bet · GS01NU4 · 2004-11-09 00:00:00 — ville utskottet inte uteslutaatt frågan om en oberoende eller fördjupadgranskning kan komma att aktualiseras framöver.Utskottet uppgav att det kommer att följa frågan ochsåg gärna att ägaren - genom - pålämpligt sett håller utskottet informerat. I enreservation (fp, kd) begärdes att skulleanmoda regeringen att omgående tillsätta enoberoende utredning med uppgift att granska det sominträffat i Systembolaget och Vin & Sprit samtagerandet av respektive styrelse och företagsledningoch den övriga alkoholbranschen. De undersökningarsom då pågick eller som hade genomförts innebarinte, enligt reservanternas mening, att behovet aven oberoende utredning hade bortfallit.Förbättrad kapitalstruktur i statliga bolagVåren 2003 godkände regeringens förslagatt, i samband med en översyn av kapitalstrukturen istatligt ägda bolag, högst i formav extra utdelningar från de statliga bolagen år2003 fick överföras till ett särskilt konto iRiksgäldskontoret och användas för insatser i avstaten hel- eller delägda bolag (prop. 2002/03:100,bet. 2002/03:FiU21). ansåg att detfanns goda skäl att skapa en ordning som underlättarkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären genom att tillämpaspecialdestination. Staten bör kunna agera på sammasätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag tillvissa dotterbolag och finansiera detta med medelfrån andra dotterbolag. underströkdock att förslaget bör ges en sådan form attriksdagens inflytande på ett rimligt sätt garanterasoch att ges möjlighet att på ett korrektsätt utöva finansmakten. Av detta skäl skallriksdagen besluta om kapitaltillskott i varjeenskilt fall. Vidare uttalade finansutskottet attunderskott ej får uppkomma på kontot, dvs. någonkredit skall inte vara knuten till kontot. I den månkapitaltillskott behövs och de ej kan finansierasmed tillgängliga medel på kontot bör tillskottet istället tillskjutas genom att anslag anvisas överstatsbudgeten. I reservationer (m, fp, c; kd)avvisades regeringens förslag och andra förslag tilllösningar framfördes.Sammanfattningsvis innebar beslut våren2003 följande:- Ett konto har inrättats i ditextra utdelningar i de statliga bolagen förs.- beslutar i taget om hurstort belopp som skall tillföras kontot. För år 2003fick kontot tillföras högst 3 miljarder kronor.- Från kontot förs utgifter för kapitaltillskotteller utnyttjande av hembudsavtal i den statligaföretagssfären. beslutar om utgifterna ivarje enskilt fall.- Lån till statliga bolag hanteras ej över kontot.- Om behoven av kapitaltillskott överstigertillgängliga medel på kontot får skillnadentillskjutas genom att anslag anvisas överstatsbudgeten. Underskott får ej uppkomma på kontot.- Regeringen förutsätts göra en tydligpresentation i budgetpropositionen av hurkontot skall finansieras och utnyttjas.Huvudprincipen bör vara att i anslutningtill det s.k. rambeslutet fattar beslut omramarna för verksamheten genom att ange hur stortbelopp som beräknas tillföras kontot nästa budgetår.Därefter fattar beslut i varje enskiltfall i budgetprocessens andra steg eller senare påtilläggsbudget under det löpande budgetåret omtillskotten till de statliga bolagen.I den ekonomiska vårpropositionen (prop.2003/04:100) föreslog regeringen att behållningen pådet särskilda kontot vid utgången av fåranvändas även för kapitaltillskotttill SJ. Regeringen föreslog vidare att den skall fåutnyttja kontot genom att tillförakontot medel för insatser i av staten hel- ochdelägda bolag på de villkor som tidigarefattat beslut om med två tillägg. Regeringenföreslog att kontot skall ha en kredit på högst 2miljarder kronor och om kreditenutnyttjas skall den ha återbetalats inklusive räntamed extra utdelningar från statligt ägda bolag föreutgången av . Vidare föreslog regeringen attden sammanlagda ramen för extra utdelningar som fårtillföras kontot därmed höjs till totalt 5 miljarderkronor för åren 2003 och 2004.Riksdagens beslut, med delvis bifall tillregeringens förslag, innebar sammanfattningsvisföljande (bet. 2003/04:FiU21):- Inklusive den tidigare medgivna ramen på högst 3miljarder kronor bör högst i formav extra utdelningar från de statliga bolagen fåtillföras det särskilda kontot i Riksgäldskontoretunder åren 2003 och 2004.- Underskott får inte uppkomma på kontot.- Ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser i statligabolag, om anvisas på tilläggsbudgetför under utgiftsområde 24 Näringsliv.Regeringen bemyndigas att överskrida anslaget medhögst . I den takt som medeltillförs anslaget från kontot avräknas dessa motanslaget. Avsikten är att anslaget inte skallbelastas vid årets slut.- Behållningen på kontot vid utgången av år 2003får användas även för kapitaltillskotttill delade den uppfattning somkonstitutionsutskottet framfört i ett yttrande omvikten av att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till en permanent ordning förkapitalomstruktureringen i den statligaföretagssfären, om regeringen menar atterfarenheterna talar för att en sådan ordning börfinnas. Riksdagsbesluten och våren 2004bör därvid ligga till grund om regeringen återkommertill med förslag till en permanentordning. En reservation (m, fp, kd, c) avlämnades.I budgetpropositionen för begär regeringenriksdagens godkännande av att regeringen under år2005 skall få vidta åtgärder för en förbättradkapitalstruktur i statligt ägda företag enligt devillkor som regeringen förordar. Ett anslag på 1miljon kronor föreslås för att finansierakapitalinsatser i statliga bolag. Sammanlagt har förts till och tagits i anspråkfrån det särskilda kontot i underåren 2003 och 2004. Efter den höjning av totalramensom beslöt om skulle därmedåterstå ett utrymme på förytterligare kapitaltillskott och2005 under förutsättning att extra utdelningar påmotsvarande belopp tillförs kontot. Den 30 juni 2004fanns på kontot som utgör räntapå den behållning som under åren 2003 och 2004funnits på kontot.Enligt regeringens uppfattning har den ordning somunder formats för attkapitalstrukturen i statliga bolag skall kunnaförbättras förutsättningar att svara mot behoven,sägs det i budgetpropositionen. Regeringen anserdärför att ordningen med ett konto iRiksgäldskontoret och ett anslag som får överskridasunder året bör tillämpas även under år 2005.Sammanfattningsvis bör följande villkor gälla förkapitaltillskott till statliga bolag ochfinansiering av tillskotten. Regeringen bör ävenunder få föra extra utdelningar frånstatliga bolag till kontot i ochefter beslut i varje särskilt fallanvända medlen för kapitaltillskott i statligabolag. Den sammantagna ramen, dvs. inklusive deåtgärder som vidtagits , böräven vara 5 miljarder kronor.Motsvarande villkor för anslagets utnyttjande somriksdagen beslöt 2004 bör gälla även förår 2005. Det betyder att anslaget endast skallbelastas om det vid tillfället för en kapitalinsatsinte finns medel på kontot i Riksgäldskontoret.Regeringen kommer i samband med budgetpropositionenför att lämna en redogörelse för hur kontotutnyttjats.Utskottet kommer - ibetänkande 2004/05:NU1 om utgiftsområde 24Näringsliv - att behandla förslaget ibugetpropositionen om kapitalinsatser i statligabolag, tillsammans med de motioner som har väcktsmed anledning av detta förslag.Granskningar av konstitutionsutskottetI granskningsbetänkande2003/04:KU20 behandlades två frågorrörande statliga företag - Näringsdepartementetshandläggning rörande statligt ägande m.m. ochNäringsdepartementets upphandling av ekonomisk ochjuridisk rådgivning. Den förstnämnda granskningenföranledde uttalanden av konstitutionsutskottetangående regeringens olika roller som ägare ochförvaltare av statliga företag, som ansvarig förförslag som överlämnas till för beslut ochsom myndighet i förhållande till enskilda.Konstitutionsutskottet anförde i detta sammanhangbl.a. att regeringen inte uppfyllt kravet i 7 kap. 2§ regeringsformen på beredning av regeringsärenden ifråga om propositionen om överlåtelse av aktier iSvenska Skogsplantor.Beträffande upphandling avjuridisk och ekonomisk rådgivning visadegranskningen enligt meningatt rättsläget när det gäller ramavtal omupphandling är oklart. Regeringskanslietsbedömningar i fråga om utformningen av ramavtal ochavrop från dem kan enligt konstitutionsutskottetanses ligga inom det tolkningsutrymme som funnits.Konstitutionsutskottet förutsatte att osäkerhetenkommer att undanröjas i samband med implementeringenav ett nytt EG-direktiv om upphandling. Enreservation (m, fp, kd, c) avlämnades. Riksdagenföljde konstitutionsutskottet.Statliga bolag behandlades också ikonstitutionsutskottets betänkande 2003/04:KU10 omgranskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning.Konstitutionsutskottet anförde beträffanderegeringens styrning av de statliga bolagen att detär av betydelse att styrningen sker på ett sätt somskapar möjlighet att i efterhand granska regeringensagerande. Det bör utvecklas rutiner som gör detmöjligt att följa upp viktigare händelseförlopp ochatt granska vilka kontakter som förevarit mellanbolagsledningar och berörda departement i frågor avstörre betydelse, sades det. Konstitutionsutskottetförutsatte att det fortsatta utvecklingsarbetetavseende ägarstyrningen görs i medvetande om detta.Sommaren 2004 har tre granskningsanmälningaravseende den statliga styrningen av Vattenfallinlämnats till . En anmälan,som inlämnats av (), avser engranskning av dåvarande näringsminister tjänsteutövning i samband medRiksrevisionens begäran att få ta del av material iarbetet med granskningen av statens styrning avVattenfall. I anmälan frågas om regeringensägarstyrning är förenlig med de högt ställda kravman måste ha på förvaltningen av våra gemensamt ägdatillgångar och om den sker på ett sätt som skaparmöjlighet att i efterhand granska regeringensagerande. Två anmälningar har inlämnats av IngegerdSaarinen (mp). Den ena avser en granskning avseendeföljande punkter: Att regeringen och dåvarandenäringsminister inte vidtagittillräckliga åtgärder med anledning av den kritiksom riktade mot regeringenrörande det sätt på vilket regeringen utövat statensroll som ägare av . Att regeringen låtitVattenfall utveckla en egen klimatpolitik somavviker från EU:s, och politik.Att regeringen, mot beslut om avvecklingav kärnkraften, låtit fatta beslut sominnebär att det är just inom detta område som del av investeringarna har skett och planerasske. Att regeringen låtit ta storaekonomiska risker med medborgarnas egendom. Attregeringen låtit utvecklas på ett sättsom strider mot målen för och EU:skonkurrenslagstiftning. Den andra anmälan avIngegerd Saarinen avser en granskning av dåvarandenäringsminister lämnande av påståttoriktiga uppgifter till kammaren vid eninterpellationsdebatt avseende bristandeägarstyrning av . Detre nämnda granskningsanmälningarna planeras blibehandlade av under våren2005 i granskningsbetänkande 2004/05:KU30.Interpellationer och frågor i riksdagenDåvarande näringsminister besvarade ioktober 2004 en interpellation (ip. 2004/05:17) avAnne-Marie () om huruvida han görbedömningen att statliga bolag bör föregå med gottexempel för att regeringens uppfattning i etikfråganskall vara trovärdig och om detta inte gällersärskilt Systembolaget. I sitt svar sadenäringsministern att regeringen på de områden sominterpellanten hade tagit upp - öppen redovisningoch rimliga anställningsvillkor - på ett väldigttydligt och konkret sätt visat vad som gäller för destatligt ägda bolagen och att målen är högt satta.Han hänvisade till de riktlinjer för den ekonomiskarapporteringen för företag med statligt ägande somregeringen beslöt om och som ställerkrav som ligger i nivå med vad som gäller förbörsnoterade företag. Bland annat skall statligabolag publicera kvartalsrapporter på sina hemsidor.Han hänvisade vidare till de nya riktlinjer sombl.a. behandlar anställningsvillkor för ledandebefattningshavare och som regeringen beslöt om ioktober 2003. Vissa delar i riktlinjerna - som t.ex.att särredovisa ersättningar till ledningsgruppenper individ och att redovisa och motivera vd:sersättning på bolagsstämman - är nya och merlångtgående än de krav som finns påbörsbolag. Det är varje styrelses ansvar atttillämpa de riktlinjer som regeringen beslutat,påpekade näringsministern och konstaterade att vissabolag, däribland Systembolaget, ännu intesärredovisar ledningsgruppens ersättningar perindivid. Han sade sig ha en viss förståelse för attvissa bolag behöver en omställningstid innan nyaprinciper kan tillämpas fullt ut, men förutsattedock att det efter en övergångsperiod kommer attfinnas en hundraprocentig efterlevnad, givet att detinte finns goda skäl att inta en annan linje. Dåmåste de skälen redovisas och motiveras.När det gäller Systembolaget, som särskilt lyftesfram i interpellationen, påpekade näringsministernatt det anställningsavtal som Systembolagetsstyrelse ursprungligen tecknade med vd:n baseradespå de principer som gällde när avtalet tecknades,dvs. Regeringenhar inte ställt krav på att ingångnaanställningsavtal inte skall följas eller att deskall omförhandlas. valdedock att omförhandla pensionsvillkoren förvd:n i syfte att reducera Systembolagets framtidapensionskostnader. övergickdelar av hennes pension från att vara förmånsbestämdtill att bli avgiftsbestämd. Den totalapensionskostnaden utgör således en blandning av tvåolika pensionslösningar och kan därför inte jämförasmed den begränsning till högst som anges iriktlinjerna och som avser en renodlad lösning medavgiftsbestämd pension, anförde näringsministern.Han menade att av regeringens skrivelse tillriksdagen om företag med statligt ägande framgår attregeringen fortsätter att ha en ägarpolicy iframkant, vilket gäller inte minst för frågor avförtroendekaraktär. Hans målsättning är att destatliga bolagen skall vara föredömen för det övriganäringslivet, vilket är en målsättning som han sadesig veta delas av bolagsstyrelserna i samtligabolag.Frågan om etisk policy har också tagits upp i enfråga (fr. 2004/05:44) till näringsminister av (). Han undrade omnäringsministern med anledning av regeringensskrivelse har verkat för att fler statliga företag(än de tidigare 24) skall utarbeta en etisk policyför sin verksamhet. I sitt svar hänvisadenäringsministern till att han senast i samband medett styrelseseminarium , dit allastyrelseledamöter hade inbjudits, talade om att hanvill att de statliga företagen skall vara föredömeni näringslivet när det gäller etik och moral och hurman hanterar samhällsproblem. De riktlinjer somregeringen utfärdar för de statliga bolagen ärviktiga och skall ge styrelserna vägledning vidsvåra vägval, men de är också ett uttryck för attregeringen ständigt vill höja ambitionsnivån, sadenäringsministern. Riktlinjerna har ofta fått storinverkan även på övriga näringslivet, varvidjämställdhet, etik och moral framhölls som någraexempel. För näringsministern är det viktigt attriktlinjerna tas om hand av styrelsen på ett snabbtoch effektivt sätt. Han sade sig vara övertygad omatt detta har uppmärksammats av styrelser ochbolagsledningar och att det i nästa skrivelse omföretag med statligt ägande kommer att kunnaredovisas att fler företag har beslutat ochkommunicerat sin etikpolicy.Frågan om löner och andra anställningsvillkor harunder inledningen av /05 varit föremålför två frågor i till dåvarandenäringsminister . Den första (fr.2004/05:15), av (), avsåg vilkaåtgärder näringsministern var beredd att vidta föratt ambitionerna i regeringens riktlinjer rörandeanställningsvillkor för personer i företagsledandeställning skall börja förverkligas avseendeVattenfall. I sitt svar sade näringsministern attstaten är en viktig bolagsägare och skall gå före ifrågor som t.ex. ersättning till ledandebefattningshavare. Regeringen antog därför hösten2003, som tidigare nämnts, nya riktlinjer på dettaområde, där det bl.a. slås fast attföretagsledningen skall ha en ersättning som ärkonkurrenskraftig men inte löneledande i förhållandetill jämförbara företag, erinrade näringsministernom. Han uppgav att han anser att lönenivåerna förvd:ar och andra ledande personer i näringslivetgenerellt sett är alldeles för höga. Det är viktigtatt staten i sina bolag bidrar till att stävja denutvecklingen, som bolagen måste hamöjlighet att rekrytera personer med speciellkompetens och speciella erfarenheter. Det ankommerpå styrelsen och vd:n att säkerställa attregeringens riktlinjer för anställningsvillkor äventillämpas för andra personer i bolaget som inneharen företagsledande ställning, sade näringsministern.I detta ligger även att utvärderalönenivåerna i förhållande till jämförbara företag.Den andra frågan (fr. 2004/05:33), av BarbroHietala (), avsåg vilka åtgärdernäringsministern var beredd att vidta för attförhindra pågående utveckling med höga lönepåslagoch miljoner i bonusutdelning för chefer i statligtägda bolag. Näringsministerns svar överensstämde istort med det redovisade och han hänvisade återtill de nya riktlinjerna . Hanframhöll att dessa riktlinjer slår fast att vd inteskall omfattas av bonus eller andraincitamentsprogram, och han förväntar sig attriktlinjerna tillämpas då nyaavtal tecknas.FörtroendekommissionenI betänkande Näringslivetoch förtroendet (SOU 2004:47), som avlämnades i mars2004, berörs ägarstyrning i de statliga bolagen.Förtroendekommissionens bedömning är att styrningenav de statligt ägda företagen bl.a. präglas avotydliga ägaruppdrag och bristande resurser för attutöva ägarrollen. I fråga om nominering avstyrelseledamöter har staten emellertid varitföregångare med utformade regler för enstrukturerad styrelseutvärdering och en systematiskprocess för nomineringsarbetet med bl.a. krav påvalberedning, anser kommissionen. När det gällerotydliga ägaruppdrag sägs att det inte främjar eneffektiv bolagsstyrning att försöka upprätthålla enfiktion av en fullt konkurrensutsatt och renodlatkommersiell verksamhet med ett entydigtkapitalavkastningsmål om bolaget i verkligheten hardelvis monopolställning och/eller sidouppdrag avsamhällskaraktär. Därför föreslås att det för destatligt helägda bolagen skall utarbetasverklighetstrogna och fullödiga beskrivningar avvarje bolags ägaruppdrag samt effektiva modeller förstyrning av verksamheten mot sådana mermångfasetterade målbilder.Beträffande utövande av ägarrollen föreslårkommissionen en omorganisation och förstärkning avstatens resurser för bolagsstyrning enligt följande:- Förvaltningen av samtliga av staten hel- ellerdelägda bolag koncentreras tillNäringsdepartementet.- Resurserna för bolagsförvaltning förstärks medminst till en beräknad merkostnad av ca 15miljoner kronor.- Bolagsförvaltarnas arbete förändras så attmindre tid läggs på att de själva skall ingå ibolagens styrelser och mer tid på att formuleraägaruppdrag, följa upp måluppfyllelsen och att styranomineringsprocessen.- En pool av externa specialister inrättas somkompetensförstärkning av departementets egnaresurser.Remissbehandling av kommissionens betänkande harnyligen genomförts.Offentlighets- och sekretesskommitténOffentlighets- och sekretesskommittén avlämnade islutet av sitt slutbetänkande Insyn ochsekretess - i statliga företag och i internationelltsamarbete (SOU 2004:75). I betänkandet föreslås attoffentlighetsprincipen skall tillämpas hos statligaföretag. Aktiebolag, ekonomiska föreningar,stiftelser och handelsbolag där staten har ettdominerande inflytande skall tillämpaoffentlighetsprincipen och sekretesslagen. Intressetav insyn i offentlig verksamhet gör sig gällande medlikartad styrka oavsett den yttre form som valts förverksamheten, sägs det. Offentlighetsprincipen skallinte gälla i ett statligt företag vars aktier ärnoterade på en svensk eller utländsk börs.Regeringen skall, enligt förslaget, kunna beslutaatt hela eller en del av ett statligt företag skallundantas från offentlighetsprincipen, varvidundantag endast skall vara möjligt om det finnssärskild anledning med hänsyn till verksamhetensart, konkurrenssituation eller andra väsentligaekonomiska intressen. Om ett företag har rättsligteller faktiskt monopol eller någon form avsamhällsuppgift skall det dock endast iundantagsfall kunna bli aktuellt att inskränkainsynen. Införandet av offentlighetsprincipen hosstatliga företag innebär, enligt kommittén, småkostnader för investeringar och drift, kostnader somskall vägas mot de vinster som uppstår genom bättreinsyn, t.ex. ökad effektivitet och minskad risk förkorruption.Enligt uppgift från , somansvarar för frågan, har betänkandet nyligenskickats ut på remiss, och remisstiden utgår den 1april 2005.Granskningar hos RiksrevisionenInom är fyra granskningar medkoppling till statliga företag aktuella, nämligenFörvaltning och styrning av statliga bolag - någrafallstudier, , Statens risker iArlandaprojektet och Representation och förmåner förledningen i statliga bolag och stiftelser.Beträffande den första granskningen, Förvaltningoch styrning av statliga bolag - några fallstudier,sägs i presentationen av projektet i Riksrevisionensprojektlista att regeringens mål är att styrelsernaskall innehålla hög kompetens anpassad tillrespektive företags verksamhet, situation ochframtida utmaningar. Sammansättningen skall ändras itakt med att företaget utvecklas och omvärldenförändras. Varje nominering skall utgå frånkompetensbehovet hos styrelsen i respektive företag.Granskningen skall visa huruvida riktlinjer ochföreskrifter har följts avseende nomineringen avstyrelseledamöter, den löpande förvaltningen ochfunktionen som ägarrepresentant på bolagsstämman.Fallstudierna avser följande sex företag: SvenskaSpel, , , , Posten ochVin & Sprit. Granskningen beräknas komma attavslutas senare under hösten 2004.Resultatet från den andra granskningenpresenterades i rapporten och statens styrning (RiR 2004:18). Motbakgrund av uppdrag att inom ramen föraffärsmässighet verka för en omställning av detsvenska energisystemet har granskathur dessa krav har hanterats av ägarförvaltningen,dvs. regeringen och , och avbolagets ledning, dvs. I granskningen görs en analys avhur expansion i relaterar tillde svenska miljö- och energipolitiska målen.Riksrevisionen konstaterar att regeringen varitotydlig vid styrningen av . Regeringen ochbolagsledningen har inte tagit initiativ till att fåklargjort om förvärven i var förenliga medden av beslutade miljö- ochenergipolitiken. Granskningen visar också attredovisningen i årsredovisningar föråren 2001 och 2002 vad gäller förvärven i Tysklandär ofullständig och att det inte går att utläsa definansiella effekter som förvärven haft förVattenfall. Svenska staten har heller inte möjlighettill insyn och kontrollmöjligheter av verksamheten iVattenfalls tyska dotterbolag. Riksrevisionenrekommenderar att regeringen tar initiativ till atttydliggöra uppdrag vad gäller miljö- ochenergipolitik. anser att det finnsskäl att ytterligare pröva om verksamheti andra länder enbart bör styras och bedömas utifrånlagenlighet och affärsmässighet i respektive land.Riksrevisionen rekommenderar också att regeringenöverväger vilken insyn och kontroll svenska statenbör ha i och andra statliga företagsutländska dotterbolag.Riksrevisionens styrelse har beslutat attöverlämna en framställning till medanledning av granskningen av . Iframställningen (2004/05:RRS5) föreslås följande tretillkännagivanden:*************************************************************************************************************d**