bet · GS01FöU4 · 2004-12-02 00:00:00 — Detta innebär att halva hyran kan täckas med dessa förväntade men inte behövda hyreskostnader. Det föreslås investeringar på i . Hur mycket av detta som beror på flytten av K 4 går inte att utläsa. Detta skulle betyda att för att budgettekniskt klara ett kvarvarande av K 4 i skulle det behövas en omfördelning från andra delar av Försvarsmakten på ca . Men man slipper kostnader som själva flytten innebär. Dessutom slipper man transport av befäl och värnpliktiga från till övningsområdena i , som ju skall behållas, förutom de driftkostnader i övrigt som detta innebär. Med stöd av vad som anförts ovan föreslås besluta om att ge regeringen i uppdrag att med finansiering genom de förslag till omstrukturering av personalutläggen enligt ovan och en omdisponering inom Försvarsmaktens totala ram på besluta att inte flytta K 4 till utan behålla det i . För det civila samhället är räddningstjänst med helikopter en livsviktig verksamhet. Det har inte minst de senaste 15 årens olyckshändelser visat. har bl.a. avtal med Försvarsmakten om räddningsresurser med helikopter. Eftersom det kräver dygnetruntberedskap föreslås räddningstjänsten skiljas från den militära verksamheten. De tio med sin personal föreslås lyftas ur Försvarsmaktens organisation och organiseras under annan huvudman. Ett alternativ till huvudman är ett statligt ägt flygbolag med räddningstjänst som huvuduppgift. Avnämare för detta flygbolag kan bli Försvarsmakten för militär flygräddning, för sjöräddning, för civila flygräddningsuppdrag samt kommuner och landsting för deras behov av sjuktransporter, hjälp vid skogsbränder m.m. bekostar de olika samhällsintressenterna denna verksamhet genom avtal med Försvarsmakten eller privata flygbolag. Finansieringen av föreliggande förslag måste ju också åligga dessa avnämare för de tjänster som de har behov av att få utförda. Skillnaden är att man kan renodla räddningstjänstverksamheten på ett bättre sätt än . De tio Superpumorna kan placeras så de täcker intresseområde av flygburen räddningstjänst. Försvarsmakten kan renodla sitt militära behov och det civila samhället får en räddningstjänst med helikopterresurser vars behov är väl dokumenterat. En utredning bör tillsättas. Denna bör inkomma med förslag till ovan beskrivna organisation. Tills denna utredning är klar bör regeringen pröva om den nuvarande baseringen av Superpumorna kan kvarstå. Det är den framtida organisationen som slutgiltigt bör ta beslut om basering av dessa. Eftersom hela omstruktureringen av grundorganisationerna skall vara genomförd och föreslår en snabb utredning bör kostnaderna för Försvarsmakten kunna minimeras genom att avvakta med omstrukturering av helikopterverksamheten tills utredningen är klar och slutgiltigt ställningstagande då kan ske. SäRSKILDA YTTRANDEN 2004/05:FöU4 2004/05:FöU4 SäRSKILDA YTTRANDEN Utskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Försvarspolitisk inriktning 20052007 (punkt 1) (m, fp, kd, c) Av , och (alla m), och (alla fp), () samt (). Effekterna av de besparingar som Försvarsmakten tvingas till är stora. Den nödvändiga omställningen mot ett mindre försvar med hög insatsberedskap är på väg att misslyckas. Utvecklingen är på väg mot en kraftigt reducerad krigsorganisation med sina rötter kvar i det gamla invasionsförsvaret. Omställningen som vi i grunden anser är nödvändig och som vi bejakar kommer varken att skapa ett nationellt försvar eller ett försvar för internationella insatser. Det avsedda både och blir varken eller. Utvecklingen av det svenska försvaret försvagar därmed i allmänhet och i EU-samarbetet i synnerhet. Till detta kan vi foga budgetuppgörelsen med och . Denna resulterade i att Försvarsmakten tvingas till större besparingar i närtid jämfört med de planeringsanvisningar som låg till grund för Försvarsmaktens redovisningar . Signalerna är tydliga. Försvarsmaktens utveckling är kaotisk. Nödvändiga beslut tas inte utgående från välgrundade underlag. Det sparas där det går. Ålder går före kompetens. Moderna förband i insatsorganisationen avvecklas . Cirka 5 000 försvarsanställda förlorar arbetet. Det handlar om var fjärde försvarsanställd som kan komma att varslas på grund av arbetsbrist. Obalanser De två tidigare försvarsbesluten har skapat en obalans mellan försvarets organisation och de mål den förväntas uppnå. Detta är en följd av att Försvarsmaktens produktionskapacitet överstiger behovet, inte av att antalet insatsförband är för få. är åldersstrukturen för officerarna inte anpassad till den nya situationen. Behovet av äldre officerare är väsentligt mindre än det var i går. En annan obalans är att formerna för anställning av officerare inte är anpassade till insatsförbandens krav. Antalet officerare som tjänstgör på förband (fartyg, kompani, division, bataljon) är större i insatsförsvaret än i det gamla invasionsförsvaret. Därför måste Försvarsmakten, precis som i de flesta övriga länder, få utveckla en personalförsörjning som tillgodoser detta. Ytterligare en obalans är att insatsorganisationens kapacitet (kvalitet och antal förband) är för liten för att upprätthålla respekt för suveränitet och svara mot våra internationella ambitioner. I grunden handlar de politiska problemen inte om enskilda utbildningsförband. De handlar om ifall Försvarsmakten verkligen kan utveckla den militära kapacitet som behövs för att säkerhets- och försvarspolitiska mål skall kunna uppfyllas. Ett enskilt militärt angrepp i alla dess former från en annan stat direkt mot är osannolikt . Dock kan det inte uteslutas att det otänkbara kan inträffa. Därför krävs det i insatsorganisationen en större bredd av kompetensbärande förband och modern materiel än vad regeringens politik leder till. Enligt vår mening borde dessa obalanser rättas till. Först därefter kan omställningen av försvaret fortsätta. Personalförsörjning För att fungera behöver försvaret en officerskår som är lämplig för uppgiften. Som vi noterat ovan innebär det att det kommer att krävas en större andel officerare i tjänst på förband och mindre i högre funktioner. Det är uppenbart att nuvarande regelverk måste förändras. Reglerna är otidsenliga och än mindre passar regelverket in när stora förändringar måste ske. Detta senare blir tydligt när försvaret tvingas till att anmäla arbetsbrist och varsla alla som tjänstgör på de förband som skall avvecklas eller flyttas. Målsättningen måste vara att utbildade anställs samt att uppehåll i rekrytering och utbildning undviks. Detta drabbar främst unga kvinnor och män som frivilligt sökt sig till en karriär som officer (och som gång på gång prioriterat) samt de som frivilligt åtagit sig att deltaga i internationella insatser och fått erfarenhet från dessa. Regeringens förslag ger inte bara dessa negativa effekter. Förslaget bortser också från behovet av förnyelse och personligt engagemang från de försvarsanställda. Därför krävs särskilda åtgärder för att bibehålla engagemanget i försvaret och för att möjliggöra för dessa att fortsätta sin karriär som officerare. Självfallet innebär det kostnader att behålla och framgent rekrytera dessa i försvarsorganisationen, men det är en investering . Flera alternativ bör övervägas för att forma en förändrad presonalstruktur. Ett kan vara att hålla sluttidpunkten för omorganisationens genomförande öppen för att skapa större utrymme ekonomiskt. Ett annat alternativ kan vara att låna pengar. Ett tredje alternativ är givetvis en kombination av alla tre åtgärderna förhandlingar, sluttidpunkt för omorganisationen och att låna pengar. Såväl värnpliktiga som anställda utbildas och verkar i system som formats under det . Inga av de förändringar som genomförts verkar i riktning mot ett mer insatsberett försvar med högre kvalitet. Förbandsverksamheten bör i ökad omfattning integreras. Därmed kan en effektivare utbildning och ett förbättrat underhåll uppnås. Detta ökar också möjligheten för officerare, soldater och sjömän att öva i sammansatta förband. Utbildningen av högre chefer blir effektivare. Den utveckling som sker har förändrat hela inriktningen av totalförsvaret. Försvarsmakten förändras från ett mobiliserande försvar till ett försvar som skall vara insatsberett året runt. Förbanden är mobiliserade och står i varierande grad av beredskap eller är insatta. De internationella insatserna har blivit en del av Försvarsmaktens huvuduppgifter. demobiliseras förbanden och står i reserv för att senare utgå ur organisationen. Det innebär att Försvarsmaktens personalförsörjning måste förändras radikalt. Även i fråga om värnpliktstjänstgöringen finns stora frågetecken. Det är tveksamt om regeringens föreslagna grundorganisation ger tillräckliga förutsättningar för att uppfylla de internationella åtaganden gör, både i fråga om FN-insatser och deltagande i EU:s krishanteringsstyrka. Ambitionerna är höga och skall bli ännu högre. Därför bör regler och former för uttagning och utbildning omprövas. Värnpliktssystemet bör förändras så att fler kvinnor engageras i försvaret. Varje utbildad värnpliktig som inte kommer till nytta genom placering i insatsorganisationen eller internationell tjänst är en tveksam investering i en ny och begränsad ekonomi. Alla åtgärder som syftar till att soldaterna tas till vara på det ena eller andra sättet måste övervägas. Viljan att stå till förfogande för internationell eller nationell beredskap efter genomförd utbildning måste få större betydelse. Utbildningen bör även tas till vara än . Enligt vår mening måste personalförsörjningen förändras. Det behövs såväl ett nytt värnpliktssystem som officerssystem. Annars kommer det nu omedelbara problemet att permanentas. Det går självklart att hitta former där människan tas till vara och ges möjligheter till att utvecklas efter förmåga och intresse. Frivilligrörelsen Den frivilliga försvarsverksamheten ska bidra till totalförsvarets folkliga förankring. De frivilliga insatserna på ideell grund inom totalförsvaret måste samhället slå vakt om. Den frivilliga verksamheten inom totalförsvaret tar ett stort ansvar för bemanning av organisationer som skall kunna verka vid påfrestningar på samhället i fred, under kris och i krig. Frivilligrörelsen utgör en rekryteringsgrund och bas för totalförsvaret. Den skall kunna åta sig bemanningsuppdrag av militära förband samt främja långsiktigheten och stabiliteten i den frivilliga rekryteringen till de förband som skall sättas upp för internationella insatser. Försvarets resurser skall även kunna utnyttjas i fred Såväl händelserna i och tragedin i visar på ett antal faktorer som påverkar myndigheternas möjligheter att var för sig eller samlat inom en myndighet göra insatser. Det är därför av stor vikt att myndigheter kan och får samarbeta så att samhällets resurser utnyttjas optimalt. Gemensamma operativa och taktiska anvisningar för polisinsatser med stöd från övriga myndigheter inklusive Försvarsmakten är en förutsättning för en effektiv och samordnad insats. Därför är det viktigt att Försvarsmakten ges befogenheter, efter begäran och under ledning av civila myndigheter, att kunna delta i bevakningen av civila skyddsobjekt för att kunna avvärja exempelvis terrorhot. Vi har gemensamt i motion och reservation utgått från att en ny lagstiftning bör öppna för att försvarets resurser kan användas vid kvalificerad våldsanvändning vid svåra terroristhot. Utgångspunkten är att sådana insatser sker efter framställning från och under ledning av polismyndighet. Ekonomi Försvarsmaktens ekonomi påverkas inte bara genom anslagen i statsbudgeten. Utöver det drabbas man av återkommande krav från regeringen på utgiftsbegränsningar som krävs för att statens budgettak skall hållas. har det lagts utgiftsbegränsningar till ett sammanlagt belopp på ca . förbandsverksamheten utbildning, övningar, tid till sjöss och i luften minskar eller ställs in, beställd materiel och tjänster till Försvarsmakten måste levereras senare, alternativt att beställd materiel avbeställs med skadeståndskrav som följd samt Försvarsmakten nödgas tvångsspara motsvarande belopp över till nästa verksamhetsår. Enligt anslagsförordningen får en myndighet föra av årsanslaget till kommande verksamhetsår. Det står även regeringen fritt att begränsa ett anslagssparande genom att dra in redan tilldelade medel, inklusive de . drogs in och under innevarande år har återtagits till statskassan. Inräknat det som fått medföras är nu Försvarsmaktens totala behov att få föra med sig anslagssparande till 2005 uppe i ca . Den faktiska konsekvensen av detta är att Försvarsmakten lever i ett ständigt omplaneringstillstånd, huvudsakligen rörande närtidsplaneringen. Det som i huvudsak då drabbas är förbandsverksamheten och utvecklingsprojekten, dvs. ny materiel som utgör ingången till den eftersträvade omställningen av Försvarsmakten och det internationella samarbetet som utgör grunden för vår framtida försvarsindustri. effekter tillsammans med ökad internationell ambition, som redovisats ovan, ger en reduktion med ytterligare för perioden 20052007. Till detta kan läggas en betydande risk för ytterligare stora ekonomiska reduceringar på kort sikt genom utnyttjandet av årliga utgiftsbegränsningar av tilldelat anslag. Genom att på detta sätt utnyttja utgiftsbegränsningar sätter regeringen anslagsförordningen ur spel. Omställningen av försvaret är rätt. Det är de ständigt nya ekonomiska pålagor i det korta perspektivet som gör att en god tanke riskerar att omintetgöras. Försvarspolitisk inriktning 20052007 (punkt 1) (mp) av () de gröna står bakom regeringens två propositioner 2004/05:5 Vårt framtida försvar och 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation. Genom regeringens samarbete med i försvarsfrågan har vi getts tillfälle att sätta rejäla gröna avtryck i fortsatta försvarspolitik. Genom vår medverkan fortsätter omställningen av det militära försvaret till en försvarsmakt som i första hand skall bidra till internationell fred och säkerhet. Gamla försvarsstrukturer som var inställda på att möta gårdagens hot avvecklas i en snabbare takt. Reduceringen av militärutgifterna kommer att successivt fortsätta till förmån för satsningar på en ökad civil krisberedskap för att möta de mer sannolika hoten. Den internationella förmågan ökar och resurserna för fredsfrämjande insatser kommer att bygggas upp. Den försvarspolitiska beslutsprocessen lämnar de långa, stela försvarsbesluten bakom sig. Försvarspolitiken kommer därmed att kunna bli mer dynamisk och snabbare än tidigare anpassa försvaret till omvärldens krav och förändringar. På några punkter hade eftersträvat en tydligare politik än vad som framkommer i regeringens proposition. Materielutgifterna är fortfarande för höga. Det är enligt vår mening fortfarande en orimligt hög andel av försvarsutgifterna som satsas på utveckling och anskaffning av ny försvarsmateriel. delar ÖB:s uppfattning att materielförsörjningen skall utgå från försvarets operativa behov. Detta har enligt vår mening inte fått tillräckligt genomslag i propositionen. Huvuddelen av Försvarsmaktens materiel kommer att vara toppmodern . Det operativa behovet av ny materiel är därför mycket begränsat. Utvecklingen av t.ex. nya ubåtar behövs inte, dels för att de nuvarande kommer att var fullt moderna framåt, dels för att behovet av ubåtar för internationella fredsfrämjande insatser är ytterligt begränsat. Likaså måste möjligheten att omförhandla JAS-kontrakten prövas då Försvarsmakten saknar behov av alla de flygplan som beställts. Materielsatsningarna ger intrycket av att i första hand tillgodose försvarsindustrins intresse av nya utvecklingpr-ojekt och för att främja exportsatsningar. De försvarsindustriella ambitionerna ligger fortfarande på en europeisk stormaktsnivå. välkomnar därför att ett enigt utskott kräver ett större inflytande från sida över försvarets materielförsörjning. Vi kommer att ta till vara den möjligheten! Personalförsörjningen bör enligt vår mening ytterligare reformeras. Totalförsvarsplikten för män, låt vara med uttalanden om ett ökat inslag av frivillighet vid uttagningstillfället, ligger fortfarande som grund för personalförsörjningen. Enligt vår mening bör i princip den lagbundna plikten nu kunna utmönstras. Eftersom det antal värnpliktiga som skall tas ut, främst baseras på behovet att bemanna utlandsstyrkan och inte på behovet att bemanna förband för att försvara borde ett helt frivilligt system för både män och kvinnor prövas. kommer också att noggrant följa personaluppsägningarna. Det vore olyckligt om dessa främst drabbar den personal som Försvarsmakten behöver mest av alla kvinnor och de yngre officerarna. När det gäller Försvarsmaktens internationalisering, dess integrering i EU:s försvarspolitiska samarbetsstrukturer m.m. och samarbetet med Nato, så redovisar sina ståndpunkter i dessa frågor i ett särskilt yttrande över betänkandet 2004/05:UFöU2 säkerhetspolitik 3. Ekonomiska förmåner (punkt 13) (v) av (). åsikt är att värnpliktiga som lider av alkohol- eller drogproblem måste tas om hand och ges rehabilitering. De värnpliktiga är Försvarsmaktens ansvar och skall på intet sätt ställas utan hjälp när problem av denna art påträffas. Erfarenheter från förband som erbjudit och genomfört rehabilitering visar också att individer som med Försvarsmaktens hjälp sluppit från sitt beroende har blivit mer positivt inställda till Försvarsmakten och dess verksamhet och klarat av sin plikttjänstgöring med högsta vitsord. Givetvis är det av yttersta vikt för genomförandet av rehabilitering är att den värnpliktiges personliga integritet värnas och att högsta möjliga grad av diskretion iakttas. Utskottet skriver i betänkandet att den värnpliktige, i de fall han fullgör sin tjänstgöring, har rätt till samma rehabilitering som en anställd. Vidare skriver utskottet att i de fall grundutbildningen avbryts är det ansvar att hjälpa den unga mannen eller kvinnan med rehabilitering. Det är riktigt som utskottet skriver. På vissa förband är man mycket bra på att ta hand om dem som drabbats av alkohol- eller drogproblem. De stödjer och uppmuntrar den värnpliktige såväl att genomföra en rehabilitering som att slutföra sin grundutbildning. På andra utbildningsplatser är man betydligt oskickligare i detta avseende. Det är, enligt min och mening, viktigt att samtliga utbildningsplatser prioriterar ett handlingsalternativ som uppmuntrar och stödjer den enskilde värnpliktige så att han/hon kan genomföra sin utbildning. FöRTECKNING öVER BEHANDLADE FöRSLAG BILAGA 2004/05:FöU4 2004/05:FöU4 BILAGA FöRTECKNING öVER BEHANDLADE FöRSLAG Förteckning över behandlade förslag Propositioner Proposition 2004/05:5 Vårt framtia försvar 2. Regeringen föreslår att dels bemyndigar regeringen att i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationella samarbeten, överlåta förmåga eller som annars kan avvaras för en begränsad tid (avsnitt 7.6), 3. Regeringen föreslår att dels bemyndigar regeringen att få sätta ned startkapitalet för Musköanläggningen med skillnaden mellan bokfört värde och den marknadsmässiga värdering av anläggningen som skall ske (avsnitt 10.4), 4. Regeringen föreslår att dels godkänner regeringens förslag om mål för politikområdet Totalförsvar (avsnitt 6.1), 5. Regeringen föreslår att dels godkänner regeringens förslag i fråga om kraven på Försvarsmaktens operativa förmåga (avsnitt 6.2.1), 6. Regeringen föreslår att dels godkänner regeringens förslag att det av tidigare beslutade målet för verksamhetsområdet Det civila försvaret upphör att gälla (avsnitt 6.3), 7. Regeringen föreslår att dels godkänner regeringens förslag till inriktning av insatsorganisationen (kapitel 7), 8. Regeringen föreslår att dels godkänner regeringens förslag i frågan om internationell förmåga (avsnitt 7.2.5), 10. Regeringen föreslår att dels godkänner regeringens förslag till inriktning att den ekonomiska ramen för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet skall minska (avsnitt 10.2). Proposition 2004/05:43 Försvarsmaktens grundorganisation 1. Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag att lägga ned i , i , i , i /, Andra ytstridsflottiljen i /, i , Sydkustens marinbas i , Ostkust marinbas i /, flygflottilj i , militärdistriktsstab i /, Försvarsmaktens Halmstadsskolor i , Örlogsskolorna i , Arméns tekniska skola i , i och Flygvapnets Uppsalaskolor i (avsnitt 3.4). Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag att omlokalisera Artilleriregementet från till , Första ubåtsflottiljen från /till , från till /, Försvarsmaktens logistik från till och Försvarsmaktens sjukvårdscentrum från till (avsnitt 3.4). Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag att inrätta Marinbasen i , Försvarsmaktens tekniska skola i , Sjöstridsskolan i och Luftstridsskolan i (avsnitt 3.4). Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag att omfattning av Försvarsmaktens grundorganisation och lokalisering av de organisationsenheter som ingår i grundorganisationen (avsnitt 3.7). Framställning till 2003/04:RRS9 styrelses framställning angående granskning av försvarets materielförsörjning tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anför om att regeringen skall återkomma till med en redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning av granskningen av försvarets materielförsörjning. Följdmotioner 2004/05:Fö1 av (): 2. begär att regeringen låter en oberoende instans granska kostnaderna för de i propositionen föreslagna flyttningarna av verksamhet från en ort och i stället bygga upp samma verksamhet på en annan ort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nytt förslag till grundorganisation skall tas fram. 2004/05:Fö2 av (): 1. begär att regeringen i särskild ordning lägger fram förslag till utformning och organisation av en internationell test- och övningsverksamhet i enlighet med betänkandet Snö, mörker och kyla (SOU 2004:77). begär att regeringen återkommer med förslag till utformning av Försvarsmaktens grundorganisation vad gäller stationeringen av den markoperativa helikopterverksamheten i samband med behandlingen av betänkandet Snö, mörker och kyla (SOU 2004:77). begär att regeringen återkommer med förslag till utformning av Försvarsmaktens grundorganisation vad gäller utformningen av Försvarsmaktens jägar- och underrättelseförband i samband med behandlingen av betänkandet Snö, mörker och kyla (SOU 2004:77). 2004/05:Fö3 av (): 1. beslutar i första hand att P 18 på skall finnas kvar i den framtida försvarsorganisationen. beslutar, under förutsättning att avslag på första att-satsen ges, att militär verksamhet med värnpliktsutbildning skall finnas på även . beslutar att militära grupperingar skall finnas i varje län. beslutar att Kalmargruppen skall finnas kvar i den framtida försvarsorganisationen. 2004/05:Fö4 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att nyutvecklingsprojektet , Torped Mina Sensor, ges fortsatt stöd så att kompetensen inom undervattensteknologin kan bevaras. 2004/05:Fö5 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nedläggning av militärdistriktsgruppen Kalmargruppen inom Södra militärdistriktet. 2004/05:Fö6 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avvecklingen av MD-gruppen i . 2004/05:Fö7 av (): 2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen återkommer till med formellt beslutsförslag i fråga om Försvarsmaktens grundorganisation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att låta en oberoende instans granska kostnaderna för de i propositionen föreslagna flyttningarna av verksamhet från en ort för att i stället bygga upp samma verksamhet på annan ort. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett nytt förslag till grundorganisation skall tas fram. 2004/05:Fö8 av m.fl. (v): 2.