bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — Utskottet vill understryka betydelsen av attså sker och utgår från att regeringen därvid kommeratt arbeta enligt de ståndpunkter som angivits avriksdagen på förslag av sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet i betänkandet 2003/04:KUU1.Utskottet anser därmed att några sådanatillkännagivanden som begärs i motionerna2003/04:U18 (kd) yrkande 1 och 2003/04:U19 (m)yrkande 4 inte behövs.Såvitt avser synpunkterna i motion 2002/03:U323(m) yrkande 17 vill utskottet hänvisa till deställningstaganden i olika delfrågor som gjorts ibetänkande 2003/04:KUU1. Även såvitt avser de frågorsom tas upp i motionerna 2002/03:K206 (m),2002/03:K238 (c) yrkande 1, 2002/03:U324 (mp)yrkandena 3 och 4, 2002/03:U326 (c) yrkandena 13,14, 17, 19 och 20 och 2003/04:K209 (m) villutskottet hänvisa till de ställningstaganden ifrågor om institutioner, beslutsfattande ochbefogenheter som gjorts i det nämnda betänkandet,främst med anledning av motioner som väckts senareän de nu nämnda. Motionerna avstyrks i berördadelar.I motionerna 2002/03:K288 (v) yrkandena 1 och 2och 2002/03:Fi289 (v) yrkande 1 tas frågor om bl.a.den öppna samordningsmetoden och EMU upp medinriktning på frågornas betydelse för en utvecklingmot överstatlighet. Även frågor om en sådanutveckling har behandlats i betänkandet2003/04:KUU1, och utskottet avstyrker motionerna iberörda delar, liksom motion 2002/03:K238 (c)yrkandena 2 och 3.Andra frågorDebatt och folkbildningTvå motioner tar särskilt upp frågor om debatt ochfolkbildning kring EU.I motion 2002/03:U326 av m.fl. (c)yrkande 23 begärdes ett tillkännagivande förregeringen om att regeringen borde bli mer aktiv idebatten om EU:s framtidsfrågor. Motionärernahänförde sig till konventet och ansåg att regeringenborde lägga fram sin syn på hur EU:s framtid skulleformas och att även regeringens representanter ikonventet borde bli mer aktiva i debatten om EU:sframtidsfrågor.Önskemål om folkbildning kring EU tas upp i motion2003/04:U211 av (). I motionenbegärs tillkännagivanden för regeringen om behovetav folkbildning kring EU (yrkande 1) och om enkontinuerlig demokratisk dialog med ungdom kring EU(yrkande 2).I betänkandet 2003/04:KUU1 redogjorde sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet för bl.a. verksamhet, som innebar bl.a. attstimulera en bred, offentlig debatt om EU inför ochunder regeringskonferensen.I regeringens skrivelse 2003/04:110Demokratipolitik hänvisar regeringen till att den idemokratipropositionen (prop. 2001/02:80) lyfte framvikten av att öka kunskapen och medvetenheten om denya formerna av beslutsfattande som växer fram i ochmed det alltmer komplexa flernivåstyret samt tillatt strukturer bör skapas som ger medborgarnamöjlighet till god insyn, delaktighet och inflytandeliksom goda förutsättningar för ansvarsutkrävande. Iskrivelsen framhålls behovet av tillgång tillinformation och kunskap om det politiska systemetoch samhället för människors förutsättningar attutöva makt över sin egen vardag och livssituation.Skolan, massmedier och folkbildningen anges somexempel på betydelsefulla aktörer när det gäller attförmedla sådan information och kunskap.Konstitutionsutskottet delar motionärens uppfattningom behovet av folkbildning och debatt kring EU.Utskottet, som kommer att behandla en motion (fp) omregeringens ansvar för en ökad debatt omEuropafrågor i betänkande 2003/04:KU19 överdemokratiskrivelsen, anser dock att någottillkännagivande med anledning av motionen inte ärpåkallat.RegelreformeringI motion 2002/03:U324 av m.fl. (mp) yrkande5 begärs ett tillkännagivande för regeringen om attalla av EU beslutade regler och lagar som berörSverige skall tas upp i föratt få de praktiska konsekvenserna belysta och attriksdagen bör ha möjlighet att göra efter- ochomprövningar av redan fattade beslut och lämnaförändringsförslag till behandlade i sittbetänkande 2001/02:KU29 Lagstiftningsprocessen m.m.två motionsyrkanden (mp) av samma lydelse som dethär behandlade. Utskottet hänvisade till en givenredovisning varav framgick att det också inom EUbedrevs ett arbete med regelkvalitet ochregelförenkling och att det också i detta arbetefanns en inriktning på att analysera konsekvenser avförslag till nya regler. Utskottet hänvisade vidaretill ett tidigare påpekande att EU bör eftersträvaett så okomplicerat regelsystem som möjligt.Därutöver påpekade utskottet att bl.a.inom ramen för sitt uppföljnings- ochutvärderingsarbete hade möjlighet att belysakonsekvenserna av EU-regler. Någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av vad som anfördes imotionerna i berörd del var enligt utskottets meninginte påkallad, utan de avstyrktes.Som tidigare påpekat harriksdagen bl.a. inom ramen för sitt uppföljnings-och utvärderingsarbete möjlighet att belysakonsekvenser av regler som beslutats på EU-nivå -likaväl som konsekvenserna av andra regler. Liksom ifråga om andra regler har riksdagsledamöter ocksåmöjlighet att motionsvis begära att regeringen skallverka för förändringar. Inom EU bedrivs fortsattarbetet med regelkvaliteten. Utskottet anser inteatt någon åtgärd är påkallad med anledning avmotionen.FolkomröstningI motion 2002/03:U324 av m.fl. (mp) yrkande1 begärs ett tillkännagivande för regeringen om attalla nya som innebär maktöverföring tillEU-nivå skall underställas medborgarna i enfolkomröstning.Konstitutionsutskottet har i tidigare sammanhangredogjort för regeringsformens regler omfolkomröstning. Utskottet behandlade frågor omfolkomröstningsinstitutet som sådant och särskildafrågor om grundlagsändring och folkomröstningingående i sitt betänkande 2003/04:KU9Författningsfrågor.Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetbehandlade i betänkande 2003/04:KUU1 motioner omfolkomröstning om det fördrag somregeringskonferensen skall utmynna i.Utskottet ansåg att frågan om en folkomröstning omdet framtida fördraget borde prövas av den riksdagsom har att ta slutlig ställning till fördraget.Allmänt sett ville dock utskottet erinra om attEuropeiska unionen förblir ett i grundenmellanstatligt samarbete där varje stats godkännandekrävs för att förändra EU:s kompetens på ett område.Utskottet erinrade om att utanföregående folkomröstning haft att pröva omAmsterdamfördraget och skullegodkännas för svenskt vidkommande, och utskottet såginte "nu" skäl till någon annan ordning för detkommande fördraget.Utskottet erinrade om att den svenskafolkstyrelsen förverkligas genom ett representativtoch parlamentariskt statsskick och att den svenskatraditionen lägger stor vikt vid de allmänna valenoch vid det aktiva folkrörelsearbetet mellan valen.Utskottet erinrade vidare bl.a. om att riksdagensbeslut om överlåtelse av beslutanderätt inom ramenför samarbete i Europeiska unionen kräver stöd avminst tre fjärdedelar av de röstanderiksdagsledamöterna eller beslut i samma ordning somvid stiftande av grundlag, dvs. beslut med enkelmajoritet före och efter ett riksdagsval.Sammanfattningsvis fann utskottet ingen anledningtill att ställa sig bakom motionsyrkanden omfolkomröstning, utan de avstyrktes.Frågan om folkomröstning om det fördrag somregeringskonferensen kommer fram till har återväckts i en motion (mp) med anledning av regeringensskrivelse /04:110 kommer att behandla motionensenare i vår i sitt betänkande 2003/04:KU19Demokratifrågor.Konstitutionsutskottet anser, liksom tidigare, attavgörandet av om folkomröstning bör hållas i enfråga bör avgöras från fall till fall. Utskottetvill också erinra om vad som sagts bl.a. omatt den svenska folkstyrelsen förverkligas genom ettrepresentativt och parlamentariskt statsskick.Riksdagen är enligt utskottets uppfattning välskickad att ta ställning i de frågor som nya fördragoch fördragsändringar kan ge upphov till. Utskottetavstyrker motionen.Stockholm den 18 april 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (),(), BarbroHietala (), HelenaBargholtz (fp), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (),(), HelenePetersson (s), (), (), () ochBertil ().Avvikande meningar1. (), () ochBertil () anför:Frågorna som tas upp i motion 2002/03:U323 (m)yrkande 17 har med anledning av en senarepartimotion behandlats i sammansatta konstitutions-och utrikesutskottets betänkande 2003/04:KUU1. Vihänvisar till vad som i de aktuella frågorna anförtsi reservationer till det betänkandet av ledamöternafrån Moderaterna.2. () anför:Centerpartiets samlade syn på de frågor som reglerasi konventets förslag till nytt konstitutionelltfördrag framfördes i en partimotion sombehandlades i sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande 2003/04:KUU1. Jaghänvisar, såvitt avser de i motion 2002/03:U326 (c)här behandlade yrkandena, till vad jag i de aktuellafrågorna anfört i reservationer till detbetänkandet.3. () anför:Som anförs i motionerna 2002/03:K288 (v) och2002/03:Fi289 (v) tillkommer alltfler moment somleder EU:s utveckling i riktning mot överstatlighet.Jag anser att denna utveckling bör motverkas och attdärför maktrelationerna mellan EU:s institutioneroch riksdag bör belysas i en utredning -exempelvis i den författningsutredning som förnärvarande diskuteras mellan partierna - samt attregeringen bör verka för att medlemsstaterna göregna utvärderingar av den öppna samordningsmetodensbetydelse och mot att alltfler politikområden försöver till EU-nivån.Miljöpartiets samlade syn på de frågor somregleras i konventets förslag till nyttkonstitutionellt fördrag framfördes i enmotion som behandlades i sammansatta konstitutions-och utrikesutskottets betänkande 2003/04:KUU1. Jaghänvisar såvitt avser de i motion 2002/03:U324 (mp)framställda yrkandena om kommissionens ställningtill mina ställningstaganden för Miljöpartietsräkning i det betänkandet.Såvitt avser uppföljning av nya EU-regler anserjag att alla regler som EU beslutat och som rörSverige bör tas upp i , varvidde praktiska konsekvenserna av reglerna bör blibelysta. bör också ha möjlighet att göraefter- och omprövningar av redan fattade beslut ochlämna förändringsförslag till EU.Subsidiaritetsprincipens tillämpning bygger på noggrant följer effekter och förändrade villkori de olika medlemsländerna. Jag anser därför attmotion 2002/03:U324 (mp) yrkande 5 bör bifallas.Jag anser vidare att det borde vara självklart attalla nya fördrag som innebär att mera makt förs överfrån riksdag till EU:s institutioner börunderställas medborgarna i en folkomröstning. Motion2002/03:U324 (mp) bör därför bifallas även såvittavser yrkande 1.Bilaga 3Finansutskottets yttrande 2003/04:FiU3yTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat att bereda bl.a.finansutskottet tillfälle att yttra sig överregeringens skrivelse om verksamheten i Europeiskaunionen (skr. 2003/04:60) jämte motioner.Finansutskottet yttrar sig överde två yrkanden iföljdmotionerna U18 (kd) ochU19 (m) som rör utskottetsområde. Utskottet föreslår attmotionerna avstyrks.UtskottetSkrivelsenI skrivelsen redogör regeringen förverksamheten i Europeiska unionenunder 2003. Bland de områden som rörfinansutskottet finns den ekonomiskaoch monetära unionen, EU:s budget,statistik, offentlig upphandlingsamt finansiella tjänster.MotionernaPolitiken efter folkomröstningen om euronI motion U19 av m.fl. (m) begärsatt regeringen återkommer till meden redogörelse för hur har möttutanförskapet med anledning avfolkomröstningsresultatet om införande av euron(yrkande 3).Enligt motionärerna gör folkomröstningsresultatetdet än viktigare med en regeringspolitik somunderlättar för företagande och nya jobb i Sverige.Den fortsatt höga arbetslösheten, tröga ekonomiskaåterhämtningen och svaga tillväxtförmågan i Sverigeger utrymme till oro. Det krävs en långsiktig ochansvarsfull politik med lägre skatter, flexiblarearbetsmarknad och en bred kunskapssatsning.I samband med folkomröstningsresultatet utlovadestatsministern en bred satsning på bättretillväxtförutsättningar i . Avtillväxtsatsningar blev enligt motionärerna intet.De utlovade tillväxtsamtalen verkar ha tystnat innande ens började. I stället upplever mångasmåföretagare att skatte- och regelbördanytterligare har ökat, vilket i sin tur minskarmöjligheten till mer av företagande och nya jobb iSverige.Incitamenten att arbetaI motion U18 av m.fl. (kd) erinrasom att kommissionen rekommenderar attreformera skatte- och bidragssystemen i syfte attöka incitamenten att arbeta. Vad vi ser ärenligt motionärerna en motsatt utveckling. Skulleregeringen till exempel gå påEgendomsskatteutredningens förslag om att finansieraen sänkning av förmögenhetsskatten genom att höjainkomstskatten är det ett steg i helt fel riktning.Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om att reformera skatte- ochbidragssystemen, enligt Lissabonprocessen, i syfteatt öka incitamenten att arbeta (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar den genomarbetade redovisningenav skilda områden i regeringens skrivelse. anfört tidigare fyller redovisningen bådeett uppföljande syfte och ett framåtblickande syfte(yttr. 1999/2000:FiU3y, 2001/02:FiU7y). Dels kanriksdagen följa upp regeringens agerande under detgångna året, dels kan i sitt löpandearbete med EU-frågor utnyttja skrivelsen för demånga frågor i skrivelsen som kommer att varaaktuella också under kommande år.När det gäller motionerna vill utskottetinledningsvis erinra om att tillväxt liggeröver genomsnittet för EU och att är det landsom har flest placeringar på första till tredjeplats bland de olika indikatorerna iLissabonstrategin. Det innebär inte att den svenskaekonomiska politiken inte kan utvecklas ytterligare,men i ljuset av framgångsrika ekonomiskautveckling, inte minst i ett europeiskt perspektiv,är motionärernas framställning missvisande.Utskottet vill inte föregripa den ekonomiskavårpropositionen - som överlämnas till tvådagar efter att detta yttrande beslutats i utskottet- men kan konstatera att den ekonomiska politik somhar förts har bidragit till en god ekonomisktillväxt. En hållbar ekonomisk utveckling är ensjälvklar ledstjärna för politiken. Som utskottethar argumenterat i många ekonomisk-politiskabetänkanden (t.ex. bet. 2002/03:FiU20, 2003/04:FiU1)skulle inte den politik som de nu aktuellamotionärernas partier förespråkar bidra tilltillväxt.Motionsyrkandet om reformering av skatte- ochbidragssystemen hänvisar till Lissabonprocessen. Somframgår av regeringens skrivelse (skr. 2003/04:60 s.157 f.) är det dock inom sysselsättningsstrateginsom rekommendationen har givits. I Sverigeshandlingsplan för sysselsättning 2003 kommenterasrekommendationen och regeringen redovisar där att degenomsnittliga marginaleffekterna har sänktsbetydligt . Ett långsiktigt arbete med attminska de kombinerade marginaleffekterna i skatte-,transfererings- och bidragssystemen bedrivs. Tillexempel inleddes en omfattande skattereforminriktad på att sänka marginalskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare. Reformen består av en stegviskompensation för den allmänna egenavgiften och ensuccessiv minskning av andelen skattebetalare sombetalar statlig inkomstskatt. Skattereformen hartillsammans med reformer i bidragssystemen ochinförandet av en maxtaxa inom barnomsorgen medförtökade drivkrafter att söka och acceptera erbjudandenom arbete samt att öka arbetsinsatsen från del- tillheltid.Finansutskottet anförde följande i bet. 2003/04:FiU1s. 101 f.:Som framgår av t.ex. regeringensfördelningspolitiska redogörelse ivårpropositionen bilaga 3 har både löne-och inkomstspridningen ökat under senare delen av1990-talet efter att successivt ha minskat sedanmitten av . Till följd av denekonomiska krisen i början av 1990-taletmarginaliserades vissa grupper i samhället. Tillexempel har antalet människor som ärlångtidsarbetslösa, långtidssjuka eller beroendeav socialbidrag ökat.Regeringens politik syftar till att bryta dettautanförskap. Marginaleffekter ska samtidigtminskas så att det lönar sig bättre att studeraoch arbeta.Beslutet om att införa maxtaxa iförskoleverksamheten och barnomsorgen är ettexempel på åtgärder som bidrar till att minskamarginaleffekterna. Sänkning av marginalskatternagenom höjningen av den nedre skiktgränsen förstatlig inkomstskatt och kompenseringen avegenavgifterna är andra exempel på åtgärder somvidtagits . Enligt beräkningar somredovisades i vårpropositionen hade enensamstående förälder med två barn enmarginaleffekt på . Underförra året hade marginaleffekten för dennafamiljetyp sjunkit med ,till . För sammanboende med två barn hademarginaleffekterna sjunkit medomkring 5 procentenheter.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attregeringen i vårpropositionen angav att denavser att se över hur marginaleffekterna kan minskasytterligare i syfte att öka arbetskraftsdeltagandetoch minska utanförskapet och socialbidragsbehovet.Motionärerna tar vidare upp Egendomsskattekommittén.Utskottet vill erinra om att kommittén överlämnadesitt huvudbetänkande Reformerade egendomsskatter(SOU 2004:36) till finansminister och att kommittén avser attredovisa återstående delar av utredningsuppdraget(rörande arvs- och gåvobeskattningen) i ettslutbetänkande . Utskottetfinner ingen anledning att i detta sammanhang taställning till kommitténs huvudbetänkande.Utskottet anser med hänvisning till det anfördaatt motionerna bör avstyrkas.Stockholm den 13 april 2004På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagiti beslutet: (), (), CarinLundberg (s), (), (), GunnarAxén (m), (), (), (), (), AgnetaGille (s), (),(), OlleSandahl (kd), (),() och LarsJohansson (s).Avvikande meningDen ekonomiska politiken efter folkomröstningenom euron och i ljuset av Lissabonprocessen (m,fp, kd, c)av (), (), ChristerNylander (fp), (), (),() och ().StällningstagandeDen viktigaste uppgiften för den ekonomiskapolitiken just nu är att få fart på svensk ekonomioch uppnå en högre långsiktig tillväxt. Det är ocksånödvändigt att förstärka incitamenten att arbeta omvi långsiktigt ska klara den sociala tryggheten.Den politik som Socialdemokraterna, för leder dock in på felväg. De s.k. tillväxtsamtalen har uppenbarligen intepåverkat politikens inriktning. Överenskommelsenmellan de tre partierna inför den ekonomiskavårpropositionen innehåller inga reformer som kan fåfart på tillväxten. I stället tycks den mest handlaom att dela ut bidrag till kommunerna med pengar somöver huvud taget inte finns i den statligakassakistan. Den statliga budgeten går medunderskott och Socialdemokraterna och dessstödpartier hankar sig fram genom att skjuta viktigabeslut . Regeringen borde ägna merenergi åt att ta fasta på rekommendationerna från EUom reformeringen av skatte- och bidragssystemen istället för att skryta över att ligger förevissa andra EU-länder avseende några nyckeltal iLissabonprocessen.Den svenska uthålliga tillväxtpotentialen måsteförbättras. Skattetrycket ligger omkring 10procentenheter över det europeiska genomsnittet ochförsvagar incitamenten till företagande, arbete ochutbildning. Ett ogynnsamt företagsklimat hållertillbaka nyföretagandet och försvårar inte minst försmå och medelstora företag. Arbetskraftsbristen ärstor på vissa områden som avden arbetsföra befolkningen är arbetslös, iåtgärder, förtidspensionerad eller sjukskriven.Diskriminering och otillräcklig integrationförsvårar och hindrar många nya svenskars inträde påarbetsmarknaden.Men det kanske allvarligaste svenskatillväxthindret är socialdemokratins låga ochsjunkande tilltro till den enskildes förmåga.Självbestämmandet hos medborgare är i dagkraftigt inskränkt. Funktionen i bidrags-, skatte-och transfereringssystemen är med dagens politiköverordnad individens välbefinnande.Egendomsskattekommitténs förslag om sänkning avgrundavdraget bör avvisas. Det är typiskt attSocialdemokraterna inte kan tänka sig att sänkatillväxthindrande skatter utan att höja andraskatter som skadar tillväxten.Utgången av folkomröstningen om införande av euroninnebär att den penningpolitiska regimen bliroförändrad med ett inflationsmål och flytandeväxelkurs. Inget i det rådande ramverket förändras.Finanspolitiken kan därmed i huvudsak ägnas åtstruktur- och fördelningspolitiska frågor.Huvuduppgiften är att finansiera det som det ärangeläget att det offentliga svarar för. Det behöverlångt ifrån alltid handla om utförande i offentligregi, avgörande är den offentliga finansieringen. Degrundläggande uppgifter som det offentliga ska svaraför är de genuint kollektiva varorna och tjänsternasom rättsväsende, försvar, grundforskning ochinfrastruktur. Dessutom har det offentliga ansvaretför att alla människor i vårt land får en god vård,omsorg och utbildning. Verksamheterna bör utföras aven mångfald av huvudmän.Vad som anförts här bör med delvis bifall till deaktuella motionerna ges regeringen till känna.Bilaga 4Arbetsmarknadsutskottets yttrande 2003/04:AU5yTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett bl.a.arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig överregeringens skrivelse 2003/04:60 om EU-Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 2003 och över de motioner som utrikesutskottetplanerar att behandla i samband med skrivelsen. Avde motioner som väckts med anledning av skrivelsenavser motionerna 2003/04:U18 av . (kd) yrkandena 10 och 11 och 2003/04:U19 avGunilla m.fl. (m) yrkande 11 frågor påarbetsmarknadsutskottets beredningsområde.Motionerna anges fortsättningsvis utan angivande avårtal.Motion U18 yrkandena 10 och 11 avser rådetsrekommendationer till om den svenskasysselsättningspolitiken. Motion U19 yrkande 11avser frågan om införlivande avarbetstidsdirektivet och om att regeringen börtillse att utnyttjar de möjligheter tillundantag och avvikelser som direktivet medger.Utskottet begränsar i huvudsak sitt yttrande tillde frågor som aktualiserats motionsvis. Därmed ärdetta yttrande inte någon heltäckande redogörelseför arbetsmarknadsutskottets synpunkter på EU:ssysselsättningsstrategi m.m.SysselsättningsfrågorRegeringens skrivelseFrågan om sysselsättning ligger högt på EU:sdagordning . Vid toppmöteti antog EU den s.k. Lissabonstrateginmed målet att, genom nära samverkan mellan ekonomiskpolitik, sysselsättningspolitik och socialpolitik,stärka unionens konkurrenskraft och stimulera tillarbete och hållbar tillväxt. Medlemsstaterna skasträva efter full sysselsättning, och det harfastlagts en rad delmål att uppnå på vägen till fullsysselsättning. ärsedan 1997 inskriven i fördraget om Europeiskaunionen och är ett nyckelinstrument för att uppnåambitionerna från . Kommissionen ska varjeår presentera ett förslag till riktlinjer försysselsättningen. Huvudansvaret försysselsättningspolitiken ligger dock kvar hosmedlemsstaterna.Rådet fattade beslut omsysselsättningsriktlinjerna . De nyariktlinjerna ska i princip ligga fast i tre år(t.o.m. 2006) och ska ha en tydligare inriktning påatt uppnå Lissabonmålen till 2010.Sysselsättningsriktlinjerna innefattar treövergripande mål och tio särskilda riktlinjer. Detre övergripande målen är: full sysselsättning,förbättrad kvalitet och produktivitet i arbetet samtökad social sammanhållning och en arbetsmarknadöppen för alla. De tio särskilda riktlinjerna är:att vidta aktiva och förebyggandearbetsmarknadsåtgärder, skapa nya arbetstillfällenoch företagaranda, hantera förändringar och främjaanpassbarhet och rörlighet på arbetsmarknaden,främja utveckling av humankapitalet och detlivslånga lärandet, öka arbetskraftsutbudet ochfrämja ett aktivt åldrande, arbeta för jämställdhet,främja integration och motverka diskriminering påarbetsmarknaden, initiera drivkrafter som gör arbetetill ett attraktivt alternativ, omvandla odeklareratarbete till reguljär sysselsättning och ta itu medregionala skillnader i sysselsättning. Riktlinjernaunderstryker även vikten av att fler aktörer på allanivåer involveras i genomförandet av strategin.Sverige fick 2003 tre rekommendationer av rådet.Det konstateras att svensk arbetsmarknadkarakteriseras av mycket höga sysselsättningsnivåeroch att alla de gemensamma sysselsättningsmålen harnåtts. Med tanke på den åldrande befolkningen kommerlandet att bli tvunget att se till att det finns ettutbud av arbetskraft.