bet · GR01SOU5 · 2004-02-19 00:00:00 — Motionerna 2002/03:So290 (kd) yrkandena 1 och 2 och2003/04:So523 (kd) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför.Utskottet delar uppfattningen i motionerna 2003/04:So276 (fp) och2003/04:So345 (fp) yrkande 17 att könsskillnader bör uppmärksammas iriktlinjer och utbildning i alkoholistvården. har fåtti uppdrag av regeringen att i samverkan med sjukvårdshuvudmännen ochberörda myndigheter analysera och redovisa könsskillnader inom bl.a.hälso- och sjukvården. Motionerna som härigenom får sägas vara i någonmån tillgodosedda avstyrks. Utskottet konstaterar vidare att LVM-utredningensnyligen lämnade betänkande Tvång och förändring - rättssäkerhet, vårdensinnehåll och eftervård (SOU 2004:3) innefattar ett avsnitt om missbrukoch LVM-vård ur ett genusperspektiv. Motionerna 2002/03:So370 (s) och2002/03:So447 (v) yrkande 10 får härigenom anses tillgodosedda.I motion 2003/04:So323 (kd) aktualiseras frågeställningen om huruvidaLVM tillämpas lika över hela landet. Utskottet utgår från att regeringenvid beredningen av betänkande beaktar frågeställningen.Regeringens beredning bör dock inte föregripas varför motionsyrkandetavstyrks.I motion 2002/03:So317 (m) begärs ett tillkännagivande om behovet av enutredning om tvångsvården för narkotikamissbrukare. Även här anserutskottet att regeringens beredning av betänkande böravvaktas. Motionen avstyrks.I motionerna 2002/03:So447 (v) yrkande 7, 2003/04:So345 (fp) yrkande 13och 2003/04:So395 (v) yrkande 7 framförs krav på bl.a. kvalitetskontrolloch metodutveckling inom missbrukarvården. Som redovisats ovan arbetarSocialstyrelsen såväl med nationella riktlinjer förmissbrukarvården som med ett projekt för att utveckla kvalitetsindikatorersom gör det möjligt att följa, stödja och utveckla kvaliteten imissbrukarvården. Dessutom pågår det ett utvecklingsarbete inom Statensinstitutionsstyrelse. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionernafår anses i huvudsak tillgodosedda.När det gäller spörsmålet om huruvida kommunerna bör åläggas atttillhandahålla öppna alkoholrådgivningar vill utskottet ånyo peka på attAlkoholkommittén, som skall redovisa sin verksamhet till regeringen,bl.a. har i uppgift att stimulera vård- och behandlingsinsatser påkommunal nivå. Utskottet är alltjämt av uppfattningen att utfallet avkommitténs arbete bör avvaktas. arbete skall slutförassenast . Motionerna 2002/03:So447 (v) yrkande 8 och2003/04:So395 (v) yrkande 8 avstyrks.I motionerna 2002/03:So354 (s), 2002/03:So392 (fp) och 2003/04:So426(s) begärs ökat stöd till anhöriga till missbrukare. Utskottet ansersjälvfallet att anhöriga är i behov av ett bra stöd. Några tillkännagivandeni enlighet med vad som begärs i motionerna är utskottet dock inte berettatt ställa sig bakom. Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller sin uppfattning vad beträffar det som tas upp imotionerna 2002/03:So447 (v) yrkande 9 och 2002/03:So449 (v) yrkande 1.Motionerna är i stor utsträckning tillgodosedda med hänvisning tilldet mycket omfattande uppdrag som den tillsatta nationellapsykiatrisamordnaren fått.Vård av ungdomar m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden dels om att återinföra en vissparagraf från den tidigare barnavårdslagen till socialtjänstlagen, delsom att komplettera socialtjänstlagen med övervakning och vilande LVU-vård.Riksdagen bör vidare, då lagen varit föremål för en översyn,avslå ett motionsyrkande om en översyn av LVU. Dessutom bör ,främst med hänvisning till att de får anses tillgodosedda, avslåmotionsyrkanden om barn i riskzon, om familjehemsplacerade barns rätttill försörjning och om vårdmålen m.m. på behandlingshem för unga.Jämför reservationerna 39 (m, fp, kd, c), 40 (m), 41 (m), 42 (m), 43(c) och 44 (fp).MotionernaI motion 2003/04:So413 av m.fl. (m) begärsatt beslutar om att införa 4 kap. 26 § i den tidigarebarnavårdslagen i socialtjänstlagen (yrkande 9). Paragrafen innebar attsociala myndigheter i samverkan med familjen och på ett tidigt stadiumkunde inrikta sitt arbete på att hjälpa och stötta, ofta i förebyggandesyfte. Åtgärder vidtogs sedan stegvis i samråd med familjen, och förstsom en sista utväg kunde övervakning och ett omhändertagande bli aktuellt.I motionen begärs vidare ett tillkännagivande av innebörd att systemetmed kontaktperson på frivillig basis enligt socialtjänstlagen börkompletteras med förslag om övervakning och vilande LVU-vård. (yrkande10). Dessutom begärs ett tillkännagivande om en översyn av lagen omvård av unga (yrkande 11).I motion 2003/04:Kr232 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivandeom unga i riskzonen (yrkande 12). Motionärerna pekar på att tidigupptäckt, och därmed möjligheter att sätta in resurser, är avgörande förmöjligheterna till ett liv i frihet, utan droger.I motion 2002/03:L317 av () begärs ett tillkännagivandeom att regeringen låter utreda möjligheten att jämställa fosterbarnsrätt till försörjning med biologiska barns i enlighet med 7 kap. 1 §föräldrabalken (yrkande 2). Motionären anför att då samhället påtagitsig föräldraansvaret och skyldigheten skall fosterföräldrar åläggassamma försörjningsansvar som övriga föräldrar. Familjehemsplaceradeungdomar bör ha samma ekonomiska rättigheter som sina jämnåriga kamrater.I motion 2003/04:So314 av () begärs ett tillkännagivandeom behovet av att utarbeta ett program för uppföljning av vårdmålen påbehandlingshem för unga (yrkande 1). Motionären anför att samhälletsoförmåga att utvärdera vårdens effektivitet är påtaglig. ÄvenSocialstyrelsens förmåga att utvärdera vården utifrån begreppet "vetenskapoch beprövad erfarenhet" kan ifrågasättas, anförs det. Vidare begärs imotionen ett tillkännagivande om behovet av program för vårdinriktningvid behandlingshem innefattande s.k. § 12-hem (yrkande 2). Motionärenanför att brister i såväl vårdkvalitet som tillsyn finns inom Statensinstitutionsstyrelse (SiS). Ett program bör utarbetas i syfte att geriktlinjer för en vård där individens behov skall vara normerande.I motion 2003/04:So296 av () begärs ett tillkännagivandeom att ansvaret för tillsynen av familjehem överförs från placerandekommuner till de kommuner där familjehemmen är belägna. Motionären pekarpå att det inte är ovanligt att barn vårdas på långt avstånd ifrånhemkommunen och att det därför finns risk för att ansvarig socialnämndbrister i ansvaret när det gäller familjehemmens rätt till råd, stödoch hjälp.I motion 2003/04:So324 av () begärs ett tillkännagivandeom att ursprungskommunen bör ansvara för nya utredningar gällande barnoch ungdomar enligt socialtjänstlagen av åtta månaderefter avslutad utredning, även då familjen flyttat från kommunen.Bakgrund och tidigare behandling m.m.Enligt 5 kap. 1 § socialtjänstlagen (SoL) skall socialnämndenverka för att barn och ungdom växer upp under trygga och goda förhållanden,i nära samarbete med hemmen främja en allsidig personlighetsutvecklingoch en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och ungdom,med särskild uppmärksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdom somhar visat tecken till en ogynnsam utveckling,aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk bland barn ochungdom av alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel ellerberoendeframkallande medel samt dopningsmedel,i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskeraratt utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, omhänsynen till den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanfördet egna hemmet,i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stödoch hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende,umgänge eller adoption har avgjorts.Enligt 6 kap. 1 § SoL 1 § skall socialnämnden sörja för att den sombehöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ettfamiljehem eller i ett hem för vård eller boende.Regler om tvångsvård av unga finns i lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga (LVU). I lagens 2 och 3 §§ reglerasförutsättningarna för när vård kan beredas med stöd av lagen. I 12 § stadgasatt det för vård av unga som på någon grund som anges i 3 § behöver ståunder särskilt noggrann tillsyn skall finnas särskilda ungdomshem.Utskottet har , senast i betänkandet 2002/03:SoU15med anledning av regeringens proposition 2002/03:53 Stärkt skydd förbarn i utsatta situationer m.m. (s. 39 f.), behandlat motionsyrkandenom att återinföra 26 § barnavårdslagen i socialtjänstlagen. Utskottetavstyrkte motionsyrkandet med följande motivering (s. 29, res. m):Utskottet har inte ändrat inställning när det gäller begäran i motionSo42 (m) yrkande 4 om att återinföra 4 kap. 26 § barnavårdslagen isocialtjänstlagen. De åtgärder som var möjliga att vidta enligt det nämndalagrummet hade kommit att sakna betydelse långt innan barnavårdslagenupphörde att gälla 1982. Enligt utskottets mening får vidare de möjlighetertill förebyggande åtgärder som LVU ger anses tillräckliga. Motionenavstyrks.I de tidigare nämnda betänkandena /02:SoU23 och 2002/03:SoU15behandlade utskottet senast motioner om utsatta barn. I det förstnämndabetänkandet (s. 61) vidhöll utskottet, när det gällde arbetet för utsattabarn i allmänhet, sin tidigare redovisade inställning att det är viktigtatt dessa barn tidigt uppmärksammas och erhåller stöd. Vidare anfördesatt det är nödvändigt att de personalgrupper som kommer i kontakt medbarn har kunskap om hur man upptäcker barn i riskzon och omanmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen. Utskottet framhöll vidare återatt en fungerande samverkan mellan de personalgrupper som kommer ikontakt med barn som far illa är av största värde. Utskottet såg vidarepositivt på arbete med kunskapsutveckling inomsocialtjänsten. Genom godkännande av det sistnämnda betänkandetinfördes vidare från en lagstadgad skyldighet ( 5 kap.1 a § SoL) för , hälso- och sjukvården samt förskolan,skolan och skolbarnsomsorgen att samverka med samhällsorgan, organisationeroch andra som berörs i frågor som rör barn som far illa eller riskeraratt fara illa.Från har inhämtats att förbundet har utfärdatrekommendationer rörande ersättningar vid familjehemsvård av barn, ungaoch vid förälder/barnplaceringar (cirkulär 2002:98). Av cirkuläretframgår bl.a. följande:Många ungdomar är kvar i familjehemmet till dess de avslutat sin skolgångvid ca . Våra rekommenderade ersättningar har anpassatstill detta förhållande och omfattar ungdomar t.o.m. . Ungdomar somgår i särgymnasium eller motsvarande avslutar sin skolgångförst vid 21 till och stannar ofta kvar i familjehemmetunder . För dessa placeringar föreslås att rekommendationernatillämpas under hela familjehemstiden.I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 9) anförs bl.a. följande (s. 131):I Statens institutionsstyrelses (SiS) uppdrag ingår satsningar påforskning och utveckling av ungdoms- och missbrukarvården och cirka 30miljoner kronor har använts i detta syfte. En prioriterad uppgifthar varit att genomföra strukturerade klientintervjuer som utgörviktiga instrument för behandlings- och uppföljningsarbetet.Därutöver anförs i budgetpropositionen (utg.omr. 139) att den statligt bedrivna ungdoms- och missbrukarvården i ökadutsträckning skall utgå från kunskap och beprövad erfarenhet. Något somenligt regeringen ställer krav på bl.a. SiS styrning av verksamheten,på kompetens- och metodutveckling samt på utveckling av mått för mål-och resultatbedömning inom vården. Regeringen anser att detta områdebör bli föremål för särskilda insatser . Bland annat bör SiSpå ett tydligare sätt redovisa vilka insatser och åtgärder man vidtarinom området.Enligt 6 kap. 7 § socialtjänstlagen (SoL) skall socialnämnden beträffandede barn som placerats i familjehem dels medverka till att de får godvård och fostran och i övrigt gynnsamma uppväxtförhållanden, dels verkaför att de får lämplig utbildning, dels ock lämna vårdnadshavarna ochdem som vårdar sådana barn råd, stöd och annan hjälp som de behöver.Enligt 16 kap. 2 § SoL behåller den kommun som fattat beslut om vistelsei familjehem ansvaret för biståndsinsatser och vissa stöd och serviceinsatserunder placeringstiden. Av Handläggning inom , Clevesköld,, Thunved (7 uppl. s. 47) framgår vidare att vistelsekommunenbör ställa upp med samråd och biträde. Detta förutsätts bli regleratgenom frivilliga överenskommelser mellan kommunerna, eftersom det inteansetts möjligt att i detalj lagreglera saken.Som tidigare anförts har en parlamentarisk kommitté (dir. 2003:76)tillkallats med uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplanför den sociala barn- och ungdomsvården. Utredningen skall genomföra ensamlad analys av den nuvarande sociala barn- och ungdomsvårdens mål,innehåll, resultat och organisation. Utifrån denna analys skall utredningeneventuellt föreslå förändringar i målens innehåll och utformning samthur den sociala barn- och ungdomsvården bäst bör organiseras för attkunna uppnå dessa mål. Utifrån dessa förslag skall utredningen ävenange hur kompetens och kvalitet inom området skall bibehållas ochutvecklas. Utredningen skall redovisa uppdraget till regeringen senastden 1 juli 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte ändrat inställning när det gäller begäran i motion2003/04:So413 (m) yrkande 9 om att återinföra bestämmelsen 4 kap. 26 §barnavårdslagen i nuvarande socialtjänstlagen. De åtgärder som varmöjliga att vidta enligt det nämnda lagrummet hade kommit att saknabetydelse långt innan barnavårdslagen upphörde att gälla 1982. mening får vidare de möjligheter till förebyggande åtgärdersom LVU ger anses tillräckliga. Dessutom finns det anledning att avvaktautfallet av det uppdrag att ta fram underlag till en nationell handlingsplanför den sociala barn- och ungdomsvården som givits till en parlamentariskkommitté (dir. 2003:76). Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet anser inte att systemet med kontaktperson på frivillig basisenligt socialtjänstlagen bör kompletteras med förslag om övervakningoch vilande LVU-vård. Vidare har LVU varit föremål för en översynvarför utskottet anser att ett tillkännagivande om en översyn av lagenär obehövligt. Utskottet avstyrker därför motion 2003/04:So413 (m)yrkandena 10 och 11.Utskottet vidhåller, när det gäller utsatta barn, att det är viktigtatt dessa uppmärksammas tidigt och erhåller stöd. Utskottet vill vidareånyo betona att det är nödvändigt att de personalgrupper som kommer ikontakt med barn har kunskap om hur man upptäcker barn i riskzon och omanmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen. Utskottet vill ocksååter framhålla att det är av största värde med en fungerande samverkanmellan de personalgrupper som kommer i kontakt med barn som far illa.Dessutom konstaterar utskottet att det numera föreligger en lagstadgadskyldighet för , hälso- och sjukvården samt förskolan,skolan och skolbarnsomsorgen att samverka med samhällsorgan, organisationeroch andra som berörs i frågor som rör barn som far illa eller riskeraratt fara illa. Mot bakgrund av det anförda saknas det enligt utskottetsmening anledning att göra något tillkännagivande med anledning av motion2003/04:Kr232 (m) yrkande 12.I motion 2002/03:L317 (v) yrkande 2 aktualiseras problemet med attfamiljehemsplacerade barns rätt till försörjning bortfaller när placeringenupphör när barnet fyller . Utskottet har erfarit att i sina rekommendationer rörande ersättningar förfamiljehemsvård av barn rekommenderar att familjehemsplacerade barn skallges rätt till ersättning i en omfattning som överensstämmer med föräldrarsunderhållskyldighet mot biologiska barn. Det normala förhållandet ärsåledes att en familjemsplacering inte avbryts för att barnet fyller 18år utan att den fortsätter till dess att barnet avslutar sin skolgång.Motionen får härigenom anses i huvudsak tillgodosedd.Regeringen har i budgetpropositionen framfört attden statligt bedrivna ungdoms- och missbruksvården i ökad utsträckningskall utgå från kunskap och beprövad erfarenhet. Detta ställer krav påStatens institutionsstyrelse att se över verksamheten i ett antalavseenden som i huvudsak överensstämmer med vad som efterfrågas i motion2003/04:So314 (c) yrkandena 1 och 2. Motionen får anses i huvudsaktillgodosedd.I motion 2003/04:So296 (fp) begärs att ansvaret för tillsynen av familjehemöverförs från placerande kommuner till de kommuner där familjehemmen ärbelägna. Utskottet, som konstaterar att vistelsekommunen med stöd avfrivilliga överenskommelser kan bistå den placerande kommunen, anserinte att det finns skäl till något initiativ från sida.Motionen avstyrks.Utskottet kan inte ställa sig bakom kravet i motion 2003/04:So324 (s)på ett kvardröjande ansvar för ursprungskommunen i de fall då en familjsom varit föremål för utredningsåtgärder flyttar. Motionen avstyrks.Kompetens och kvalitetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst med hänvisning till tidigare uttalanden, avslåmotioner om bl.a. legitimering av socionomer, HBT-kompetens inomsocialtjänsten, en särskild statlig tillsynsmyndighet och rätten attöverklaga biståndsbeslut. Vidare bör , med hänsyn till pågåendeutredningsuppdrag, avslå motioner rörande tillsynen över socialtjänstenoch underlåtenhet att verkställa beslut om bistånd.Jämför reservationerna 45 (m, kd), 46 (m), 47 (fp), 48 (mp), 49 (m), 50(m), 51 (m), 52 (fp), 53 (fp, v, c, mp), 54 (kd), 55 (kd, c), 56 (v)och 57 (mp).MotionerTre motioner rör införandet av en legitimation för socionomer.I motion 2003/04:So413 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om legitimation för socionomer (yrkande 14). Enligtmotionärerna är en legitimation en viktig kvalitetssäkring för demedborgare som kommer i kontakt med socionomer, vare sig dessa är verksammasom socialsekreterare i kommunerna eller som kuratorer inom hälso- ochsjukvården.I motion 2003/04:So643 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om legitimering av socionomer (yrkande 4).I motion 2003/04:So332 av () begärs tillkännagivanden delsom vikten av att införa statlig socionomlegitimation i syfte attkvalitetssäkra det psykosociala arbetet (yrkande 1), dels om att aktivtmotverka de skillnader i krav på vårdkvalitet och säkerhet som rådermellan sjukvårdens patienter och klienter (yrkande 2).Enligt motionären innebär en statlig reglering av socionomernas kompetensett stort steg på vägen till likställande av sjukvårdens patienter ochsocialtjänstens klienter.Fyra motionsyrkanden rör tillsynen över socialtjänsten.I motion 2003/04:So413 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om förstärkning och samordning av tillsynen avsocialtjänsten (yrkande 17). Enligt motionärerna bör det skapas enfristående tillsynsmyndighet som handhar tillsynen över såväl sjukvårdensom . Länsstyrelsernas och tillsynsverksamheterbör bilda en ny myndighet som bedriver tillsyn inom vårdens ochsocialtjänstens hela område. Med ett samlat tillsynsansvar ges bättreförutsättningar för ett koncentrerat metod- och kompetenshöjande arbetesom främjar tillsynsverksamhetens utveckling, anförs det.I motion 2003/04:So635 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om tillsynen av (yrkande 5). Motionärernaanför att länsstyrelserna i högre grad än nu borde kunna samverka medandra tillsynsmyndigheter, t.ex. när det gäller psykisktstörda missbrukare och när det gäller barn som misstänksfara illa. Enligt motionärerna är det också viktigt att länsstyrelsenstillsyn utvärderas.I motion 2003/04:So637 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att förstärka och länsstyrelsernastillsynsansvar (yrkande 5). Motionärerna anför att det är viktigt attSocialstyrelsens tillsynsansvar respekteras och leder till åtgärder.Formerna för tillsynen skulle kunna förstärkas med mer publika jämförelserav de olika huvudmännens resultat, t.ex. genom s.k. benchmarking.Motionärerna anför vidare att även länsstyrelserna har ett tillsynsansvar,bl.a. när det gäller bostadssituationen, som borde kunna förstärkas.Imotion 2002/03:So350 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att utvärdera resultatet av riktadekritik mot socialnämnder (yrkande 5). Enligt motionärerna är det angelägetatt länsstyrelserna eller någon annan får i uppdrag att undersöka ivilken utsträckning deras kritik leder till positiva förändringar.Därefter bör man överväga om sanktionsmöjligheter behöver införas.I motion 2003/04:So413 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om återinförande av besvärsrätten för alla formerav biståndsbeslut enligt socialtjänstlagen (yrkande 15). Motionärernaanser att det finns risk för att den nu föreslagna ändringen avöverklagandebe-stämmelserna är kostnadsdrivande och att utvecklingen därförmåste följas noga. Den återinförda besvärsrätten måste enligt motionärernaföljas av preciserade anvisningar så att domstolsprövningarna uppfattassom rimliga av såväl medborgarna som socialnämnderna. Lokala förhållandenskall vara utgångspunkten för prövningarna, anförs det. Motionärernabegär dessutom ett tillkännagivande om beviljat men ej verkställt beslutom bistånd (yrkande 16). Motionärerna anser att regeringen bör återkommamed förslag om hur man kan komma till rätta med problemet med beviljademen ej verkställda beslut om bistånd. Avslutningsvis begärs etttillkännagivande om att bestämmelser om behandling av personuppgifter börbeslutas av genom lag i stället för genom föreskrifter (yrkande18).I motion 2003/04:Ju394 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivandeom en åtgärdsgaranti inom (yrkande 6). Motionärerna anseratt en åtgärdsgaranti skall införas för . Enligt dennagaranti skall en anmälan från förälder, skola eller polis om upprepade,konstaterade problem hos en ung person leda till ett individuelltåtgärdsprogram . Programmet skall innehålla målsättningar,tidsgräns för resultatuppfyllelse och metod för uppföljning. Programmetskall också kunna innehålla olika former av stöd för föräldrar ellervårdnadshavare som känner att de tappat kontrollen över den unge. Ettlikalydande yrkande framförs i motion 2002/03:Ju280 av m.fl. (m) yrkande 5.I motion 2003/04:So635 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om respekt och valfrihet (yrkande 6). Enligt motionärernaskall alla ha rätt att bli bemötta med respekt. skallgarantera den enskildes rättssäkerhet, delaktighet, inflytande ochkontinuitet, anförs det.I motion 2002/03:So512 av m.fl. (fp, s, v, c, mp)begärs ett tillkännagivande om att höja HBT-kompetensen inom (yrkande 2). Motionärerna pekar på att ofta byggerpå en heterosexuell norm. Exempelvis kan samkönade par inte alltid räknamed att kommunala familjerådgivningar har kompetens att ge hjälp vidsamlevnadsproblem, något som däremot heterosexuella par kan. Motionärernaanser att bör ge regeringen i uppdrag att se till att de somverkar inom har HBT-kompetens och att isina allmänna råd för handläggning av adoptionsansökningar ger adekvataupplysningar om HBT-frågor.I motion 2003/04:So643 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om behovet av utvärdering och uppföljning genom FoU-enheterna(yrkande 2). Motionärerna anför att utvärdering och uppföljning harmöjliggjorts genom de s.k. FoU-enheterna som har byggts upp runtom ilandet genom stöd från . Dessa enheter är mycket viktigaför att säkra kvaliteten och göra insatserna mer träffsäkra. Omsocialtjänsten skall utvecklas mot mer evidensbaserat arbete krävs, enligtmotionärerna, fortsatt och långsiktigt stöd till FoU-enheterna. Vidarebegärs i motionen ett tillkännagivande om behovet av en prioriteringsutredninginom socialtjänstområdet (yrkande 5). Motionärerna anser att enprioriteringsutredning för socialtjänstområdet med utgångspunkt i de principersom styrde den parlamentariska prioriteringsutredningen för hälso- ochsjukvården (SOU 1995:5) bör tillsättas. Motionärerna pekar på att nämndautrednings betänkande har haft stor betydelse för fördelningen avbegränsade resurser inom sjukvården.I motion 2003/04:So407 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom kvalitetssystem inom (yrkande 5). Motionärerna anseratt det av rättssäkerhetsskäl och demokratiska skäl är viktigt attsocialtjänsten utvecklar system för kvalitet och uppföljning medbrukarmedverkan.