bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — klarlägga grunderna för och omfattningen avsamebymedlemmars och markägares rätt till jakt ochfiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen ochföreslå åtgärder för bättre samarbete ochsamförvaltning när det gäller jakten och fisket.Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 1december 2005 (dir. 2003:45).Utskottet kan i allt väsentligt ansluta sig tillde synpunkter som förs fram i motion 2003/04:MJ62(s) om behovet av en hållbar same- ochrennäringspolitik. Som utskottet redovisat ovankommer ett omfattande utredningsarbete att varaavslutat . Utskottet förutsätteratt regeringen möjligt inleder arbetet medutarbetande av en långsiktig och sammanhållen same-och rennäringspolitik som syftar till attsäkerställa biologisk mångfald och hållbarutveckling i renskötselområdet och som framstår somberättigad och välgrundad. Med det anförda föreslårutskottet att motionerna 2002/03:N304 (m) yrkande 13och 2003/04:MJ62 (s) lämnas utan vidareåtgärd.Utveckling av ett hållbart samhällsbyggandeEnergiförsörjningUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker ett motionsyrkande(m) om endast ett styrmedel för att åtgärdaproblemen inom energisektorn. Utskottethänvisar till tidigare beslut ienergipolitiska frågor. Med samma motiveringavstyrker utskottet även två motionsyrkanden(m) om mål för energipolitiken.Även ett motionsyrkande (m) om att stimuleraanvändningen av befintligt effektivenergiteknik och introduktion av ny sådanavstyrks med samma motivering och medhänvisning till det arbete som pågår påområdet.Jämför reservationerna 102 (m), 103 (m, kd)och 104 (m).SkrivelsenEnligt regeringens bedömning bör energipolitikenskapa förutsättningar för effektiv och hållbarenergianvändning och kostnadseffektivenergiförsörjning med låg påverkan på hälsa, miljöoch klimat samt underlätta omställningen till ettekologiskt uthålligt samhälle.Energitjänster i olika former är en nödvändigförutsättning för alla samhällsfunktioner, allindustriell verksamhet och varje del av vår vardag.Tillgången till energi och tryggheten i tillförselnär centrala i ett modernt samhälle.Utvinning och omvandling av energi i form avbränslen m.m. svarar för en stor del av omsättningeni samhället och för en dominerande del avde totala miljöbelastningarna. Detta gäller inteminst försurande ämnen från användningen avdrivmedel och bränslen för el- och värmeproduktion,växthusgaser i form av koldioxid från användningenav fossila bränslen, sot och stoft samt kolväten.MotionernaBegränsning till ett styrmedel för att åtgärdaproblemen inom energisektorn efterlyses i motion2003/04:MJ65 (m). av styrmedel inomenergiområdet bör rensas, elcertifikationen ochsubventionerna till vissa energiformer böravskaffas, och miljöskatter skall tas ut iproducentledet och efter verklig miljöbelastning(yrkande 6). Energipolitiken bör ha två övergripandemål. Den skall främja en säker och konkurrenskraftigel- och energiförsörjning, och all energiproduktionskall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav(yrkande 19). Användningen av befintlig effektivenergiteknik och introduktionen av ny börstimuleras. Motionärerna tolkar regeringens ambitionatt satsa på vetenskap och forskning som syftar tillatt minska utsläppen av växthusgaser som en viljaatt häva den s.k. tankeförbudslagen kringkärnteknikutveckling. I motionen ställs också kravpå att avvecklingen av kärnkraften avbryts (yrkande20).I motion 2003/04:MJ370 (m) framhålls att det inteär acceptabelt att svensk energipolitik leder tillkraftigt ökade utsläpp av växthusgaser i norraEuropa (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeVåren 2002 fattade beslut om ett nytt målför el producerad med förnybara energikällor (prop.2002/03:143, bet. 2002/03:NU17). Enligt vadriksdagen har fastställt är målet att användningenav el från förnybara energikällor skall öka med 10TWh års nivå till år 2010.Näringsutskottet påpekade i detta sammanhang bl.a.att ett sådant mål ligger i linje med att densvenska energiförsörjningen i ökande utsträckningskall baseras på förnybara energikällor. Ipropositionen redovisade även sinaöverväganden om att införa ett system för handel medelcertifikat i syfte att främja elproduktion frånförnybara energikällor. Propositionen omfattadeockså förslag om särskilda åtgärder för vindkraftensom beslöts av . Förslaget innefattade ettsärskilt planeringsmål för vindkraften och ett stödför teknikutveckling och marknadsintroduktion avvindkraften. ansåg det befogat medsärskilda insatser för vindkraft bl.a. för attpåskynda kommersialiseringen i havs- ochfjällområdena. beslut omfattade vidareolika åtgärder för effektivare energianvändning:information, utbildning, provning m.m., lokala ochregionala initiativ samt teknikupphandling ochmarknadsintroduktion. Programmet påbörjades år 2003och löper under fem år.I maj 2003 infördes, efter beslut(prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6), ettelcertifikatssystem i syfte att främja produktion avförnybar el så att sådan el skall kunna hävda sig påelmarknaden. Vid beredningen av lagförslagetframhöll näringsutskottet att det såg mycketpositivt på det föreslagna elcertifikatssystemet ochansåg att det kommer att skapa möjligheter för enfortsatt utbyggnad av elproduktionen från förnybaraenergikällor, som det stimulerar enmarknadsdynamik som främjar kostnadseffektivitet ochteknikutveckling. tillstyrktedärför regeringens förslag om att ett sådantcertifikatssystem skulle införas. uppfattning finns det behov av enkraftfull satsning för att främja investeringar ielproduktion från förnybara energikällor.Elcertifikatssystemet kommer att ge långsiktiga ochstabila förutsättningar så att investeringar iförnybar elproduktion genomförs. Vidare påpekadesatt systemet genom sin marknadsdynamik även kanförväntas stimulera teknikutveckling ochkostnadseffektivitet. stimulerar systemetkonkurrens mellan olika förnybara energislag, vilketbör medverka till att produktionskostnaderna pressasned. Det anförda innebär att miljö- ochjordbruksutskottet avstyrker motion 2003/04:MJ65 (m)yrkande 6.Våren 2002 fastställde riktlinjerna förenergipolitiken (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17). Beslutet baserade sig, i likhet medden energipolitiska uppgörelse som träffades år1997, på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, ochCenterpartiet. energipolitiska beslutinnebar, enligt vad som angavs, en bekräftelse påatt energipolitiska riktlinjer låg fast.Målet för den svenska energipolitiken är, enligtvad fastställt, att på kort och lång sikttrygga tillgången på el och annan energi på gentemotomvärlden konkurrenskraftiga villkor.Energipolitiken skall skapa villkoren för eneffektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv svensk energiförsörjning med lågnegativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samtunderlätta omställningen till ett ekologisktuthålligt samhälle. Vidare skall energipolitikenbidra till ett breddat energi-, miljö- ochklimatarbete i behandlade energipolitikensinriktning i anslutning tillberedningen av budgetproposition (bet.2003/04:NU3). I detta sammanhang avstyrktesmotionsyrkanden om mål för energipolitiken liknandedet här aktuella. underströk sinsyn på energipolitikens inriktning, somöverensstämmer med de beslut som fattadevåren 1997 och . Dessa beslut utgör enligtnäringsutskottet grundstommen för den svenskaenergipolitikens utformning och inriktning. Medhänvisning till det ovan anförda föreslår utskottetatt motionerna 2003/04:MJ65 (m) yrkande 19 och2003/04:MJ370 (m) yrkande 12 avslås.Det beslut tog om ett nyttmål för el producerad med förnybara energikälloromfattade olika åtgärder för effektivareenergianvändning (prop.2002/03:143, bet. 2002/03:NU17). Dagensenergipolitiska program innehåller även satsningarpå forskning och teknisk utveckling inomenergiområdet, vilka baseras på 1997 årsenergipolitiska beslut. Det innefattar bl.a. stödtill energiforskning, forskning om energisystemet,forskningssamarbete med länderna i , stödtill utveckling av ny energiteknik i företag ochbranscher, stöd till introduktion av nyenergiteknik. Denna del av programmet löper t.o.m.år 2004. Åtgärderna har utretts (SOU 2003:80) ochförslag från regeringen om vad som skall gälla efterutgången av väntas under hösten 2004.I sammanhanget vill miljö- och jordbruksutskottetäven hänvisa till betänkandet - för ennationell kraftsamling på svensk miljöteknik (SOU2004:84). I betänkandet föreslås tillskapandet avett nytt statligt helägt bolag som får ensamordnande roll i en nationell kraftsamling påsvensk miljöteknik. Målet med verksamheten är attSverige skall bli ledande nation inom miljödrivennäringslivsutveckling, miljöteknikexport och hållbarutveckling. Betänkandet bereds i Regeringskansliet.Förbudet i 6 § lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet mot vissa förberedande åtgärder i syfteatt inom landet uppföra en kärnkraftsreaktor harbehandlats av näringsutskottet vid ett flertaltillfällen, (bet. 2003/03:NU3).Näringsutskottet vidhöll då sin uppfattning attdenna bestämmelse inte begränsar möjligheterna tillforskning och energitekniskt utvecklingsarbete. Meddet anförda avstyrker utskottet motion 2003/04:MJ65(m) yrkande 20.Transportsystem och infrastrukturUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker ett motionsyrkande(fp) om en åtgärdsstrategi för minimeradanvändning av fossila bränslen inom energi-och transportsektorerna. Utskottet hänvisartill tidigare riksdagsbeslut i frågan, tillvad som anförs i skrivelsen och till pågåendearbete på områdena.Jämför reservation 105 (fp, kd).SkrivelsenI skrivelsen anför regeringen att utvecklingen avekonomiska styrmedel fortsätter för att främjaanvändningen av miljöanpassade fordon, fartyg,flygplan och drivmedel. Stora satsningar görs i väg-och järnvägsnätet för att stärka förutsättningarnaför en hållbar tillväxt.Regeringen ser transportpolitiken som ett medelför att uppnå angelägna samhällsmål. Den skall ilikhet med övriga politikområden bidra till ensocialt, kulturellt, ekonomiskt och ekologiskthållbar utveckling.MotionenEnligt motion 2003/04:MJ66 (fp) bör enåtgärdsstrategi utarbetas för minimerad användningav fossila bränslen inom energi- ochtransportsektorerna. Mest prioriterat miljömål börvara att minska utsläppen av klimatgaser, ochenergieffektivisering och effektivisering avtransporter bör vara en del av denna strategi(yrkande 8).Utskottets ställningstagandeDet övergripande målet för transportpolitiken är attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet. Sexdelmål utan inbördes prioritering angerambitionsnivån på lång sikt. Transportsystemet skallvara tillgängligt och ha hög transportkvalitet.Trafiken skall vara säker och transportsystemetsutformning och funktion skall anpassas till krav påen god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur-och kulturmiljö skyddas mot skador. En godhushållning med mark, vatten, energi och andranaturresurser skall främjas. Transportsystemet skallfrämja en positiv regional utveckling och motverkanackdelar av långa transportavstånd. Systemet skalldessutom vara jämställt.I skrivelsen anförs att arbetet med att stärkajärnvägens konkurrenskraft fortsätter i ochinom EU. Flera nya EG-direktiv har beslutats somsyftar till att förnya, vitalisera och harmoniseraden europeiska järnvägssektorn. Direktiven i detandra s.k. järnvägspaketet har varit föremål förförlikning mellan rådet och parlamentet. Regeringenhar lagt fram en proposition (prop. 2003/04:123) omen ny samlad järnvägslagstiftning som inarbetardirektiven i det första järnvägspaketet.I juli 2003 redovisades översynav de svenska sjöfartsavgifterna, Nyafarledsavgifter (Ds 2003:41). Översynen innehållerett förslag till nya farledsavgifter som bättrespeglar sjöfartens samhällsekonomiskamarginalkostnader och som därmed utgör ett mereffektivt och rättvist avgiftssystem. Förslagetinnebär en ökad miljöstyrning. Regeringen har gettSjöfartsverket i uppdrag att utveckla systemet förfarledsavgifter i linje med detta förslag.Sjöfartsverket och har fått iuppdrag att analysera förutsättningar för ocheffekter av att beskatta bunkerolja och luftfartensbränsle i enlighet med de möjligheter som EG:s nyaenergiskattedirektiv (2003/96/EG) erbjuder.I budgetpropositionen för förklaraderegeringen att den generella befrielsen frånkoldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel somtidigare annonserats bör utvidgas till att omfattabefrielse från energiskatt och att detta bör gälla . Regeringen anför att ensådan utvidgning kan börja tillämpas när givit stadsstödsgodkännande.Regeringen beslutade att tillsätta enutredning (M 2003:2) om introduktion av förnybarafordonsbränslen. Utredaren har i ett delbetänkandeföreslagit att det nationella målet skall sättastill samt hur ett krav på lag på pumpar förförnybara fordonsbränslen kan utformas. Utredningenskall lämna sin slutliga redovisning, som bl.a.skall analysera möjligheten att införa någon form avdrivmedelscertifikat, senast den 31 december 2004.Vägtrafikskatteutredningen lämnade i sittdelbetänkande Vissa vägtrafikskattefrågor (SOU2002:64) förslag på en särskild fordonsskatteskaladifferentierad efter de miljöklasser som finns förtunga fordon. Utredningen föreslår att den sänktaskatten för tunga fordon finansieras genom en höjdfordonsskatt för småbussar och lätta lastbilar.Utredningen lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2004:63). Betänkandet, som bl.a. innehåller enanalys av hur ett eventuellt svensktkilometerskattesystem kan utformas, bereds iRegeringskansliet.Med hänvisning till det ovan anförda och till vadutskottet anfört ovan under avsnittet Begränsaklimatförändringarna finner utskottet syftet medmotion 2003/04:MJ66 (fp) i väsentliga delartillgodosett. Motionens yrkande 8 bör inte medföranågon ytterligare åtgärd.Vissa generella verktyg för hållbarutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet delar regeringens uppfattning omdet angelägna i en dialog mellan stat ochnäringsliv om hur en hållbar utveckling kanuppnås. Mot den bakgrunden avstyrkerutskottet ett motionsyrkande (m) om attmyndigheter, kommuner och företag eller helabranscher inte bör ingå frivilligaöverenskommelser och att existerandeöverenskommelser bör avvecklas.Jämför reservation 106 (m).SkrivelsenDet är enligt regeringen angeläget med en dialogmellan stat och näringsliv om hur en hållbarutveckling kan uppnås. respektiveNaturvårdsverkets kommande redovisningar medutvärdering av de två pågående dialogprojektenBygga/Bo respektive Framtida Handel är viktiga somen grund för hur dialog och överenskommelser kananvändas som styrmedel.Regeringen framhåller vidare som önskvärt atthållbarhetsbedömningar av viktigarehandlingsprogram, planer och projekt görs i störreutsträckning.Regeringen avser att ge i uppdragatt klarlägga frågor kring frivilligaöverenskommelser.MotionenI motion 2003/04:MJ65 (m) framhålls att myndigheterskall kontrollera att lagar och regler följs och setill att lagstiftningen inom alla områden äraktuell. Så kallade frivilliga åtaganden mellanmyndigheter, kommuner och företag eller helabranscher bör inte ingås, och existerandeöverenskommelser bör avvecklas (yrkande 21).Utskottets ställningstagandeSom framgår av skrivelsen anserMiljövårdsberedningen att erfarenheterna från de tvådialogerna Bygga/Bo respektive Framtida Handel ärgoda och föreslår i sitt betänkande dialog ochöverenskommelser som ett väsentligt komplement tillandra styrmedel. Beredningen anser även attregeringen bör inrätta en särskild sammanhållandefunktion som kan genomföra sektorsövergripandedialoger med näringslivet. Miljövårdsberedningensbetänkande har remissbehandlats. De flestaremissinstanserna anser att dialog, samverkan ochöverenskommelser kan vara ett effektivt styrmedel iarbetet med en hållbar utveckling. på att en dialog är särskilt positiv ikomplexa processer som kräver förändringsarbete ochsystemutveckling. Metoden har stor potential attstimulera och få till stånd samarbete mellansektorer och olika nivåer i samhället och bidrartill att skapa kontakter, nätverk och ny kunskap.Vidare anser en majoritet av instanserna att ensammanhållande funktion för arbetet behövs. Någrainstanser är negativa eller tveksamma till attanvända sig av dialog och samarbete som arbetsform.De pekar framför allt på risken för oavsedda ellericke önskvärda effekter och för snedvridning avkonkurrens samt att ansvarsförhållandena inom stateninte får suddas ut.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärangeläget med dialog mellan stat och näringsliv omhur en hållbar utveckling kan uppnås. De tvåpågående dialogprojekten /Bo respektiveFramtida Handel har gått in i en ny fas där uppdraggivits åt respektive attansvara för arbetet. I uppdragen ingår att redovisaen samlad utvärdering av dialogprojektet senast den31 . I likhet med regeringen anserutskottet att denna utvärdering är viktig som engrund för hur dialog och överenskommelser skallanvändas som styrmedel i fortsättningen.När det gäller frivilliga överenskommelserframhåller Miljövårdsberedningen att det finns ettantal aspekter som måste beaktas. Det handlar omkonkurrensneutralitet, småföretagens möjligheter,risk för fripassagerare och behovet av insyn ochöppenhet. Beredningen föreslår att en särskildutredning bör få i uppgift att se över om det behövsett ramverk för överenskommelser mellan stat ochnäringsliv som är fastställt genom lag. Vidareföreslår beredningen att de överenskommelser som hargjorts i utvärderas. Remissinstansernastöder i stort beredningens förslag.Regeringen anser att frågor kring frivilligaöverenskommelser bör klarläggas. Utskottet delardenna uppfattning. I skrivelsen uttalar regeringensin avsikt att ge i uppdrag att seöver behovet av ett ramverk för överenskommelsermellan stat och näringsliv som är fastställt genomlag. I uppdraget skall ingå att utreda huröverenskommelser och åtaganden förhåller sig till dekrav som ställs i samt att utvärdera deöverenskommelser som har gjorts i Sverige.Sammantaget innebär det ovan anförda att utskottetavstyrker motion 2003/04:MJ65 (m) yrkande 21.Motioner från allmänna motionstiden2004Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker 62 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden , vilka utskottetfunnit utgöra i huvudsak upprepningar avmotionsyrkanden som har behandlats tidigare idetta betänkande.Utskottets ställningstagandeUtskottet har funnit att 62 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden i huvudsak utgörupprepningar av de motioner från allmännamotionstiden och 2003 och de följdmotioner tillden nu aktuella skrivelsen som behandlas i dettabetänkande. De nya motionerna, som återfinns iförteckningen över behandlade förslag, bilaga 1,föranleder ingen ändring av utskottets bedömningaroch ställningstaganden under de olikaämnesrubrikerna i det föregående.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Förbättrad integration av hållbar utveckling(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ67 yrkande 1 samt avslår motion2003/04:MJ64.StällningstagandeVarje människas delaktighet måste utgöra drivkrafteni nationella strategi för hållbarutveckling. Demokrati, företagande och tillväxt samthälsa och miljö måste stå i centrum. Diskussioner omlivsstil måste föras på alla nivåer i samhället, ochden hållbara utvecklingen måste vara levande isamhällsdebatten. Enligt min mening har regeringenhelt tappat fokus från demokrati ochunderifrånperspektiv. Detta bör ges regeringen tillkänna.2. Förbättrad integration av hållbar utveckling(punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ64 samt avslår motion 2003/04:MJ67yrkande 1.StällningstagandeDet finns enligt min mening behov av en väsentligtförbättrad integration av hållbar utveckling inomalla politikområden. Jag delar i grunden de treutgångspunkterna för regeringens strategi men anseratt skrivelsen skulle behöva följas av en merdjuplodande analys av förutsättningarna för enhållbar utveckling utifrån en helhetssyn, vilken isin tur bör kopplas till berörda politikområden.Målkonflikter bör lyftas fram och synliggöras på etttydligare sätt, och integrationen måste förbättras.Begreppsparen ekologi och rättvisa och de relateradebegreppsparen minskning och närmande bör användasoch en anpassning ske till de ekologiska ramarna.Nationella etappmål måste tas fram för maximigränserför resursförbrukning och utsläpp i absoluta talbaserade på globala eller regionala hänsyn. Dettabör ges regeringen till känna.3. (punkt 2)av (), () och MarieWahlgren (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:MJ66 yrkande 1, 2004/05:MJ369 yrkande 2, 2004/05:MJ371 yrkande 4 och2004/05:U226 yrkande 27.StällningstagandeEnligt vår mening finns behov av bättre fokus ipolitiken för ett hållbart samhälle. Det ärbekymmersamt att regeringen i princip tar med allt,stort som smått, i skrivelsen eftersom begreppethållbar utveckling därmed riskerar att tunnas ut. Iskrivelsen presenteras inte några verktyg som kanåstadkomma en helhetssyn på hållbar utveckling. bör därför tillsättas för attanalysera de grundläggande frågorna om hur hindrenför en hållbar samhällsutveckling kan undanröjas ochhur konflikter mellan miljömål och andra samhällsmålkan lösas på bättre sätt än . Detta bör gesregeringen till känna.4. WTO:s kompetens i miljöfrågor m.m. (punkt 3)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 4. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ63 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVi anser att framtida energiinvesteringar ochtjänster för energiöverföring i långt störreutsträckning än måste vara långsiktigthållbara och energieffektiva, och sunda ochsamordnade strategier behövs för detta arbete. Detär avgörande att energin görs tillgänglig för alla,även för dem som bor på landsbygden. Det finns ävenbehov av stora investeringar och teknologitillskottfrån västvärlden till utvecklingsländerna. Samarbetekrävs mellan en rad olika aktörer såsombiståndsgivare och mottagare och mellan privataföretag i västvärlden och i utvecklingsländerna.Enligt vår mening brister resurserna förfinansiering av kostsam infrastruktur. Härvidlag kanEU spela en viktig roll som investerare via detgemensamma EU-biståndet. Detta gäller såvälvattenrening, avlopp och energi somtelekommunikation och transportstrukturer.Vi anser vidare att WTO:s kompetens i miljöfrågorbehöver förstärkas, och WTO-systemet som helhetmåste genomsyras av hållbarhetstänkande.Försiktighetsprincipen måste få bättre genomslaginom WTO. I framtida WTO-rundor bör man eftersträvaen dialog om de stödsystem inom t.ex. jordbruks-,fiske- och energiområdena som motverkar enhållbar utveckling. Samarbetet med andra globalaorganisationer, inte minst FN:s miljöprogram ,måste öka, och är i behov av reformer och merresurser. Bättre balans mellan frihandelsreglernaoch miljömässiga hänsyn får inte innebära förtäcktprotektionism. Detta bör ges regeringen till känna.5. EU:s biståndspolitik (punkt 5)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs i reservation 5.