bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — Utredaren skall redovisa ochutvärdera hur riksdagspartiernas frivilligaöverenskommelse har fungerat i praktiken samt vilkainternationella erfarenheter som finns inom området.Utredaren skall vidare följa hur frågan omoffentlighet för intäkter hanteras i samband med2002 års val. Om utredaren finner det befogat skalllämpliga åtgärder föreslås. Dessa kan avse enutveckling av de frivilliga insatserna, men ävenåtgärder från det allmännas sida. Åtgärder för attstimulera partier som inte är part i den frivilligaöverenskommelsen att verka i dess anda skallsärskilt övervägas. Utredaren skall på lämpligt sättinformera riksdagspartierna om sitt arbete och äveninhämta partiernas synpunkter på kommande förslag.I betänkande 2002/03:KU26 avstyrkte utskottet enmotion om tillkännagivande för regeringen omtilläggsdirektiv till Utredningen om offentlighetför partiers och kandidaters intäkter angåendepartibidrag från fackligt anslutna personer.Utskottets förslag föranledde en reservation (m, fp,kd, c och mp). Vid behandlingen av betänkandetbiföll reservationen (prot. nr2002/03:67). Genom beslut (dir.2002:83) har regeringen förtydligat uppdraget på såsätt att det anges omfatta partier och kampanjer påalla nivåer och med alla typer av stöd, alltså ävenstöd från juridiska personer, t.ex. fackligaorganisationer.Utredningen, som antagit namnet Utredningen omoffentlighet för partiers och valkandidatersintäkter, föreslår i betänkandet Allmänhetens insyni partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22)att allmänhetens insyn i hur de politiska partiernafinansierar sin politiska verksamhet och hurvalkandidaterna finansierar sina kampanjer skallsäkerställas genom en författningsregleradredovisningsskyldighet. Redovisningsskyldighetenskall gälla dels partier som har mandat i riksdageneller i eller ikommunfullmäktige eller i , delsvalkandidater som har blivit utsedda till ledamötereller ersättare vid det senaste valet till riksdageneller till eller tillkommunfullmäktige eller har blivit utsedda tillföreträdare eller ersättare vid det senaste valettill Europaparlamentet.Redovisningsskyldigheten skall omfatta allaintäkter, dvs. både direkt och indirekt stöd, dockinte sedvanligt frivilligt arbete och sedvanligagratistjänster. Värdet av varje bidrag och namnet pågivaren skall redovisas särskilt om värdet uppgårtill . Namnet på en privatperson fårdock inte uppges utan dennes uttryckliga samtycke omvärdet av det bidrag personen lämnat är . Vidare skall den totala summan av anonymabidrag anges och varje enskilt anonymt bidrag somuppgår till minst 20 000 kr.Partierna centralt, regionalt och lokalt samtvalda kandidater och ersättare skall alltefter ivilken vald församling de tagit plats lämna sinaredovisningar till respektive församling, dvs. tillriksdagen, ochkommunfullmäktige för att dessa skall hållaredovisningarna offentligen tillgängliga. Deuppgifter som lämnas i redovisningarna får behandlashelt eller delvis automatiserat för att geallmänheten en samlad information om hur partiernaoch kandidaterna finansieras.Partiernas och kandidaternas redovisningar skallinnehålla en förklaring om att de inte har haftandra intäkter än de som uppgivits. Någon sanktionhar inte föreslagits. Utredningen föreslår vidareatt statligt stöd inte skall få beviljas ett partisom underlåter att offentligen redovisa sinaintäkter.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det en angelägengenomlysning som redovisats av Utredningen omoffentlighet för partiers och valkandidatersintäkter. Utskottet vill i likhet med utredningenunderstryka vikten av öppenhet och insyn förallmänheten när det gäller partiernas intäkter.Utredningsbetänkandet kan antas bli föremål förremissbehandling och därigenom bidra till en debattpå området. Mot den bakgrunden bör enligt utskottetsmening remisshanteringen och den fortsattaberedningen av frågan avvaktas. Motionerna2002/03:K257 yrkande 1, 2003/04:K214 yrkande 1,2003/04:K221, 2003/04:K329 och 2003/04:K403yrkandena 1 och 2 avstyrks följaktligen.Informationsinsatser avseendevalsystemetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner om informationsinsatseravseende valsystemet.MotionernaI motion 2002/03:K219 av () föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt medborgarinformationen om valsystemet måsteförbättras till nästa val. I motionen anförs bl.a.att den information som skickades ut till väljarnaom hur valet går till var alldeles för dålig.Tillsammans med röstkortet kom en kort text om varoch när man kunde rösta. Personvalet berördes mycketknapphändigt.I motion 2002/03:K337 av ochMargareta (båda c) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att till nästa val tydligareinformera väljarna om vikten av att kryssa denkandidat som de vill ha överst på listan (yrkande1).I motion 2002/03:K368 av och (båda v) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av förtydligadinformation om personvalet (yrkande 2). I motionenanförs att många medborgare tror att en valsedelutan personkryss är en röst på den personordning somvalsedeln visar, något som bekräftats i samtal medåtskilliga väljare i och efter årets val. Om detberor på bristande information ifrån Valmyndighetenssida eller avsaknad av sådan information påröstkortet, är svårt att värdera. För att undvikadetta missförstånd bör informationen ompersonvalssystemet förtydligas. Detta bör gesregeringen till känna.BakgrundEnligt 1 kap. 15 § andra stycket vallagen skall dencentrala valmyndigheten informera allmänheten omnär, var och hur man skall rösta samt om vad som iövrigt gäller för valet. I rapporten valen (2003:1) harvalmyndigheten beskrivit informationen till deröstberättigade års val. Där angesföljande.Valmyndighetens informationsinsatser harinnefattat dels allmän information till allaväljare, dels information riktad till vissaväljargrupper.Målsättningen var att nå ut med information omnär, var och hur man röstar till allaröstberättigade. Ingen skulle behöva avstå frånatt rösta på grund av att han/hon inte vet hurdet går till. För strategisk rådgivning ochproduktion av informationsmaterial valdes efterupphandling en reklambyrå som arbetade meduppdraget från mars till september.Informationsåtgärderna har fått allmän spridningi stort sett - den 15september.Samtliga väljare fick ett röstkort medinformation om var de röstar och hur de teknisktröstar. Via TV- och radioreklam spreds budskap omatt ytterligare information fanns på vår hemsidaoch också kunde fås genom det 020-nummer somöppnades . All tryckt informationfanns att tillgå på Valmyndighetens hemsida.En broschyr med grundläggande information omvalet, "Bra att veta om valet ", togs fram ochöversattes till 13 olika språk. Förutom dendistribution som skedde genom kommunerna(invandrarbyråer, demokratiprojekt m.m.)medverkade vid ett antal "events"som marknad m.fl. och hade också enbilburen turné med "ambassadörer " som delade utbroschyren i invandrartäta områden i ,och . Den fanns också ibroschyrställ på SF-biografer och sändes ut medskolvalsmaterialet för att också komma ungdomartill del. Broschyren fanns inläst på kassett ochdistribuerades på detta medium till ca 15 000synskadade. Vidare "översattes " samma broschyrtill Lättläst och distribuerades genom StiftelsenLättläst till ca4 500 adresser.Alla förstagångsväljare fick ettdirektadresserat vykort med påminnelse om att dehade rätt att rösta för första gången.Dessutom producerades särskild information förutlandssvenskar om bl.a. de nya möjligheterna attbrevrösta från hela världen.På grund av att den ordinarie personalen vidvalet var hårt pressad av telefonsamtal oche-post från allmänheten öppnades månad ett särskilt 020-nummer förvalfrågor. anställde tre personerför att enbart svara på telefon och e-post. Denförstärkningen visade sig dock vara långt ifråntillräcklig. Antalet telefonsamtal till020-numret som nådde fram till någon person påmyndigheten eller till telefonsvarare var underde tre mest hektiska månaderna drygt 41 000.Belastningen var docksådan att alla samtal inte kunde nå vare sighandläggare eller telefonsvarare. Då var ändå allpersonal på myndigheten som inte oundgängligenmåste ta sig an andra uppgifter engagerad i attsvara i telefon. Telefontiden utsträcktes ocksåtill under vardagar. Det varbegäran om nytt röstkort som var den heltdominerande frågan.Även e-posten var så omfattande att det intevar möjligt att besvara allt som kom in undersamma dag. E-brev som innehöll frågor om när, varoch hur man kunde rösta och begäran om röstkortprioriterades.Även hemsidan var välbesökt med, förutom enextrem toppbelastning med 57 miljoner träffarunder valnatten, kraftiga toppar när uppgifternaom röstningslokaler och protokoll över resultatenblev tillgängliga.Valmyndigheten har låtit utföra en traditionellutvärdering (Market Watch) av TV-reklamen somsammanfattningsvis redovisade att hadesett TV-spottarna (bland ungdomar ca75 %) och att intervjupersonerna till blandde äldre och bland de yngre känt sig välinformerade om valet.Valmyndigheten kommer vid kommande val givetvisatt avsätta ytterligare resurser för att besvaratelefon och e-post. Eventuellt kan tjänsternakomma att upphandlas hos något företag med s.k.callcenterverksamhet där möjlighet bör skapas attsärskilja samtalen om nya röstkort och enklareförfrågningar om vallokal från de merkomplicerade frågorna som myndigheten i förstahand själv bör svara på.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall se överbestämmelserna i vallagen och lämna förslag till enhelt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motionerna 2002/03:K219, 2002/03:K337 yrkande 1 och 2002/03:K368 yrkande 2 bör därföravslås.Gemensamma valsedlarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår en motion om införande av gemensammavalsedlar för olika partier.MotionenI motion 2002/03:K223 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om en utredningom gemensamma valsedlar för de olika partierna(yrkande 1), om att gemensamma valsedlar bör delasut inne i vallokalen (yrkande 2) samt om gemensammavalsedlars betydelse för miljön och minskadeutgifter för staten (yrkande 3). att det för varje val framställs en mängdvalsedlar. Vid varje val används så mycket som600-650 miljoner valsedlar. För att nedbringaantalet valsedlar bör det därför utformas gemensammavalsedlar på vilka samtliga riksdagspartiers namnoch partikandidatlistor finns angivna. Övriga nyapartier som söker komma in i bör finnas påen gemensam valsedel. Detsamma bör gälla för kommun-och landstingsval. Intill varje partibeteckning ochkandidatnamn skall det kunna finnas utrymme förväljaren att göra en markering. Valsedeln börtillverkas i ett exemplar för varje person med rättatt välja. Dessa gemensamma valsedlar skalltillhandahållas och finnas inne i vallokalen ochdelas ut där till den enskilde väljaren.BakgrundI 6 kap. vallagen behandlas bl.a. valsedlarsutformning och innehåll samt hur valsedlar skallbeställas och hur de hålls till handa.Den centrala valmyndigheten skall enligt 1 §tillhandahålla de valsedlar som skall användas vidval. På en valsedel skall det enligt 3 § finnas enpartibeteckning. En valsedel bör dessutom innehållanamn på en eller flera kandidater, envalkretsbeteckning som visar för vilken valkretsvalsedeln är avsedd, en valbeteckning som visar förvilket val valsedeln gäller och uppgift om det partisom valsedeln gäller för har registrerat sinpartibeteckning och anmält kandidater.Enligt 7 § förser den centrala valmyndigheten påbeställning varje parti med valsedlar till det antalpartiet önskar. Staten ansvarar enligt 8 § förkostnaden för valsedlar till ett antal som motsvarartre gånger antalet personer som har rösträtt ivalkretsen för ett parti som deltar i riksdagsvalet,om partiet vid detta val får eller vid något av detvå senaste riksdagsvalen har fått avrösterna i hela landet. Detta gäller också ett partisom, utan att ha uppnått den angivna röstandelen, äreller genom valet blir representerat i riksdagen.Enligt 9 § svarar staten för kostnaden förvalsedlar till ett antal som motsvarar tre gångerantalet personer som har rösträtt i valet för ettparti som deltar i val till landstings- ellerkommunfullmäktige, om partiet är eller genom valetblir representerat i fullmäktige.Utskottet behandlade i betänkandena /99:KU17och 2000/01:KU7 motioner med yrkanden liknande de nuaktuella. Utskottet gjorde då följande bedömning.Även små förändringar av bestämmelserna om röstningoch val kan skapa osäkerhet bland väljarna med riskför minskat valdeltagande som följd. Valsedlarna ärockså den valinformation som lär läsas flitigast avväljarna. Utskottet anser att gemensamma valsedlarskulle kunna bli svåröverskådliga och kanske ocksåmedföra vissa praktiska problem. Några vinster ipraktiskt hänseende skulle inte heller gemensammavalsedlar ge. Utskottet, som inte ville föreslå attgemensamma valsedlar införs, avstyrkte motionen.I betänkande 2001/02:KU8 vidhöll utskottet sintidigare bedömning och avstyrkte en motion medyrkanden liknande de nu aktuella. Därvid anfördeutskottet vidare att valsedlarna också är denvalinformation som lär läsas flitigast av väljarna.Utskottet uttalade även att gemensamma valsedlarskulle kunna bli svåröverskådliga och kanske ocksåmedföra vissa praktiska problem. Slutligenförklarade utskottet att gemensamma valsedlar inteheller skulle ge några vinster i praktiskthänseende.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall se överbestämmelserna i vallagen och lämna förslag till enhelt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motion 2002/03:K223 yrkandena 1-3 bördärför avslås.ÅngerröstningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner om inskränkningar i rättentill ångerröstning.MotionernaI motion 2002/03:K224 av och (båda m) föreslås dels att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att ångerröstningen avbryts tvåtimmar före vallokalens stängning (yrkande 1), delsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att röstande vidsärskilda röstmottagningsställen inte skall ha rättatt ångerrösta (yrkande 2). I motionen anförs bl.a.att det är ett synnerligen litet antal människor somutnyttjar möjligheten till ångerröstning.Motionärerna anser att det vore rimligt attångerröstningen avslutas före vallokalensstängning. Detta skulle innebära att rösträkningenomedelbart skulle kunna påbörjas när vallokalenstänger. Förutom att detta skulle ge snabbarevalresultat, vore det en åtgärd för att underlättarekryteringen av valdeputerade. Motionärerna anseratt det är helt orimligt att man, som fallet ofta äri dag, skall behöva räkna röster till långt eftermidnatt. När det gäller rätten för dem som röstatvid de särskilda röstmottagningsställena att gå tillsin vallokal och ångra sig, anser motionärerna attdetta är starkt orättvist gentemot dem som röstar ivallokalen. Den person som går till vallokalenklockan 08.00 på valdagens morgon och röstar haringen möjlighet att ångerrösta. Det har däremot densom går till en särskild vallokal inom sammavaldistrikt . Rätten att ångerrösta förden som röstat vid särskilt röstmottagningsställe påvaldagen bör därför upphöra.I motion 2002/03:K266 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ompoströstning. Motionären vänder sig mot bestämmelsenom att den som poströstar skall ha möjlighet attångra sig och ta tillbaka sin poströst på valdagenoch rösta på nytt. Enligt motionen vore det bättreoch enklare att lagd röst gäller.BakgrundEnligt 15 kap. 15 § första stycket vallagen skallväljare kunna rösta i sin val-lokal även om de röstat i annan röstningslokal(ångerrösta).1993 års vallagskommitté föreslog attångerröstningen skulle begränsas till påvaldagen (SOU 1994:30). I proposition 1996/97:70 Nyvallag valde emellertid regeringen att inte läggafram något förslag om begränsning avångerröstningen. Därvid anfördes bl.a. följande.Det finns många olika sätt att förtidsrösta. Mankan t.ex. poströsta, rösta på utlandsmyndighet,institutionsrösta eller brevrösta. Att väljarnaförtidsröstat på något av dessa sätt hindrar inteatt de röstar i vallokalen på valdagen. I så fallgäller den röst som lämnats i vallokalen. Väljaresom förtidsröstat eller som poströstat påvaldagen har alltså möjlighet att ändra sitt valgenom att rösta även i vallokalen.Att väljarna på detta sätt har möjlighet attångerrösta får bl.a. den konsekvensen attpoströsterna som skickas ut till vallokalerna förpreliminär räkning inte kan läggas ner ivalurnorna förrän man med säkerhet vet attväljaren inte kommer att rösta i vallokalen, dvs.först när vallokalen stängts för röstning. Undervaldagen kan poströsterna förhandsgranskas ivallokalen om det inte stör den pågåenderöstningen där.Möjligheten att förhandsgranska poströsternainnebär att valförrättarna, om de hunnitförhandsgranska samtliga poströster, kan lägganer de preliminärt godkända rösterna i valurnanså snart röstningen avslutats i vallokalen. inte förhandsgranskats under valdagen fårdenna granskning ske efter det att röstningenavslutats. Först när samtliga röster i valetlagts ner i valurnan får denna öppnas ochvalkuverten tas ur och den preliminärarösträkningen inledas. Ångerröstningen och denadministrativa omgång som den medför kan beräknasförsena den preliminära sammanräkningen ivallokalen med mellan 30 och . Det kandärför ifrågasättas om inte ångerröstningen börbegränsas.1993 års vallagskommitté stannade för attångerröstningen skulle begränsas till kl. 17.00på valdagen. Förtidsrösterna kunde eftergranskning få läggas i valurnorna för atträkningen av röster skulle vidta närvallokalen stängs. lämnade inget eget förslag, menframhöll ändå vikten av att sammanräkningen kundeske snabbt och påpekade att reglerna medpersonröstning krävde att sammanräkningen skullegöras så enkel och snabb som möjligt.En utgångspunkt vid bedömningen av omångerröstningen skall begränsas är attvalförfarandet måste göras så enkelt som möjligt.Förtroendet för systemet måste kunnaupprätthållas och systemet vara så utformat attrisken för överklaganden minimeras. Förslaget attbegränsa ångerröstningen medför i och för sig enmöjlighet till att förkorta tiden försammanräkningen. Emellertid är det tveksamt omfördelarna med en begränsning leder till någraegentliga tidsvinster. I stället kan en sådanordning förväntas öka förvirringen kringröstningen och risken för misstag är påtaglig.Behovet av en snabbare sammanräkning är inte avsådan styrka att det uppväger de nackdelar som enbegränsning av förtidsröstningen innebär. Det kanav principiella skäl inte heller komma i frågaatt slopa möjligheten att rösta på valdagen.Regeringen anser därför att det i den nyavallagen inte bör införas någon begränsning avrätten att ångerrösta.En möjlighet att påskynda den preliminärasammanräkningen får genomföras på annat sätt.Reglerna om kontroll av förtidsrösterna bör kunnautformas så att granskningen skall ske undervaldagen. Givetvis måste beaktas att röstningenskall kunna genomföras. Det bör emellertid i deallra flesta fall vara möjligt att hagranskningen färdig då röstningen avslutas.Tidsförlusten motsvarar då den tid det tar attlägga i valkuverten i valurnorna. Förslaget hardärför utformats för att understryka vikten avatt granskning av förtidsröster sker undervaldagen.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall se överbestämmelserna i vallagen och lämna förslag till enhelt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motionerna 2002/03:K224 yrkandena1 och 2 och 2002/03:K266 bör därför avslås.RösträttUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till sintidigare bedömning motioner om sänkning avrösträttsåldern. Vidare föreslår utskottetmed hänvisning till nu inledda samtal om enöversyn av regeringsformen att riksdagenavslår motioner om rösträtt vid riksdagsvalför andra än svenska medborgare samt omutvidgad rösträtt för utlänningar vid andraval. Jämför reservationerna 3-7.MotionernaI motion 2002/03:K225 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att knyta rätten attrösta till det år man fyller . Yrkanden avsamma innebörd återfinns i motionerna 2002/03:K241av m.fl. (c) (yrkande 3), 2002/03:K276av m.fl. (v), 2002/03:K319 avMikael () (delvis), 2002/03:K331 av AnnaLudvigsson och (båda s),2002/03:K:368 av och (båda v) (yrkande 1), 2003/04:K234 av . (fp), 2003/04:K397 av m.fl.(kd) samt 2003/04:Kr361 av m.fl. (kd)(yrkande 10).I motion 2002/03:K382 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att sänkarösträttsåldern till . I motion 2002/03:K258 avPeter m.fl. (mp) föreslås att riksdagenbegär att regeringen lägger fram förslag tilländringar i relevant lagstiftning så attrösträttsåldern för val tillriksdag, kommun- och ochEuropaparlamentet samt för folkomröstningar (yrkande1). Vidare yrkas att begär att regeringenlägger fram förslag till ändringar i relevantlagstiftning så att rösträtten kan infalla det årman uppnått bestämd ålder, inte, som , denenskildes ålder på valdagen (yrkande 2). Slutligenyrkas att tillkännager för regeringen somsin mening behovet av en utredning kringåldersgränser vid val om de nämnda yrkandenainte vinner gehör (yrkande 5 delvis). Yrkanden avsamma innebörd återfinns i motion 2002/03:K340 avSven-Erik och (båda v)(yrkandena 1 och 2). I motion 2003/04:K274 av ÅsaTorstensson och (båda c) föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att övervägainförandet av som rösträttsålder i allmännaval. I motion 2003/04:K414 av m.fl.(c) föreslås att begär att regeringenlägger fram förslag till ändringar av lagen omfolkomröstningar och lagen om kommunalafolkomröstningar i enlighet med vad i motionenanförs. Enligt motionen bör ändringar göras ifolkomröstningslagarna för att åtminstone möjliggöraför såväl kommuner och landsting som riksdag att isärskild ordning fatta beslut om att vidga kretsenröstberättigade vid folkomröstning till dem somsenast på valdagen fyller . I första hand bördock rösträtten vid rådgivande folkomröstningarsänkas till att gälla för alla som i övrigtuppfyller villkoren och som senast på valdagenfyller . Regeringen bör återkomma medförslag i denna del.I motion 2002/03:Sf336 av m.fl. (v)föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändring som innebär att invandradekvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval eftersamma grund som i kommunala val (yrkande 39).