bet · GR01KRU6 · 2004-03-16 00:00:00 — Övergripande frågor på kulturområdet SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner som väckts vid 2002/03 och 2003/riksmöten.Flera motioner rör ett av de sju nationella kulturpolitiska målen, nämligendelaktighetsmålet. Fem motionsyrkanden tar upp barnkulturens ställningoch villkor. Med anledning av motionerna föreslår utskottet att riksdagenskall tillkännage för regeringen att regeringen i den kommandebudgetpropositionen bör lämna en fyllig redovisning för sin syn på situationenför barnkulturen och för regeringens planering för sitt kommande arbetemed barnkulturen samt att regeringen bör ange vilka framtida insatser sombedöms nödvändiga.Andra motioner med anknytning till delaktighetsmålet som behandlas rörfrågor om publikråd och referensgrupper vid kulturinstitutioner och detstatligt stödda kulturutbudets överensstämmelse med publikens efterfrågan.Vidare behandlas motioner om genusperspektivet vid kulturinstitutionerna,stöd till Sydsamiskt kulturcentrum Gaaltije, diskrimineringsfrågor,mångkultur m.m. Dessa motionsyrkanden avstyrks av utskottet.Även motionsyrkanden om funktionshindrades delaktighet i kulturen behandlas.Utskottet avstyrker dem. I sammanhanget redovisar utskottet att enuppföljning av teknikutvecklingen på talboksområdet gjorts och att Talboks-och demonstrerat den nya formen av talbok förutskottet. En PM i frågan bifogas betänkandet.Motionsyrkanden om kulturens betydelse som lokaliseringsfaktor och somexportfrämjare avstyrks.Utskottet avstyrker vidare motionsyrkanden om att skalluppmärksamma regeringen på det positiva sambandet mellan kultur och hälsa.Kulturutskottet hänvisar till det arbete som pågår efter det attriksdagen antagit mål för folkhälsoarbetet, varvid bl.a. frågan om kulturoch hälsa kommer att uppmärksammas. Utskottet har på forskningsdagden fått information från forskare om forskningsresultatrörande kultur och hälsa.Vissa frågor om finansieringen av kultur avstyrks. De rör förslag om ettnytt slags fristående kulturfonder, principerna för uppräkning av vissakulturanslag, budgetprocessens inverkan på institutionernas verksamhet,regler för sponsring samt Stiftelsen avstyrker utskottet motioner om Statens kulturråds uppdrag,centrumbildningarnas verksamhet och nya tjänster som länskonstnärer.I betänkandet finns 13 reservationer och 15 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Publikråd och referensgrupper vid kulturinstitutionerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr280 och 2003/04:Kr233.2. Det statligt stödda kulturutbudet och publikens efterfråganRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande 3.Reservation 1 (c)3. Barnkulturens ställning och villkorRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anförtom barnkulturens ställning och villkor. Därmed bifaller delvismotionerna 2002/03:Kr286, 2002/03:Kr336 yrkande 8, 2003/04:So504 yrkande5, 2003/04:Kr284 yrkande 9 och 2003/04:Kr354.4. Teater och dans i skolanRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande 8.5. BarnakademierRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr365 och 2003/04:Kr389 yrkande4.6. Genusperspektivet inom kulturinstitutionernaRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande 40.7. Sydsamiskt kulturcentrum GaaltijeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr289 och 2003/04:Kr358.8. Funktionshindrades delaktighet i kulturenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr209 yrkande 17, 2003/04:Kr325 och2003/04:Kr391 yrkande 3.Reservation 2 (m, fp, kd, c)9. Funktionshindrade konstnärers behovRiksdagen avslår motion 2003/04:So569 yrkande 7.Reservation 3 (v)10. Diskriminering i kulturlivetRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr340 yrkandena 1 och 2.11. Kulturell påverkan på attityderRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr339 yrkande 1, 2003/04:Kr286 yrkande1 och 2003/04:Kr353 yrkande 1.12. Mångkulturens utrymme hos kulturinstitutioner, kulturmyndigheter m.fl.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr341, 2002/03:Kr373 yrkande 10 och2003/04:Kr326 yrkande 10.13. Utbyggnaden av organisationen med mångkulturkonsulenterRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf336 yrkandena 37 och 38.Reservation 4 (v)14. Förberedelserna för Mångkulturåret 2006Riksdagen avslår motion 2003/04:Kr292 yrkandena 1 och 2.Reservation 5 (v)15. Kulturens betydelse som lokaliseringsfaktor och drivkraft för denekonomiska utvecklingenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr299, 2002/03:N345 yrkande 25,2003/04:Kr241, 2003/04:Kr327 yrkande 3 och 2003/04:N328 yrkande 34.Reservation 6 (fp)Reservation 7 (c)16. , Riksutställningars och Rikskonserters uppdragRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande 22.Reservation 8 (c)17. Nya regionala kulturinstitutioner utanför storstädernaRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr262.18. Fördelningen av statsbidrag till vissa regionerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N343 yrkande 9, 2003/04:Kr279 yrkande1, 2003/04:Kr389 yrkande 1 och 2003/04:N332 yrkande 3.Reservation 9 (c)19. Kultur och hälsaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr371 yrkande 6, 2003/04:So626,2003/04:Kr326 yrkande 6 och 2003/04:Kr391 yrkande 6.20. Kultur och arbeteRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr234.21. Kulturens betydelse i exportsammanhangRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr372 yrkande 25.Reservation 10 (fp)22. Nya kulturfonderRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr237 yrkandena 1 och 2.23. Principerna för omräkning av vissa kulturanslagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr276 och 2003/04:Kr390 yrkande1.24. BudgetprocessenRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr391 yrkande 2.Reservation 11 (kd)25. SponsringRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande 5.Reservation 12 (v)26. Stiftelsen avslår motionerna 2002/03:Kr372 yrkande 6 och 2003/04:Kr327yrkande 7.Reservation 13 (m, fp, kd, c)27. Statens kulturråds uppdragRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande 1.28. CentrumbildningarRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande 7.29. Tjänster som länskonstnärerRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr373 yrkande 9.Stockholm den 16 mars 2004På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (),(), (), (), NikosPapadopoulos (s), (), (),(), i (s), ()och ().Utskottets övervägandenDelaktighet i kulturenInledningRiksdagen fastställde - efter vissa kompletteringar avregeringens förslag - sju nationella kulturpolitiska mål (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1 s. 39-42, rskr. 1996/97:129). Ett av dessa sju målinnebär att kulturpolitiken skall verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till egetskapande. Detta mål kallas även för jämlikhetsmålet.De nationella kulturpolitiska målen skall vara sektorsövergripande ochgälla för statlig verksamhet både inom och utom kulturområdet. Syftet ärockså att de skall kunna vara vägledande för och landstingskommunalkulturpolitik.Riksdagen har beslutat att regeringen i skrivelserbör lämna resultatredovisningar för alla utgiftsområden (förs. 2000/01:RS1,bet. 2000/01:KU23, rskr. 2000/01:273). Bakgrunden till detta beslut äratt uppföljning och utvärdering bör bli en integrerad del av budgetprocessenoch att förutsättningarna för detta skulle förbättras avsevärt om regeringenårligen avlämnar resultatskrivelser för alla utgiftsområden.Våren 2002 valde regeringen att lämna en resultatskrivelse till riksdageninom kulturområdet, nämligen Kultur och delaktighet (skr. 2001/02:176,bet. 2002/03:KrU1 s. 33-43). På kulturutskottets förslag beslutade riksdagenatt lägga skrivelsen till handlingarna med de synpunkter kulturutskottetframfört. Utskottet framhöll bl.a. att skrivelsens ansats var bred menpåpekade också att t.ex. barns, ungdomars och handikappades delaktigheti kulturen berörts mycket kortfattat eller inte alls. Utskottet ansågockså att det är viktigt att kopplingen mellan resultaten och de statligainsatserna görs tydligare, då verksamhet ofta har fler finansiärer, t.ex.kommuner och landsting. Till det kan läggas att viss verksamhet förkortare perioder också till betydande delar finansieras med EU-medel,regionalpolitiskt motiverade medel, medel från Stiftelsen det följande behandlar utskottet motionsyrkanden med många skildaaspekter på delaktigheten i kulturen.Publikråd och referensgrupper vid kulturinstitutionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om publikråd och referensgrupper vidkulturinstitutioner.MotionernaI två motioner, 2002/03:Kr280 (s) och 2003/04:Kr233 (s), begärs attriksdagen skall göra ett tillkännagivande för regeringen om attkulturinstitutionerna bör ändra sitt arbetssätt med syfte att bredda publikenochöka delaktigheten. Arbetet med publikråd och referensgrupper vidkulturinstitutioner bör utvecklas. Därvid kan projekt drivna av Skådebanansoch Folkrörelsernas Konstfrämjande tjäna som förebilder.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inledningsvis redovisat att delaktighetsmålet för kulturpolitikenbl.a. innebär att alla skall få möjlighet till delaktighet i kulturlivetoch till kulturupplevelser. Detta mål skall efterlevas av de statliga ochstatligt stödda kulturinstitutionerna. I regleringsbrev har regeringen imånga fall utvecklat målet i delmål med mera detaljerade krav. Det ärinstitutionernas ansvar att tolka delaktighetsmålet och finna vägar atttillämpa det i sin egen verksamhet. De skall också återrapportera tillregeringen hur och i vilken utsträckning de uppnått målen. Utskottet utgårfrån att i sina årliga omvärldsanalyser kommer in på frågorsom belyser förnyelse, delaktighet och spridning. Något särskilt uttalandei frågan om publikråd och referensgrupper vid kulturinstitutioner tordeinte vara nödvändigt. Motionerna 2002/03:Kr280 (s) och 2003/04:Kr233 (s)avstyrks.Det statligt stödda kulturutbudet och publikens efterfråganUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om det statligt stödda kulturutbudetoch publikens efterfrågan, jämför reservation 1 (c).MotionenMotionärerna bakom motion 2003/04:Kr326 (c) återkommer med krav på att ensärskild utredning skall göras för att belysa om det statligt stöddakulturutbudet och publikens efterfrågan inom kulturområdet stämmer överens(yrkande 3). Motionärerna anför att det statliga stödet går till denetablerade kulturen. Nya kulturella rörelser, nya arenor, nya arrangörer,informella spelplatser och nya konstformer uppstår oftast utan statligtstöd.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om det statligt stödda kulturutbudet och publikensefterfrågan stämmer överens vill utskottet först påminna om Kulturrådetshuvuduppgifter. Till dessa hör att följa utvecklingen inom kulturområdeti stort, ge regeringen ett samlat underlag för den statliga kulturpolitikenoch biträda vid genomförandet av denna. gör en kontinuerliguppföljning och utvärdering område för område. I arbetet ingår undersökningarav spridningen av det statligt stödda kulturutbudet samt publikundersökningar.Sådana görs också inom institutionerna.I sin årliga omvärldsanalys tar upp olika utvecklingstendensersom påverkar konsten, kulturen och kulturpolitiken. Rådet konstateradeoch diskuterade i sin omvärldsanalys bl.a. att nya arenor, nyaarrangörer, informella spelplatser och nya konstformer oftast uppstårutan statligt stöd. Avsikten med att presentera dessa frågeställningarangavs vara att stimulera till debatt om kulturens betydelse som endynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället.Utskottet - som redovisade diskussion i sitt betänkande2001/02:KrU1 - förutsätter även nu att i sina fortsattautvärderingar belyser bl.a. sådana frågeställningar om förnyelse, delaktighetoch spridning av kulturen som lyftes fram 2001.Utskottet förutsätter också att rådet kommer med de förslag som ansesnödvändiga när det gäller förändringar och förnyelse i användningen av destatliga bidragen.I sitt budgetbetänkande redovisade utskottet att Riksdagensrevisorer på utskottets förslag genomfört en granskning av den nu återaktuella frågan. I revisorernas förstudie anfördes att frågorom vad publiken efterfrågar delvis är av forskningsmässig karaktär. Dehänvisade också till pågående arbete inom och Kulturdepartementetmed att utveckla uppföljningen och utvärderingen av statens kulturpolitik.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att någon särskild utredningom det statligt stödda kulturutbudet och publikens efterfrågan för närvarandeinte är nödvändig. Motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande 3 avstyrks.Barnkulturens ställning och villkorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med delvis bifall till motionsyrkanden tillkännage förregeringen vad utskottet anfört om barnkulturens ställning och villkor.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden om- teater och dans i skolan och- barnakademier.MotionernaI åtta motioner behandlas frågor som rör barnkulturen.I tre av dessa motioner, nämligen 2002/03:Kr286 (v), 2002/03:Kr336 (c)yrkande 8 och 2003/04:Kr284 (c) yrkande 9 begärs att en parlamentarisktsammansatt kommitté skall få i uppdrag att utreda barnkulturens ställningoch villkor.I motion 2002/03:Kr286 (v) framhålls att grunden för kulturvanor ochspråkförmåga grundläggs tidigt i livet och att barn som tidigt får tillgångtill kultur får chansen att bygga sin självkänsla och behålla glädjenöver sin egen förmåga. Genom arbete med kultur i skola, förskola,fritidsverksamhet samt på mödra- och barnavårdscentraler kan man bidra tillatt ta bort klyftan mellan samhällsklasser, mellan invandrade och svenskfödda,mellan pojkar och flickor. Motionärerna ger exempel på förhållanden idagens samhälle som gör det svårt att nå upp till kraven i FN:s barnkonventionpå att alla barn skall ha rätt att fritt delta i det kulturella ochkonstnärliga livet. I motionen nämns som exempel höga avgifter i ,bristen på skolbibliotek och teater- och dansföreställningar genom skolan,behov av barnanpassad museipedagogik samt svårigheter att få tillgångtill kultur i glesbygd och för funktionshindrade barn. En parlamentariskutredning bör därför kartlägga barns tillgång till kultur och därefterkomma med förslag som rör barnkulturens ställning i landet.Även motionerna 2002/03:Kr336 (c) yrkande 8 och 2003/04:Kr284 (c) yrkande9 utgår från de skyldigheter att tillgodose barns rätt till kultur ochrätt till konstnärligt och kulturellt skapande som stadgas i FN:sbarnkonvention. Motionärerna betonar att det inte endast gäller barn somkonsumenter av kultur utan också barns möjligheter till eget skapande.Liksom i föregående motion framhålls nödvändigheten av att barn fårtillgång till kultur i tidig ålder. De skall ha lika möjligheter oavsettföräldrars inkomster och geografiska hemvist. Barnkultur får intediskrimineras i förhållande till vuxnas kultur. För att säkerställa attbarnkulturen ges den plats och det utrymme den behöver bör en parlamentarisktsammansatt kommitté se över barnkulturens villkor och hur barnkulturenskall kunna säkerställas ekonomiskt.Vikten av att satsa på barns och ungas kulturutövning framhålls även imotion 2003/04:Kr354 (s). Alla institutioner skall prioritera barnen inomkulturen. Kulturen har stor betydelse för deras utveckling, självkänsla,språkliga förmåga m.m. Med minskande kommunala kulturbidrag blir tillgångtill kultur en klassfråga. bör tillkännage för regeringen attbarnkulturens utrymme i det totala samhällsfinansierade kulturutbudet börbevakas.Riksdagen bör enligt motion 2003/04:So504 (fp) yrkande 5 begära attregeringen vidtar åtgärder för en kreativ kulturpolitik för barn. Musik-och kulturskolor skall stödjas och stimuleras, den professionella konstenmåste bli ett komplement till det kommersiella kulturutbudet och publicservice-TV och radio skall präglas av kvalitet och bildning.Enligt motion 2002/03:Kr373 (v) yrkande 8 bör anslagen för utveckling avteater och dans stärkas med syfte att alla elever skall få se teater ochdans i skolan. har denna möjlighet begränsats genom kommunernasnedskurna kulturbidrag. En teaterföreställning och en dansföreställningper år bör vara ett minimum för varje elev. I motionen framhålls ocksåatt teater och dans bör ingå i skolans arbete och att skolan bör samarbetamed professionella konstnärer. Detta kan också ge flera arbetstillfällenför konstnärer.Slutligen begärs i motionerna 2003/04:Kr365 (s) och 2003/04:Kr389 (s)yrkande 4 uttalanden av om att en barn- och ungdomsteaterakademiskall inrättas i respektive att en barnakademi skall inrättasi Västsverige.Utskottets ställningstagandeNär fattade beslut om en långsiktig nationellkulturpolitik var ett genomgående tema barns och ungas rätt både till egetskapande och till deltagande i kulturlivet (prop. 1996/97:3 s. 22, 42,43, 52-55, 63-66, 102, 103, 125, 126, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).Det framhölls att det är av stor vikt att alla kulturinstitutioner ochkulturverksamheter tar barnens rätt till kultur på allvar. Delaktighetsmåletför kulturpolitiken gäller självfallet barn och ungdomar.I den kulturpolitiska propositionen framhölls bl.a. följande (prop.1996/97:3 s. 22).Barn och ungdomar har olika behov. Barn måste tidigt få ta del av ettbrett kulturutbud och stifta bekantskap med litteratur, konst, musik ochhistoria med stöd av engagerade vuxna. Kulturen blir på det sättet ettviktigt redskap i barnets utveckling. Ungdomar däremot har redan skaffatsig kulturella preferenser där de ofta inte bara vill vara kulturkonsumenterutan också kulturproducenter. En kulturpolitik för unga människor måstedärför också ta sin utgångspunkt i deras eget skapande och kreativa förmåga.Språket är av stor betydelse för barn och unga. Satsningar på litteraturoch läsande för dessa grupper är också ett av de prioriterade områdena idenna proposition.Kulturrådet diskuterade i sin omvärldsanalys (Om världen )barnens rätt till konst och kulturliv och framhöll därvid bl.a. skolansstora betydelse för att eleverna skall få möta kulturen i alla dessbemärkelser under sin skoltid. Skapande verksamhet får inte ses som enmarginell företeelse i skolan utan skall integreras i skolans dagliga arbete.Alla lärare i skolan har ansvar för kulturen som en del i lärandet.Kulturrådet anförde att skolorna bör öka sitt samarbete med viktigainstitutioner utanför skolan och att konstnärer bör få nya roller i skolan.Ett av de tre mål för ungdomspolitiken som fastställdes av år1999 innebär att ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytande ochdelaktighet (prop. 1998/99:115, bet. 1999/2000:Kr4, rskr. 1999/2000:53).Bland de ca 40 delmål för ungdomspolitiken som regeringen fastställtdärefter finns några som rör ungdomars delaktighet i kulturlivet ochmöjligheter till kulturupplevelser och eget skapande. hari samarbete med en lång rad myndigheter, däribland , sammanställtrapporter och lämnat en fördjupad uppföljnings- ochutvärderingsrapport till regeringen (Ung 2003, 2003:1). En ny ungdomspolitisk proposition har aviserats tillvåren 2004.Med anledning av att regeringens resultatskrivelse (skr. 2001/02:176, bet.2002/03:KrU1 s. 33-43) om delaktighetsmålet inte omfattade barn och ungaansåg utskottet att det skulle vara av stort värde om regeringen i kommanderesultatredovisningar lyfter fram barn- och ungdomsperspektivet, särskiltsom barn och ungdomar är en uttalat prioriterad grupp i kulturpolitiken.Utskottet angav vissa kompletterande underlag som skulle kunna användas.Barnkulturen har berörts i budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1utg.omr. 17 s. 22). Regeringen redovisar sin avsikt att stärka barnkulturengenom att tillsätta en särskild aktionsgrupp med uppdrag att bl.a. inledaett särskilt modellsamarbete med ett antal kommuner samt pröva hurprofessionella konstnärer och kulturutövare kan få en större roll i bl.a.skolan.Regeringen har överlämnat en skrivelse till omutveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konventionom barnets rättigheter (skr. 2003/04:47). I skrivelsen aviseras en annanskrivelse till , i vilken en genomgång skallgöras av statsbudgeten för ur ett barnperspektiv. Mål, insatseroch resultat inom de olika politikområdena skall redovisas.Utskottet kan - bl.a. mot bakgrund av vad som redovisats ovan - konstateraatt det länge rått enighet om att det är viktigt att barn och ungaprioriteras inom kulturområdet. Även de nu aktuella motionerna ger uttryckför denna inställning. Det råder i utskottet inte några delade meningarom att grunden för kulturvanor och språkförmåga grundläggs tidigt i livetoch att det är viktigt att barn tidigt får tillgång till kultur. FN:sbarnkonvention ställer krav på barns rätt till kultur och rätt tillkonstnärligt och kulturellt skapande. Det är samhällets strävan att dettatillgodoses så långt som möjligt. Som motionärerna framhåller har förskolanoch skolan en mycket viktig roll när det gäller att lägga grunden förbarns språkförmåga, kulturvana och eget skapande och att ge dem tillgångtill teater, dans och musik. Även den kommunalt finansierade kultur- ochmusikskolans insatser är betydelsefulla. Som regeringen exemplifierat ibudgetpropositionen har en rad statliga insatser gjorts undersenare år med början i den kulturpolitiska propositionen 1996 för attfrämja barns och ungas tillgång till kultur.Mot bakgrund av att regeringens resultatskrivelse inte innefattadebarns och ungas tillgång till kultur och med anledning av de nu aktuellamotionsyrkandena om barnkulturens ställning och villkor anser utskottetatt regeringen senast i budgetpropositionen för bör lämna en fylligredovisning för sin syn på situationen för barnkulturen och för regeringensplanering för sitt kommande arbete med barnkulturfrågor samt ange vilkaframtida insatser som bedöms nödvändiga. Utskottet anser att det därmedinte är nödvändigt att nu tillsätta en parlamentariskt sammansatt kommittéför en större och tidskrävande kartläggning och utredning om barnkulturen.Vad utskottet här anfört bör som sin mening tillkännage förregeringen. Därmed bör delvis bifalla motionerna 2002/03:Kr286(v), 2002/03:Kr336 (c) yrkande 8, 2003/04:So504 (fp) yrkande 5, 2003/04:Kr284(c) yrkande 9 och 2003/04:Kr354 (s).När det gäller motionsyrkandet om teater och dans i skolan vill utskottetanföra följande.Utskottet har i tidigare sammanhang anfört att kulturen inte enbart börvara ett särskilt inslag i skolarbetet utan också vara en integrerad deli olika ämnen (se bet. 2002/03:KrU1 s. 27-28). I läroplanen för detobligatoriska skolväsendet framhålls bl.a. att utbildning och fostran idjupare mening är en fråga om att överföra och utveckla ett kulturarv -värden, traditioner, språk, kunskaper - från en generation till nästa.Det sägs vidare att skapande arbete och lek är väsentliga delar i detaktiva lärandet. Eleverna skall få pröva och utveckla olika uttrycksformeroch uppleva känslor och stämningar. Drama, rytmik, dans, musicerande ochskapande i bild, text och form skall vara inslag i skolans verksamhet.Förmåga till eget skapande hör till det som eleverna enligt läroplanenskall tillägna sig. Skolan ansvarar för att eleverna bl.a. utvecklar sinförmåga till kreativt skapande och får ett ökat intresse för att ta delav samhällets kulturutbud. Föreskrifter av motsvarande innebörd finnsockså i läroplanen för de frivilliga skolformerna.Vidare har utskottet vid tidigare tillfällen uttryckt sin stora uppskattningav kultur- och insatser. har utskottet understrukitatt det är och förblir kommunernas ansvar att bidra till driften av dem.I det föregående har utskottet redovisat att regeringen 2004 (prop. 2003/04:1 utg.omr. 17 s. 22) redovisat sin avsikt atttillsätta en aktionsgrupp för att pröva hur professionella konstnärer ochkulturutövare kan få en större roll i skolan. I den mån motionen avserett uttalande om förstärkta bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupperför att öka det utbud som kan erbjudas skolan bör en avvägning mot andraangelägna resursbehov göras i ordinarie budgetarbete.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2002/03:Kr373(v) yrkande 8.Av motionerna om barnakademier framgår inte på vilket sätt motionärernaönskar att staten skall göra en insats, dvs. om staten skall ta initiativtill inrättande av sådana akademier i statlig regi eller om staten ekonomisktskall stödja akademier som förutsätts inrättas av någon annan. Den önskadeverksamhet som beskrivs i motionerna är mycket omfattande.