bet · GR01UBU3 · 2004-02-19 00:00:00 — Vid sidan av denvalidering som förekommer via Högskoleverketoch bör det införas allmänna tester,som genomförs ofta och vid regelbundet återkommandetillfällen på de flesta av landets universitet ochhögskolor. De som inte lyckas i testen bör erbjudasmöjlighet att komplettera sina studier elleraktualisera sina kunskaper för att vid ett andraeller tredje tillfälle klara provet.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.28. Instrumenten för meritvärdering avutbildning som genomgåtts utomlands (punkt17) - fp, cav (), Axel Darvik (fp) och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 18och bifaller delvis motion2003/04:Ub499 yrkande 6.StällningstagandeDet system för studier utomlands som råder göratt många studenter får problem dels imeritvärderingen till antagningen till utbildningar,dels i ansökningsprocessen för att få studiemedel. tid med alltmer tilltagande internationaliseringi utbildningarna och ett ökat internationellt utbytemellan svenska och utländska lärosäten måsteinstrumenten för meritvärdering följa med iutvecklingen. Att regeringen nu har anslutit Sverigetill Lissabonkonventionen innebär inte att frågan ärutagerad. Regeringen bör ta initiativ till enutvärdering av instrumenten för meritvärdering.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.29. Instrumenten för meritvärdering avutbildning som genomgåtts utomlands (punkt17) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub499 yrkande 6och bifaller delvis motion2003/04:Ub390 yrkande 18.StällningstagandeI av alltmer tilltagande internationaliseringoch ett ökat internationellt utbyte mellan svenskaoch utländska lärosäten måste instrumenten förmeritvärdering följa med i utvecklingen. fårmånga studenter problem dels i meritvärderingen vidantagning till utbildningar, dels iansökningsprocessen för att få studiemedel. Attregeringen anslutit tillLissabonkonventionen innebär inte att frågan ärutagerad. Regeringen bör ta initiativ till ettsystem för validering med tydlighet, enhetlighet ochkvalitet.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.30. Internationellt utbyte vid svenskauniversitet och högskolor (punkt 18) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub290 yrkande 3 och2003/04:Sf324 yrkande 5och avslår motionerna2003/04:Ub414 yrkande 12 och2003/04:N225 yrkande 5.StällningstagandeDen högre utbildningen måste internationaliseras ochsvenska universitet och högskolor kunna erbjudautbildningar som står sig i ett alltmer globaliseratutbildningssamarbete. Fler alternativ både inom ochutanför landets gränser gör att var och en får ökademöjligheter att ta till vara sin begåvning och göradet mesta av sina egna förutsättningar. Detta gällerinte minst tillgången till kompetensutveckling,pedagogisk träning och ledarskapsutbildning för deanställda inom universitetsvärlden.Inom utbildningssystemet finns inte någonsynkronisering mellan och , vilketskapar problem i anställningsfasen för dem som villsöka sig till grannlandet. Detta beror på attarbetsgivare på båda sidor av har svårt attvärdera det andra landets utbildningsnivåer.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.31. Internationellt utbyte vid svenskauniversitet och högskolor (punkt 18) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub414 yrkande 12och avslår motionerna2003/04:Ub290 yrkande 3,2003/04:Sf324 yrkande 5 och2003/04:N225 yrkande 5.StällningstagandeStudier utomlands berikar den enskilda studenten ochgör att samhället i stort får tillgång till personermed en bred kompetens. Målet bör vara att samtligastudenter som läser i syfte att ta en magisterexamenunder en del av utbildningen skall befinna sig vidett lärosäte i ett annat land. Det är ocksåangeläget med fler utländska studenter vid desvenska högskolorna. Ett betydelsefullt led i ensådan satsning är att bygga upp fler utbildningardär huvudspråket inte är svenska. Rekryteringen avlärare från andra länder måste också förbättras.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.32. Ny internationellt jämförbar masterexamen(punkt 19) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub414 yrkande 13.StällningstagandeEn ny internationellt jämförbar masterexamen börinrättas i . Det gör det möjligt även förstudenter att kunna konkurrera på lika villkor inomexempelvis den alltmer integrerade europeiskaekonomin.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.33. Öst-väst-samarbete i Mittnorden (punkt 20)- cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub338 yrkande 1och avslår motion2003/04:Ub338 yrkande 2.StällningstagandeÖst-väst-dimensionen i det nya öppnar utantvekan nya möjligheter, inte minst för vårt land. Denya möjligheterna är emellertid inte begränsade tillÖstersjöregionen. Ett annat område där ett stärktöst-väst-samarbete har en stor framtidspotential ärnorra - och då inte minst detnaturresursrika inlandet. I stället för attslentrianmässigt tänka i invanda nord-syd-banorgäller det att se fördelarna och styrkorna i ettsamarbete, i öst-västlig riktning, i Mittnorden frånRyssland till och vidare motStorbritannien. I dagens situation finns det bättreförutsättningar än på nästan att återstärka och utveckla de urgamla öst-väst-förbindelserna på den skandinaviska halvön.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.34. Rekrytering av högskolelärare (punkt 21) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 2.StällningstagandeNyrekryteringen av lärare har inte ökat i samma taktsom utbyggnaden av studieplatser. Behovet avkompetenta högskolelärare är på sina hållmycket stort, särskilt vid de mindre och medelstorahögskolorna, och kommer också att öka kraftigt denärmaste åren med bl.a. de annalkandepensionsavgångarna. Regeringen bör återkomma med ettstrategiförslag för hur rekryteringen avhögskolelärare kan ökas.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.35. Kompetensutveckling för högskolans lärare(punkt 22) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub499 yrkandena 14 och 16.StällningstagandeLärarförsörjningen kommer att bli ett allt störreproblem. För att lösa detta problem krävs detsystematiska satsningar på såväl nyrekrytering sompå riktade resurser för kompetenshöjande åtgärderför de redan anställda lärarna. Ett led i dennasatsning bör vara att alla högskolelärare garanterastid för kompetensutveckling.Det är positivt att en högskolepedagogiskutbildning nu krävs för fast anställning som lärarei högskolan. Det finns fördelar med en nationellmodell där lärosätena får ansvar för den pedagogiskautbildningen av lärare i hela landet inom ettämnesområde, så att t.ex. alla högskolelärare i kemigenomgår en pedagogisk utbildning vid endast ettlärosäte. Det skall vara fråga om en utbildning somvilar på praktisk pedagogik och hur denna kananvändas specifikt för högskolekurser i lärarensämne. Det är i första hand inte utbildning i form avgenerella teorier som behövs, utan ämnesdidaktik,handledarskap och kunskap om utvärdering och omolika examinationsformer.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.36. Distansutbildning m.m. (punkt 23) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkandena 19-22och avslår motionerna2003/04:Ub397 yrkande 2 och2003/04:Ub422 yrkande 3.StällningstagandeDistansutbildning har en stor och viktig funktionatt fylla när nu det livslånga lärandet ökar ibetydelse. Distansutbildning som utbildningsform ärvärdefull, speciellt för studerande som av familje-eller arbetsmarknadsskäl inte kan flytta till denordinarie högskoleorten. Det krävs betydandeinsatser för att utveckla pedagogiska former som gördistansutbildningarna till fullgoda lärandemiljöer.Kvalitetsutvecklingen inom ramen för den nyaMyndigheten för bör ha enavgörande betydelse. Likvärdiga kvalitetskrav somställs på traditionell högskoleutbildning måsteställas på distansutbildning. bör gesi uppdrag att särskilt granska kvalitetsarbetet inomdistansutbildningen. Kurser i distanspedagogik ochdistansmetodik bör ges i all lärarutbildning ochvidareutbildning för lärare.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.37. Utbildning för vissa yrken (punkt 24) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:So635 yrkande 3och avslår motionerna2003/04:Ub224,2003/04:Ub228,2003/04:Ub231,2003/04:Ub234,2003/04:Ub270 yrkande 1,2003/04:Ub283,2003/04:Ub324,2003/04:Ub348,2003/04:So408 yrkande 4 och2003/04:Kr390 yrkandena 8 och 16.StällningstagandeDet går inte att upprätthålla ett högkvalitativtsocialt arbete om inte blivande socionomer får engedigen utbildning. är t.ex.socionomutbildningen bristfällig vad gällerbarnkunskap och myndighetsutövning kringmisshandlade barn, och föräldrars omsorgssvikt hörtill det svåraste som en socialarbetare har atthandlägga. Med tanke på de komplexa frågeställningarav tvärvetenskaplig karaktär som yrkesverksammasocionomer möter bör det utredas om utbildningenskall förlängas. bör ges underlag för attta ställning till en förlängning avutbildningstiden.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.38. Utbildning för vissa yrken (punkt 24) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Kr390 yrkandena 8 och 16,bifaller delvis motion2003/04:Ub231och avslår motionerna2003/04:Ub224,2003/04:Ub228,2003/04:Ub234,2003/04:Ub270 yrkande 1,2003/04:Ub283,2003/04:Ub324,2003/04:Ub348,2003/04:So408 yrkande 4 och2003/04:So635 yrkande 3.StällningstagandeDramapedagogiken används med stor framgång i olikaproblemsituationer i skolan, men ocksåorganisationer, föreningar, vårdsektor, näringslivoch teater använder sig av dramapedagogiken.Yrkesutbildningen bedrivs endast i mycketliten skala och många söker till det begränsadeantalet utbildningsplatser. Behoven avdramapedagogik är stora och efterfrågan på utbildadedramapedagoger överstiger med råge tillgången. Detmåste därför till en utredning för att se överefterfrågan och utbildningssituationen fördramapedagoger.Dansare har en kort karriär, även utan skador iarbetet kan de fysiska förutsättningarna att utövayrket upphöra , ofta mycket tidigare.Då återstår i yrkesverksamhet. Därför bördet i grundutbildningen alltid finnas enförberedelse för en alternativ karriär och enplanering för dansares omskolning ellervidareutbildning. En översyn av dansutbildningarnasmöjligheter att förbereda för en alternativ karriärbör genomföras snarast.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.39. Utbildning för vissa yrken (punkt 24) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub283och avslår motionerna2003/04:Ub224,2003/04:Ub228,2003/04:Ub231,2003/04:Ub234,2003/04:Ub270 yrkande 1,2003/04:Ub324,2003/04:Ub348,2003/04:So408 yrkande 4,2003/04:So635 yrkande 3 och2003/04:Kr390 yrkandena 8 och 16.StällningstagandeI dag finns i uppskattningsvis mellan250 000 och 350 000 muslimer, vilket gör islam tillden näst största religionen i landet, och det ärockså den snabbast växande religionen. På flera hållhar det uppförts moskéer, och de flesta muslimer ärorganiserade i föreningar, råd och studiecirklar.Med den växande muslimska infrastrukturen ökar ocksåbehovet av personer med särskilda funktioner ochdärtill hörande kunskaper. Det råder brist påimamer, vilket beror på att det inte existerar någonutbildning för imamer i . Eftersom det saknasekonomisk och organisatorisk kapacitet för samfundenatt själva bygga upp en utbildning bör detta behovtillgodoses inom det offentliga utbildningsväsendet,närmare bestämt vid högskolan. Utifrån deerfarenheter och kunskaper som redan finns vidhögskolor och universitet skulle detreligionsvetenskapliga programmet, som blivandepräster läser, kunna utvecklas med en inriktning motislam och utformas som en imamutbildning.Högskoleverket bör få i uppdrag att utreda vilketbehov som finns av en imamutbildning och hur denskall utformas.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.40. HBT-frågor (punkt 27) - fp, c, mpav (), (),Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub428 yrkande 7,2003/04:Ub437 yrkande 7,2003/04:K418 yrkande 29 och2003/04:L350 yrkande 11.StällningstagandeI många yrken där man möter människor i känsligasituationer eller fattar beslut om människorspersonliga förhållanden är det viktigt attpersonalen har HBT-kompetens för att undvikadiskriminerande eller kränkande behandling. Exempelpå sådana yrken är lärare, socialarbetare, läkare,präst, psykolog, jurist och polis. Av enkartläggning som redovisades av Folkhälsoinstitutet1997 framgår att undervisning om homosexuellas,bisexuellas och transpersoners situation endast ibegränsad omfattning förekommer vid högskolor.Regeringen bör ge i uppdrag attundersöka för vilka yrken det kan vara befogat attsäkerställa att kunskaper om HBT-frågor ochbemötandefrågor förmedlas och att lägga upp en planför hur undervisningen skall kunna förbättras pådenna punkt.Det vi här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.41. Miljökunskap (punkt 31) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub327 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDet framtida behovet av miljökunnig personal inomsamhällets olika sektorer är stort. Flera lärosätenhar på eget initiativ startat miljörelateradeutbildningar. En utredning bör tillsättas för attutvärdera existerande utbildningar på området ochmed ledning av denna utvärdering utarbeta ettförslag till en samordning av utbildningarna tilländamålsenliga enheter, varvid specielltmiljökunskapernas integration med andra ämnesstudieroch utbildningar skall uppmärksammas. Miljökunskapskall inte bara vara en specialitet, utan bör ingåsom ett viktigt led i alla utbildningar.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.42. Treterminssystem (punkt 32) - fp, cav (), Axel Darvik (fp) och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub213,2003/04:Ub250,2003/04:Ub396 yrkande 7och bifaller delvis motion2003/04:Ub284.StällningstagandeFör många av mer än 330 000högskolestudenter innebär sommaruppehålletekonomiska problem. står många avhögskolans lokaler tomma. Ett mer flexibelt systemsom innebär tre terminer och helårsförsörjning förstudenterna innebär bättre lokalutnyttjande och enstörre möjlighet till individuell studietakt. På detsättet kan den student som så önskar snabbare avsluta sina studier och ta examen.I dag tvingas många studenter att skaffa sigextrajobb för att klara sin försörjning undersommaren. Det bör vara möjligt att ägna sig åtseriösa heltidsstudier även under denna del av året.En ändring av det slaget känns angelägen. Lärosätenahar möjlighet att indela året i treterminer, som innefattar även större delen avsommaren. Vi anser att en parlamentarisk utredningbör få i uppdrag att undersöka förutsättningarna föratt införa ett treterminssystem för studenter ochhögskola.43. Utveckling av undervisnings- ochexaminationsformer (punkt 34) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 34borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub390 yrkande 15.StällningstagandeMånga enskilda lärare vid många högskolor gör ettförtjänstfullt arbete med att utvecklaundervisnings- och examinationsformerna. Det ärvarken önskvärt eller möjligt att nationelltföreskriva vilken form undervisning och examinationskall ha. Det är däremot möjligt att dokumentera detsom sker och därigenom bidra till att kunskaper ocherfarenheter sprids till alla högskolor i Sverige.Regeringen bör ge ett uppdrag meddenna innebörd.Det jag här har anfört bör tillkännageför regeringen som sin mening.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendena har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Kårobligatoriet (punkt 11) - vav ().Vänsterpartiet anser i princip att anslutningen tillstudentkårer bör vara frivillig. Emellertid byggerbåde regelverket för högskolan och reglerna förbeskattning m.m. på kårobligatoriet. Vid enavveckling av obligatoriet skulle åtskilliglagstiftning behöva revideras. Flera utredningar harvisat att en avveckling av kårobligatoriet skullekräva ett betydande tillskott av medel från statensbudget, om inte den värdefulla verksamhet som byggtsupp och som fungerar i de obligatoriskastudentsammanslutningarna skall spolieras vidövergång till frivillighet. Mot bakgrund av denekonomiska situation som landet befinner sig i är viinte beredda att betala det priset och anser därföratt det inte bör fattas beslut omavveckling av obligatoriet.2. Validering och komplettering av utländskhögre utbildning (punkt 16) - kdav ().För att ta till vara den kompetens och kunskap sommänniskor skaffar sig i ett annat land eller utanfördet traditionella utbildningssystemet är detnödvändigt att använda validering som en metod.Regeringen har valt att tillsätta en delegation föratt arbeta med frågorna . Attskapa nya myndigheter löser knappast några problem.För att skapa en nationell jämförbarhet anserKristdemokraterna att ett nationelltvalideringssystem i stället bör utformas ochtas i drift.Högskolan tar sin utgångspunkt i deteoretiska kunskaperna snarare än i de praktiskafärdigheterna. vill förstärka ochsamla den praktiska kunskapen, dels genomlärlingsutbildning inom gymnasiet, dels genom attsamla merparten av all postgymnasial utbildning inomen yrkeshögskola och dels genom att användavalidering som metod. Framför allt berörs denkvalificerade yrkesutbildningen (KY) ochyrkeshögskoleutbildning inom högskolan. Viktigaförutsättningar för en yrkeshögskola bör vara attden ger postgymnasial utbildning som svarar motbehov i arbetslivet och leder till specifikyrkesprofession, att behörigheten kan grunda sig påvalidering samt att utbildningarna utformas ochgenomförs i nära samarbete med arbetslivet och ledsav branschorganisationer, utbildningsanordnare ocharbetsgivare i samverkan.3. Internationellt utbyte vid svenskauniversitet och högskolor (punkt 18) - 1 fpav ().Öresundsuniversitetet (samarbetet mellan tolvsvenska och danska högskolor) skapar storamöjligheter för studenter och forskare. Folkpartiethar i sin högskolemotion krävt att regeringen tarinitiativ för att det internationella utbytet mellansvenska och utländska lärosäten skall utvecklas.Instrumenten för meritvärdering är i detsammanhanget viktiga. Inte minst med de kortaavstånden kring borde målet vara att detinte skall vara svårare att växla mellan en danskoch en svensk högskola än det är att växla mellanhögskolor i respektive land. Enligt min mening ärockså de höga resekostnaderna över ettstort hinder. De gemensamma kurser som finns i dagmed växelvisa studier på båda sidor om gränsenskulle kunna öka i antal om resekostnaderna vorelägre. Vi menar därför att den iförhandlingar med den danska regeringen snarastborde ompröva prispolitiken för för attunderlätta utbildning, integration och tillväxt. Iväntan på detta borde regeringen överväga att införaett resestöd till svenska studenter som läser påbåda sidor om , något den danska regeringenredan har genomfört för sina studenter.4. Distansutbildning (punkt 23) - kdav ().Kunskapssamhället ställer nya krav på utbildning ochutbildningsanordnare. är positivatill att högre utbildning ges via nya medier, t.ex.via Internet och informationsteknik. Jag anser attlärosätena skall ha ett gemensamt och lokalt ansvarför det arbete som utförs av Nätuniversitetetoch samarbeta för att möjliggöra en Internetportalsom skall göra studieutbudet överblickbart förstudenterna. En annan viktig utbildningsinsats görsvia de kommunala lärcentren. Näringslivets,offentliga organisationers och enskildas behov avutbildning kan tillgodoses genom de lokala centrumenför högre utbildning och kompetensutveckling. Dennaverksamhet bör utökas för att göra högre utbildningtillgänglig för fler.5. Utbildning för vissa yrken (punkt 24) - vav ().Numera har arbetet som tandsköterska utvecklats motett större ansvarsområde och fler kompliceradearbetsuppgifter. Kraven har därför ökat påtandsköterskornas kunskap och kompetens. Myckettalar därför för att tandsköterskor skall få sinutbildning inom högskolan, lämpligen genom enutbildning på 80 poäng som leder tillyrkeshögskoleexamen och som kan byggas på tilltandhygienistexamen.Bilden av den eftergymnasiala yrkesutbildningen äri dag svåröverskådlig och besvärlig att fåhelhetsgrepp om. Regeringen har påbörjat en översynav de eftergymnasiala påbyggnadsutbildningarna ikomvux, vilket är bra. menar dock bör vidga översynen till att gälla alleftergymnasial yrkesutbildning och att man ianalysen bör överväga i vilken utbildningsformrespektive utbildning passar bäst, beroende på desskaraktär. Den nuvarande splittringen mellan olikahuvudmän och olika finansieringsformer har mångakonsekvenser som behöver diskuteras.6. Lunds universitets historiska museum (punkt33) - 1 fp, 1 m, 1 cav (), () ochTobias ().Problemen för Lunds universitets historiska museumär inte lösta i och med den anslagspost som finns ibudgeten inom anslaget Lunds universitet:Grundutbildning.