bet · GR01MJU14 · 2004-04-20 00:00:00 — Tjurfäktning är en frånstötande form av djurplågeri. När EUharmoniserar sina regler mot djurplågeri inom jordbruket och andra områdenär det inte rimligt att i längden acceptera tjurfäktning i dess nuvarandeform. bör därför aktivt verka för att EU upprättar ett programför hur den djupt rotade folkliga tradition som tjurfäktning utgör kantransformeras till en mer acceptabel form av underhållning som är iöverensstämmelse med EU:s normer om djurskydd. Detta bör ges regeringentill känna.24. Djur i nöjesbranschen, punkt 21 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om djurskydd i djurparker och på cirkus. Därmedbifaller motion 2002/03:MJ490 yrkandena 33 och 34 samt avslårmotionerna 2002/03:MJ252 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ287, 2002/03:MJ341yrkandena 1-3, 2002/03:MJ373, 2002/03:MJ414 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ439yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ458, 2002/03:MJ462 yrkandena 1 och 2,2003/04:MJ251 yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ252 yrkandena 1-3 och 2003/04:MJ367yrkande 16.StällningstagandeNumera gäller bestämmelsen i djurskyddslagen om att djur skall ha rätttill ett naturligt beteende även för cirkusdjur. Det är viktigt attdjurskyddstillsynen för cirkusdjur efterlevs och att djuren ges ordentligarastningsmöjligheter på uppehållsorterna. Kommunerna bör beakta det närtillstånd ges till plats för uppsättande av cirkusen. Cirkusdjurenskringflackande och instängda liv ger dock inte möjlighet till det, och manbör därför införa ett uttryckligt förbud mot användning av djur på cirkussom inte finns i tamt tillstånd i Sverige.Djurparker innebär att djurarter som vanligtvis lever vilda hålls i hägnför människors nöje. Det kan under vissa betingelser vara berättigat förhotade arter där en avelsbas behövs eller där syftet är att öka förståelsenför djuren i fråga. Djurens utrymme i djurparker har successivt förbättrats,men är fortfarande inte tillfredsställande i en del fall. Inga dispenserbör ges för hägn som inte uppfyller gällande krav.Detta bör ges regeringen till känna.25. Djur i pornografiska sammanhang, punkt 22 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tidelag. Därmed bifaller motion2003/04:MJ367 yrkande 17 och avslår motionerna 2002/03:MJ479 och 2002/03:MJ490yrkande 36.StällningstagandeEnligt 16 kap. 13 § skall den som uppsåtligen eller av grovoaktsamhet, genom misshandel, överansträngning eller vanvård eller påannat sätt otillbörligen utsätter djur för lidande dömas för djurplågeri.Innan lagen ändrades var det emellertid själva handlingen som varkriminaliserad, dvs. tidelag var förbjudet. krävs det en effekt, dvs. ettdjurplågeri, för straffbarhet. Som lagen är skriven finns det risk förolika tolkningar. Därför bör ett explicit förbud mot tidelag återinföras.Det finns ingen situation då det kan betraktas som legitimt att enmänniska utnyttjar ett djur sexuellt. Detta bör ges regeringen till känna.26. Djur i pornografiska sammanhang, punkt 22 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om djur i pornografiska sammanhang. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ490 yrkande 36 och avslår motionerna 2002/03:MJ479och 2003/04:MJ367 yrkande 17.StällningstagandeAnvändning av djur i pornografiska sammanhang är en grov kränkning avdjuret, vilket uttryckligen bör förbjudas. Detta bör ges regeringen tillkänna.27. Xenotransplantationer, punkt 24 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om xenotransplantationer. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ367 yrkande 15.StällningstagandeTransplantation av vävnad från djur till människor kallas xenotransplantation.I dag används xenotransplantation bl.a. vid behandling av diabetes, dåinsulinproducerande celler från grisar injiceras i människokroppen. Tankarfinns på att transplantera hela organ, t.ex. hjärtan ellernjurar, från djur till människor. Om ett djur i övrigt levt ett fullgottliv ser vi det som etiskt berättigat att ta organ från det djuret för atttransplantera det till människa om det kan minska människans lidande. Denmedicinska vetenskapens framsteg har väckt förhoppningar om att det iframtiden skall vara möjligt att föda upp djur med mänskliga organ, somvid behov skall kunna transplanteras till behövande människor. Det ärinte acceptabelt att ett djur föds upp enbart i syfte att vara ettreservdelslager för människan, om det underminerar djurets möjligheter tillnaturligt beteende eller om det till följd av det främmande organet fårnedsatt välbefinnande. Då samhällets resurser till medicinsk forskning ärbegränsade bör forskningen kring ersättning av mänskliga organ i förstahand syfta till utveckling av konstgjorda organ eller organ som inte kräveren djurkropp för att kunna odlas. Det är viktigt att de etiska ramarnaför xenotransplantation diskuteras och blir föremål för politiska beslut.Detta bör ges regeringen till känna.28. Grytjakt, punkt 25 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om grytjakt. Därmed bifaller motionerna2003/04:MJ273 yrkande 3 och 2003/04:MJ372.StällningstagandeGrundläggande för svensk djurskyddslagstiftning är att djur skall behandlasväl och få sina arttypiska behov och beteenden väl tillgodosedda. Grytjaktär en grym företeelse som går ut på att jakthundar skall lära sig attdriva ut räv ur gryt eller markera var grävlingar gömmer sig. Hundar tränaspå levande grävlingar. Cirka 50 grävlingar sitter fångna på detta sättrunt om i landet. Fram höll man även rävar, vilket upphördeav djurskyddshänsyn. Denna form av djurplågeri bör förbjudas. Detta börges regeringen till känna.29. Övriga djurskyddsfrågor, punkt 26 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förädlingsstöd. Därmed bifaller motion2003/04:MJ367 yrkande 1 och avslår motionerna 2002/03:MJ490 yrkandena 21och 22, 2003/04:MJ204 och 2003/04:MJ367 yrkande 7.StällningstagandeDen svenska synen på djurhållning måste få genomslag i hela . Dettaför djurens skull, men också för den svenska livsmedelsnäringens skull.Det är inte bra att svenska bönder får en konkurrensnackdel på grund avandra länders svaga djurskyddslagstiftning. I avvaktan på strängare reglerbör EU ge stöd till investeringar för förbättrat djurskydd, utöver vadlagstiftningen kräver. Strävan måste vara att svenska bestämmelser pådjurskyddsområdet skall tjäna som vägledning för arbetet inom EU. Det börvara möjligt att bevilja förädlingsstöd till företag som vill utvecklaprodukter vars mervärde består i att särskilda djurskyddshänsyn tagits.Detta bör ges regeringen till känna.30. Övriga djurskyddsfrågor, punkt 26 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om genetiskt betingade defekter m.m. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ490 yrkandena 21 och 22 samt avslår motionerna2003/04:MJ204 och 2003/04:MJ367 yrkandena 1 och 7.StällningstagandeImport av djur eller produkter från djur som genmanipulerats eller behandlatsmed tillväxthormon eller antibiotika i tillväxtsyfte bör förhindras.Antibiotika skall bara få ges till sjuka djur. Det är alldeles fel attavla djur så hårt som t.ex. rasen belgisk blå. Dess ben orkar knappt bäradjurets kroppstyngd, och kon kan inte föda sina kalvar utan kejsarsnittvarje gång. Dessa och andra raser med genetiskt betingade defekter samtmånga högproduktionsavlade höns och kycklingar som har ständig växtvärkskall inte få användas i . Detta bör ges regeringen till känna.31. Veterinärväsendets organisation, punkt 27 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om veterinärorganisationen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ35 yrkande 5 och avslår motionerna 2003/04:MJ33 yrkande6, 2003/04:MJ367 yrkande 19 och 2003/04:MJ431 yrkande 8.StällningstagandeFolkpartiet har ställt sig bakom en oberoende utredning om situationenför privatpraktiserande veterinärer och distriktsveterinärer. Det ärviktigt att denna utredning ger en allsidig spegling av veterinärorganisationen.Av de ca 2 000 veterinärer som är verksamma är ca 300distriktsveterinärer,70 besiktningsveterinärer samt 40 länsveterinärer. Distriktsveterinärernabehandlar ca 450 000 djur , varav knappt 180 000 är lantbruketsdjur. En konkurrenssituation har uppstått vad gäller behandlingen avsällskapsdjur. speglar länsveterinärernas storabetydelse för djurskyddstillsynen. De har ålagts nya uppgifter utanmedföljande resurser. I den av beställda utredningen omveterinärorganisationens verksamhet bör situationen för privata ochdistriktsanställdaveterinärer följas upp. Vidare bör det göras en översyn över medelstilldelningentill länsveterinärernas verksamhet. Detta bör ges regeringen till känna.32. Huvudmannaskapet för försöksdjursveterinärer, punkt 28 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om försöksdjursveterinärer. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ402 yrkande 8 och avslår motionerna 2003/04:MJ230 och2003/04:MJ440.StällningstagandeTill verksamheter som bedriver djurförsök finns försöksdjursveterinärerknutna. Dessa veterinärer är ofta anställda av den som bedriver verksamheten,vilket kan innebära en svår intressekonflikt för veterinärerna. Jag anseratt regeringen bör se över möjligheten att ändra huvudmannaskapet förförsöksdjursveterinärer i syfte att skilja tillsyn från verksamhet. Dettabör ges regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Tillsynens finansiering genom kommunala avgifter, punkt 2 (m)(), () och () anför:Vi vill framhålla att ambitionen för djurskyddet måste stå i proportiontill de resurser som anvisas. Revisionen föreslog att regeringen skullefå i uppdrag att överväga om regelverket skulle förändras och hurresursbehovet skall tillgodoses.Mot bakgrund av detta och mot bakgrund av revisionens granskning vill viframhålla att den principiellt riktiga fördelningen av kostnaderna är attmyndighetsutövning skall bekostas av allmänna medel. Däremot är det rimligtatt kontroller föranledda av brister betalas av den felande. Anammas dettasynsätt uppfylls krav på lika behandling mellan djurägarei olika kommuner.Riksrevisionens påpekande att avgifterna, i vissa kommuner, inte står iproportion till verksamheten innebär de facto att djurägare genomavgiftssystemet betalar till kommunens övriga verksamhet. Detta innebär såledesen form av extra utdebitering för vissa grupper.Ordinarie rutinkontroller bör inte få avgiftsbeläggas.2. Djurtransporter, punkt 10 (fp)() och () anför:Djurhållningen måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständigdöd. Djur bör i första hand inte betraktas som handelsvaror utan somlevande varelser. En dålig djurhållning är inte bara etiskt oförsvarbarutan innebär även en hälsorisk för konsumenten.Folkpartiet anser att i EU inte får förtröttas i arbetet med attminimera tiden för djurtransporter samt arbetet med att slakt sker sånära djurens uppfödningsplatser som möjligt.Ansenliga belopp betalas ut i bidrag till export av levande djur. Folkpartietanser att inom EU bör verka för ett borttagande av exportbidragen.Det är bl.a. dessa subventioner som gör djurtransporterna lönsamma. Somett första steg bör samtliga medlemsstater kontrollera att EU:s djurskydds-och transportdirektiv följs innan bidrag utbetalas.3. Hundar och katter, punkt 17 (kd)() anför:Att människor hotas, skadas och till och med dödas av s.k. kamphundar fåraldrig accepteras. har det inträffat fleraallvarliga tillbud med sådana hundar i . I länder som ,och har flera människor dödats till följd av angreppfrån kamphundar. Flera europeiska länder har en restriktiv lagstiftningvad gäller dessa typer av hundar. Jag anser att det är viktigt att manförebygger skador och andra negativa konsekvenser ytterligare i Sverige.Därför bör djurskyddsförordningen om vad som är en farlig hund förtydligasoch tillämpas effektivare. Polisen behöver få ett klart och tydligtregelverk vad gäller omhändertagande av hundar.4. Veterinärväsendets organisation, punkt 27 (kd)() anför:Dagens svenska veterinärväsende har uppenbara brister på grund avJordbruksverkets dubbla roller som leder till jävsituationer och osundkonkurrens.Detta riskerar att få negativa konsekvenser för veterinärvården.Konkurrenssituationen för privatpraktiserande veterinärer är ohållbar på grundav att genom distriktsveterinärsorganisationen (DVO)bedriver veterinärverksamhet och konkurrerar med privata veterinärersamtidigt som man har myndighetsansvaret. Sex av tio distriktsveterinäreruppger att det finns en konfliktsituation mellan de två rollerna somvårdare och myndighetsperson. Dessutom subventioneras DVO:s verksamhet viaskattsedeln, vilket snedvrider konkurrensen till nackdel för privatpraktiserandeveterinärer.Distriktsveterinärerna behandlar lantbrukets djur i mindre utsträckningän tidigare och behandlingar av sällskapsdjur har ökat i motsvarande grad.Det har medfört att de två veterinärgrupperna i allt större omfattningarbetar med samma målgrupper. Det finns därför svaga skäl för staten attvara huvudman för distriktsveterinärerna.På förslag av revisorer beslutade föregående riksmöteatt ge regeringen i uppdrag att tillsätta en oberoende utredning meduppdrag att lösa problemen med fördelningen av det statliga bidraget tillDVO, statens ansvar för sällskapsdjuren och dubbla roller,dvs. distriktsveterinärernas dubbla roller som myndighetsutövare ochpraktiserande veterinärer. Det är beklagligt att någon utredning ännuinte är tillsatt. Jag vill understryka vikten av att utredningen påbörjarsitt arbete snarast.5. Motioner om djurförsök, punkt 30 (kd)() anför:Utskottet har valt att behandla de motioner som gäller djurförsök iförenklad form. Jag motsätter mig inte detta. vill jag lyfta framnågra frågor inom området som särskilt viktiga.Det är viktigt att djurskyddslagen ändras så att användningen av djurförsökinom utbildningsväsendet endast tillåts i utbildningar där studenten kommeratt använda djurförsök i sin kommande yrkesverksamhet. Vidare börlagstiftningen ändras så att det vid svenska universitets- ochhögskoleutbildningarinte skall vara obligatoriskt att delta i laborationer med djurförsök.Dessutom bör studenter och forskare ges ökad utbildning i alternativametoder till djurförsök.Arbetet med att minimera plågsamma djurförsök måste bedrivas med kraftinom EU. Det är viktigt att kemikalieindustrin samarbetar kring testningav kemikalier, så att ett och samma ämne inte testas . Detbehövs mer forskning kring och information om alternativa testmetoder sominte inkluderar djurförsök. Det är viktigt att testverksamheten i Europaär uppdaterad med de senaste vetenskapliga rönen och testmetoderna.Djurförsök skall inte tillåtas om alternativa metoder finns eller om resultateninte kan delas av alla eventuella producenter av kemikalien i fråga.Enligt 49 § djurskyddsförordningen skall djurförsök föregås av en etiskprövning där försökets betydelse skall vägas mot djurets lidande. Ettinte helt lyckat förhållande är att de djurförsöksetiska nämnderna ärsammansatta av till hälften lekmän och till hälften forskare ochdjurförsökspersonal, medan företrädare för djurskyddsintresset ej ärrepresenterade.Reglerna för de djurförsöksetiska nämndernas sammansättning och arbetssättbehöver revideras. Det är angeläget att nödvändig kompetens finnsrepresenterad i nämnderna, att de förtroendevalda lekmännen ges tillräckligutbildning för sitt uppdrag samt att företrädare för djurskyddsorganisationerskall vara representerade.BilagaFörteckning över behandlade förslagFramställningenFramställning 2003/04:RRS1 styrelses framställning angåendedjurskyddstillsynen:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad styrelsen anförtom att regeringen skall återkomma till med en redovisningav de åtgärder som vidtagits med anledning av granskningen avdjurskyddstillsynen.Följdmotioner2003/04:MJ33 av m.fl. (kd):1. begär att regeringen senast i samband med budgetpropositionenför redovisar hur resursbehovet inom djurskyddet skall tillgodosessamt om uppgifterna eller regelverket till någon del behöver omprövas.2. begär att regeringen återkommer med förslag till lagändringså att kommunernas samarbete om djurskyddstillsynen underlättas, i enlighetmed vad som anförs i motionen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör överväga om det behövs förändringar iregleringen av hur det lokala djurskyddsarbetet finansieras, varvid förutomfinansiella aspekter även bör beaktas vikten av att djurhållare i olikadelar av landet behandlas på ett så långt möjligt likvärdigt sätt.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör återkomma till med förslag om hurtillräckliga resurser till länsveterinärerna kan säkerställas.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att regeringen uppmärksammar behovet av en förbättradstyrning och en väl fungerande uppföljning av djurskyddsarbetet.6. begär att regeringen , i enlighet med riksdagenstidigare beslut, tillsätter en utredning om nya organisatoriska lösningarför den fältveterinära verksamheten.7. begär att regeringen återkommer till riksdagenmed redovisning av de åtgärder som vidtagits med anledning av Riksrevisionensgranskning.2003/04:MJ34 av m.fl. (m):1. begär att regeringen redovisar vilka åtgärder somvidtagits med anledning av granskning av djurskyddstillsynen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att myndighetsutövning skall bekostas av allmänna medel.2003/04:MJ35 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en uppföljning av Riksrevisonens rapport.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att den nya också skall ha till uppgiftatt samordna agerande i internationella organ.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att kommunerna upprättar en tillsynsplan.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att underlätta samverkan över kommungränserna vad avserinspektörsverksamheten.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en allsidig spegling av veterinärorganisationen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av adekvat utbildning för djurskyddsinspektörer.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att djursjukdomsdatabasen bör upprättas.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tillsynsavgifter.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrade rutiner vad gäller information och rapporteringtill och från EU.2003/04:MJ36 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att kommunernas självstyre måste värnas och att dedärmed själva skall avgöra taxesättningen för tillsyn.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att kommunerna skall ges möjlighet att samordna sintillsynsverksamhet med andra kommuner samt att differentiera taxorna medhänvisning till exempelvis aktivt miljöarbete.2003/04:MJ37 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening attförprövningsinstrumentet bör breddas till att hantera samtliga aspekter inomgården som är av betydelse för djurskydd eller djurhälsa, t.ex. så attdjurskyddslagstiftningens krav gällande bete och utevistelse för djur kanuppfyllas.2. tillkännager för regeringen som sin mening att kravinförs på att länsveterinär deltar i beslut rörande förprövning.3. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringenvidtar de åtgärder som krävs för att förbättra verkställigheten hospolismyndigheten då det gäller omhändertagande av djur.4. begär att regeringen verkar för att motsvarande utvecklinginom åklagarämbetet som skett inom miljörättens område också initieras dådet gäller djurskyddsrätt.5. tillkännager för regeringen som sin mening att ensärskild kurs i förvaltningsrätt med fokus på veterinärens roll i detlagstadgade djurskyddet införs i veterinärutbildningen.6. begär att regeringen, via , garanterartillgången på fortbildningskurser med liknande innehåll till utexamineradeveterinärer.Motioner från allmänna motionstiden /03:U324 av m.fl. (mp):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att EU avvecklar alla bidrag för export av djur och att EU:sövriga bidrag till djurtransporter och djurhållning inom jordbruketavskaffas.2002/03:MJ235 av m.fl. (m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att inte fatta ensidiga beslut om svensk pälsdjursnäring innan EU:skommande regelverk på området är på plats.2002/03:MJ242 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att det skall bli tillåtet med s.k. kodressörer.2002/03:MJ243 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom en fortsatt svensk minknäring.2002/03:MJ252 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbud mot vilda och exotiska djur på cirkus.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om strängare regler vad gäller djurskydd för övriga domesticeradedjur i cirkusverksamhet.2002/03:MJ256 av Skånberg och (båda kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att den arbetar för att EU skallkartlägga och dokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vid transporterav levande djur mellan EU:s olika medlemsländer.3. begär att regeringen i en skrivelse redogör för vilkaåtgärder den har vidtagit inom EU och i andra internationella forum föratt främja bättre djurhållning och djurskydd.2002/03:MJ265 av m.fl. (s):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om aggressiva hundar.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att 19 a § djurskyddsförordningen överförs till lagenom tillsyn över hundar och katter.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att det räcker att ett eller två av kraven i 19 a §djurskyddsförordningen uppfylls för att ett förbud skall kunna meddelas.2002/03:MJ272 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att förbjuda pälsdjursuppfödning vad gäller minkar, kaniner,chinchillor, rävar och andra djur som hålls för pälsproduktion.2. tillkännager för regeringen som sin mening att Sverigeverkar för importförbud av päls kommen från djur fångade i bensax ellerkroppsfälla.3. tillkännager för regeringen som sin mening att Sverigei internationella sammanhang verkar för att bensax eller kroppsfälla skallförbjudas som fångstmetoder.2002/03:MJ277 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen ska följa upp tillämpningen av djurskyddslagenså att dess krav följs när det gäller tillämpningen i produktionen avslaktkyckling.2.