bet · GR01UBU17 · 2004-09-09 00:00:00 — Internationellt forskningssamarbete (punkt6) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub238 yrkande 2och avslår motionerna2003/04:Ub238 yrkandena 1 och 3,2003/04:Ub262 och2003/04:Ub290 yrkande 24.StällningstagandeEU bör i större utsträckning än stödjauppbyggnaden av bra forskningsmiljöer och då framförallt göra sådana satsningar som är för stora för deflesta enskilda medlemsländerna att göra på egenhand. Exempel på sådana områden är rymdforskning,forskning med behov av satellitdata, t.ex. vissmiljöforskning, forskning som kräver storaanläggningar, t.ex. cyklotroner, men även särskildaelitforskningsinstitut som EMBL. sker mångasådana satsningar genom bilaterala samarbeten. EUborde ta ett större ansvar för denna typ avsatsningar, vilket skulle ge en långsiktig trygghetför viktiga forskningsområden och elitinstitut.8. Principer för fördelning avforskningsresurser mellan lärosätena (punkt7) - m, fpav (), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub290 yrkande 19och avslår motionerna2003/04:Ub311 yrkande 2,2003/04:Ub356 yrkande 2,2003/04:Ub390 yrkande 28,2003/04:Ub397 yrkande 3 och2003/04:Ub422 yrkande 2.StällningstagandeFör att skapa forskningsmiljöer i världsklass är detnödvändigt att koncentrera resurser till de regioneroch forskningsområden där svenska forskare ochforskarlag håller mycket hög klass.Sådana kunskapskluster i världsklass inom IT ochbioteknik finns såväl i området som i . har även ettantal andra kunskapskluster som håller mycket höginternationell klass inom skilda områden. I demindre klustren finns såväl stora universitet somspecialiserade och profilerade universitet ochhögskolor. Rymdhögskolan i och Blekingetekniska högskola ("IT-högskolan") är exempel påframgång genom specialisering.9. Principer för fördelning avforskningsresurser mellan lärosätena (punkt7) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 28och avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 19,2003/04:Ub311 yrkande 2,2003/04:Ub356 yrkande 2,2003/04:Ub397 yrkande 3 och2003/04:Ub422 yrkande 2.StällningstagandeHögre utbildning skall bedrivas på vetenskapligeller konstnärlig grund. En egen forskning är därmednödvändig för att säkra grundutbildningens kvalitetvid alla lärosäten. Dels måste lärosätets egnalärare ges möjlighet att forska för attvidareutvecklas i sin roll, dels är forskningen vidhögskolorna viktig för att de skall kunna attraheranya lärare och forskare. Staten har ett ansvar föratt forskningsmiljöerna vid alla högskolor byggs uppoch att högskolorna ges förutsättningar att självautveckla sin forskning och därmed konkurrera omforskningsmedel t.ex. från forskningsråden. En planbör läggas fast för att bygga upp och stärkaforskningsmiljöerna vid landets alla högskolor.10.Principer för tilldelning avvetenskapsområde (punkt 8) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub499 yrkande 18.StällningstagandeDet finns en risk att regeringen vid beslut om nyavetenskapsområden tar alltför stor hänsyn till andraskäl än kvaliteten. gör en ambitiösoch strukturerad granskning av ansökan omvetenskapsområde. Principen bör vara att regeringenskall ge vetenskapsområde till ansökande högskolordär har undersökt kvaliteten ochtillstyrkt ansökan, innan andra högskolor gesvetenskapsområde.11.Utgångspunkter för forskningsetiken (punkt9) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub509 yrkande 1 och2003/04:K416 yrkande 36.StällningstagandeVetenskaplig forskning är en viktig förutsättningför det goda samhället. Den nya kunskapen skallförvaltas och användas både för individens väl ochför samhällets hållbara utveckling. Forskningenskvalitet och frihet är viktig, och forskning ochvetenskapliga framsteg måste främjas. Det måste dockske inom etiska ramar där människans unika värde ochvärdighet står i centrum. Vetenskap och forskningfår inte underminera människovärdet, inte varadiskriminerande och inte begränsa människors friheteller kränka människors integritet. Det är inte rättatt forska på vad som helst, hur som helst och närsom helst. Människan måste respektera livets allastadier, inklusive fosterstadiet. All form avdödshjälp och kloning av människor måste därför varautesluten, och en restriktiv linje måste gälla ifråga om all form av förändring av den genetiskaarvsmassan. Denna restriktiva linje skall gälla ävenpå europeisk nivå.12.Upphävande av 1998 årsforskarutbildningsreform (punkt 11) - m, fp,kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub290 yrkande 21,2003/04:Ub414 yrkande 19 och2003/04:Ub509 yrkande 6.StällningstagandeFörutsättningen för tillträde tilldoktorandstudierna skall inte vara att doktorandenhar en utfäst studiefinansiering, utan att hon ellerhan har en möjlighet att klara studierna. Denforskarutbildningsreform som genomfördes måsterivas upp. Om människor, drivna av sin lust attutveckla ny kunskap, är beredda att forska trots attde inte kan garanteras en doktorandtjänst , skall staten inte ge signalen att derasengagemang inte är något värt och att de helst bordesyssla med något annat. Reformen hade också somutgångspunkt att alla forskningsprojekt pådoktorandnivå skall ta . Det innebär enkvalitetsförsämring i doktorandernas projekt,eftersom doktorand och handledare tvingas att väljaprojekt som "säkert" går att genomföra på fyra år.Detta motverkar doktorandernas utveckling tillsjälvständiga forskare. Kravet på finansieringinnebär en begränsning, eftersom många som nästan ärklara med sin avhandling måste avbryta omdet inte går att få förlängd finansiering. Nuvarandebestämmelser ger inte heller doktoranden någotutrymme för att göra fel, bli oense med handledareneller byta projekt. Reformen har också slagit hårtmot humaniora-samhällsvetenskap, eftersom det ärsvårt att hitta finansiärer för sådan forskning.13.Utvärdering av forskarutbildningen (punkt12) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 29.StällningstagandeGrundtanken i den reform av forskarutbildningen somgjordes var riktig så till vidaatt alla forskarstuderande skall ha en rimlig socialsituation. Likväl kvarstår en mängd praktiskaproblem med genomförandet, i form av faktiskaanställningsstopp och olika försök att komma undanregelverket vid många lärosäten. Forskarutbildningenbör utvärderas och de forskarstuderandes situationses över.14.Forskarskolor (punkt 13) - m, fpav (), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub290 yrkande 20och avslår motion2003/04:Ub494 yrkande 2.StällningstagandeInrättandet av många forskarskolor, bl.a. medfinansiering från de stiftelser som den borgerligaregeringen var med och instiftade, är någotpositivt. Forskarskolor bör byggas nedifrån och upp,inte tvärtom som de nationella forskarskolor somregeringen har inrättat. Dessa förefaller att hakomponerats med andra utgångspunkter än strävanefter högsta kvalitet, och de kommer att ha mindreförutsättningar att utvecklas väl. Universiteten ochhögskolorna bör själva få forma lämpliga nätverk,som utöver svenska lärosäten också gärna fårinnehålla såväl företag som utländska universitet.15. Antagning till studier förlicentiatexamen (punkt 14) - m, fpav (), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub290 yrkande 22.StällningstagandeDen nya möjligheten att anta sökande tillforskarutbildning för studier enbart tilllicentiatexamen är inte riskfri. Det är tänkbart attdet regelmässigt blir så att studenter först måsteantas till studier för licentiatexamen för att sedaneventuellt tillåtas gå vidare till studier fördoktorsexamen. Det innebär en tröghet och enosäkerhet som knappast är eftersträvansvärd.Licentiatantagningsreformen bör därför upphävas.16.Forskarutbildning på heltid för studerandesom deltidsarbetar (punkt 15) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub499 yrkande 12 och2003/04:Ub509 yrkande 3.StällningstagandeDet är positivt att man kan doktorera parallellt meddeltidsarbete även utanför lärosätet så attdoktoranden kan behålla en del av sin ordinarietjänst. Forskarstuderande som forskar pådeltid skall dock även ha rätt till forskarstudierpå heltid, om och när de så önskar.17.Doktorandtjänster (punkt 16) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 31.StällningstagandeSatsningar på doktorandtjänster är viktiga för attlångsiktigt skapa bättre villkor för forskningen ochför att ge förbättrade ekonomiska villkor och ökadsocial trygghet för doktoranden. Regeringen börarbeta för en omvandling av utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster och för att forskarstuderande inteskall behöva ha stipendier som huvudsakliginkomstkälla.18.Sociala förmåner för doktorander medutbildningsbidrag (punkt 18) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub242.StällningstagandeDen doktorand som av sinforskarutbildning har utbildningsbidrag är inteberättigad till ersättning vid sjukdom ochföräldraledighet. Visserligen får doktorandenbehålla utbildningsbidraget under sjuk- ochföräldraledighet, och lärosätet kan förlängaperioden som doktoranden får ha bidraget medmotsvarande tid, men det fungerar inte alltid ipraktiken. Utbildningsbidraget finansieras avlärosätet eller externa finansiärer, ochforskningshandledare och kolleger ser inte med blidaögon på om en doktorand tar dessa medel, avsedda förforskning, i anspråk för exempelvisföräldraledighet. Det finns således ett motståndfrån universitetens sida till att anta unga kvinnormed uttalade planer på att bilda familj. Därmedtvingas unga kvinnor att välja mellan att forska ochatt bilda familj. Detta rimmar illa med regeringensuttalade mål att fler skall gå vidare tillforskarutbildning och att villkoren för ensamståendeoch studerande föräldrar skall förbättras.19.Forskarstuderandes inflytande (punkt 19) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkandena 11 och 33.StällningstagandeForskarstuderande har en situation som varken ärjämförbar med grundutbildningsstudentens eller medde av högskolan anställda lärarnas. Därför är detviktigt att även forskarstuderandes representation iolika beslutande organ inom högskolan säkerställs.Regeringen bör göra en översyn av detta. Inom destatliga organisationerna för forskningsfinansieringfattas beslut som har vittgående konsekvenser förforskarutbildningen. Forskarstudenter bör få rätttill representation även inom dessa organisationer.20.Doktorsprogram för icke disputerade lärare(punkt 20) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 32.StällningstagandeHögskolorna bör stimuleras att genomföra program sominnebär att deras icke disputerade lärare kan förenaundervisning med egen forskarutbildning och senareforskning. bör få i uppdrag attutreda hur ett sådant doktorsprogram för ickedisputerade lärare kan genomföras.21.Insatser för postdoktorala akademiker (punkt21) - m, kdav (), (), TobiasBillström (m) och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub290 yrkande 23.StällningstagandeDet är av stor vikt att unga forskare ges tillfälleatt efter doktorsexamen vidga sina vyer och kommabort från sina egna handledare och egna universitetunder en period för att vinna självständighet somblivande forskare. Ett postdoktorat, gärnautomlands, skapar möjligheter att breddautbildningen och sprida svenskforskningskompetens. Det är också ett sätt att fåfram verkligt goda forskarämnen. Postdoktoralainsatser behövs för att förbereda för det kommandegenerationsskiftet och för att långsiktigt breddaoch utveckla forskarhandledningskompetensen.22.Sakkunnigas ställning vidlärartillsättningar (punkt 22) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub414 yrkande 17.StällningstagandeI dag kan en professor tillsättas motämnessakkunnigas vilja, om fakultetsnämnden såönskar. Risken är uppenbar att politiska eller andraovidkommande värderingar får ligga till grund förett beslut som skall värdera vetenskaplig kompetens.Forskare och professorer skall tillsättas av nämnderdär ämnessakkunniga har inflytande och formellrösträtt, såsom också var fallet innan reglerna omtjänsteförslagsnämnder togs bort urhögskoleförordningen.23.Nyttiggörande av forskning (punkt 23) - m,fp, kd, c, mpav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:N414 yrkande 14och avslår motionerna2002/03:Fi257 yrkande 1 och2003/04:Ub491.StällningstagandeAvknoppningen av innovationsföretag från högskoloroch universitet är ytterst betydelsefull förnäringslivets utveckling. Lärarundantaget, som gerhögskolans forskare de materiella rättigheterna tillsina innovationer, skapar incitament för forskarnaatt kommersialisera sina forskningsresultat.Lärosätena har numera möjlighet att efterregeringens medgivande inrätta holdingbolag, som kanägna sig åt att starta företag. Genom sinaholdingbolag har lärosätena stor makt överkommersialiseringen och arbetet med att söka patent.I de fall då lärosätena går in med resurser via sinaholdingbolag kan forskaren och arbetsgivaren avtalaom att dela på kommande förtjänster. För attstimulera kommersialiseringen bör regeringen se överhur staten kan gynna de högskolor och universitetsom erbjuder sina forskare belöningar i form avolika slags vinstdelningspaket, i vilka forskarenerbjuds royaltyn, delägarskap eller optioner i etteller flera företag. Regeringen skall därför ge densittande utredningen tilläggsdirektiv vad gällerkommersialisering av forskningsresultat i enlighetmed ovanstående.24.Lättillgänglig information omforskningsresultat (punkt 24) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub509 yrkande 8.StällningstagandeDet är angeläget att utveckla metoder för attpresentera forskningsresultat för den intresseradeallmänheten i lättillgängligt skick.Vetenskapsrådets Internetsajt är ettgott exempel. En hög ambition med uppsökande attitydhos lärosätena för att förmedla relevant forskningtill näringsliv och offentlig verksamhet är avstörsta betydelse. Inte minst viktigt är det attforskningsrön av avgörande betydelse för en godsamhällsutveckling når fram till beslutsfattare ochger dem ett bättre underlag för sinaställningstaganden. Formerna förforskningsinformation bör vidareutvecklas.25.Vetenskaplig informationsförsörjning (punkt26) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub326.StällningstagandeEn extrem prisökning på vetenskapliga tidskrifterhar pågått . En total brist påkonsekvens i de kommersiella vetenskapliga förlagenspolicy gör det svårt att förutsäga kostnader för deelektroniska tidskrifterna. De subventioner somuniversitets- och högskolebiblioteken under några århar kunnat få via Kungl. avdelning förnationell samordning och utveckling, BIBSAM, har nufallit bort. Detta har skapat stora problem förlärosätena och deras bibliotek.Kvalitetsgranskningen av forskningen och värderingenav densamma får inte ensidigt bli beroende avkommersiella intressen. Därför bör tidskrifternasstatus som kanaler för forskarnas ambitionerkonkurrensutsättas. Universiteten eller speciellanationella eller internationella bibliotek bordevara de som publicerade artiklarna, efter en likastrikt och oberoende granskning som , på webbenutan kostnad och öppet för alla. Vidare börHögskoleverkets eller uppdragutvecklas till att omfatta även vetenskapligpublicering.Regeringen bör ge i uppdrag attutreda formerna för den framtida vetenskapligainformationsförsörjningen.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Insatser för postdoktorala akademiker (punkt21) - fpav () och ().Det finns ett stort behov avkarriärmöjligheter för nydisputerade forskare - såkallade postdoktorala tjänster. Om inte lovandeforskare kan tas till vara går miste om potential. Många som doktorerat lämnarforskarvärlden, eftersom de inte får några tjänster,trots att de hade kunnat tillföra värdefullforskning. Med postdoktorala tjänster får dessaforskare inte bara en tryggad försörjning utan ocksåmöjligheter att tillgodogöra sig värdefullaerfarenheter vid det egna lärosätet eller ett nyttuniversitet. Utbyte mellan forskare är en viktigförutsättning för att öka kvaliteten på forskningen.I ett litet land som är det särskiltvärdefullt att ett sådant utbyte sker även övergränserna. Vi anser att förslag omhöjda fakultetsanslag skulle bidra till att avhjälpabristen på postdoktorala tjänster.2. Nyttiggörande av forskning (punkt 23) - vav ().Den vetenskapliga forskningen frambringar ständigtny kunskap om verkligheten. Den kunskapen borde imycket större utsträckning än vad som sker tas tillvara när man på olika nivåer i samhället fattarbeslut. Exempelvis borde stora investeringar iinfrastruktur - såsom , tunnel genomHallandsås, bredbandsutbyggnad - inte beslutas ochgenomföras utan att man först inventerat alltillgänglig vetenskaplig kunskap som har relevansför ärendet, annars finns det stor risk för attbeslut och åtgärder leder till oönskadekonsekvenser, både för människors liv, för miljönoch för samhällsekonomin. Forskare bör användas somexperter och deras råd beaktas innan sådana beslutfattas och verkställs. Enligt min uppfattning finnsdet stora besparingar att göra för samhället genomdetta.En åtgärd som troligen skulle främjanyttiggörandet av forskning är att avskaffa det s.k.lärarundantaget. Lärare vid universitet ochhögskolor skulle därmed inte längre ha rätt attensamma bestämma om eventuell kommersialisering avderas forskningsresultat. Självfallet bör den läraresom genom sin forskning har kommit fram med enkommersialiserbar idé eller produkt ha del i bådebestämmandet om kommersialiseringen och detekonomiska utbytet av denna. Lärosätet bör upprättaavtal med forskaren om detta. Eftersom utredning nupågår om dessa frågor avstår jag dock från att nuföreslå att beslutar om avskaffande avlärarundantaget.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotion från allmänna motionstiden20022002/03:Fi257 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att låta utredahur staten/skattebetalarna skall kunna dra störrenytta av de nya idéer och produkter som tas framgenom den skattefinansierade forskningen.Motioner från allmänna motionstiden20032003/04:Ub218 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om möjlighet till ojäviggranskning av forskningsresultat.2003/04:Ub227 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av ett samlatoffentligt register där pågående medicinsk forskningfinns tillgänglig för de sjuka och anhöriga som såönskar.2003/04:Ub238 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom EU arbetaför de beskrivna förändringarna iforskningspolitiken.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ändrainriktningen på EU:s forskningspolitik så att deni större utsträckning satsar på forskningsprojektsom är för stora för enskilda medlemsländer.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inrätta EU-professurer.2003/04:Ub242 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om doktoranders rätt tillsociala förmåner i händelse av sjukdom ochgraviditet.2003/04:Ub262 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att verka för ennedläggning av EU:s ramprogram för forskning och istället verka för inrättandet av ett europeisktforskningsråd.2003/04:Ub290 av i m.fl.(m):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om statens roll isamband med forskning.19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om stärkandet avkunskapskluster.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om forskarskolor ochderas organisation.21. beslutar upphäva 1998 årsforskarutbildningsreform i enlighet med vad somanförs i motionen.22. beslutar upphävalicentiatantagningsreformen i enlighet med vad somanförs i motionen.23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om insatser när detgäller postdoktorala akademiker.24. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om internationelltsamarbete och EU:s sjätte ramprogram.2003/04:Ub311 av ():2.