bet · GR01LU20 · 2004-04-01 00:00:00 — Typfallet för en sådanillojal skuldsättning som det här är fråga om är defordonsrelaterade skulderna.Inledningsvis kan man konstatera, och det har ock-så nämnts här tidigare, att barn inte har full rätts-handlingsförmåga. Från början kan barnet av natur-liga skäl inte alls sköta sina rättsliga angelägenheter.Men med stigande ålder får de en viss begränsadbehörighet. Till exempel kan den som har fyllt 16 årsjälv råda över sina egna arbetsinkomster i den måndet finns sådana.När barnet inte självt får sköta sina angelägenheterfinns det i stället förmyndare som ska göra detta åtbarnet. Enligt ska en förmyndare om-sorgsfullt fullgöra sina skyldigheter och alltid handlapå det sätt som bäst gagnar barnet.En sak som kan konstateras inledningsvis, för attklargöra den rättsliga ramen, är att det inom civil-rätten finns en viktig princip som innebär att allafysiska personer erkänns som rättssubjekt. Man sä-ger att varje människa har rättskapacitet. Det innebäratt alla människor och även barn kan äga egendomoch ha skulder.Det är inte tänkbart att göra någon ändring i dennamycket grundläggande princip. Det går till exempelinte att förbjuda att barn registreras som ägare i olikasammanhang. Det är en tanke som ibland fram-skymtar i debatten.När det gäller det fall som jag har betecknat somtypfallet för illojala förfaranden från förmyndarenssida, det vill säga de fordonsrelaterade skulderna,kan man som bakgrund säga något om fordonsskat-telagen och till exempel lagen om felparkeringsav-gifter, även om det är lagar som det departementsom jag företräder inte ansvarar för.Enligt dessa båda lagar är det den registrerade äga-ren som ensam utpekas som ansvarig för betalningav sådana skulder. Det är en ordning som är föran-ledd av praktiska skäl och för att förenkla indriv-ningen. De praktiska skälen är att man i varje enskiltfall slipper att avgöra vem det är som är ansvarig förfordonets felparkering, utan man utpekar den regi-strerade ägaren.Vägverkets rutiner för registrering av ägarbyte ärockså en sak som tilldrar sig intresse. Vi har fått enbeskrivning av rutinerna här. Det har framgått attrutinerna präglas av att det sker ett mycketstort antal ägarbyten i . Det är inte möjligt atti varje enskilt fall kontrollera att den som registrerassom ägare också i civilrättslig mening äger bilen.Det är naturligtvis vällovligt att bedri-ver försök för att verkligen säkerställa att det bakomvarje registrering av barn som ägare finns samtyckefrån båda förmyndarna. Men vi menar att man får haviss förståelse för att hantering präglasav masshantering.Det finns några lösningar som kan tillgripas för attkomma till rätta med de problem som här har påta-lats. Jag vill lämna besked om de åtgärder som de-partementet har för avsikt att vidta. Det är åtgärder itvå steg. Det är en åtgärd i närtid och en åtgärd någotlängre fram. Det är två åtgärder som har efterfrågatsav flera talare här i dag.Åtgärden i närtid är departementets avsikt att re-geringen ska kunna besluta om ändringar i vissa för-ordningar. Därigenom ska man åstadkomma att kro-nofogdemyndigheten och blir skyldiga attunderrätta överförmyndaren i vissa fall. Med ut-gångspunkt från denna information som överför-myndaren då får ska överförmyndaren kunna vidtaåtgärder mot den felande förmyndaren. Det är alltsååtgärder som syftar till att förbättra underlaget föröverförmyndarens granskning helt enkelt.Åtgärderna är när det gäller kronofogdemyndig-heten att den myndigheten ska bli skyldig att genastunderrätta överförmyndaren när det kommer in enansökan om verkställighet som gäller någon som ärunder . ska också bliskyldig att underrätta överförmyndaren när detkommer in en ansökan om betalningsföreläggandeavseende någon som är under 18 år.Vägverkets underrättelseskyldighet skulle bestå iatt när någon som är har registrerats somägare av fordon ska överförmyndaren genast under-rättas också om detta. Tanken är då att överförmyn-daren med denna kunskap ska kunna vidta åtgärder.I ett första skede kan man tänka sig att det helt en-kelt sker genom ett brev till förmyndarna där över-förmyndaren efterlyser en förklaring till den händel-se som man har informerats om.I det allra yttersta fallet kan man tänka sig att över-förmyndaren vidtar åtgärder för att förordna en med-förmyndare som ska hjälpa den bristfällige förmyn-daren eller helt enkelt begär att tingsrätten entledigarförmyndaren och förordnar en annan förmyndare istället. Det blir aktuellt i fall av grava missförhållan-den.Det är vår förhoppning att dessa ändringar i för-ordningarna ska kunna träda i kraft den 1 april 2004.Det pågår i detta nu en gemensam beredning i Re-geringskansliet. Den är alltså inte avslutad. Därförkan jag inte lämna det definitiva beskedet omnär denna ändring kan träda i kraft. Målsättningen ärden och under alla förhållanden undervårterminen i år.Åtgärden lite fram i tiden innefattar lagändringar.Det är därför det kan bli aktuellt först lite längrefram. Det är lagändringar som syftar till att införa enså kallad brukarregistrering, som också har berörtsav flera talare här. Denna registrering skulle innebä-ra att när ett barn registreras som ägare av ett fordonmåste en vuxen person registreras sombrukare av fordonet. I de fallen kommer regleringaratt innebära att det är brukaren som blir ansvarig förbetalning av till exempel fordonsskatt eller felpar-keringsavgifter, alltså skulder som i annat fall skulleha åvilat den registrerade ägaren.Dessa lagändringar kommer att föreslås av en nusittande utredning, Utredningen om förmyndare,gode män och förvaltare. Den arbetar för närvaran-de. Jag kan helt säkert garantera att den kommer attföreslå dessa lagändringar. Utredningens slutbetän-kande väntas i år.Sammanfattningsvis har föravsikt att gå fram i två steg i denna fråga. Vi tror ochhar förstått av inläggen här att det är åtgärdersom efterfrågas.Vi har också fått presenterat för oss både av och fle-ra andra förslag, som har framgått av en skrivelsesom ombudsmännen har givit in till departementet.Jag kan meddela att regeringen har beslutat attöverlämna den skrivelsen i flera delar till utredning-en, som utan tilläggsdirektiv kan se närmare på des-sa förslag.Avslutningsvis några ord om de möjliga ekono-miska konsekvenserna av dessa förslag. Vår uppfatt-ning är att det ska föranleda förhållandevis margi-nella ekonomiska effekter. När det gäller förslagentill förordningsändringar är det i och för sig så attden gemensamma beredningen fortfarande pågår iRegeringskansliet.Vi har haft den uppfattningen att det skamedföra marginella ekonomiska konsekvenser.Framför allt får man konstatera att de eventuellaekonomiska konsekvenser som kan uppkomma i vartfall borde kunna bäras med tanke på det övergripan-de goda syfte som bestämmelserna är ägnade att tjä-na.Ordföranden: tackar från Justitie-departementet för detta. Vi har över.Ni som redan har sagt vad ni vill säga har enmöjlighet att fråga varandra om det finns någraoklarheter eller någonting ni undrar över. Det gällerBarnombudsmannen, ,och . Har ni någonfråga att ställa sinsemellan? får ordet.Karin : Jag skulle vilja fråga Justitiedeparte-mentet om den tänkta lagändringen om brukarregi-strering, som jag tycker verkar mycket tilltalande.När kan man se att en sådan lagändring skulle kunnaträda i kraft?Patrik Örnsved: Som jag nämnde väntas slutbetän-kandet i . Det är ett ganska omfat-tande betänkande. Man kan tänka sig en remisstid i varje fall. Det innebär teoretiskt attförsta möjliga tillfälle att gå fram med propositionenskulle vara . Jag vill framhålla att det ärförsta möjliga teoretiska tillfälle.Naturligtvis är detta en angelägen fråga. Men mankan inte göra några exakta utfästelser rörandetidpunkten. Man borde kunna tänka sig ett ikraftträ-dande av dessa föreslagna lagändringar.Karin : Jag är väl medveten om att utredning-en är omfattande och har många förslag. Man skulleinte kunna tänka sig att bryta ut den här delen ochgöra en snabbremiss på den?Patrik Örnsved: Jag vågar inte lämna några besked iden frågan . Det är naturligtvis en sak som mankan ta under övervägande.Lena : Först vill jag gärna instämma i detsom underförstått säger. Det är väldigtangeläget att brukarregistrering sker snabbt.Jag skulle också vilja ställa en fråga. Fördragning-en från kretsade mycket kringde skulder som föräldrar har åsamkat barn. Det ärkanske huvudfokus . Men jag skulle ändå viljaunderstryka vårt förslag om skadestånd som barnblir solidariskt skyldiga att betala i samband med attde begått ett brott.Finns det några tankar från Justitiedepartementetatt göra någonting på det området? Det är besväran-de att ett barn som ingår i en grupp av personer somhar blivit skadeståndsskyldiga inte kan göra sigskuldfri på grund av solidaritetsprincipen.Patrik Örnsved: Den frågan bereds fortfarande i Re-geringskansliet. Jag kan inte för dagen lämna någrabesked om när någon åtgärd kan vidtas i denna frå-ga. Jag kan för departementets räkning säga att detinte är tillfredsställande att en sådan effekt kan in-träda. Frågan bereds alltjämt i Regeringskansliet.Ordföranden: hinner med någon fråga från ut-skottet också om det är någon som har det.Hillevi (): Tack så mycket. Det låter väl-digt bra att det händer någonting på området. Dettamed överförmyndarens åtgärder är väldigt intressant.En åtgärd som föreslogs var att man skulle kunnautse en förmyndare vid sidan av vårdnadshavareneller till och med en förmyndare som gick utövervårdnadshavaren om det var riktigt allvarliga fall.Men då har i värsta fall redan en betalningsanmärk-ning uppkommit, eller det har i varje fall gått väldigtlångt. Det har kommit till kronofogden.Ingår det i dessa åtgärder att man ska kunna skjutaöver situationen på föräldrarna som det handlar omså att barnen slipper betalningsanmärkning? Dethandlar mer om att förebygga framtida händelser avdet här slaget. Kan man rädda barnets situation innandet hamnar hos kronofogden? Blir det så långtgåen-de åtgärder som överförmyndaren kan vidta mot för-äldrarna?Patrik Örnsved: Som det sades är det i de väldigtgraverande fallen som man kan tänka sig att över-förmyndaren gör en sådan framställning antingenom förordnande av medförmyndare eller om att för-myndaren helt entledigas från sin uppgift och en an-nan förordnas i stället.Tanken med underrättelseskyldigheten är i förstahand att det ska vara möjligt för överförmyndaren attmed utgångspunkt från den lämnade informationenkunna undvika att det inträffar att barnet registrerashos kronofogdemyndigheten. kan man tänka sigfall, det får väl erkännas, när överförmyndaren intekommer att kunna agera så skyndsamt att man i detenskilda fallet kan undvika en registrering hos kro-nofogdemyndigheten.Det kan naturligtvis inträffa. Men då kan mankonstatera att man i alla fall uppnår det goda attöverförmyndaren får upp ögonen för detta uppen-barligen ganska bristfälliga förmyndarskap och kanförebygga att sådana här skuldsättningar inträffar iframtiden förutsättningarna för det har ju hittillsinte funnits.Sedan gäller det frågan om en helt ny förmyndareeller en förordnad medförmyndare i förlängningenskulle kunna åstadkomma att skulden i stället drab-bar föräldern eller att barnet i varje fall undviker enbetalningsanmärkning. Det är svårt att svara på. Detär naturligtvis beroende på vilka åtgärder som denförordnade förmyndaren vidtar, men det är kanskelite äventyrligt att säga att en ny förmyndare skullekunna åstadkomma att barnet inte längre får dennaregistrering hos kronofogden.Ordföranden: Jag är rädd att vi får avbryta nu för en liten bensträckare. Det finns möjligheter att fortsätta med den härfrågan och andra vid den egentliga frågestunden. Vitar alltså fem minuters paus.Ordföranden: Då fortsätter vi med ett anförande avEva , avdelningschef på , varsågod!Eva : Jag vill i likhet med alla andratacka för inbjudan, för att vi får komma och prataom det här ämnet, som känns oerhört angeläget föross.Varför sysslar vi med skuldsatta barn? Jag gör detsjälvfallet därför att det är en del av det uppdrag somjag i egenskap av avdelningschef och ansvarig förkronofogdemyndigheternas verksamhet har inomSkatteverket. Det stora uppdraget rör självfallet intebara barn. Det rör alla gäldenärer. Men kronofogde-myndigheten har att verka för en god betalningsmo-ral i samhället. Vi har fått ett uppdrag att förbättrakunskaperna om målgrupper, om riskgrupper, omdem som kan bli gäldenärer och att finna former förhur detta ska elimineras.Det här kallar vi för förebyggande kommunika-tion, och det är en verksamhet som vi ägnar alltmeruppmärksamhet. Då frågar man sig: Vad är syftetmed förebyggande kommunikation? Framför allt ärdet att förhindra onödig, som vi uppfattar det, restfö-ring.Vi fångar i vår verksamhet upp signaler. Vi fångarupp tendenser, sådant som vi med vår erfarenhet kanse leder till skuldfällor. Vi analyserar och värderaroch försöker att jobba vidare för att finna lösningarför att helt enkelt få bort fenomenet. Att driva infordran är vårt grunduppdrag, men vi vill jobba pre-ventivt, förebyggande, för att man egentligen aldrigska bli restförd. Vi har ett uppdrag att skapa ett sam-hälle där alla vill göra rätt för sig men också ettsamhälle där man kan göra rätt för sig.Jag har pratat lite om hur vi jobbar just med sig-nalfångsten, som vi kallar det. Det handlar just omatt fånga upp tendenser. I det arbetet fann medarbe-tare hos oss att barn kontinuerligt blev restförda förp-avgifter och fordonsskatter. Det var också en in-formation som gjorde att vi gick utganska brett massmedialt och sade att det här inte ärokej.Då kan man fråga sig: Hur ser det ut i våraregister? 6 650 barn är restförda. Dehar skulder till staten, statliga fordringsägare, på21,och de har skulder till enskildafordringsägare på . Det här tyckervi nog alla är för mycket.Hur de här skulderna fördelar sig tror jag att fleraav de tidigare talarna har pratat om. serdet ut på följande sätt:De bilrelaterade skulderna det vi pratade om ti-digare uppgår till av de skulder som barn hartill statliga fordringsägare. Skatteskulderna är ,och den övervägande delen, , är böter ochavgifter till Brottsofferfonden, som flera haruppmärksammat.Det här är alltså bilden av skuldfördelningen närdet gäller statliga fordringsägare. Om vi tittar på pri-vata fordringsägare ser vi att den allt dominerandedelen är skadestånd. Det övriga är , och vad rördet sig om? Ja, det kan vara Internet och mobiler.Många av er har tidigare pratat om detta.Då kan man fråga sig: Vad gör vi ? Många ti-digare talare, framför allt konsumentombudsman-nen, har pratat om behovet av informationsinsatser,och det är viktigt. Vi informerar 50 000 eleveri skolans avgångsklasser, företrädesvis i gymnasiet.Det handlar egentligen om att lära dem vad somgäller. Framför allt handlar det om att de är på väg uti ett vuxenliv och själva ska ta ansvar.Vi skickade ut en tidning som heter ... jag bara hade vetat. Den är gjord av ungdomarför ungdomar och tydliggör vikten av att man görrätt för sig. Det handlar om vad det innebär för egendel men också om hur man, som en del av samhället,bidrar till det gemensamma åtagandet.Den här tidningen har skickats ut, och den har na-turligtvis hamnat på soffbordet hos många föräldrar,det vill säga att det inte bara är barnen som har lästden, utan även föräldrarna och småsyskonen har lästden. Vi har fått mycket positiva reaktioner. Vi harockså fått ett antal återsända tidningar det ska viärligt erkänna men vi funderar på att även i årskicka ut tidningen på motsvarande sätt.Det som är viktigt är att vi har koncentrerat ossmycket på gymnasieskolan, men vi känner att vi be-höver nå många fler elever. Vi behöver nå grund-skoleeleverna. Just nu jobbar vi därför mycket medett undervisningspaket, ett stödmaterial till blivandelärare, för att vi ska kunna få hjälp med att föra vida-re vårt budskap. Där tror vi att vi kan ha ett samar-bete med lärarhögskolorna i landet.Vi har en ungdomssida, där vi brukar sprida in-formation. Förhoppningsvis skriver vi där på ettspråk som vänder sig till ungdomar, som de kanskehar lättare att förstå än andra skrivelser som vanligt-vis kommer från oss.I bedriver man ett projekt med stor fram-gång. Det handlar om de situationer som tidigaretalare har pratat om. Det uppstår situationer då för-äldrarna har separerat och det bara är vårdnadshava-ren, där barnet bor, som får information om skulden.Det räcker inte. Vi har på eget initiativ börjatskicka underrättelser till båda föräldrarna, och detvisar sig ha stor positiv effekt. Det är någonting somvi självständigt funderar på att ha som ett rikstäck-ande krav för alla. Många reagerar omgående ochkänner att de måste ta tag i detta. Vi har också upp-märksammat att många av föräldrarna tyvärr självaär restförda.Vi har haft ett uppdrag av regeringen under 2003att uppmärksamma barns situation i vår verksamhet.Vi lämnade en rapport till regeringen , ochjag tänkte visa på några av de problem som finns,även om de i och för sig är likartade med vad barn-ombudsmannen och konsumentombudsmannen tidi-gare har pratat om.Barn har, som ni har sett, fordonsrelaterade skul-der. Vad beror då det på? Det har vi väl upprepat ,men det beror på att fordonet registreras på barnet.Det brukas av föräldern eller någon annan, men detär alltjämt ägaren som är ansvarig för betalningen,för p-avgifter, för fordonsskatter. Vi har talat ombrukarregistreringen. Vi tycker att den är viktig. Vitycker att den leder rätt. Den eliminerar nämligenskuldsättningen. Den som brukar fordonet har skyl-dighet att betala.Vi har tyvärr uppmärksammat ett heltnytt fenomen. Vi har fått en signal inom vår egenverksamhet. Det finns ett hundregister som svarar för. Då frågar man sig: Hur kandet leda till någon skuld? Jo, barn får kanske enhund i present. Barnet vill bli registrerad som ägaredärför att det är barnets hund och det är helt okej.Betalningen för registeravgiften går självfallet tillföräldern, och föräldern betalar inte. Vi har upp-märksammat att vi nu får restföringar på barn fördenna avgift. Känner ni igen det? Det är samma sy-stem som beträffande bilen. Jag säger däremot själv-fallet inte att vi har samma volymer. Men det är ensignal om att vi inte hittar ett sätt att åtgärda proble-met vid källan, och det är det viktigaste. Vi kommeratt kontakta i frågan och föra en vi-dare dialog med dem.Vi var inne på skatteskulder. Om barn inne-har ränteinkomster och om de får aktieutdelningargörs det preliminärskatteavdrag, men om barn avfarmor och farfar eller mormor och morfar har fåttaktier eller fondandelar och föräldrarna säljer dettasker inget preliminärskatteavdrag. Det är förödande.Vi skulle gärna vilja se att man utreder möjligheter-na till ett preliminärskatteavdrag.Då kan man fråga sig: Räcker inte information iden här delen? Jag arbetar ju inom ramen för , och ni vet hur mycket information vi allasom skattskyldiga får i deklarationstider. Jag kanbara beklaga. Det räcker inte. Trots de upprepadeinsatser vi gör i olika avseenden vad det gäller in-formation har vi inte lyckats. Detta når inte rätt. Vibehöver, kort sagt, andra insatser.Barnombudsmannen har talat om skadestånd. Nuär vi självfallet inne på ett område där barnen självahar åsamkat skulden. Visst, man kan fundera överom det är rimligt att förändra regleringen vad detgäller skadestånd. Vi har synpunkter i den delenockså, men det vi framför allt har sett är att vi harbristande administrativa rutiner vad det gäller upp-börden av skadestånd.Kort sagt kan man säga att den som ådöms ett ska-destånd har mycket lite kunskap om hur detta skakunna regleras. Vi har jobbat ganska intensivt underde i samverkan med föratt finna informationslösningar, men vi ser att vi intenår riktigt ända fram.Många som ådöms skadestånd sitter helt enkeltoch väntar på att målsägaren ska höra av sig och be-gära att få betalt. , på grund av förord-ningsregleringar, har vi skyldighet att informeramålsägaren om möjligheten att kostnadsfritt ansökaom verkställighet för att man ska få sitt skadestånd.Jag är övertygad om att det får till följd att mångahamnar i våra register alldeles i onödan.Det är en komplikation, som flera före mig har lyftfram, att många är solidariskt betalningsansvarigaför skadestånd. Det är så i av de fall som vi harregistrerade hos oss. Det jag gör själv räcker alltsåinte för att få bort den totala skyldigheten att regleraskadeståndet. Det här är en komplex situation. Vårtförslag är att man ska göra en översyn av uppbörds-systemet när det gäller skadestånd. Och i likhet medvad barnombudsmannen och tidi-gare har talat om måste man också fundera över detsolidariska betalningsansvaret.Det finns en ganska intressant form , ettkonsekvensprogram för ungdomar. Ungdomar i ål-dern som ådöms straff kan åläggas att deltai ett handlingsprogram där de får träffa företrädareför oss, för polis och för många andra samhällsorga-nisationer. Då frågar man sig vad det ska vara braför. Jo, det handlar om att i direkt dialog med ung-domarna tydliggöra vad de har hamnat i och hur dekan komma ur det. iStockholm har jobbat intensivt med det här pro-grammet, och vi ser att det har effekt. Det kommernära den det berör. Men det är alltjämt en situationnär skulden redan är uppkommen. Det vi vet och detvi ser är att skadestånd, böter och avgifter tillBrottsofferfonden leder till fortsatt skuldsättning.Detta är, såvitt vi kan se, inkörsporten. Tyvärr är detunga grabbar som dominerar här. De är överrepre-senterade.Vi har talat om överförmyndaren. Vi har talat omden underrättelseskyldighet som föreslås från Ju-stitiedepartementet. Vi är positiva till den. Jag harbara ett enda budskap i den delen. Det här är en se-cond best-lösning, det vill säga att man alltjämtkommer att vara restförd. Man kommer alltjämt attvara skuldsatt. Vi underrättar; vi ska villigt åta ossatt göra det. Jag hoppas bara att överförmyndarenkommer att ha de resurser som krävs, för det är mängd underrättelser som vi kommer att skickaut. Man kan fråga sig om vi ska underrätta varjegång vi får in ett nytt mål. Vi har haft mellan 6 000och 7 000 ungdomar i våra register under de senasteåren, men de byter liksom skepnad, och många harinte bara en skuld.Det vi ser är att man måste finna lösningar vidkällan. Det räcker inte att hindra i senare underrättel-ser. Det läker inte skadan, skadan av att vara skuld-satt, att vara föremål för en betalningsanmärkning.Vi ser på vad vi kan göra i den delen och på hur viska gå vidare där. Vi kan alla enskilt inom ramen fördet uppdrag vi har finna lösningar, men det hjälperinte. Vi har jobbat mycket intensivt med det här, ochjag tycker att vi har kommit en bit på väg. Men jagtror att vi får ett stort genomslag om ett systematisktsamarbete mellan många fler samhällsaktörer kom-mer till stånd. Därför skulle vi gärna vilja se att re-geringen tog initiativ till ett konstruktivt samarbeteoch framför allt ett permanent samarbetsorgan påsamma sätt som tidigare talare har tagit upp. Jag trornämligen att vi i en gemensam dialog kan finna for-mer för att inte bara eliminera här och utan överhuvud taget förhindra att barn blir skuldsatta.Ordföranden: så mycket för det anförandet! Dågår vi vidare till presschefen på i . Välkommen!Dan Jering: Jag får naturligtvis också tacka för attjag har fått komma hit. Debatten kring barns skulderhar varit väldigt indignerad. Den har förts i pressenmed en sådan ton, och det finns all anledning till det.Jag förstår naturligtvis den indignationen, och attinte barn ska överskuldsättas är en självklarhet. Manmåste göra någonting åt det. Det är viktigt. Därför ärjag väldigt glad åt att få komma hit och utifrån deerfarenheter som medborgardialog och dia-log med gäldenärer har gett också redogöra litegrann för den sidan av det hela.När man resonerar med gäldenärsföräldrar såkallar vi dem så länge framkommer det tydligt attdet här är ett problem som är mycket större än baraett problem för barnen. Därför skulle jag vilja ex-pandera perspektivet lite grann inom motionerna.Jag tror nämligen att det är väsentligt både för bar-nen och för samhällsutvecklingen att vi tar med ettlite vidare perspektiv.