bet · GS01LU7 · 2004-12-02 00:00:00 — En av de grundläggandeprinciperna i är regeln om att inget land får göra detupphovsrättsliga skyddet beroende av några som helst formalitetskrav.Det får alltså enligt konventionen inte ställas krav på t.ex. registrering.I den juridiska litteraturen anges att det formlösa rättsskyddet kundeantas leda till besvärande bevisproblem om tidpunkten för rättensuppkomst, men att sådana problem är relativt ovanliga i praxis (M.Koktvedgaard och M. , Lärobok i immaterialrätt, 2002, s. 62 f.). Enligtförfattarna beror detta dels av upphovsrättens konstruktion, dels avverkens beskaffenhet. Upphovsrätten är konstruerad som ett efterbildningsskydd.Den omfattar inte någon prioritetsrätt, dvs. den skyddar inte mot andrassenare, självständiga prestationer som råkat bli liknande eller identiska.Tidpunkten för verkets tillkomst har därför sällan betydelse. Vem somär upphovsman utgör normalt inte heller något problem. har nämligen ofta - men inte alltid - en sådan starkt individuellprägel att de lätt kan hänföras till en eller flera bestämda personer.En annan sak är att det ofta är praktiskt att upphovsmannen kopplasihop med sitt verk på ett tidigt stadium, t.ex. genom en entydig(elektronisk) signatur eller liknande. Identifikationen av upphovsmannenhar blivit en absolut nödvändighet om det skall gå att få ersättningför skilda massutnyttjanden och inte minst i digitala medier.MotionenChatrine () anför i motion L281 att det vore bra om det fannsett gemensamt system för registrering av litterära verk inom EU, bl.a.för att därigenom lättare kunna bevisa när ett verk har skapats.Motionären anser att borde kunna vara ett föregångsland och påett mer adekvat sätt erbjuda skydd av litterära verk. Enligt motionärenbör frågan utredas, och ett tillkännagivande om en översyn av skyddetav litterära verk begärs.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan bygger det svenska upphovsrättssystemet påinternationella överenskommelser och då främst den s.k. . Enav grundprinciperna i är att det upphovsrättsligaskyddet inte får göras beroende av några som helst formalitetskrav. Dennaordning medför, såvitt utskottet har sig bekant, inte sådana problematt bör initiera en översyn av systemet.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion L281.Upphovsrätt i anställningsförhållandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om en översyn av frågan om upphovsrätt ianställningsförhållanden. Utskottet hänvisar till kommande arbete inomRegeringskansliet.BakgrundEn grundläggande princip i upphovsrätten är att ensamrätten tillkommerupphovsmannen själv. Principen är inskriven i 1 § upphovsrättslagen,som anger att ensamrätten tillkommer den som skapat verket. Upphovsrätten,som är att betrakta som en förmögenhetsrätt, kan dock disponeras genomavtal. Det innebär att upphovsmannen fritt kan överlåta sin rätt, helteller delvis.Upphovsrättslagen innehåller inte någon allmän regel om rättsförhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare. Utgångspunkten är därför enligtlagen att rätten uppstår hos den anställde och att arbetsgivaren barakan få en från den anställde avledd rätt. Ett anställningsavtal kandock - även utan en uttrycklig avtalsklausul, t.ex. genom sedvänja i enviss bransch - innebära att förfoganderätten till verk som arbetstagarenskapar som ett led i sina arbetsuppgifter skall tillkomma arbetsgivaren.Upphovsrätten till datorprogram har i och med genomförandet i svenskrätt av ett EG-direktiv om rättsligt skydd för datorprogram fått ensärreglering vad gäller anställningsförhållanden. Enligt 40 a §upphovsrättslagen övergår upphovsrätten till ett datorprogram som är skapatav en arbetstagare som ett led i hans eller hennes arbetsuppgifter ellerefter instruktioner av arbetsgivaren på arbetsgivaren, om inte någotannat är avtalat (prop. 1992/93:48, bet. LU17, rskr. Regelnstillkomst innebar emellertid inte någon egentlig förändring av rättsläget,eftersom sedvänjan på detta område också tidigare innebar att program,tillkomna i anställningsförhållanden, ansetts överlåtna på arbetsgivarenpå grund av anställningsavtalet.MotionenMagdalena och (båda m) pekar i motion L279på att upphovsrättslagen inte har någon särreglering för upphovsmän somär anställda. I ett anställningsförhållande är det arbetsgivaren somstår för produktionskostnader, lön, semesterersättning och andra socialaförmåner till den anställde upphovsmannen, som därutöver är tillförsäkradanställningstrygghet. Den för ett anställningsförhållande grundläggandeprincipen om att frukterna av arbetet skall komma arbetsgivaren tillgodo får dock inte genomslag på upphovsrättsområdet - annat än i frågaom datorprogram. Nya produkter, användningsformer och samarbeten sominte kunnat förutses och uttryckligen avtalas om vid anställningsförhållandetstillkomst kan enligt motionärerna inte tas i bruk utan förhandlingaroch ofta kostsamma särregleringar rörande upphovsrätten. Därför begärmotionärerna ett tillkännagivande om att det bör inledas enöversyn med inriktning att införa en reglering enligt vilken upphovsrätteni anställningsförhållanden skall tillkomma arbetsgivaren.Tidigare behandlingI samband med behandlingen av ett motsvarande motionsyrkande våren 2001framhöll utskottet att arbete avslutades år1990 utan att utredningen hunnit lägga fram förslag i de frågor somregleras i 3 kap. upphovsrättslagen, dvs. Vidareanfördes att regeringen därefter i olika sammanhang utlovat en översynav reglerna om upphovsrätten i anställningsförhållanden (prop. 1994/95:58s. 21 och prop. 1996/97:111 s. 31). Något översynsarbete hade emellertidinte kommit till stånd. Enligt utskottets mening var det angeläget attdet utlovade arbetet sattes i gång. Utskottet förutsatte att så skulleske senast i samband med att direktivet om upphovsrätten i informationssamhälletskall genomföras i svensk rätt. Ett genomförande av direktivet kommernämligen att kräva en översyn av den svenska upphovsrättslagen, ochutskottet förutsatte därför att bestämmelserna om upphovsrätten ianställningsförhållanden kommer att ses över i det sammanhanget. Någotformellt tillkännagivande från sida i frågan ansågs enligtutskottets mening inte behövligt. Motionen avstyrktes därför (bet.2000/01:LU8).Våren 2004 avstyrkte utskottet ett likalydande motionsyrkande medhänvisning till det arbete som pågår inom med attgenomföra EG-direktivet om upphovsrätt i informationssamhället och denöversyn av upphovsrätten bl.a. vad gäller reglerna om upphovsrättensövergång som därefter skall påbörjas (bet. 2003/04:LU17).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser alltjämt att den aviserade översynen av upphovsrättslagenbör avvaktas, och att det därför inte finns anledning att nu föreslånågon åtgärd från sida. bör således avslå motionL279.Ersättning för kopieringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om en utvärdering av fördelningssystemetför kopieringsersättning. Utskottet hänvisar till kommande arbete inomRegeringskansliet. Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).BakgrundI 2 kap. upphovsrättslagen finns bestämmelser om inskränkningar iupphovsrätten. En av dem, 13 §, innebär bl.a. att exemplar av upphovsrättsligtskyddade verk kan framställas genom reprografiskt förfarande (främstfotokopiering) inom undervisningsverksamhet, om det finns en sådanavtalslicens som avses i 26 i § upphovsrättslagen. Därmed avses ett avtalom verksutnyttjande som ingåtts mellan en organisation som företräderett flertal svenska upphovsmän på området och någon som bedriverundervisningsverksamhet i organiserade former. Organisationen måste vararepresentativ. Den skall företräda flertalet upphovsmän inom ett visstområde. Däremot krävs inte att den företräder alla de kategorier avupphovsmän som kan ingå i området som sådant (se H. ,Upphovsrättslagstiftningen En kommentar, 1996, s. 188). Den upphovsrättsligaorganisation som på reprografiområdet ingår avtal om kopiering iundervisningsverksamhet är Bonus Presskopia (Bild Ord Not ).En avtalslicens enligt 26 i § upphovsrättslagen ger användaren rätt attutnyttja verk av det slag som avses med avtalet även om verkens upphovsmäninte företräds av organisationen. I paragrafens fjärde stycke har tagitsin bestämmelser som avser att skapa vissa garantier för de upphovsmänsom står utanför en avtalsslutande organisation. Utanförstående upphovsmänhar rätt till samma ersättning och andra förmåner som upphovsmän företräddaav organisationen har rätt till. Dessutom har de utanförståendeupphovsmännen tillförsäkrats en rätt att alltid få ersättning även i defall då organisationen valt att använda sina medel till annat.MotionernaGunilla Tjernberg m.fl. (kd, m, fp, c) anför i motion Kr357 att BonusPresskopia inte tillåter alla konstnärsorganisationer att bli medlemmar.Enligt motionärerna måste staten av den anledningen överväga om dennuvarande metoden är den bästa för att fördela den statligaupphovsrättsersättningen. I motionen begärs ett tillkännagivande om enutvärderingav det rådande fördelningssystemet (yrkande 7).Motsvarande yrkande framställs också av m.fl. (fp) imotion Kr364 (yrkande 7 i denna del).RättspraxisMarknadsdomstolen har i en dom (MD 1999:13) prövat bl.a. frågan om Bonus Presskopia gjort sig skyldig till missbruk avdominerande ställning enligt 19 § konkurrenslagen (1993:20) genom att nekatvå mindre upphovsrättsliga organisationer medlemskap i bakgrund av hur avtalslicenssystemet i upphovsrättslagen är utformatansåg att Bonus Presskopias agerande inte kunde utgöranågot sådant missbruk.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat likalydande motionsyrkanden tidigare, senastvåren 2004 (bet. 2003/04:LU17). Utskottet pekade då på den översyn avupphovsrätten som planeras efter att arbetet med att införliva EG-direktivetom upphovsrätten i informationssamhället har slutförts. Med hänvisningtill detta fann utskottet inte anledning att föreslå någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionsyrkandena.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser alltjämt att den aviserade översynen av upphovsrättslagenbör avvaktas, och att det därför inte finns anledning att nu föreslånågon åtgärd från sida. bör således avslå motionernaKr357 yrkande 7 och Kr364 yrkande 7 i denna del.FöljerättUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om hanteringen av ersättningen enligtbestämmelserna om följerätt. Utskottet anser alltjämt att motionsönskemåletär tillgodosett genom en dom från Högsta domstolen.BakgrundDet franska begreppet droit de suite är den vedertagna beteckningen fören till upphovsrätten knuten ersättning till bildkonstnärer när derasverk vidareförsäljs. Bestämmelser om droit de suite - följerätt - finnsi 26 j § upphovsrättslagen. Bestämmelserna innebär att en konstnär harrätt till en andel av försäljningspriset när hans eller hennes konstverkvidareförsäljs yrkesmässigt.Ersättningsrätten kan bara göras gällande av en organisation som företräderett flertal svenska upphovsmän på området. Ersättningsrätten förvaltassålunda kollektivt. I den proposition som ligger till grund för reglernaom följerätt finns dock inga närmare uppgifter om hur uppbörd ochdistribution av ersättningen skall hanteras (prop. 1994/95:151). Ilagstiftningsärendet pekade utskottet därför på några betydelsefullaförutsättningar för att avgiftssystemet skall fungera som en upphovsrättsligtgrundad inkomstkälla för konstnärerna och deras arvingar. Ett effektivtoch smidigt samarbete måste etableras med konsthandeln. Den totalaavgiftsvolymen måste vara tillräckligt stor för att bära de administrativakostnaderna för systemet. En grundläggande förutsättning är vidare,framhöll utskottet, att rutinerna för att inkassera och distribueraersättningarna kan göras effektiva utan att de blir resurskrävande (bet.1995/96:LU1).Många - men inte alla - länder inom EU har någon form av bestämmelserom följerätt. Bland de länder som har regler om följerätt skiljer sigreglernas innehåll åt, bl.a. vad gäller ersättningens storlek. Avsaknadenav regler i vissa länder och skillnaderna i reglernas utformning mellanländerna har inom EU ansetts kunna inverka negativt på den gemensammamarknadens funktion.Mot denna bakgrund antog rådet direktivet om upphovsmannensrätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonstverk (följerätt),2001/84/EG. Medlemsstaterna skall ha genomfört direktivet i nationellrätt senast den 1 januari 2006.MotionenLennart Kollmats m.fl. (fp) hävdar i motion Kr364 att bara en organisationhittills har hanterat inkassering och utbetalning av ersättning vidvidareförsäljning av konstverk. Denna monopolsituation är enligtmotionärerna inte acceptabel, och i motionen begärs att detta skall gesregeringen till känna (yrkande 7 i denna del).Tidigare behandlingDå utskottet (bet. 2000/01:LU8) behandlade ett motionsyrkandemed motsvarande inriktning som det nu aktuella pekade utskottet på atttvå upphovsrättsorganisationer administrerar ifrågavarande avgifter.BUS (Bildkonst Upphovsrätt i ), som representerade omkring 4 000konstnärer, var den organisation som inför ikraftträdandet av den nyalagstiftningen om följerätt hade förberett och organiserat sin verksamhetför att administrera inkasseringen och distributionen av ersättningsbeloppen.En ny organisation, numera DUR (fördroit de suite upphovsrätt i ), hade därefter bildats för attbedriva samma verksamhet. Etableringen av den nya organisationen, somvid starten uppgavs ha omkring 750 medlemmar, föranledde ett antalrättsliga processer om rätten att administrera avgifterna.Utskottet redovisade också att det, enligt ett avgörande från Högstadomstolen i mål mellan BUS och DUR (NJA 2000 s. 445),var klarlagt att fler än en organisation kan vara behörigaatt administrera inkasseringsverksamheten. Mot denna bakgrund ansågutskottet motionsyrkandet i fråga tillgodosett, och yrkandet avstyrktes.Utskottet var, med anledning av återkommande motionsyrkanden i frågan,av samma uppfattning , och (bet.2001/02:LU17, 2002/03:LU16 respektive 2003/04:LU17).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller alltjämt sin uppfattning att motionsyrkandet ärtillgodosett genom Högsta domstolens avgörande . bördärför avslå motion Kr364 yrkande 7 i denna del.ArenarättUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om s.k. arenarätt. Utskottet hänvisartill tidigare ställningstaganden från sida. Jämför reservation8 (m, kd).BakgrundI upphovsrättslagen finns, som tidigare redovisats, bestämmelser omskydd för vissa prestationer som, även om de inte kan betecknas somlitterära eller konstnärliga verk, har ett visst samband med sådanverksamhet och påkallar skydd efter liknande principer som de som gällerför upphovsrätten. Sådana s.k. närstående rättigheter ger musiker,sångare, skådespelare och andra utövande konstnärer ett rättsligt skydddå de framför litterära eller konstnärliga verk.Bestämmelserna, som återfinns i 45 § upphovsrättslagen, gäller endastutövande konstnärer som framför litterära eller konstnärliga verk,exempelvis reciterar en dikt, spelar ett musikstycke på ett instrumenteller agerar i en spelfilm. Framförandet måste avse ett verk, men detär utan betydelse om detta åtnjuter skydd eller inte. Skyddet omfattardäremot inte exempelvis imitatörer, akrobater, cirkus- eller varietéartisteroch inte heller idrottsutövare.Inom vissa utländska rättsordningar finns ett skydd även för framförandensom inte avser litterära eller konstnärliga verk. Ett sådant skydd, ens.k. droit de stade (arenarätt), förbjuder oauktoriserad fixering ochöverföring av exempelvis sportprestationer (se H. ,Upphovsrättslagstiftningen En kommentar, 1996, s. 258 samt M. Koktvedgaard ochM.Levin, Lärobok i immaterialrätt, 2002, s. 96). I har vid olikatillfällen diskuterats huruvida man borde utvidga skyddet på sätt somskett på vissa håll i utlandet. Vid upphovsrättslagens tillkomst ansågsemellertid ett sådant skydd inte lämpligt (se NJA II 1961 s. 300 och s.304), och i samband med lagstiftning om en förstärkning avskyddet för de närstående rättigheterna (prop. 1985/86:79, bet. LU32)hänvisades till att artister och andra utövare som saknar upphovsrättsligtskydd i allmänhet kontraktsvägen kan skaffa sig garantier mot attobehöriga upptagningar av deras prestationer sker.MotionernaIngemar Vänerlöv m.fl. (kd) pekar i motion L367 på att det intefinns någon skyddslagstiftning som gäller exempelvis arrangörer avidrottsevenemang. Motionärerna framhåller att s.k. arenarättigheter finnsi vissa andra länder. Möjligheten att införa liknande rättigheter iSverige bör enligt motionärerna utredas, och det begärs att detta skallges regeringen till känna.Ett motsvarande yrkande om idrottens rätt att äga sina egna arrangemangframställs av m.fl. (m) i motion Kr269 (yrkande 4).Tidigare behandlingMotioner med motsvarande innehåll har behandlats av utskottet vid ettflertal tidigare tillfällen, (bet. 2003/04:LU17).Utskottet har då uttalat att det varken i motionerna eller på annatsätt framförts några bärande skäl för att man i skall övervägainförande av ett nytt immaterialrättsligt skydd i enlighet medmotionsönskemålen. Utskottet har vidare konstaterat att regler om s.k.arenarätt inte förefaller förekomma i något europeiskt land. Frågan harsåvitt utskottet erfarit inte heller varit aktuell inom EU eller i någotannat internationellt sammanhang under senare tid.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och anser att riksdagenbör avslå motionerna L367 och Kr269 yrkande 4.Reservationer1. Gemenskapspatent, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om gemenskapspatent. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:N413 yrkande 8.StällningstagandeI saknas inte företagsidéer, och det är viktigt att stödjauppfinnare både i idéstadiet och när idéerna skall realiseras. Sommotionärerna framhåller leder idéer ofta fram till att företag startas.I sker dock detta i mindre utsträckning än i andra länder. Motden bakgrunden är det betydelsefullt att bl.a. reglerna för patentansökningarär så enkla och smidiga som möjligt. Det är en viktig faktor för svenskinnovationsverksamhet.Ett sätt att få ett smidigare patentsystem är att i ännu störreutsträckning tillskapa ett internationellt patentsamarbete. I det sammanhangetär arbetet med att införa ett gemenskapspatent inom EU mycket viktigt.Vi anser, i likhet med motionärerna, att med full kraft måstebidra till att det arbetet fullföljs.Vad som anförts bör , med bifall till motion N413 yrkande8, som sin mening ge regeringen till känna.2. Patent på biotekniska uppfinningar, punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om patent på biotekniska uppfinningar. Därmedbifaller motion 2004/05:MJ497 yrkande 39.StällningstagandeMöjligheten att skydda äganderätten till uppfinningar är en förutsättningför att den biotekniska industrin skall kunna växa och skapa värden förmänskligheten. För att främja öppenhet, forskning, utveckling ochinvesteringar behövs patenträtten och växtförädlarrätten. Som motionärernaframhåller handlar det om ensamrätten att utnyttja en intellektuellprestation - en uppfinning. Det handlar inte om att äga liv, enskildagener eller organismer, växter eller djur. Patent skall inte beviljaspå rena upptäckter av t.ex. en gen, gensekvens eller ett enzym. Jaganser därför, i likhet med motionärerna, att det är viktigt attupprätthålla den grundläggande skillnaden mellan upptäckt och uppfinning.Vadsom nu anförts bör , med bifall till motion MJ497 yrkande 39,som sin mening ge regeringen till känna.3. Patentintrångsförsäkring, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om patentintrångsförsäkring. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:N413 yrkande 9 och avslår motion 2004/05:L389.StällningstagandeEtt EG-direktiv om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheterär nu antaget och skall vara genomfört i nationell rätt senast i april2006. Direktivet kommer förhoppningsvis att leda till förbättringarsåvitt gäller problem med intrång i immateriella rättigheter. Vi anserdock att det därutöver finns anledning att inom ramen för EU-samarbetetuppmärksamma frågan om behovet för innovatörer att genom försäkringsskyddskaffa sig ekonomiska möjligheter att driva patentintrångsprocesser. Videlar motionärernas uppfattning att det bör utredas om det är möjligtatt under konkurrensneutrala former införa någon form av europeiskpatentintrångsförsäkring på kommersiell grund. Det får ankomma på regeringenatt vidta åtgärder i enlighet med det anförda.Vad som anförts bör , med bifall till motion N413 yrkande9 och med avslag på motion L389, som sin mening ge regeringen till känna.4. Datorrelaterade uppfinningar, punkt 5 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om datorrelaterade uppfinningar. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:T466 yrkande 13 och avslår motionerna 2004/05:Fi261yrkande 4 och 2004/05:L375.StällningstagandeI det arbete som pågår med ett förslag till EG-direktiv om s.k.mjukvarupatent anser vi, i likhet med motionärerna, att gränsdragningenmellan upphovsrätt och patenträtt måste bevakas. Vi anser att det ärviktigt att inte gå för långt i fråga om möjligheterna att få patent påmjukvara.Enligt vår mening skall mjukvara i allmänhet inte vara patenterbar. Denfria programutvecklingen får inte motarbetas. Däremot är det viktigtatt det finns en möjlighet att bevilja patent för nya uppfinningar därmjukvara är en del av den tekniska lösningen. I de fall där patent -där programvara ingår - beviljas, skall patentskyddet vad gällerprogramvaran endast avse programvarans användning för att lösa just dettekniska problem som uppfinningen som helhet tar sikte på.Vad som anförts bör , med bifall till motion T466 yrkande13 och med avslag på motionerna Fi261 yrkande 4 och L375, som sin meningge regeringen till känna.5. Datorrelaterade uppfinningar, punkt 5 (v, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om datorrelaterade uppfinningar. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:Fi261 yrkande 4 och 2004/05:L375 samt avslårmotion 2004/05:T466 yrkande 13.StällningstagandeVi delar uppfattningen att den skall verka för attpatent på mjukvara inte skall införas i . Sådana patent kommeratt hämma den tekniska utvecklingen, och de kommer att gynna storföretagenpå de små företagens bekostnad. Det är mycket viktigt att datorrelateradepatent motsvarande de som redan finns i inte tillåts i Europa.Dessutom har programvara ett immaterialrättsligt skydd genomupphovsrätt, vilket vi anser tillräckligt.Vad som anförts bör , med bifall till motionerna Fi261yrkande 4 och L375 samt med avslag på motion T466 yrkande 13, som sinmening ge regeringen till känna.6. Upphovsrättsligt skydd, punkt 6 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om upphovsrättsligt skydd. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:N248 yrkande 18 och 2004/05:Kr239 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att upphovsrätten behöver stärkas, inte minst i detinformationssamhälle vi nu lever i. Den piratkopiering som förekommer i dagutgör ett mycket stort problem för de företag som drabbas.