bet · GS01SOU7 · 2004-11-23 00:00:00 — Lagrådetinvände att såsom paragrafen utformats kommer enforskare eller läkemedelsframställare, som tar emotbiologiskt material i syfte att därav framställa enavidentifierad cellinje och att kommersialisera(patentera) ett forskningsresultat avseendecellinjen, att omfattas av ansvarsbestämmelsen iförsta stycket första meningen. Redan mottagandet avdet biologiska materialet sker ju då åtminstonedelvis i vinningssyfte. Användandet avavidentifierade cellinjer i kommersiellt syfte blirtillåtet endast om cellinjerna framställts av någotmellanled som saknade vinningssyfte. Lagrådet kändeosäkerhet om vad regeringen avser i berört hänseendeoch förordade att frågan blir föremål förytterligare överväganden och ett förtydligande.Mot bakgrund av Lagrådets synpunkter avserregeringen att ytterligare överväga frågan omkommersiell hantering av humanbiologiskt materialsamt återkomma med förslag.MotionerI motion 2003/04:So39 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om behovet av attförtydliga förbudet mot kommersiell hantering avhumanbiologiskt material (yrkande 5). Motionärernavill understryka vikten av att regeringen återkommerskyndsamt med ett sådant förslag.I motion 2003/04:So38 av ochKerstin-Maria () yrkas att begäratt regeringen företar de ändringar itransplantationslagen som Kommittén om genetiskintegritet föreslår så att material från mänskligaägg och embryon omfattas av paragrafens förbud motkommersiell hantering.Övriga frågorMotionerI motion 2003/04:So37 av . (m) begärs ett tillkännagivande omfinansiering av stamcellsforskning. Motionärernaanser det viktigt med ett bättre klimat förmedicinsk forskning i allmänhet ochstamcellsforskning i synnerhet. Det påpekas imotionen att Moderata samlingspartiet för perioden2004-2006 har föreslagit en ökning med 450 miljonerkronor av de statliga anslag som fördelas viaVetenskapsrådet. Dessutom har partiet begärt enökning av anslaget till forskning ochforskarutbildning med församma period. Motionärerna anser vidare att ensvensk motsvarighet till det amerikanska "NationalInstitutes of Health" bör etableras. NIH har ettövergripande ansvar för den federalt finansierademedicinska forskningen, och motsvarande organisationbör enligt motionärerna skapas i Sverige.I motion 2003/04:So394 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att en reglering avsponsring och bolagsbildning inom avanceradmedicinsk forskning bör övervägas (yrkande 10).Motionärerna anser det vara en oroande utvecklingatt forskningslaboratorierna tillåts bilda bolag,vilka i sin tur får sponsorpengar från diverseföretag. Enligt motionärerna är det viktigt medoffentlig finansiering och insyn när det gällersådan väsentlig forskning som stamcellsforskning.AktuelltUtredningen om vårdens ägarformer lämnade i mars2003 slutbetänkandet Vårda vården - samverkan,mångfald och rättvisa (SOU 2003:23). I betänkandetläggs fram förslag till reglering av villkor förprivata vårdgivares medverkan i den gemensamtfinansierade hälso- och sjukvården. Utöverlagförslag, som avser hälso- och sjukvården,diskuterar utredningen villkoren för att främjamångfald av drifts- och ägarformer inom vård ochomsorg. Utredningen aktualiserar också behovet avandra former för upphandling av och ersättning förvård- och omsorgstjänster.Regeringen, och slöt ifebruari 2004 en överenskommelse om vilka villkorsom skall gälla för alternativadriftsformer inom vården. I enlighet medöverenskommelsen har en särskild promemoriafärdigställts inom (S2004/4905/HS)med förslag om att införa nya bestämmelser i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763). Bland annat föreslåsatt om ett landsting överlämnar ansvaret för driftenav hälso- och sjukvård som ges vid ett sjukhus tillannan, skall avtalet innehålla villkor om attverksamheten inte får drivas med syfte att skapavinst åt ägare eller motsvarande intressent.Promemorian kan ses som ett komplement tillförslagen i det ovannämnda betänkandet SOU 2003:23.Promemorian har remissbehandlats.Regeringen avser enligt aktuell propositionslistaatt överlämna en proposition tillriksdagen med förslag som utgår frånöverenskommelsen.Inom har pågått ett projekt föratt göra en översyn av den högspecialiseradesjukvården. Inom projektet har bl.a. den medicinskakliniska forskningen kartlagts och analyserats. Irapporten sjukvård - kartläggningoch förslag (Ds 2003:56) nämns att inom näringslivethar läkemedelsindustrin en dominerande ställning närdet gäller samarbetet med sjukvården. Biomedicinskoch bioteknisk verksamhet har dock under senare tidfått en alltmer framträdande plats. Runtuniversiteten har många mindre företag, oftasprungna ur universitetsforskning, vuxit fram och debörjar få viss betydelse för den kliniskaforskningen. Enligt rapporten är verksamheten i deflesta av dessa företag dock i en tidigutvecklingsfas och ur ett kvantitativt perspektivspelar de än så länge liten roll för sjukvården ochkunskapsutvecklingen inom sjukvården.Rapporten är under beredning i Regeringskansliet.Under beredning i är ävenbetänkandet Aktiebolag med begränsad vinstutdelning(SOU 2003:98). Utredningen har utarbetat förslagtill två modeller av en ny aktiebolagsform, delsbolag utan vinstutdelning, dels bolag med viss,begränsad vinstutdelning. Enligt direktiven skallden nya bolagsformen vara lämplig för verksamheterinom områdena skola, vård och omsorg.Våren 2002 beslutade om etttillkännagivande till regeringen angående sponsring(2001/02:KU19 Sponsring av statliga myndigheter).Konstitutionsutskottet konstaterade att det saknasregler för sponsring av statliga myndigheter samtanförde att initiativ bör tas till en reglering avmyndigheters tillämpning av sponsring somfinansieringsform. revisorers uppfattning (rapport2000/01:13) att regeringen bör ta ställning tillvilka myndigheter eller vilka verksamheter som fårfinansieras med sponsring.Förslag om sponsring av statliga myndigheter harpå regeringens uppdrag utarbetats av bl.aStatskontoret och . Förslagen beredsför närvarande inom med inriktningmot att skapa ett regelverk för sådan sponsring.Inom har en skrift, Sponsringsom finansieringskälla, publicerats. Skriftenbehandlar frågor som kan uppkomma om en myndighetöverväger att ta emot sponsring från ett företag ochär tänkt som en vägledning för myndigheter i sådanafall.Utskottets ställningstagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1991:115) om åtgärderi forsknings- eller behandlingssyfte medbefruktade ägg från människa, dock med denändringen att 1 a § får den lydelse somutskottet föreslår i bilaga 3. börvidare anta regeringens förslag till lag omändring i lagen (1995:831) om transplantationm.m. Utskottet föreslår en ändring i lagen(1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område till följd av regeringensförslag att ändra rubriken lag.Utskottet anser att lagändringarna bör trädai kraft först samt attsamtliga motioner med bäring på lagförslagenbör avslås. bör även avslå motionerom kommersiell hantering av humanbiologisktmaterial med hänvisning till regeringensavsikt att återkomma i frågan. Även motionerom finansiering av stamcellsforskning samt omsponsring och bolagsbildning på området böravslås.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (kd,mp), 3(m) och 4 (v, mp).Forskning på stamceller väcker frågor av grundläggande etisknatur. Den etiska problematiken har av Statensmedicinsk-etiska råd beskrivits som en konfliktmellan olika värden, mellan olika aktörersrättigheter och skyldigheter och mellan olikaintressen. Intresset av ny kunskap som kan leda tillatt obotliga sjukdomar blir behandlingsbaraställs mot kravet på att skydda människovärdet ochatt inte instrumentalisera mänskligt liv.Utskottet kan inledningsvis konstatera att det ipropositionen görs en fyllig redovisning av bl.a. deetiska principer och frågeställningar som utgjortgrunden för regeringens bedömning i det aktuellaärendet. Vidare beskrivs utförligt de övervägandensom lett fram till regeringens ställningstaganden.Utskottet instämmer i de förda resonemangen.Utskottet delar således regeringens och kommitténsbedömning att stamcellsforskning är ett mycketangeläget forskningsområde. Embryonalstamcellsforskning har förutsättningar attframgångsrikt bidra till bot och behandling av enrad svåra sjukdomar. Forskning på adulta stamcellerkan, med dagens kunskap, inte ersätta embryonalstamcellsforskning. Vid den avvägning mellan olikaintressen som måste göras kommer utskottet fram tillsamma slutsats som regeringen, nämligen attforskning på befruktade ägg även i fortsättningenskall vara tillåten. Vid en motsvarande avvägningnär det gäller forskning som bygger på somatiskcellkärnöverföring gör utskottet samma bedömning,nämligen att sådan forskning är så angelägen att denbör få förekomma. Utskottet delar även regeringensbedömning att begränsningarna i etikprövningslagenoch lag utgör en tillräcklig garanti föratt framställandet av befruktade ägg förforskningsändamål endast sker för mycket angelägnasyften och under etiskt betryggande former samt attnågot generellt förbud mot metoden därför intebehövs. Samma skäl kan anföras för att tillåtaäggdonation för forskningsändamål.Såsom regeringen anför är en av förutsättningarnaför att området skall kunna utvecklas attforskningen sker under etiskt acceptabla former.Utskottet ser positivt på att somatiskcellkärnöverföring underkastas begränsningarmotsvarande dem som gäller vid forskning påbefruktade ägg. Utskottet kan konstatera att den nyaetikprövningslagen (SFS 2003:460) innebar enbetydande uppstramning i förhållande till dentidigare gällande ordningen. Ett av syftena medlagen är att skydda den enskilda människan ochrespekten för människovärdet vid forskning. Vidareinnebär regeringens nu föreslagna ändringar i 1991års lag att de gällande begränsningarnapå området blir ännu strängare.Regeringen föreslår bl.a. nya bestämmelser ominformation och samtycke lag. Enligt 1 §andra stycket skall, för att åtgärder i forsknings-eller behandlingssyfte skall få ske med ägg sombefruktats vid IVF-behandling, i fortsättningenkrävas att även den kvinna eller man i detbehandlade paret som inte är givare av ägg ellerspermie informeras om och därefter ger sitt samtycketill åtgärden. I propositionen föreslås vidare ettnytt andra stycke i 1 a § lag. Dennaändring innebär att i stället för 1 § i samma lagskall, beträffande forskning som skall etikprövasenligt etikprövningslagen, bestämmelserna ominformation och samtycke i 16, 17 och 19 §§ i denlagen tillämpas. Enligt de aktuella paragraferna ietikprövningslagen är det forskningspersonen somskall ges information om och samtycka tillforskningen. Med forskningsperson avses enligt 2 §etikprövningslagen en levande människa somforskningen avser. Enligt utskottets mening börkraven på information om och samtycke till åtgärderi forsknings- eller behandlingssyfte med befruktadeägg omfatta samma personkrets, oavsett om det ärbestämmelserna lag elleretikprövningslagen som skall tillämpas. Utskottetföreslår därför ett tillägg till regeringens förslagtill ändring av 1 a § lag. Utskottetsförslag framgår av bilaga 3.I och med att lagen (1991:115) om åtgärder iforsknings- och behandlingssyfte med befruktade äggfrån människa inte bara skall omfatta åtgärder medbefruktade ägg utan även med ägg som varit föremålför somatisk cellkärnöverföring, föreslår regeringenatt lagens rubrik ändras på så sätt att ordet"befruktade" utgår. I 6 kap. 19 § andra stycketlagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område (LYHS) omnämns lag.Enligt utskottet bör den nämnda bestämmelsen i LYHSändras så att hänvisningen däri sker till 1991 årslag i dess nya lydelse. Utskottets förslag i dennadel framgår av bilaga 4.Utskottet har inte något att erinra mot förslagettill lag om ändring i lagen (1995:831) omtransplantation, varigenom kravet påSocialstyrelsens tillstånd tas bort i fråga omingrepp som sker för forskning som godkänts videtikprövning. Det skall inte behövas en prövningutifrån samma kriterier både av enetikprövningsnämnd och av Socialstyrelsen.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottetatt motionerna 2003/04:So39 (kd) yrkandena 1-4,2003/04:So378 (kd) yrkandena 1 och 2, 2003/04:So636(kd) yrkandena 2-4 och 6, 2004/05:So472 (kd)yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:So641 (kd) yrkandena2-4 och 6 bör avslås.Genom förslaget till ändring i 4 § lagförbjuds uttryckligen reproduktiv kloning. Utskottetser självfallet mycket positivt på denna ändring,liksom på att förfarandet straffsanktioneras.Utskottet kan däremot inte ställa sig bakom kravet imotion 2003/04:So39 (kd) yrkande 6 om strängarestraff vid försök till reproduktiv kloning. Motionerna 2003/04:So636 (kd)yrkande 5 och 2004/05:So641 (kd) yrkande 5 avstyrkspå den grunden att de får anses tillgodosedda medregeringens förslag.Utskottet anser att tidpunkten för ikraftträdandeav samtliga lagändringar bör bestämmas till den 1april 2005.I propositionen uppger sig regeringen ha för avsiktatt efter ytterligare överväganden presenteraförslag i frågan om kommersiell hantering avhumanbiologiskt material. Utskottet vill betonavikten av att regeringen möjligt återkommertill med förslag till förtydligande avgällande förbud på området. Något initiativ frånriksdagens sida är dock inte erforderligt.Motionerna 2003/04:So39 (kd) yrkande 5 och2003/04:So38 (mp) avstyrks därmed.Såsom anförts ovan delar utskottet regeringensuppfattning att stamcellsforskning är ett mycketangeläget forskningsområde. Frågan om statligaanslag till forskning och forskarutbildning är förnärvarande under beredning i utbildningsutskottet(budgetpropositionen för utg. omr. 16Utbildning och universitetsforskning). Vidareförbereder regeringen en forskningspolitiskproposition, som enligt uppgift kommer att avlämnasi . har vid ettflertal tidigare tillfällen, senast i det avriksdagen godkända betänkandet 2002/03:SoU3 Hälso-och sjukvårdsfrågor m.m., avstyrkt motioner om attinrätta en svensk motsvarighet till det amerikanskaNational Institutes of Health. Utskottet har inteändrat inställning i frågan. Mot bakgrund av detanförda avstyrker utskottet motion 2003/04:So37 (m).I motion 2003/04:So394 (v) yrkande 10 begärs etttillkännagivande om sponsring och bolagsbildninginom avancerad medicinsk forskning. Utskottet kankonstatera att närliggande frågor är under beredningi . Resultatet av detta arbete börinte föregripas. Motionen avstyrks därför.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Lagförslagen (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i lagen (1991:115) om åtgärder iforsknings- eller behandlingssyfte med befruktadeägg från människa, med den ändringen såvitt avser 1a § att bestämmelsen får den lydelse som utskottetföreslår i bilaga 3 samt med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandet bestäms till den 1april 2005,b) lag om ändring i lagen (1995:831) omtransplantation m.m., med den ändringen atttidpunkten för ikraftträdandet bestäms till den 1april 2005.Riksdagen antar det av utskottet i bilaga 4framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område.Riksdagen tillkännager som sin mening vad som anförsi reservation 1. bifaller därmedmotionerna 2003/04:So39 yrkandena 1-4 och 6,2003/04:So378 yrkandena 1 och 2, 2003/04:So636yrkandena 2-4 och 6, 2004/05:So472 yrkandena 1 och 2och 2004/05:So641 yrkandena 2-4 och 6 samt avstyrkermotionerna 2003/04:So636 yrkande 5 och 2004/05:So641yrkande 5.StällningstagandeKristdemokraterna hyser stor respekt för och tillittill den medicinska forskningen. Den utgör enförutsättning för att vi skall kunna tränga tillbakamänskligt lidande och förbättra alltfler individerslivskvalitet. måste forskningen visa fullrespekt för människovärdet, individens integritetoch demokratins spelregler.Det okränkbara människovärdet - att människan ärett mål och inte ett medel - måste, enligtkristdemokratisk uppfattning, respekteras alltifrånlivets början till dess slut. Den bästa garantin föratt kampen mot sjukdomar och lidande skall drivastill mänsklighetens fromma är att människolivetunder alla stadier betraktas som okränkbart.Orsaken till den känsliga debatt som pågår är attembryonal stamcellsforskning kräver att mänskligaembryon förbrukas för produktion av stamceller.Samtidigt stadgar konvention ommänskliga rättigheter och biomedicin, som Sverigehar undertecknat, att mänskliga embryon skalltillförsäkras adekvat skydd. Den embryonalastamcellsforskningen leder till att människolivetanvänds som medel och inte som mål i sig.Människovärdet följer existensen, inte en vissålder. En relativisering av människovärdet här germotivet för en relativisering även i andrasammanhang. finns det etiskt okompliceradeoch lovande alternativ, nämligen att i forskningen istället använda stamceller från t.ex. vuxnaindivider och navelsträngens blodceller.Jag anser det mycket angeläget att prioritera ochstödja forskning som kan förhindra, lindra och ibästa fall bota svåra folksjukdomar som diabetes,Parkinsons eller Alzheimers sjukdom eller minskabristen på organ för transplantationsändamål.Samtidigt gäller det här, liksom i all annanforskning, att etiskt granska verksamheten. Särskiltvaksam bör man vara när alltför stora förhoppningarställs på en i sig lovande forskning. I kampen omuppmärksamhet och forskningsanslag finns enfrestelse att tala och skriva om förhoppningar påepokgörande genombrott som om de i det närmaste varrealiserade.Jag ser i grunden positivt på stamcellsforskning,så länge respekten för människovärdet upprätthållsoch forskningen sker under reglerade och etisktgodtagbara former. Jag anser liksom regeringen attstamcellsforskningen behöver regleras i lag. Det ärbra att förbud mot reproduktiv kloning nu föreslås.Dock kommer förbudet sent och det är inteheltäckande. Förslaget om somatiskcellkärnöverföring är i sig ett förslag om kloning,men det klonade mänskliga livet får endast leva framtill en 14-dagarsgräns. På flera punkter liggerregeringens förslag utanför vad som kan anses etisktgodtagbart. För att stamcellsforskningen skall kunnaanses etiskt försvarbar måste enligt min meninglagstiftningen vila på följande principer.Målet med forskningen skall vara att utvecklavetenskapliga metoder som kan utgöra fullgodaalternativ till forskning på embryonala stamceller.För att undvika etiskt kontroversiella metoder bördärför anta en "nollvision" vad gälleranvändandet av mänskliga embryon.Forskning på adulta stamceller skall prioriteras.I etiska konflikter är det av fundamental vikt attvälja det etiskt okontroversiella framför detkontroversiella. Vi bör således satsa på denforskning där människoliv inte görs till medel ochdär människovärdet respekteras fullt ut. beaktas vid fördelningen av offentliga medelför forskning.Embryon skall aldrig få produceras förforskningsändamål. Forskning på befintligaembryonala stamcellslinjer får enbart tillåtas dåforskningsmålet syftande till klinisk användninginom vården inte skulle kunna nås genom andraforskningsvägar som är grundade på vetenskap ochbeprövad erfarenhet.Alla former av kloning av mänskligt liv, ävensomatisk cellkärnöverföring, skall vara förbjudna.Den som uppsåtligen bryter mot förbudet motreproduktiv kloning kommer att kunna dömas tillböter eller fängelse i högst . Det svenskastraffsystemet innebär att straffet i praktiken blirvillkorlig dom eller böter medan samma brott iStorbritannien kan leda till fängelse. Jaganser att det krävs straffsatser som är betydligtmer kännbara än de föreslagna och som i högreutsträckning harmonierar med andra länderslagstiftning på området.Jag anser att regeringen bör återkommatill med förslag i enlighet med vad somanförts. Som nämnts ovan överensstämmer regeringensnu aktuella lagförslag på många punkter inte med deetiska grundprinciper som jag anser måste gälla inomstamcellsforskningen. Jag är visserligen starkt emotsomatisk cellkärnöverföring, men förbudet motreproduktiv kloning och förslaget att somatiskcellkärnöverföring skall vara underkastad sammabegränsningar som gäller vid forskning på befruktadeägg innebär dock en viss uppstramning jämfört medgällande lagstiftning. På den grunden godtas därförförslaget, dock endast i avvaktan på att regeringentar fram förslag om förbud mot somatiskcellkärnöverföring och förbud mot produktion avmänskliga embryon för forskningsändamål i enlighetmed argumentationen i motion So39 (kd).Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna.2. Kommersiell hantering av humanbiologisktmaterial (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motionerna 2003/04:So38 och 2003/04:So39yrkande 5.StällningstagandeRegeringen har för avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag till hur förbudet motkommersiell hantering av humanbiologiskt materialskall förtydligas i lagen (1995:831) omtransplantation m.m. Vi vill understryka vikten avatt regeringen skyndsamt återkommer i denna fråga.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.3. Finansiering av stamcellsforskning (punkt 3)av (), MagdalenaAndersson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motion 2003/04:So37.StällningstagandeVi ställer oss i huvudsak bakom regeringensproposition /04:148. En brist är emellertid attregeringen inte tar upp frågan om finansiering avstamcellsforskning. Stamcellsforskningen iallmänhet, och i kombination med somatiskkärnöverföring i synnerhet, kan revolutionera denmedicinska forskningen och terapin.Det är viktigt att skapa ett bättre klimat förmedicinsk forskning, i synnerhet förstamcellsforskningen. Vi erinrar om att Moderatasamlingspartiet villavsätta mer än regeringen tillforskning och forskarutbildning (jfr motion2004/05:Ub419).I har ettövergripande ansvar för den federalt finansierademedicinska forskningen. Vi har länge begärt att enmotsvarande organisation skall etableras i Sverige.Vi menar att det är viktigt att kunna koncentrerainsatserna på det medicinska forskningsområdet ochgöra en riktad insats. Det är dessutom nödvändigtatt ha en mångfald av forskningsfinansiärer för attfå en dynamisk och pluralistisk forskningsflora.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.4. Sponsring och bolagsbildning (punkt 4)av (), () och JanLindholm (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4. bifallerdärmed motion 2003/04:So394 yrkande 10.StällningstagandeStamcellsforskningen har debatterats intensivt densenaste tiden. Vad som därvid inte har diskuteratsär att forskningslaboratorierna tillåts bilda bolag,vilka i sin tur får sponsorpengar från diverseföretag. Vi anser att det är en oroande utvecklingatt kommersiella intressen den vägen får ett stortinflytande på inriktningen av forskningen. Det ärviktigt med offentlig finansiering och tillsyn påområdet. En reglering av sponsring ochbolagsbildning när det gäller avancerad medicinskforskning bör därför övervägas.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.BILAGA 1Förteckning över behandlade förslagPropositionen2003/04:148 StamcellsforskningRegeringen föreslår att antar regeringensförslag till1. lag om ändring i lagen (1991:115) om åtgärder iforsknings- eller behandlingssyfte med befruktadeägg från människa,2.