efter beslut om den framtida kulturpolitiken utreddes konstnärernasvillkor av Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen, vilken avgav betänkandetArbete åt konstnärer (1997:183), , vilkenavgav betänkandet Generella konstnärsstöd (SOU 1997:184) ochKonstnärsersättningsutredningen, vilken avgav betänkandena En fond för ungakonstnärer(1997:106) och Fonogramersättning (SOU 1997:149).Våren 1998 lade regeringen fram förslag i syfte att förbättra konstnärernasvillkor (prop. 1997/98:87). Avsikten med förslagen var att skapa sådanavillkor för konstnärerna att de skulle kunna basera sin försörjning påersättning för utfört konstnärligt arbete. Förslagen, som bifölls avriksdagen, innebar förstärkning och komplettering av ersättningar tillkonstnärer och stimulans av deras arbetsmarknad för att öka efterfrågan(bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303). Genom besluten infördes fr.o.m.år 1999en utställningsersättning till vissa utställare som huvudsakligen utanvinstsyfte bedriver en fortlöpande utställningsverksamhet av samtida bild-och formkonst (anslaget Bidrag till bild- och formområdet)stöd till kollektivverkstäder (anslaget Bidrag till bild- och formområdet)enfonogramersättning till upphovsmän och utövande konstnärer för folk- ochskolbibliotekens utlåning av ljudupptagningar av musikaliska verk samtmusikalier (anslaget Ersättningar och bidrag till konstnärer)ett dramatikerstöd för att främja nyskriven svensk dramatik (anslagetErsättningar och bidrag till konstnärer).Vidare infördes under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivförsöksverksamheter dels med arbetsförmedling vid centrumbildningar m.m.,dels med en tredje anställningsform inom teatern, . Frånoch med permanentades dessa försöksverksamheter. Medel för bådaändamålen anvisas under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete.Under hösten 2000 beslutade om en förändrad arbetslöshetsförsäkring(prop. 1999/2000:139, yttr. 2000/01:KrU1y, bet. 2000/01:AU5, rskr.2000/01:102). Därvid uttalade regeringen bl.a. att rimlig hänsyn borde tastill de särskilda behov som kan gälla för grupper med projektanställningaroch andra tillfälliga anställningar och osäkra anställningsförhållanden,liksom till villkor som gäller för personer som har upprepade perioderav arbetslöshet. Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden (prop. s. 53).Under 2001/beslutade på förslag av kulturutskottetatt ge regeringen till känna att en översyn borde göras av den individuellavisningsersättningen (bet. 2001/02:KrU17, rskr. 2001/02: 210). Av utskottetsbetänkande framgår att översynen bl.a. borde innefatta en redogörelse förvilka återverkningar som systemet hade på olika konstkategorier, liksomvilka kategorier av bidragsmottagare som omfattades av ersättningen ochvilka som föll utanför den och orsakerna till detta. Regeringen bordeäven överväga vilket organ som är lämpligast för uppdraget att ansvaraför fördelningen av ersättningen till konstnärerna. Regeringen redovisadei budgetpropositionen för sin bedömning av den individuellavisningsersättningen och av fördelningsorganets, Bildkonst Upphovsrätt iSverige (BUS), legitimitet. Sammantaget gjorde regeringen bedömningen attindividuell visningsersättning på etablerats som ettviktigt komplement till bidragsordningarna för många bildkonstnärer.Samtidigt, menade regeringen, är det viktigt att understryka attersättningssystemen inte är behovsprövade. Avgörande är i stället det faktiskaantalet verk som finns inköpta. Ersättningsformer kan följaktligen slåolika mellan olika konstnärsgrupper (prop. 2002/03:1 utg.omr. 17 s. 51-52).Kulturutskottet, som kommenterade regeringens redovisning av den individuellavisningsersättningen i sitt budgetbetänkande , hade inte någotatt erinra mot regeringens bedömningar (bet. 2002/03:KrU1 s. 74-76).På regeringens uppdrag har en särskild utredare utrett hur gällandetrygghetssystem inom bl.a. socialförsäkringsområdet förhåller sig tillkonstnärlig verksamhet (dir. 2001:90). Utredaren överlämnade i början avår 2003 betänkandet Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21).Betänkandet har remitterats. Utredaren har prövat om de nuvarande regelverkeninnebär särskilda problem för konstnärliga yrkesutövare samt analyseratoch angett orsaken till problemen.Kulturutskottet behandlade motioner om konstnärers pensionsvillkor.En utförlig redogörelse härför har lämnats i betänkande 2003/04:KrU1 s.55 f. I sammanhanget redovisade utskottet - med hänvisning till betänkandetKonstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21) - följande.Utredaren konstaterar att pensionerna i det allmänna pensionssystemet förflertalet konstnärligt yrkesverksamma kommer att bli lägre äni det tidigare ATP-systemet. För flertalet frilansande och egenföretagandekonstnärer kommer det att bli betydande försämringar på grund av att desaknar avtalspensioner. Vidare anser han att ett särskilt problem kommeratt uppstå för konstnärliga yrkesgrupper på de offentliga scenerna, somhar en lägre pensionsålder än den som gäller för arbetsmarknaden i övrigt.Därtill kan nämnas att pensionsvillkoren för konstnärliga egenföretagareoftast är ytterst knappa. De kommer därför i stor utsträckning att omfattasav det allmänna ålderspensionssystemets garantipension (bet. s. 122-123).Av budgetpropositionen för framgår att regeringen anser att detfinns anledning att fördjupa arbetet vad avser tänkbara pensionslösningaroch även diskutera möjligheterna till utbildning och karriärbreddningsom syftar till fortsatt arbete, särskilt för de konstnärliga arbetstagarnamed låg pensionsålder. Mot denna bakgrund anger regeringen att den avseratt bjuda in arbetsmarknadens parter till ett förutsättningslöst arbeteför att hitta en skyndsam och hållbar lösning av pensionsfrågan förpersonalen vid de statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutionerna(prop. 2003/04:1 utg.omr. 17 s. 28-29). Enligt uppgift har ett förstamöte i detta syfte ägt rum ().Statligt stöd i olika former till konstnärer anvisas som framgått ovanunder flera olika anslag.Flertalet stödformer, av vilka några aktualiseras i detta betänkande,återfinns under anslaget 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer.För år 2004 anvisas under detta anslag , medel somfördelas av och styrelsen för ,samt upphovsrättsorganisationen () (prop. 2003/04:1 utg.omr. 17, bet. 2003/04:KrU1, rskr.2003/04:57). Av regeringens regleringsbrev för (utg.omr. 17)framgår att medlen under anslaget går tillvisningsersättning åt bild- och formkonstnärer,individuell visningsersättning (även kallad IV),inkomstgarantier för konstnärer (157 garantirum ),långtidsstipendier (102 tioåriga långtidsstipendier ),bidrag till konstnärer inom områdena bild och form,bidrag till konstnärer inom områdena musik samt scen och film,särskilda insatser för konstnärer på musikområdet,ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek,bidrag till författare, översättare, kulturjournalister ochdramatiker,ersättningar åt författare och översättare för utnyttjande av deras verki form av talböcker,nordiska författarstipendier,nordiskt författarsamarbete,dramatikerstöd,fonogramersättning ochstatliga ålderspensionsavgifter.Stöd till konstnärer lämnas även under andra anslag, t.ex. anslagen 28:14Statens konstråd, 28:18 Bidrag till bild- och formområdet och 28:36Filmstöd.Utskottets övervägandenKonstnärernas villkor m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- konstnärernas villkor och det statliga stödets inriktning, jämförreservation 1 (m)- översyn av stödformerna till konstnärerna, jämför reservation 2 (m, fp,kd, c), och- kulturarbetarna och arbetsmarknadspolitiken m.m., jämför reservationerna3 (m), 4 (kd, c) och 5 (fp)MotionernaI en rad motionsförslag behandlas övergripande frågor om konstnärernasvillkor och det statliga stödets inriktning.Förslagen i motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 17 och 2003/04:Kr209 (m)yrkande 18 syftar till att konstnärerna skall kunna leva på sitt arbeteutan att erhålla kompletterande stöd från det offentliga. Motionärernabakom båda motionerna understryker vikten av att landets kulturskapareskall ges så goda förutsättningar som möjligt för att kunna försörja sigpå sitt konstnärskap.Liknande förslag om att konstnärerna skall kunna basera sin försörjningpå ersättning för utfört konstnärligt arbete och inte på bidrag framförsäven i motionerna 2002/03:Kr264 (m) yrkande 15 och 2003/04:Kr254 (m)yrkande 15. I båda motionerna nämns exempel på möjliga åtgärder. Blandannat borde företag och institutioner kunna få göra avdrag i bokföringenför inköp av konst. Vidare borde regelverket när det gäller avdragsrättvid kultursponsring förtydligas.I yrkande 6 i motion 2002/03:Kr264 (m) och i yrkande 6 i motion 2003/04:Kr254(m) ifrågasätts nuvarande stöd- och ersättningsformer, vilka motionärernaanser bör avvecklas. Med alltför omfattande stödformer är risken enligtmotionärerna stor att ersättningarna snarare går till kulturadministratörerän till kulturskapare. Vidare anför de att projektmedel i hög grad ärknutna till institutionerna i stället för till den konstnär som skallutföra arbetet. Statens stöd bör i stället inriktas på att öka deyrkesverksamma konstnärernas möjligheter att få ersättning för det arbete deutför och möjliggöra att verken visas och framförs inför publik.Motionärerna bakom motion 2002/03:Kr370 (kd) anser att staten bör överväganya metoder och stödformer som kommer fler konstnärer till del och föreslårdärför att en översyn av stödformerna till konstnärerna skall göras ochatt de många förslagen i bör tastill vara (yrkande 18). Samma förslag framförs i motion 2003/04:Kr390(kd) yrkande 17. I båda motionerna sägs att det finns en tendens att stödenges i allt högre belopp till allt färre konstnärer. Vidare ifrågasättermotionärerna den s.k. inkomstgarantin som ges till ca 150 konstnärer.I tre motionsyrkanden behandlas frågor om kulturarbetarna ocharbetsmarknadspolitiken m.m.I motion 2002/03:Kr264 (m) anförs att kulturarbetsmarknaden är problematiskoch att försörjningssituationen för många konstnärer försämras. Antaletutbildningsplatser har ökat och därmed också konkurrensen om de få uppdragen.Den brist på samstämmighet som råder mellan de konstnärliga högskolornaoch arbetsmarknaden måste ses över och förändras. Vidare anser motionärernaatt dagens arbetsmarknadspolitik oftast är ett hinder för utvecklingen,eftersom den inte i tillräckligt hög grad tar hänsyn till kulturskaparnassärskilda villkor (yrkande 1).I motion 2002/03:Kr370 (kd) sägs att konstnärernas arbetsmarknad skiljersig från andra yrkesgruppers. Till exempel är fast arbete det vanliga påarbetsmarknaden i stort, medan arbetena inom kultursektorn oftast ärtillfälliga. Vidare råder strukturell obalans mellan utbud och efterfrågan.Arbetslösheten inom konstnärsyrkena är hög, trots en högkonjunktur. Närregeringen och skall utforma tillämpningen ava-kassereglerna och aktivitetsgarantin, måste särskild hänsyn tas tillkulturarbetarnas specifika arbetsvillkor.I motionen anförs även att konstnärerna påverkas av beslut som fattasinom andra utgiftsområden. Ett exempel härpå är att pensionsreformen somgenomfördes fick konsekvenser som förefaller mindrelämpliga för konstnärer inom bl.a. dans- och musikområdena på grund avdessa yrkens speciella karaktär. Särskilt angeläget är det att frågan ompensionerna för de fria grupperna får en lösning. Frågan har behandlats i och ännu har inte någotförslag presenterats, vilket motionärerna anser är oacceptabelt (yrkande16).Motionärerna bakom motion 2003/04:Kr327 (fp) anser att arbetsmarknadsåtgärdernaoch a-kassan utför en sorts konstgjord andning på den fattiga kulturen.Motionärerna menar att den svenska arbetsmarknaden byggts upp på tron attarbetslivet till största delen skall bestå av fasta anställningar. Kulturenssärart kräver dock ofta korta och varierade uppdrag. Förslaget i motionensyftar till att helt andra modeller skall gälla inom kulturområdet föratt betala konstnärerna för genomfört och kommande arbete (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeMed anledning av en rad motionsyrkanden om konstnärernas villkor och detstatliga stödets inriktning erinrar utskottet om att huvudinriktningenpå statens konstnärspolitiska insatser återfinns i ett inledande avsnitttill detta betänkande. De syftar bl.a. till att skapa sådana villkor förde professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning påersättning för konstnärligt arbete, vilket också är intentionen i flera avde nu aktuella motionerna. Avsikten med de olika formerna av konstnärsstödär att de skall ge konstnärerna en möjlighet till förnyelse och utveckling.Utskottet kan inte se att det finns någon anledning för attuttala sig för en ändring av konstnärspolitiken.Utskottet kan inte bortse från att konstnärernas villkor i hög grad ärberoende av regelverk och ersättningar som hör hemma i politikområden sombereds av andra utskott i än kulturutskottet. Det konstnärspolitiskaområdet är således komplext och sträcker sig även över arbetsmarknads-,socialförsäkrings-, skatte- och utbildningsområdena. Regeringen har ocksåuttalat som sin vilja att regelverken på andra politikområden skallanpassas så att rimlig hänsyn kan tas till konstnärernas speciella förhållanden.I detta sammanhang bör nämnas att en särskild utredare på regeringensuppdrag har kartlagt hur gällande trygghetssystem inom bl.a. arbetsmarknads-och socialförsäkringsområdena förhåller sig till konstnärlig verksamhet.Utredaren har i sitt betänkande Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU2003:21) funnit att de problem som förekommer beror på lagstiftningenutan i stället på tillämpningen av denna. Utskottet konstaterar att detankommer på regeringen att utifrån utredarens kartläggning och deremissyttranden som den kan ha föranlett bedöma om ändringar och anpassningarav olika regelverk behöver göras för att eliminera uppkomna problem förkonstnärerna. Utskottet vill understryka att det är angeläget attkonstnärernas villkor inom olika områden uppmärksammas av regeringen ochberörda myndigheter och att de problem som inte beror på lagstiftningenutan på tillämpningar av denna åtgärdas. Konstnärernas ochkulturutövarnas villkor är också ett centralt inslag i den s.k. dagordningenför kulturen som fastställt för innevarande mandatperiod.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2002/03:Kr236(m) yrkande 17, 2002/03:Kr264 (m) yrkandena 6 och 15, 2003/04:Kr209 (m)yrkande 18 och 2003/04:Kr254 (m) yrkandena 6 och 15.Med anledning av motionsförslagen om en översyn av stödformerna tillkonstnärerna vill utskottet liksom vid 2001/påpeka attalla stödformer inom det konstnärspolitiska området - även de som beslutadesår - självfallet bör ses över och följas upp, för attbl.a. undersöka om intentionerna med stöden har infriats, om stöden ärändamålsenliga m.m. (Jfr bet. 2001/02:KrU17 s. )Detta görs också kontinuerligt inom , som gårigenom de stödformer som hanteras av nämnden. Såväl den kvantitativa somden kvalitativa utvecklingen av bidragsgivningen skall redovisas förregeringen i nämndens årsredovisning. Med kvalitet avses exempelvis hurinterna och externa experter bedömer bidragsgivningen, vilka rutiner somfinns för kvalitetssäkring m.m. Redovisningen skall bl.a. innehålla enredogörelse för om och på vilket sätt bidragsgivningen leder till flerarbetsmöjligheter för konstnärerna. Den skall också innehålla ett resonemangkring uppföljningen, eventuella problem som är förknippade därmed samt påvilket sätt en effektiv utvärdering av beviljade bidrag kan genomföras.Iden mån stödformerna och regelverken behöver ändras i något avseende ellerom resurser behöver tillföras ankommer det på nämnden att informeraregeringen härom.Vidare kan nämnas att den individuella visningsersättningen, som fördelasav föreningen i (BUS) efter förslag frånriksdagen, varit föremål för en översyn och fördjupad resultatbedömning(bet. 2001/02:KrU17 s. 12-14, rskr. 2001/02:210, prop. 2002/03:1 utg.omr.17 s. 51-52).Slutligen vill utskottet - med anledning av vad som anförs i nu aktuellamotioner - nämna att flera av de stödformer som föreslogs avKonstnärsstödsutredningen har förverkligats genom beslut år1998. Även förslaget att tillsätta en ny utredning för att redovisa hurde sociala trygghetssystemen fungerar i förhållande till de konstnärligayrkesutövarna har realiserats. Denna senare utrednings betänkande,Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21), nämns på flera ställen idetta betänkande.Utskottet anser att det inte är motiverat att gör etttillkännagivande om översyn av konstnärsstöden. Motionerna 2002/03:Kr370 (kd)yrkande 18 och 2003/04:Kr390 (kd) yrkande 17 avstyrks därmed.Förslagen om kulturarbetarna och arbetsmarknadspolitiken m.m. i tremotionsyrkanden har sinsemellan något varierande inriktning men synes ialla tre fallen syfta till att stor hänsyn skall tas till kulturarbetarnasspeciella villkor. Med anledning av liknande motionsyrkanden anfördearbetsmarknadsutskottet följande (bet. 2003/04:AU1 s. 78-79).Kulturarbetarna och arbetsmarknadspolitiken samt arbetslöshetsförsäkringenhar varit föremål för utskottets behandling vid ett flertal tillfällen.Kulturarbetsmarknadens struktur skiljer sig i viktiga hänseenden från vadsom är normalt på arbetsmarknaden. Till exempel är antalettillsvidareanställningarbegränsat. Kännetecknande är i stället för de konstnärliga yrkesutövarnatidsbegränsade anställningar och kortare uppdrag. Utskottet kan konstateraatt utformningen av arbetsmarknadspolitiken har stor betydelse för kultureneftersom många kulturutövare för sitt uppehälle är beroende avarbetslöshetsförsäkring och arbetsmarknadspolitiska insatser. Detta förhållandeinnebär att stora delar av kulturområdet är starkt beroende av hurarbetsmarknadspolitiken utformas. AMV har utarbetat speciella riktlinjer förarbetsförmedlingens tillämpning på kulturarbetsmarknaden av reglerna iarbetslöshetsförsäkringen. En speciell arbetsförmedling, Kultur Media,med särskild kompetens har inrättats för att tillgodose de etableradekulturarbetarnas och deras uppdragsgivares behov av arbetsförmedling.Arbetsförmedlingen har fastslagit kriterier för begreppet etableradkulturarbetare för att kunna avgöra vilka som skall få tillgång till denspeciella arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen Kultur Media är ocksåinternkonsult till övriga arbetsförmedlingar i handläggningen av frågorsom rör kulturarbetare. Samverkan med parterna sker dels i AMSKulturarbetsdelegation, dels i de regionala samrådsgrupperna för kultur- ochmedieområdet. En rätt tillämpad arbetsmarknadspolitik motverkar enöveretablering av konstnärer och därmed också ett kulturutbud som inte svararmot det kulturpolitiskt motiverade. De kulturpolitiska ocharbetsmarknadspolitiskamålen skall därför inte behöva ställas mot varandra. Utskottet har ansettatt de arbetsmarknadspolitiska resurserna skall fördelas efter de mål somstyr arbetsmarknadspolitiken. Utskottet, som står fast vid detta, avstyrkermot denna bakgrund motion Kr254 yrkandena 1 och 13 (m).Kulturutskottet har inte någon annan uppfattning i denna fråga änarbetsmarknadsutskottet men vill tillägga följande.I budgetpropositionen för tar regeringen upp förhållandena påkulturarbetsmarknaden. Bland annat anför regeringen följande (prop.2003/04:1 utg.omr. 17 s. 39).Kulturarbetare har en arbetsmarknad som delvis präglas av andra förhållandenän de som råder inom många andra yrken. I propositionen En rättvisare ochtydligare arbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139) uttalar regeringenatt rimlig hänsyn bör tas till de särskilda behov som kan gälla för gruppermed projektanställningar och andra tillfälliga anställningar och osäkraanställningsförhållanden eller andra speciella förhållanden, liksom tillvillkor som gäller för personer som har upprepade perioder av arbetslöshet.Detta gäller bl.a. kulturarbetsmarknaden. Regeringens syn påkulturarbetsmarknadens särskilda villkor återspeglas även i de särskildaavgränsningskriterier för arbetsmarknadspolitiska åtgärder påkulturarbetsmarknadensom fastställts av regeringen. Avseende åtgärder inom ramen föraktivitetsgarantin är det regeringens bedömning att aktivitetsgarantin inteskall riktas till konstnärer som är etablerade på den konstnärligaarbetsmarknaden.Inom () har en omstrukturering inletts från 1januari 2003 för att utveckla verksamheten inom Arbetsförmedlingen Kulturmed målsättningen att uppnå en mer sammanhållen och enhetlig verksamhetöver hela landet.