bet · GR01SKU20 · 2004-03-09 00:00:00 — Av ett frågesvar som finansministern lämnat framgåratt hos regeringen har hemställt om att en parlamentariskutredning skall tillsättas med uppgift att se över idrottens skattesituationoch att det pågår en dialog mellan och Riksidrottsförbundetför att närmare klargöra vilken inriktning en utredning bör ha (Svar påfråga 2003/04:777 om utredning om idrottens skattesituation). Någonanledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen idenna fråga föreligger således inte.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna.BiodlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om en skattebefrielse för hobbybiodling.Gällande reglerVid skattereform infördes särskilda skatteregler för hobbyverksamhet.Inkomst av hobbyverksamhet beskattas under inkomst av tjänst. Avdrag fårgöras för utgifter som erlagts under beskattningsåret eller under någotav de som föregår beskattningsåret. Avdrag för utgift som erlagtsföre beskattningsåret medges endast i den mån utgiften överstiger eventuellainkomster under . Vid biodling utan anknytning till jordbruk gårgränsen mellan hobby och näringsverksamhet normalt vid 15 bikupor.MotionerI motion Sk275 av () anförs att det är samhällsekonomisktangeläget att stödja och stimulera svensk biodling. Motionären föreslåratt inkomst från högst femton bisamhällen skattebefrias. Ett motsvarandeyrkande framställs i motion Sk243 av ().Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning att undvika att ha reglersom gör det möjligt att varaktigt bedriva en vinstgivande verksamhet utanatt den underkastas samma skatteregler som andra liknande verksamheter.Skattefriheten för inkomst av hobbyverksamhet avskaffades därför under1991 års skattereform, och särskilda regler för beskattningen av sådanverksamhet infördes.När det gäller biodling innebär det anförda att eventuella överskott avhobbybiodling beskattas och att en odlare som vill dra av utgifter frånår då någon inkomst inte deklarerats måste kunna redovisa sina inkomsterunder ett sådant år. De krav som ställs gäller en redovisning av deinkomster som förekommit och ett underlag som styrker utgifterna. bedömning bör en sådan redovisning inte medföra alltför mycketbesvär.Utskottet är inte berett att ompröva sitt ställningstagande när det gällerbeskattningen av hobbyverksamhet och avstyrker därför motionerna Sk243och Sk275.BredbandUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om att bredbandsreduktion skall medgesför kostnader i intervallet 1 000-5 000 kr.Jämför reservation 23 (kd).Gällande reglerDen som installerar bredband och tar installationen i bruk mellan den 1januari 2001 och kan få en skattereduktion.Skattereduktionen uppgår till av de utgifter som överstiger perhus eller, i fråga om hyreshus, per ansluten bostad eller lokal.Skattereduktionen utgår med högst per hus, bostad eller lokal.Om ansökan kommer in eller senast den 1 mars 2003tillgodoräknas reduktionen vid debitering av slutlig skatt på grund avtaxeringen (prop. 2000/01:24, bet. 2000/01:SkU8, prop. 2002/03:1,bet. 2002/03: FiU1).I budgetpropositionen förlängdes skattereduktionen till 2004 årstaxering och i budgetpropositionen till 2005 och taxeringareftersom bredbandsutbyggnaden blivit försenad. Härvid hänvisades till detförändrade marknadsläget och den korta grävsäsongen i landets norra delar.MotionI motion T560 yrkande 15 av m.fl. (kd) anförs att utfalletmed all önskvärd tydlighet visar att tröskeln på är för hög,framför allt för hushållen. Motionärerna föreslår att tröskeln sänks såatt avdrag medges i intervallet i stället.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att utgångspunkten vid utformningen avskattereduktionen i första hand har varit att den skall stimulera tillbredbandsanslutningar hos företag och hushåll som finns utanför tätorterna,att den endast bör avse sådana anslutningar som är avsevärt merkostnadskrävande än i normala fall och att reduktionen endast bör medges med enmindre del av den totala utgiften för anslutningen. Utskottet är inteberett att frångå dessa principer för utformningen av bredbandsreduktionenoch avstyrker därför motion T560 yrkande 15.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skatteskala och grundavdrag, m.m. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Sf325 yrkande 22, 2003/04:So418 yrkande 15,2003/04:Kr232 yrkande 5, 2003/04:Kr254 yrkande 2, 2003/04:Kr282 yrkande15, 2003/04:A258 yrkande 5 och 2003/04:A305 yrkande 6, bifaller delvismotionerna 2003/04:Sk205, 2003/04:Sk257, 2003/04:Sk267, 2003/04:Sf406yrkande 1 och 2003/04:N291 yrkandena 4 och 5 och avslår motionerna2003/04:Fi240 yrkande 32, 2003/04:Fi305 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fi307yrkandena 1 och 5, 2003/04:Sk252, 2003/04:Sk361 yrkandena 1 och 2,2003/04:Sk378, 2003/04:Sk397, 2003/04:Sk422, 2003/04:Sk423, 2003/04:Sk448,2003/04:Sk455, 2003/04:Sf400 yrkande 7, 2003/04:So572 yrkande 8, 2003/04:MJ401yrkande 10, 2003/04:N346 yrkande 3 och 2003/04:N412 yrkandena 15 och 21.StällningstagandeSkattesänkningar är i grunden en fråga om människors frihet och rätt attbestämma över sina egna liv. Det är otillständigt att det finns människorsom trots att de arbetar heltid också tvingas leva på bidrag på grund avatt de betalar så mycket i skatt, att företagare tvingas i konkurs pågrund av skattesystemet och att människor tvingas från gård och grund föratt de inte har råd att betala boendeskatterna. De höga skatterna är ocksåett av de viktigaste tillväxthindren i . Med sänkta skatter och enhögre tillväxt blir det lättare att genomföra ytterligare skattesänkningarutan att äventyra sunda statsfinanser.Sverige behöver en inkomstskattereform som gör att medborgarna får behållaen större del av sin inkomst. Vi har i vårt budgetalternativ för 2004föreslagit en reform i fyra delar:Skatten på den först intjänade delen av inkomsten sänks för alla. Syftetmed detta är dels att alla skall kunna leva på sin lön, dels att minskamarginaleffekten för de lägsta inkomstgrupperna. Detta åstadkoms genomatt grundavdraget höjs till för alla. Beloppet utformassom ett månatligt avdrag.Beskattningen skall utformas så att fler motiveras att arbeta. Vi villdärför införa ett förvärvsavdrag för pensionsgrundande inkomster.Förvärvsavdrag såväl som grundavdrag görs mot den kommunalt beskattningsbarainkomsten. Ett förvärvsavdrag i den kommunala beskattningen på av den pensionsgrundande inkomsten införs.Brytpunkten för statlig inkomstskatt höjs och den s.k. värnskatten avskaffas.På så vis minskar marginalskatterna i de högre inkomstskikten, vilketockså stimulerar arbetsutbudet och förbättrar avkastningen på utbildning.Det är orimligt att skattesystemet inte tar hänsyn till försörjningsbörda.Framför allt är det barnfamiljer som har det svårt att få ekonomin attgå ihop. För att lätta på försörjningsbördan införs ett extra grundavdragpå per barn som gradvis ökas under budgetperioden.Med dessa förändringar blir det lönsamt att arbeta och ta risker.Förutsättningarna för en öppen arbetsmarknad med tillträde för alla förbättrasoch olika inlåsningseffekter försvinner. Några särregler för utländskanyckelpersoner behövs inte och idrottsmän och andra som har höga inkomsterunder får en mer rättvis beskattning.Det är viktigt att sänka skatterna för både lättrörliga skattebaser ochför låg- och medelinkomsttagare. I dagens värld, då både människor ochkapital är lättrörliga, riskerar man annars att allt högre skatter måstetas ut på allt färre skattebaser och blir låginkomsttagare,nödvändig konsumtion och fastigheter det enda som är möjligt att beskatta,vilket vore förödande för . Långsiktigt bör skatterna sänkasåtminstone till samma nivå som i andra jämförbara industriländer.Vi tillstyrker de motionsyrkanden som ligger i linje med Moderatasamlingspartiets skattepolitiska inriktning.2. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skatteskala och grundavdrag, m.m. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Fi240 yrkande 32, 2003/04:Fi305 yrkandena 1och 2 och 2003/04:So572 yrkande 8 och avslår motionerna 2003/04:Fi307yrkandena 1 och 5, 2003/04:Sk205, 2003/04:Sk252, 2003/04:Sk257, 2003/04:Sk267,2003/04:Sk361 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sk378, 2003/04:Sk397, 2003/04:Sk422,2003/04:Sk423, 2003/04:Sk448, 2003/04:Sk455, 2003/04:Sf325 yrkande 22,2003/04:Sf400 yrkande 7, 2003/04:Sf406 yrkande 1, 2003/04:So418 yrkande15, 2003/04:Kr232 yrkande 5, 2003/04:Kr254 yrkande 2, 2003/04:Kr282 yrkande15, 2003/04:MJ401 yrkande 10, 2003/04:N291 yrkandena 4 och 5, 2003/04:N346yrkande 3, 2003/04:N412 yrkandena 15 och 21, 2003/04:A258 yrkande 5 och2003/04:A305 yrkande 6.StällningstagandeFör är målet med politiken att öka människors makt över sinaliv. Vår vision för är ett land som ger nya möjligheter för alla.För detta behövs en skattepolitik som skapar tillväxt och välfärd. Detgrundläggande temat skall vara: "Det måste löna sig att arbeta, spara ochta risker. "Vi vill ha breda skattebaser och låga skattesatser. Skattesystemet måstevara lätt att förstå och bygga på generella skattesatser och likformighet.Detta ökar rättvisan och minskar motiven att försöka hitta vägar attkringgå beskattningen.En reform skall bidra till att ge människor större makt över sina liv ochuppmuntra arbete, företagande, egenförsörjning, risktagande, sparande ocheget ansvar. Detta är absolut nödvändigt om vi skall lägga grunden för enhögre ekonomisk tillväxt. Ett internationellt konkurrenskraftigt skattesystemför jobb och företagande kräver ett stegvis sänkt skattetryck. Ett brettarbete med att reformera skattesystemet bör därför genomföras.Vi skall ha lägre inkomstskattesatser - sänkt skatt för låginkomsttagareoch sänkta marginalskatter, sänkt skatt på individuellt ägande ochrisksparande och sänkta skatter på företagande och för företagare. Vi villföra tillbaka inkomstskatten till de principer som bestämdes vid skattereformen- att de flesta bara skall betala i skatt, och att de med högainkomster skall betala på de högre inkomstdelarna. förslagtill en enklare och lägre inkomstbeskattning för alla består av följandedelar.Avskaffad värnskatt, vilket sänker den högsta marginalskatten med 5procentenheter.Gränsen för statlig skatt flyttas upp till inkomster på per år.Förvärvsavdrag mot kommunalskatten införs på av inkomsten, vilket gördet mer lönsamt att arbeta även vid lägre inkomster.Med våra skatteförslag får över en miljon skattebetalare lägre marginalskatt.Det blir en ordentlig minskning av den andel som betalar statlig skatt.Sänkta skatter skapar förutsättningar för tillväxt, ökar konkurrenskrafteni en omvärld med generellt lägre skattetryck och gör det möjligt atthantera den demografiska utvecklingen utan nedskärningar i välfärdssystemen.Folkpartiet liberalerna är förespråkare för grön skatteväxling. Vi ärprincipiellt för en lösning som lyfter av en del av skattebördan på arbeteoch lägger den på verksamhet som belastar miljön. Det är dock viktigt attskatteväxlingen inte leder till oavsiktliga effekter på inkomstfördelningen.I detta sammanhang tillstyrker vi de motionyrkanden som ligger i linjemed liberalernas skattepolitiska inriktning.3. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skatteskala och grundavdrag, m.m. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Fi307 yrkandena 1 och 5, 2003/04:Sf400 yrkande7, 2003/04:N346 yrkande 3 och 2003/04:N412 yrkandena 15 och 21, bifallerdelvis motion 2003/04:Sk252 och avslår motionerna 2003/04:Fi240 yrkande32, 2003/04:Fi305 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sk205, 2003/04:Sk257,2003/04:Sk267, 2003/04:Sk361 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sk378, 2003/04:Sk397,2003/04:Sk422, 2003/04:Sk423, 2003/04:Sk448, 2003/04:Sk455, 2003/04:Sf325yrkande 22, 2003/04:Sf406 yrkande 1, 2003/04:So418 yrkande 15, 2003/04:So572yrkande 8, 2003/04:Kr232 yrkande 5, 2003/04:Kr254 yrkande 2, 2003/04:Kr282yrkande 15, 2003/04:MJ401 yrkande 10, 2003/04:N291 yrkandena 4 och 5,2003/04:A258 yrkande 5 och 2003/04:A305 yrkande 6.StällningstagandeSyftet med skatter är det gemensamma bästa. Skatter fungerar som medelatt solidariskt finansiera vår gemensamma välfärd samt att styra denekonomiska utvecklingen i en socialt och ekologiskt hållbar riktning.Alla heltidsarbetande måste kunna leva på sin egen lön. Strävan måstedärför vara att utforma skattepolitiken så att den stimulerar till arbete,sparande, hederlighet och företagande. Det föreligger ett ansvar frånstatsmakternas sida att med respekt för grundläggande etiska värden ochskatterättsliga principer skapa ett moraliskt legitimt skattesystem. Dettaansvar måste kombineras med ett gott förvaltarskap och solidaritet föratt medborgare i sin tur genom statens goda exempel skall uppmuntras attsvara med solidaritet och en god skattemoral. villmedverka till en tydligare moralisk dimension i skattepolitiken och menaratt både det totala skattetrycket och enskilda skatter med avseende påkonstruktion och nivå måste vara såväl skatterättsligt som moralisktlegitima. Ett osammanhängande skattesystem och illegitima skatter riskeraratt undergräva skattemoralen. Ur ekonomisk synvinkel riskerar dessutomskatter att allvarligt försämra ekonomins funktionssätt och leda till ettosunt ekonomiskt beteende. En social marknadsekonomi baserad på etiskaprinciper och styrd av ekologiska och sociala hänsyn är den bästa grundenför ett gott samhälle.En målsättning för kristdemokratisk ekonomisk politik är att skapa stabilaoch goda villkor för fler och växande företag och därigenom ökasysselsättningen. En ökad sysselsättning är en förutsättning för att minska detresursslöseri som arbetslösheten innebär. Dessutom förstärker detskatteunderlaget och minskar de offentliga utgifterna.I princip alla medborgare som är i förvärvsaktiv ålder och som har eninkomst bör vara med och betala skatt till våra gemensamma kostnader förtill exempel skola, vård och rättsväsende. Det ger en delaktighet och ettdelansvar i den offentliga verksamheten. Dagens inkomstskatter drabbarlåg- och medelinkomsttagare mest. Därför måste inkomstskattens nivåerhuvudsakligen fastställas med utgångspunkt från låg- och medelinkomsttagarensperspektiv. vill arbeta för lägre inkomstskatter så attalla kan leva på sin egen lön och få en ökad beslutanderätt över sinainkomster. Vidare behöver förändringar göras för att de val människor gör,exempelvis att öka eller minska sin arbetstid, inte skall påverkasnegativt av kombinationen av statliga regler och bidrag. Det första handlaralltså om att sänka det totala skattetrycket, det andra om att minskamarginaleffekterna.Medborgarna måste ha en etiskt förankrad vilja att betala skatt och attbidra till samhällsutvecklingen. Vi vill föra en skattepolitik som ärlångsiktigt stabil, är enkel och främjar en god ekonomisk utveckling samten god hushållning av skattemedlen. Därmed kan skattemoralen bibehållasoch benägenheten till svartarbete minska.Ett viktigt mål för en kristdemokratisk politik är att så många som möjligtskall kunna leva på sin egen lön. En heltidsanställd person skall intebehöva vara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop.Vi föreslog en rad inkomstskattesänkningar och andraskattesänkningar som riktar sig främst till förvärvsarbetande.För det första föreslogs ett kraftigt höjt och rakt grundavdrag om 30 000kr vid beräkningen av den kommunala inkomstskatten. Effekten blir jämförtmed regeringens förslag en skattesänkning med ca , eller3 för dem som har lägst grundavdrag. Förslaget gerförutsättningar för en bättre fungerande lönebildning och innebär exempelvisen viktig förbättring för sommar- eller extraarbetande ungdomar.För det andra föreslogs en skattereduktion för låg- och medelinkomsttagarepå för pensionsgrundande inkomster upp till 283 200 kr.Reduktionen trappas därefter av på inkomsten ochupphör vid årsinkomster på 463 200 kr.För det tredje föreslog ett generellt statligt förvärvsavdragberäknat mot kommunalskatten på inkomster av anställning eller näringsverksamhetmotsvarande av denna inkomst. Förutom att ge hushållen ett ökatekonomiskt utrymme minskas därigenom marginaleffekterna. Detta sker i ställetför regeringens kompensation av pensionsavgiften som beskrivs utförligarenedan. skall motsvarande förvärvsavdrag vara 5 %.För det fjärde föreslog att värnskatten avvecklas från2005, då en fjärdedel tas bort. Enligt vårt budgetalternativ halverasdärefter värnskatten 2006. Den bör vara helt avskaffad fr.o.m. år 2007.Det bör vara en viktig princip att ingen skall behöva betala mer än hälftenav en inkomstökning i skatt. Ett viktigt motiv för att inte ha extra högstatlig skatt på högre inkomster är också att utbildning med medföljandestudieskulder måste löna sig.En skattereduktion på för hushållens köp av tjänster genomförs ochbidrar till att minska den ekonomiska brottsligheten och den svartasektorns utbredning.Vi tillstyrker motionsförslagen om att inkomstbeskattningen skall ges deninriktning som föreslagit.4. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skatteskala och grundavdrag, m.m. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Sk378 och avslår motionerna 2003/04:Fi240 yrkande32, 2003/04:Fi305 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fi307 yrkandena 1 och 5,2003/04:Sk205, 2003/04:Sk252, 2003/04:Sk257, 2003/04:Sk267, 2003/04:Sk361yrkandena 1 och 2, 2003/04:Sk397, 2003/04:Sk422, 2003/04:Sk423, 2003/04:Sk448,2003/04:Sk455, 2003/04:Sf325 yrkande 22, 2003/04:Sf400 yrkande 7,2003/04:Sf406 yrkande 1, 2003/04:So418 yrkande 15, 2003/04:So572 yrkande 8,2003/04:Kr232 yrkande 5, 2003/04:Kr254 yrkande 2, 2003/04:Kr282 yrkande15, 2003/04:MJ401 yrkande 10, 2003/04:N291 yrkandena 4 och 5, 2003/04:N346yrkande 3, 2003/04:N412 yrkandena 15 och 21, 2003/04:A258 yrkande 5 och2003/04:A305 yrkande 6.StällningstagandeDen ökade internationaliseringen har bidragit till att olika ländersskattenivåer jämförs i högre utsträckning . Det är också ettuttryck för de delvis nya förutsättningar som alltmer lättrörliga skattebaserinnebär. Olikheter i skatteuttag avspeglar ofta olika ambitionsnivåer ivälfärdsåtaganden mellan länder. Det kan också vara ett uttryck för detfaktum att en förmån i ett land rent tekniskt hanteras som en skattereduktionmedan den i ett annat land kan vara en skattepliktig ersättning. Det senareär vanligt bl.a. i Sverige.Vi menar att modell för att organisera och finansiera den generellavälfärden är unik. Vi vill bygga vidare på den modellen. Målsättningen äratt hitta varaktig finansiering för en tryggad och utbyggd välfärd.För att ge legitimitet åt detta krävs acceptans hos breda grupper.Dagens inkomstskattesystem utgår till stora delar från skattereformen ibörjan . Under hand har dock förändringar och tillägg gjorts.Det handlar t.ex. om de allmänna egenavgifterna. Dessa infördes undermitten av och är avdragsgilla. Efterhand har löntagarnakompenserats för dessa avgifter genom en skattereduktion. Från och med år2002 utgår kompensation för av den allmänna pensionsavgiften. Deåterstående är avdragsgilla. En tidigare skattereduktion förlåginkomsttagare har numera infogats i grundavdraget.Vänsterpartiet föreslår en utredning där inkomstskattesystemet ses över.Vi anser det nödvändigt att ta fram en modell för beräkning av inkomstskattsom har en klar fördelningspolitisk profil och där vissa marginaleffekterså långt det är möjligt tas bort.Utformningen av dagens LO-puckel bör ifrågasättas i en sådan översyn.Dels för att den inte gynnar de inkomstgrupper som avsågs från början,dels för att den i kombination med andra regler kraftigt kan bidra tillmarginaleffekterna. Ett alternativ är att i stället införa ett relativthögt generellt grundavdrag men som inte avser statlig taxering och somavtrappas vid inkomster över den övre brytpunkten. Nivån på grundavdragetbör bestämmas utifrån förväntat skatteuttag. Eftersom rätten till avdragför av de allmänna pensionsavgifterna bidrar till en felaktigfördelningsprofil, bör den tas bort i en sådan omläggning.Ett inkomstskattesystem som går i linje med ovanstående resonemang skullekunna skapa ett system som både är enklare och som upplevs som mer rättvistän dagens. Man bör även utreda om det finns ytterligare förändringar somkan förbättra inkomstskattesystemet vad gäller fördelningsprofil ochmarginaleffekter.Vad som ovan anförts om en översyn av inkomstskattesystemet bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.5. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om situationen för glesbygdshushåll. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Sk361 yrkandena 1 och 2 och 2003/04:MJ401yrkande 10, bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk422, 2003/04:Sk423 och2003/04:Sk455 och avslår motionerna 2003/04:Fi240 yrkande 32, 2003/04:Fi305yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fi307 yrkandena 1 och 5, 2003/04:Sk205,2003/04:Sk252, 2003/04:Sk257, 2003/04:Sk267, 2003/04:Sk378, 2003/04:Sk397,2003/04:Sk448, 2003/04:Sf325 yrkande 22, 2003/04:Sf400 yrkande 7,2003/04:Sf406 yrkande 1, 2003/04:So418 yrkande 15, 2003/04:So572 yrkande 8,2003/04:Kr232 yrkande 5, 2003/04:Kr254 yrkande 2, 2003/04:Kr282 yrkande15, 2003/04:N291 yrkandena 4 och 5, 2003/04:N346 yrkande 3, 2003/04:N412yrkandena 15 och 21, 2003/04:A258 yrkande 5 och 2003/04:A305 yrkande 6.StällningstagandeSyftet med den gröna skatteväxlingen är att öka miljörelateringen avskattesystemet. Skatteväxlingen skall utformas så att den bidrar till attfastställda miljömål uppnås. En central uppgift är därför att den skallbidra till en begränsning av koldioxidutsläppen. Skatteväxlingen skallockså bidra till en effektivare energianvändning och därigenom medverkatill att underlätta en avveckling av kärnkraften.De ökade skatteintäkterna från höjda energi- och miljöskatter användstill att sänka skatten på arbete. Härigenom stimuleras arbetsutbudet ochhävdas arbetslinjen i välfärdssystemen. De som drabbas av de höjda energi-och miljöskatterna skall kompenseras.Med hänsyn till att låginkomsttagare använder en större del av sin inkomsttill utgifter för energiförbrukning är inkomstskattesänkningar som framförallt gynnar låg- och medelinkomsttagare att föredra. Vidare måsteinkomstfördelningseffekter, regionala effekter samt effekter på industrinskonkurrenskraft beaktas.Under perioden 2001-2003 har skatteväxlats. Härvidhar ökade transportkostnader för många låginkomsttagare i glesbygder merän kompenserats av lägre fastighetsskatter, ökade grundavdrag och andraskattelättnader inom ramen för den generella skatteväxlingen. Åter andrahar själva kunnat påverka sina transportkostnader genom bättre underhållav sina bilar och mer ekonomiska och miljöanpassade körvanor.