bet · GR01SKU21 · 2004-03-09 00:00:00 — Den åtskillnad som görs mellan olika företagsstorlekari allmänna råd, och som är förutsatt i förarbetena tilllagstiftningen, är närmast ett sätt att uppnå neutralitet mellan företagav olika storlek. Även om begreppet mindre värde är skatterättsligt finnsdet kopplingar till den åtskillnad som görs i redovisningshänseende mellananskaffningsutgifter som är oväsentliga och därför skall dras av omedelbartrespektive väsentliga som skall aktiveras. Den bedömningen görs motbakgrund av företagets storlek. Om den åtskillnad som görs skulle få tilleffekt att den verkar diskriminerande mellan företag av olika storlek,vore detta givetvis inte acceptabelt och skulle vara helt oförenligt medregleringens syfte. Utskottet anser att motionärerna med sin jämförelseendast av de gränsbelopp som schablonen innehåller inte anfört övertygandeskäl för att reglerna skulle verka diskriminerande för småföretag och attdärför principen om att relatera beloppen till företagsstorleken skullevara felaktig. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionen.Allmännyttiga ideella föreningar och stiftelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om att utreda skattereglerna förallmännyttiga ideella föreningar och stiftelser.Jämför reservation 8 (m, kd, c).Gällande rättBestämmelser om beskattning av stiftelser och ideella föreningar medallmännyttig verksamhet finns i 7 kap. IL. Av bestämmelserna framgår atten stiftelse är skattskyldig bara för inkomst av näringsverksamhet tillden del den utgör rörelseinkomst - med undantag för kapitalvinster ochkapitalförluster - om något av följande ändamål är stiftelsens huvudsakligaändamål, nämligen att främja vård och uppfostran av barn, lämna bidragför undervisning eller utbildning, bedriva hjälpverksamhet bland behövande,främja vetenskaplig forskning, främja nordiskt samarbete eller stärkaSveriges försvar under samverkan med militär eller annan myndighet.Ändamålen får inte vara begränsade till vissa familjer eller bestämdapersoner.En allmännyttig ideell förening undantas från skattskyldighet förutom förkapitalvinster och kapitalförluster även för inkomster som till huvudsakligdel kommer från självständig näringsverksamhet som är ett direkt led ifrämjandet av föreningens allmännyttiga ändamål eller kommer från verksamhetsom av hävd utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete. Ändamålskravetför ideella föreningar är mer allmänt formulerat än för stiftelser. Förutomde ändamål som gäller för stiftelser kan föreningen ha till huvudsakligtsyfte att främja vissa allmännyttiga ändamål, såsom religiösa, välgörande,sociala, politiska, idrottsliga, konstnärliga eller liknande kulturellaändamål.För både stiftelser och föreningar gäller vidare ett verksamhetskrav sominnebär att deras verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutandeskall tillgodose sitt huvudsakliga ändamål. Vidare gäller ett s.k.fullföljdskrav som innebär att stiftelsen eller föreningen, sett över enperiod av , skall bedriva en verksamhet som skäligen motsvararavkastningen av stiftelsens respektive föreningens tillgångar. För föreningargäller dessutom ett öppenhetskrav av innebörd att föreningen inte fårvägra någon inträde som medlem, om det inte finns särskilda skäl för detmed hänsyn till arten eller omfattningen av föreningens verksamhet ellerföreningens syfte eller annat.Allmännyttiga ideella föreningar som uppfyller villkoren för skattefrihethar enligt 63 kap. 11 § IL rätt till grundavdrag med om de skallbeskattas för skattepliktiga rörelseinkomster.Ett trettiotal särskilt angivna juridiska personer, däribland stiftelsermed viss allmännyttig verksamhet, är skattskyldiga bara för inkomst pågrund av innehav av fastighet (7 kap. 17 § IL).Den s.k. Stiftelse- och föreningsskattekommittén gjorde en översyn avbeskattningsreglerna för stiftelser och ideella föreningar och föreslogen modernisering av systemet för skattebefrielse (SOU 1995:63). Betänkandethar inte lett till lagstiftning.MotionernaEnligt motion Fi304 yrkande 36 av m.fl. (kd) har det sketten utveckling mot en striktare tillämpning vad gäller beskattningen avstiftelser med kvalificerat allmännyttiga ändamål, vilket medfört betydandesvårigheter för stiftelserna att fullfölja sina ändamål. Motionärernaförordar en skyndsam utredning om det skatterättsliga läget för allmännyttigastiftelser. I motion Sk280 yrkande 1 förordar () enöversyn och förenkling av skattereglerna för ideella och allmännyttigaföreningar. I motion Sk327 av och () yrkasatt stiftelser skall vara skattebefriade om de förvaltas av förening somär skattebefriad. Enligt motion Kr385 yrkande 10 av m.fl. (kd) bör det göras en utredning om vilka idrottsliga ändamål förallmännyttiga stiftelser som skall kunna innebära skattefrihet.Utskottets ställningstagandeDet nuvarande systemet för skatteförmånlig behandling av vissa stiftelseroch ideella föreningar har sina rötter i ett äldre skattesystem. Systemetöverlevde skattereform, i grundläggande delar tämligen oförändrat,och har numera en plats i den enhetliga lagstiftning för inkomstbeskattningensom infördes hösten 1999.Reglerna om skattebefrielse för vissa stiftelser och ideella föreningarhar kritiserats för att vara oklara och otidsenliga. Inte minst avkonkurrensskäl är det viktigt att stiftelser och ideella föreningar intesjälvständigt eller som en del i en koncern används för att uppnå ickeavsedda skatteförmåner. Det är emellertid svårt att utforma lagregler somkan lösa alla de olika gränsdragningsproblem som kan uppkomma. Utskottethar vid behandling av motioner med krav på klarare regler vad gälleravgränsning mellan ideell och kommersiell verksamhet i föreningar hänvisattill bl.a. de avgöranden i högre instans som fortlöpande publiceras ochsom kommenteras i handledning. kan det enligtutskottets mening inte bestridas att lagregleringen, som framgår avredovisningen av gällande rätt ovan, ger ett splittrat och otidsenligtintryck. I ett interpellationssvar anförde finansministern attFinansdepartementet kommer att följa utvecklingen. Utskottet finner motdenna bakgrund inte något behov för att uttala sig för en översyneller andra åtgärder i enlighet med vad som yrkats i motionerna. Följaktligenavstyrker utskottet dessa.FiskevårdsområdesföreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om att fiskevårdsområdesföreningar skallgöras till skattesubjekt.Gällande rättEnligt lagen (1981:533) om fiskevårdsområden skall fiske som tillhör ellerutgör två eller flera fastigheter sammanföras till ett fiskevårdsområdeoch fiskerättsinnehavare inom detta bilda en fiskevårdsområdesförening.Härigenom samordnas fiskets bedrivande och fiskevården och främjasfiskerättsinnehavarnas gemensamma intressen. Motsvarande föreningar församordning av jakten finns i lagen (2000:592) om viltvårdsområden.Av 6 kap. 6 § IL följer att sådana områdesföreningar som regleras i detvå nämnda lagarna inte själva är skattskyldiga, utan att deras intäkteroch kostnader i stället skall fördelas på delägarna. För varje näringsfastighetsom ingår i samfälligheten gäller att fastighetens andel av samfällighetensintäkter och kostnader endast beskattas till den del som intäkternaöverstiger de utgifter som ska dras av som kostnad med mer än600 kr. Beloppsgränsen höjdes från till genom lagstiftningsom gäller fr.o.m. och tillämpas första gången vid2005 års taxering (prop. 2003/04:19, bet. 2003/04:SkU11). Regeln gällerinte för kapitalvinster och kapitalförluster.MotionenI motion Sk359 yrkar () att fiskevårdsområdesföreningarskall kunna beskattas som egna skattesubjekt. Syftet är enligt motionenatt underlätta fondering av medel för fiskevården.Utskottets ställningstagandeGenom den höjda beloppsgränsen för beskattning av näringsfastigheter somingår i en delägarbeskattad samfällighet, som kommerfiskevårdsområdesföreningarnatill del, förenklas beskattningen av dessa föreningar fr.o.m. innevarandeår. Enligt utskottets mening har motionären inte anfört tillräckliga skälför att frångå dagens förenklade system med delägarbeskattning avfiskevårdsområdesföreningar och viltvårdsområdesföreningar. Utskottet avstyrkermotionen.PensionskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om ett tillkännagivande om en utredningom villkoren för arbetsgivares avdragsrätt för vissa pensionskostnader.MotionenI motion A370 yrkande 5 föreslår m.fl. (fp) en utredning omvillkoren för arbetsgivares avdragsrätt avseende anställdas avtalsregleradepensionsordningar. Som motivering anförs att tjänstepensioneringen enligtavtal på arbetsmarknaden bygger på de villkor för arbetsgivarens avdragsrättsom är angivna i skattelagstiftningen. Det är starkt problematiskt attskatteregler kan användas så att viktiga inslag i den långsiktiga ekonomiskapolitiken undergrävs - liksom till att principerna bakom pensionsreformenmotverkas. Utgångspunkten för en förändring skall vara att pensionsförsäkringensom både kollektivavtalsenlig och privat sparform bevaras, somsådana avtalsvarianter som leder till diskriminering av äldre vidnyanställningar, eller till stimulans för tidigt utträde ur arbetskraften,inte blir kvar. Frågan kan enligt motionen komma att bli inaktuell genomatt avtal ändras utan föregående lagstiftning. Regeringen bör dock enligtmotionen tillsätta en utredning med direktiv i enlighet med ovanstående,och detta bör enligt motionen ges regeringen till känna.Utskottets ställningstagandeRegeringen har i ett tidigare riksdagsärende (prop. 2003/04:21, bet.2003/04: SkU12) aviserat att den skall tillsätta en utredning för att göraen större översyn av utformningen av bl.a. den skattemässiga regleringenpå tjänstepensionsområdet. Avsikten är att i det sammanhanget även utredahur livförsäkringsbolagen och pensionerna bör beskattas i en alltmeravreglerad och öppen europeisk försäkringsmarknad. Enligt utskottets meningbör regeringens fortsatta beredning nu avvaktas. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet om ett tillkännagivande till regeringen i frågan.AvkastningsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om att skall uttala sig omnivån på avkastningsskatten på försäkringskapital.Jämför reservation 9 (kd).MotionenI motion Sk331 yrkande 2 förordar () att gertill känna för regeringen de negativa effekter för pensionssparandet iSverige som skulle bli följden av en höjning av avkastningsskatten. I enalltmer öppen och lättillgänglig kapitalmarknad är det enligt motionärenav stor vikt med regler som uppmuntrar till inhemskt sparande. I motionenhänvisas till att i sitt slutbetänkande Våra skatter? (SOU 2002:47) fört fram en tanke på att höja beskattningen och slopaavdragsrätt för pensionssparande.Utskottets ställningstagandeSkattebasutredningen har enligt sina direktiv (dir. 2000:51) gjort ensamlad bedömning av den svenska skattestrukturen i ett internationelltperspektiv. Syftet med arbetet har varit att åstadkomma ett förbättratunderlag för framtida skattepolitiska prioriteringar. En huvuduppgift harvarit att bedöma rörligheten hos underlagen för enskilda skatter(skattebaserna) enligt nuvarande system och i vilket tidsperspektiv en ökadrörlighet kan uppkomma. Betänkandet har varit föremål för en bredremissbehandling.När det gäller beskattning av pensionsförsäkringar har en arbetsgruppinom i en promemoria (Ds 2003:65 Beskattning avlivförsäkringar och EG-rätten) föreslagit att den lägre procentsatsen om15 % under vissa förutsättningar bör gälla vid uttag av avkastningsskattpå försäkringar som är tecknade i en försäkringsrörelse som hör hemma ien annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.Utskottet anser att det inte finns anledning för att ta ställningi den diskussion om vissa enskilda skattefrågor som förs fram iSkattebasutredningens slutbetänkande. Den ytterligare beredning somutredningsbetänkandet kan föranleda är det i första hand en uppgift förregeringenatt ta ställning till. Utskottet avstyrker motionen.Beskattning av kapitalvinster vid fondbyte m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om att införa en generell möjlighettill skatteuppskov vid omplacering av värdepapper och fondandelar.Jämför reservation 10 (m).Gällande rättNuvarande regler bygger på att beskattning av en kapitalvinst på finansiellainstrument sker vid avyttring av instrumentet och att vinsten beräknasefter avdrag för en genomsnittlig anskaffningskostnad för andelar av sammaslag och sort som ingår i innehavet (genomsnittsmetoden). Skatten på enkapitalvinst är för fysiska personer oavsett innehavstid. Förutom deuppskovsregler som finns vid beskattning av kapitalvinst vid bostadsbytenlämnas uppskov bl.a. vid vissa andelsbyten för att inte hindra omstruktureringi näringslivet. Sammanläggning eller delning av värdepappersfonder föranlederheller inte beskattning av delägarna.Under utredningsarbetet års skattereform undersöktes ettbetydande antal metoder för beskattning av kapitalvinster. Redan innan dessundersökte (SOU 1986:37) olika s.k. saldometodersom i den enklaste versionen innebär full återinvesteringsrätt under åretutan att detta utlöser beskattning. ansåg attsaldometoderna visserligen utgjorde intressanta alternativ, men eftersomdet skulle innebära en så genomgripande förändring att genomföra någon avdem, måste de föregås av en omfattande allmän diskussion. (Se här ocksåSOU 1989:33, del II, s. Utredningen om reformerad inkomstbeskattning(RINK) föreslog en s.k. portföljmetod, som i princip var en vidareutvecklingav en saldometod och som bedömdes kunna innebära effektivare kontroll ochenklare kapitalvinstberäkningar. Remisskritiken blev emellertid förödandemot denna obeprövade metod, och en modifierad genomsnittsmetod behöllsdärför (se prop. 1989/90:110, s. 426).MotionernaI motionerna Fi5 av m.fl. (m), Sk229 av ochCecilia () och Sk338 av () förordas attskattereglerna ändras så att de ger möjlighet att byta mellan olikavärdepappersfonder utan att detta skall medföra skattekonsekvenser. I motionSk237 av () efterlyses en utredning om uppskov medbeskattning av kapitalvinst vid omplaceringar av fonder och aktier. Enligtmotion Sk457 av () bör det ske en översyn av reglerna förbeskattning av kapitalvinst vid byte av kapitalförvaltare.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening kan en kraftigt utvidgad möjlighet att avyttrafinansiella instrument utan att detta medför skattekonsekvenser inte gärnaprövas isolerat från frågan hur kapitalinkomstbeskattningen i övrigt börvara utformad. Utskottet har inte funnit tillräckliga skäl för att övervägaså stora omläggningar i beskattningen av kapitalvinster. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.RiskkapitalavdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att införa ett riskkapitalavdrag.Jämför reservation 11 (kd, c).MotionernaEnligt motion N329 yrkande 10 av m.fl. (c) bör ettriskkapitalavdrag införas för att ge erfarna företagare en stimulans till attinvestera sina förtjänster i nya företag.I motion N412 yrkande 12 av m.fl. (kd) förordas ettriskkapitalavdrag som innebär att personer som köper nyemitterade aktier ionoterade bolag skall ha möjlighet till skattereduktion för investeringarupp till 100 000 kr.Utskottets ställningstagandeEtt tidsbegränsat riskkapitalavdrag infördes . Avdraget varavsett att gälla till dess problemen kring de små och medelstora företagenskapitalförsörjning kunde få en permanent lösning. Sådana permanenta reglerhar numera införts genom de särskilda lättnader som gäller vidbeskattningen av utdelningar och kapitalvinster på onoterade aktier.Motionärernas olika förslag om riskkapitalavdrag avslogs av ihöstas i samband med behandlingen av utgiftsramar och en inkomstberäkningför 2004 (bet. 2003/04:FiU1). Utskottet avstyrker även de nu aktuellamotionsyrkandena.Vissa arvs- och gåvoskattefrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändrade grundavdrag m.m. vid arvs- ochgåvobeskattningen.Jämför särskilt yttrande 2 (m).Gällande rättFysiska personer har vid arvsbeskattningen rätt till ett grundavdrag på70 och vid gåvobeskattningen med . Föreningar och andrajuridiska personer har rätt till grundavdrag vid arvsbeskattningen med21 och vid gåvobeskattningen med . Skatten tas ut progressivtefter en skala som innehåller skattesatserna 10, 20 respektive 30 %.Skiktgränserna varierar på grund av vilken klass enligt 28 § lagen (1941:416)om arvsskatt och gåvoskatt, , som mottagaren tillhör. För klass IIligger skiktgränserna vid 70 000 respektive och i klass IIIvid 90 000 respektive . Till skatteklass III hör ett antaljuridiska personer med allmännyttig verksamhet.Skatteklass I har den förmånligaste skatteskalan. Dit hör i första handefterlevande make, sambo och barn samt avkomling till barn. Arvsskatt tas inte ut på arv frånmake eller sambo. För övriga i klass I är grundavdraget 70 000 kr.MotionernaI motion Sk256 yrkande 2 av och () föreslås enhöjning av grundavdragen vid beskattning av arv och gåvor till föreningar.Enligt motion Kr254 yrkande 3 av m.fl. (m) bör det vidtasåtgärder som motverkar att arvingar till ett konstnärshem av skatteskälavyttrar hela eller delar av kvarlåtenskapen och därmed splittrar envärdefull samling.Utskottets ställningstagandeEgendomsskattekommittén (Fi 2002:06) gör en övergripandeteknisk översyn som innefattar en genomgång av samtliga regler i 1941 årsarvs- och gåvoskattelag. En översyn av grundavdragen och skiktgränsernaingår i uppdraget (dir. 2002:87). Kommittén beräknas avsluta sitt arbetesenast den 31 maj 2004.Utskottet får med hänvisning till det pågående arbetet avstyrka de förslagom ändrade grundavdrag m.m. som föreslås i motionerna.Generationsskiften i företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändringar i skattereglerna vid generationsskifteni familjeföretag.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c).Gällande rätt m.m.Vid arvs- och gåvobeskattningen finns lättnadsregler som innebär attföretagsförmögenheten tas upp till av substansvärdet.Förutsättningar för att tillämpa lättnadsreglerna har mjukats upp fr.o.m. den1 . De nya reglerna innebär dessutom att fastighetsförvaltandeverksamhet skall omfattas av lättnadsreglerna. En gåva av ett företagbehöver inte längre omfatta hela företaget, utan kan ske successivt. Vidareskall ett vederlag för gåvan kunna lämnas. Den minsta tid under vilken engåva skall behållas av gåvotagaren har ändrats från fem till (prop.2003/04:17, bet. 2003/04: SkU9).I fråga om den löpande inkomstbeskattningen har reglerna om räntefördelningoch om expansionsmedel utformats med beaktande av vissa problem som kanuppkomma vid generationsskiften (prop. 1996/97:12, bet. 1996/97: SkU7).3:12-utredningen har tagit upp vissa ytterligare förändringar iinkomstbeskattningen i samband med generationsskiften, bl.a. att göra detmöjligtatt föra över periodiseringsfond och expansionsfond i samband medföretagsöverlåtelser där det inte är möjligt. Utredningens förslag beredsi Finansdepartementet.MotionernaI motionerna Fi305 yrkande 7 av m.fl. (fp), Fi306 yrkande13 i denna del av m.fl. (c) och Fi308 yrkande 16 av PerLandgren m.fl. (kd) föreslås ändringar i skattereglerna som underlättargenerationsskiften i familjeföretag. Med hänvisning till bl.a. problem isamband med generationsskiften yrkas i motionerna Sk449 i denna del avElizabeth m.fl. (m, fp, kd, c) och MJ476 yrkande 8 i denna del avCristina Husmark m.fl. (m) att arvs- och gåvoskatten skallavvecklas.Utskottets ställningstagandeSå sent som beslutade om nya regler iarvs- och gåvoskattelagen i syfte att underlätta generationsskiften.Utskottet får med hänvisning härtill och den pågående beredningen avytterligare frågor rörande beskattning i samband med generationsskiftenavstyrka motionsyrkandena.PersonalvårdsförmånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ändringar i den skattemässiga behandlingenav utgifter för personalvård.Jämför reservation 13 (kd).Gällande rättSom skattefria personalvårdsförmåner räknas förmåner som riktar sig tillhela personalen och som består av enklare åtgärder för att skapa trivseli arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrkeeller den verksamhet som det är fråga om. Möjlighet till enklare slag avmotion och annan friskvård räknas hit. Genom en lagändring (prop. 2002/03:123, bet. 2003/04:SkU3) förenklades reglerna genom ettslopande av villkoren att motionen eller friskvården skall utövas inomsärskilda anläggningar eller enligt abonnemang som tecknats av arbetsgivarenoch betalas direkt av denne till anläggningens innehavare. Av förenklingsskälslopades även kraven på att förmånen skall vara av kollektiv natur elleri ringa omfattning utövas av den anställde. Efter lagändringen bliravgörande för skattefriheten i huvudsak att motionen eller friskvården riktarsig till hela personalen, är av mindre värde och av enklare slag samt attförmånen inte får bytas ut mot kontant ersättning.MotionernaI motion Sk287 av () yrkas att avdrag för kostnader förfriskvård till anställda skall prövas utifrån den enskilde arbetstagarensbehov. I motion Kr326 yrkande 7 av m.fl. (c) förordas attkulturaktiviteter för anställda i likhet med skattefria motionsförmånerbör vara skattefri personalvårdsförmån.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har beslutat om vissa förbättringar i de regler somstyr beskattningen av utgifter för personalvård. Enligt utskottet finnsdet inte anledning att nu överväga ytterligare ändringar i reglerna.Utskottet avstyrker motionsyrkandena.YrkesfiskareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att införa ett yrkesfiskaravdrag och attinföra en särskild resultatutjämningsmöjlighet för fiskare.Jämför särskilt yttrande 3 (kd, c).Gällande rättYrkesfiskare som i näringsverksamheten gör fiskeresor som är förenade medövernattning utanför hemorten får avdrag för sina ökade levnadskostnaderpå grund av vistelsen utanför hemorten (16 kap. 28 b § IL). Under fleraår fram gällde ett schablonbelopp om per dag (RSV S1994:23) för de fall en större ökning i levnadskostnaderna inte kundestyrkas. Från och med får yrkesfiskare som harföretagit inrikes fiskeresor under göra ett schablonavdragför ökade levnadskostnader med per dag och därutöver ett schablonavdragför logi med per dag, totalt per dag (RSV 2002:11). Videxempelvis blir det totala avdraget 59 400 kr.Eftersom nivån på avdraget följer prisbasbeloppets utveckling blir avdragetunder motsvarande förutsättningar för beskattningsåret 2003.För fiskeresor utomlands varierar avdragets storlek beroende på destinationenmen avdraget är normalt högre än för inrikes resor.Sedan fartygsfonderna avskaffades i samband med skattereformen finns ingasärskilda reserveringsmöjligheter för fartyg, men en vinst vid försäljningenkan till (alt. för enskilda näringsidkare) sättas av tillperiodiseringsfond. En sådan avsättning kan stå kvar och den kanockså gradvis upplösas mot avskrivningar på ersättningsfartyget.Avskrivningsreglerna är generösa. Ett fartyg kan som andra inventarier skrivasav helt trots att den ekonomiska livslängden är avsevärt längre.MotionernaI motionerna Sk294 av och () och MJ433 yrkande 7av m.fl. (c) förordas att ett yrkesfiskaravdrag införs iskattelagstiftningen. I motionerna Sk270 av och () och MJ408 yrkande 29 av m.fl. (kd) föreslås attdet skall införas ett fiskekonto för utjämning av fiskarnas inkomster. Isistnämnda motion förordas även att fartyg skall kunna tas upp till ettnegativt värde i balansräkningen för att skattemässigt underlätta fartygsbyte(yrkande 30) och att regeringen bör verka för att påskynda införande avett yrkesfiskaravdrag (yrkande 31).Tidigare behandlingRiksdagen har tidigare beslutat ett tillkännagivande om att regeringenefter en beredning av frågan om yrkesfiskarnas konkurrenssituation iförhållande till grannländerna skall återkomma till med förslagsom tillgodoser de krav på konkurrensneutralitet i förhållande tillgrannländerna som väckts i flera motioner (bet. 1996/97:SkU13).Utredningen (Jo 1998:05) om konkurrenssituationen för det svenska yrkesfisketlade fram betänkandet Yrketsfiskets konkurrenssituation(SOU 1999:3).