bet · GR01SKU20 · 2004-03-09 00:00:00 — Ett annat alternativär att jämföra med kommunernas taxor för hemtjänst respektive förskola.Prisetför vit städning är ca , men svart städning kan fåsför en tredjedel av priset. Vi anser att konkurrenssnedvridningen redanär ett faktum på grund av den svarta marknaden för hushållstjänster.Förslaget stimulerar en vit marknad för tjänster som underlättar vardagenför dem som arbetar. Vi menar att de minskade skatteinkomsterna på grundav det låga schablonbeloppet till viss del kompenseras av den inkomstskatt,arbetsgivaravgifter m.m. som kommer att betalas för dem som arbetar medhushållstjänsterna.Det är viktigt att den svarta ekonomin bekämpas. Genom ovanstående förslagkan en viss del av den svarta sektorn inom hemtjänstbranschen konkurrerasut av dem som betalar skatter m.m. och följer arbetsrättslagstiftningen.Enligt vår mening bör det därför införas ett schablonbelopp för värderingav förmånen som tar hänsyn till hushållens betalningsvilja för tjänsterna.16. Gåvor och bidrag till ideell verksamhet, punkt 15 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en avdragsrätt för gåvor till internationellbiståndsverksamhet. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Fi305yrkande 14 och 2003/04:So635 yrkande 9 och bifaller delvis motionerna2002/03:U207 yrkande 2, 2003/04:Sk227 yrkandena 1-3, 2003/04:Sk256 yrkande1, 2003/04:Sk264, 2003/04:Sk285 yrkande 1, 2003/04:Sk290 yrkandena 3 och4, 2003/04:Sk325, 2003/04:Sk336 yrkande 1, 2003/04:Sk373, 2003/04:Sk430,2003/04:Ju443 yrkande 12 och 2003/04:Kr329 yrkande 7.StällningstagandeDen frivilliga internationella biståndsverksamheten betyder mycket. Förstoch främst är den viktig för att den ofta kan bedrivas närmare folket imottagarlandet än vad statlig biståndsverksamhet kan komma. I vissa fallär frivilliga hjälparbetare den enda vägen att förmedla utländskt bistånd.Dessa människor drivs av ett starkt ideellt engagemang och åstadkommerofta stora resultat med förhållandevis små resurser. Den frivilliga hjälpenär också viktig för att förankra den internationella solidariteten hosdet svenska folket. Fadderbarnsverksamhet, Röda Korset, Amnesty, RäddaBarnen och är exempel på verksamheter och organisationer sominte bara gör fantastiska insatser i fjärran länder utan också för intredje världen i vår svenska vardagsverksamhet. skänker svenskafolket i storleksordningen en och till internationellhjälpverksamhet.Det finns goda skäl att ytterligare stimulera ett frivilligt resursflödefrån till behövande människor på andra kontinenter. En avdragsrättför denna typ av stöd finns i ett flertal andra länder, såsom ,, , , , och . Möjligheterna attinföra en avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbete äveni bör enligt vår mening utredas.Argumenten för en avdragsrätt för gåvor till biståndsverksamhet ärflera:Den ger givaren möjlighet att styra bidrag till ändamål som han/hon självprioriterar och att få en fördel av detta.Den tydliggör för allmänheten det angelägna arbete som biståndsorganisationernautför.Den ökar incitamentet för ideellt engagemang hos allmänheten och näringslivet.Den ökar intäkterna för landets erkända biståndsorganisationer.Den bidrar till att försvåra för oseriösa insamlingar eftersom dessa hamnar"utanför listan".Regeringen bör lägga fram ett förslag om en avdragsrättför gåvor till internationell biståndsverksamhet, med en beloppsbegränsning.Avdragsrätten bör kunna utformas så att den gäller för gåvor till enskildaorganisationer som utövar just internationell biståndsverksamhet eller pånågot annat sätt verkar för internationellt samförstånd, demokrati ellerrespekt för de mänskliga rättigheterna.17. Gåvor och bidrag till ideell verksamhet, punkt 15 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Sk256 yrkande 1, 2003/04:Sk264,2003/04:Sk373 och 2003/04:Kr329 yrkande 7 och bifaller delvis motionerna2002/03:U207 yrkande 2, 2003/04:Fi305 yrkande 14, 2003/04:Sk227 yrkandena1-3, 2003/04:Sk285 yrkande 1, 2003/04:Sk290 yrkandena 3 och 4, 2003/04:Sk325,2003/04:Sk336 yrkande 1, 2003/04:Sk430, 2003/04:Ju443 yrkande 12 och2003/04:So635 yrkande 9.StällningstagandeParallellt med och inom många av de traditionella folkrörelserna har detunder årtionden vuxit fram ett stort antal ideella organisationer, föreningaroch stiftelser vars syfte är att stödja och hjälpa utsatta grupper isamhället både inom och utanför landets gränser. Organisationerna kanaliserarmänniskors vilja att hjälpa andra och gör det utan eget vinstintresse.BRIS, , Cancerfonden, Röda Korset, , Läkare utangränser är bara några exempel på organisationer som gör ett ovärderligtarbete för sina medmänniskor. För många människor består det socialaengagemanget i regelbundet eller punktvis ekonomiskt stöd till hjälpverksamheti olika former. De frivilliga insamlingarna uppgår till betydande belopp.I skänktes kontanta gåvor till de s.k. 90-kontona till ett värdeav . Den totala summan för gåvor tillsamtliga ideella organisationer uppskattas till ungefär det dubbla.På många håll i världen är det möjligt att göra skatteavdrag för kostnadenför gåvor till ideella organisationer; alla övriga 14 EU-länder har olikatyper av system för avdragsmöjligheter. Även i vårt grannland harmedborgarna viss möjlighet att göra avdrag för gåvor. Där ges möjlighettill skatteavdrag för såväl enskilda personer som näringsidkare när detär fråga om gåvor till vetenskaplig forskning eller yrkesutbildning somkan ha betydelse för givarens verksamhet. Enskilda personer har dessutomen begränsad avdragsrätt för gåvor till vissa frivilligorganisationer sombedriver verksamheter såsom omsorgs- och hälsofrämjande arbete för barnoch ungdomar, religiös verksamhet, verksamhet till värn för människorsrättigheter, katastrofhjälp m.m.I får varken privatpersoner eller företag göra avdrag för gåvoroch donationer till ideella föreningar. Detta gäller oavsett om det ärfråga om allmännyttiga ideella föreningar eller inte. kan intehoppas på en växande ideell sektor utan att vi från lagstiftarnas sidaskapar möjligheter för ett ökat engagemang och ett ökat givande. Det finnsingen anledning att tro att så påtagligt skulle skilja sig frånandra länder. anser att det finns all anledning att seöver möjligheterna att stärka de ideella organisationerna genom en möjlighettill avdragsrätt för gåvor.Avdragsrätten skall givetvis begränsas till sådana organisationer somriksdagen anser uppfyller vissa krav. Ett av dessa krav bör vara att deskall främja socialt, välgörande, religiöst, politiskt, konstnärligt,idrottsligt, kulturellt eller därmed jämförbart arbete. Den mottagandeorganisationen måste dessutom kunna redovisa att huvuddelen, minst 80 %av dess verksamhet, går till det ideella ändamålet och att organisationeninte är vinstdrivande. Organisationen måste arbeta med demokratiskastyrelseformer och revision.Kristdemokraterna har i andra sammanhang också presenterat förslag påbeloppsgränser för avdragen, nämligen att fysiska personer skulle kunnaskänka upp till ett halvt basbelopp (f.n. ca ) och göraskatteavdrag för det. Juridiska personer skulle kunna skänka upp till fembasbelopp, (f.n. ca ) och göra skatteavdrag för det.Dekostnader som skattelättnader skulle medföra för statskassan får man dockigen mångfalt i form av en rad välfärdsvinster genom det arbete som deideella organisationerna utför. Skatteintäkterna för staten förväntasenligt detta förslag bli enligt riksdagensutredningstjänst. Regeringen bör återkomma med förslag om avdragsrätt förgåvor till ideella organisationer.18. Uthyrning av bostad, punkt 16 (m, fp, kd)av (), (), Per (), UlfSjösten (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en skattebefrielse vid uthyrning av privatbostäder.Därmed bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk245, 2003/04:Ub385yrkande 6, 2003/04:N341 yrkande 9, 2003/04:Bo226 yrkande 1, 2003/04:Bo253yrkande 9, 2003/04:Bo257 yrkande 4 och 2003/04:Bo297 yrkande 14.StällningstagandeSituationen för våra studenter vad gäller bostäder är kritisk. Bristen ärså extrem att studenterna numera börjar undvika de större universitetsstädernasom , och . Bostadsbristen har blivit ett hot motvalfriheten och den öppna högskolan.Bostadssituationen för de studerande är sådan att de inte kan vänta påatt nya bostäder skall byggas. De behöver bostäder . Det är därför avyttersta vikt att man får fram studentbostäder till landetsbostadslösa studerande. Ett sätt att snabbt få fram många bostäder är attgöra det mer attraktivt att hyra ut ett eller flera rum i sin privatabostad. Inte minst skulle många villaägare kunna erbjuda uthyrningsrum.Dagensskatteregler för uthyrning av privatbostäder är dock ett hinder för detta.I princip skall alla hyresintäkter beskattas, och många drar sig därförför att ta det extra besvär det innebär att hyra ut. Det är inte omöjligtatt en del sådan uthyrning sker men utan att den extra inkomsten deklareras.Med en skattelagstiftning som gör det mer intressant att hyra utprivatbostäder skulle många också med begränsade ombyggnader kunna fåytterligareen mindre lägenhet i sin villa.Gränsen för skattebefrielse vid uthyrning av privatbostäder bör därförhöjas. Det skulle omgående skapa tusentals hyresmöjligheter för studenter- och för den delen andra människor som vill bo centralt, t.ex. människorsom flyttar till en storstad för att arbeta eller invandrar hit från andraländer.19. Hyresgästers självförvaltning, punkt 17 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att hyresgästernas möjligheter till självförvaltningbör stimuleras. Därmed bifaller motion 2003/04:Bo297 yrkande 27.StällningstagandeHyresgästernas möjligheter till självförvaltning bör stimuleras.Självförvaltningen ökar intresset för bostaden och det hus och område den ärbelägen i. Hyresgästinflytande kan utövas dels i varje enskild lägenhet,dels i varje kvarter eller bostadsområde, av hyresgästerna tillsammans.Detta kan få särskilt stor betydelse i s.k. utsatta områden. Den gerockså möjligheter till ökade grannkontakter, gemenskap och ökad trivsel.Förutsättningar för självförvaltning i de större bostadsområdena börsärskilt uppmärksammas. Inte minst viktigt är det att ungdomar aktivtmedverkar i skötseln och utformningen av sin miljö.För att främja självförvaltning bör taket för skattefrihet höjas ochförbudet mot olika ersättning för dem som deltar i verksamheten upphävas.Att inte olika ersättning får ges är i praktiken en inskränkning gentemottidigare gällande principer.20. Uttag av pension , punkt 19 (m, fp)av (), (), (), GunnarAndrén (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utredning av inverkan på arbetskraftsutbudet av55-årsregeln för uttag av pensionssparande. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:A370 yrkande 4.StällningstagandeSparande i privata pensionsförsäkringar och annat pensionssparande har och positiv betydelse både som sparform och som en del av tryggheteninför ålderdomen.Det finns tecken på att 55-årsgränsen för tidigaste uttag av pension bidrartill att tidigarelägga faktisk pensionsålder, framför allt i vissayrkesgrupper. Det bör övervägas att höja åldern för tidigast möjliga uttag,men den kan självfallet aldrig ligga högre än den tidpunkt då den flexiblapensionen i det nya allmänna systemet för ålderspension tidigast kan tasut. Vi anser inte att det finns ett tillräckligt underlag för ettbeslut om en sådan ändring, som givetvis bara skulle kunna avse uttag avdet sparande som görs efter regeländringen. Frågan borde dock utredas,och 55-årsregelns effekt på arbetsutbudet analyseras närmare. För att geunderlag för överväganden bör regeringen låta genomföra ensådan utredning.21. med , punkt 24 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att svenska medborgare inte skall behöva betalaskatt på sina inkomster till två stater, för att först i efterhand fåtillbaka skatten från en av de berörda staterna genom avräkning. Därmedbifaller motion 2003/04:Sk328.StällningstagandeMänniskors möjlighet och benägenhet att flytta mellan olika länder ökaralltmer. Detta ställer i sin tur större krav på bl.a. skattelagstiftningen.När det gäller beskattning av arbete så följer av modellavtal attinkomsterna i regel tas upp till beskattning i det land personen i frågaarbetar.För de flesta svenskar som är bosatta och arbetar i utlandet gäller skall betala sin skatt i det land där man bor. Ett undantag är dockskatt på pensioner från stat och kommun som beskattas i försvenskar i utlandet. För undvikande av dubbelbeskattning finns ofta särskildaavtal mellan länderna.När det gäller förhållandena för svenska pensionärer som är bosatta iSpanien, så medger avräkning först efter det att skatten erlagts.Jämkningsmöjligheter saknas. Detta kan leda till likviditetsproblem förden enskilde. har möjlighet att tillsammans med ändra idubbelbeskattningsavtalet. Ett annat alternativ är att ändra i internsvensk lagstiftning. Det senare torde var den mest framkomliga vägen.Enligt vår mening bör principen vara att svenska medborgare inte skallbehöva betala skatt på sina inkomster till två stater, för att först iefterhand få tillbaka skatten från en av de berörda staterna genom avräkning.Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag som innebäratt denna olägenhet undanröjs.22. Ersättning till aktiva i ideella föreningar, punkt 26 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om idrottsföreningarnas skattesituation. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Kr282 yrkande 16 och 2003/04:Kr285yrkande 7 och bifaller delvis motionerna 2003/04:Sk396, 2003/04:Sk441 och2003/04:Kr285 yrkande 11.StällningstagandeGrunden för idrottsföreningarnas verksamhet är ideella ledares insatser.Det gäller inte bara tränare osv. utan också de föreningsledare som hållerigång föreningarna. Det har blivit allt svårare att rekrytera ledare somär beredda att ta ett övergripande ansvar för föreningarna. Ett troligtskäl kan vara att det har blivit allt krångligare att leda en förening.Detta gäller särskilt föreningarnas skattesituation.Av Riksidrottsförbundets skatteutredning kan utläsas att reglerna förföreningarna på många områden är så oklara att inte ens landets främstaexperter alltid klarar av att tolka dem. Då kan man förstå att det måstevara svårt för idrottens ideella föreningskassörer att klara av att förståreglerna. I utredningen beskrivs hur människor inom idrottsrörelsentröttnat på sitt engagemang på grund av det svåra regelsystemet.Reglerna måste vara enkla att förstå och det måste finnas tolkningar somär enhetliga. Jag anser att skattereglerna bör ses över och förtydligas.23. Bredband, punkt 28 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ändrad utformning av skattereduktionen vidbredbandsanslutning. Därmed bifaller motion 2003/04:T560 yrkande15.StällningstagandeI IT-proposition föreslogs åtgärder, i form av stöd till kommunernasområdesnät och i form av skattereduktion vid bredbandsanslutning, med ensammanlagd beräknad kostnad för staten på . Av dettahar reserverats för skattereduktion för hushålls ochföretags anslutningskostnader. Som konstateras i budgetpropositionen hardetta utnyttjats i "begränsad omfattning". Närmare bestämt har utfalletav reduktionen varit . Endast4 100 ansökningar från hushåll och företag har beviljats.Bakom detta totala misslyckande döljer sig ett uppenbarligen felaktigtkonstruerat regelverk. Konstruktionen innebär att man betalar 8 000 krinnan avdrag får göras. Utfallet visar med all önskvärd tydlighet atttröskeln är för hög, framför allt för hushållen.Jag anser att avdrag bör medges i intervallet i stället.Det är dags att konstruera denna reduktion på ett sätt så att dessaresurser verkligen utnyttjas.Särskilda yttranden1. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (c)() anför:Skattesystemet skall vara så utformat att det upplevs som rättvist,som det är ekonomiskt effektivt.Under decennier av socialdemokratiskt styre har vanliga människor blivitalltmer beroende av bidrag från det offentliga. Med ett lägre skattetryckhade en långt högre andel av medborgarna i landet kunnat klara sig påegen hand. I stället tvingas låginkomsttagare betala en oskäligt storandel av sin inkomst i skatt, och på nåder får de tillbaka en del i bidrag.Detta röstköpande är skadligt, såväl för människor som för den långsiktigasamhällsekonomins utveckling.Centerpartiet har i sitt budgetalternativ lagt fram förslag somändrar på detta. Genom skatterabatter och förvärvsrabatter ger vi tillbakamakt till vanliga människor. De största skattesänkningarna går till låg-och medelinkomsttagare. Med vårt förslag skulle exempelvis en ensamståendemamma med en månadslön på få mer attröra sig med.Samtidigt som vi ger makt till människor ger vi även makten tillbaka tillkommunerna och regionerna. Det kommunala självstyret skall förvandlasfrån dagens chimär till något konkret och verkligt. När vi tillämparfederalismens principer byggs makten underifrån. Ett led i detta är attåterlämna skattebaser till kommunen, som med vårt förslag kommer att fåtillbaka den reella makten.Det startas för få företag i . De människor som satsar tidoch pengar på eget företagande möts ofta av misstänksamhet och krångligaregelverk. En attitydförändring måste till. Med förmögenhetsskattdiskrimineras svenska företagare och skattereglerna för småbolagsägare ärdirekt kontraproduktiva. För att inte vi alla skall bli fattigare krävsekonomisk tillväxt. Det är en förutsättning för att människor skall kunnakänna sig trygga, ha jobb och kunna försörja sig själva. Skadliga skatterskall bort eller reformeras så att de inte står i vägen för företagande.I framför allt miljöfrågor förekommer ganska ofta s.k. marknadsimperfektioner,dvs. att marknaden misslyckas med att uppnå miljömässigt hållbara lösningar.Vi vill använda skatter som ekonomiska styrmedel. Genom att lägga skatterpå miljöskadlig verksamhet ser vi till att den ekonomiska verksamhetenbedrivs på ett långsiktigt hållbart sätt.Vi är övertygade om att människor mår bäst när de själva kan bestämmaöver sina liv. Det nuvarande systemet, där låginkomsttagare främst pågrund av höga skatter tvingas förlita sig på bidrag, leder till otrygghetoch ohälsa. Den nuvarande konstruktionen av grundavdraget, med en grundnivåsamt en upp- och nedtrappning i inkomstskikten med låga och medelstorainkomster, ger upphov till negativa marginaleffekter. Upptrappningen upptill årsinkomster på skapar förvisso en positivmarginaleffekt, men för t.ex. en deltidsarbetande undersköterska som vill ökasin arbetstid är nedtrappningens negativa marginaleffekter påtagliga. Vivill ta bort detta grundavdrag och därmed merparten av marginaleffekterna.Vårt förslag till skatterabatt innebär att beloppet som skall inbetalasi skatt minskas med , vilket motsvarar ett grundavdrag på ungefär30 . Fullt utbyggd innebär reformen en skatterabatt på 10 000kr. Denna rabatt skall komma alla till del, förvärvsarbetare, pensionärer,studenter som jobbar extra etc.Utöver detta vill vi införa en förvärvsrabatt vars syfte är att lindrabeskattningen för främst låg- och medelinkomsttagare som skadligamarginaleffekter undviks. En särskild skatterabatt utformad för att minskabidragsberoendet och slå undan marginaleffekter i lägre inkomstskikt bördärför införas. Den förvärvsrabatt som vi vill införa gersom mest och är riktad framför allt till låginkomsttagare. Fulltutbyggd innebär reformen en förvärvsrabatt på . Förvärvsrabattenskall enbart ges på inkomster från förvärvsarbete eller företagande isyfte att stimulera arbete och företagande. En förvärvsrabatt påarbetsinkomster innebär en kraftig stimulans för den arbetslöse att ta ettarbete och för den deltidsarbetande att öka sin arbetstid.De högsta marginalskatterna ligger på , vilket innebär att enhöginkomsttagare får behålla mindre än hälften av en löneökning. Högamarginalskatter är ett exempel på skadlig skatt som i det långa loppet bl.a. minskar incitamenten för högre studier. För att motverka detta föreslårCenterpartiet att den statliga inkomstskatten sänks med tre procentenheterför alla som betalar statlig inkomstskatt.Vi föreslår att den nedre skiktgränsen höjs med för ,vilket innebär att de som tjänar inte behöver betalastatlig inkomstskatt. Denna nya gräns skrivs därefter upp med KPIplus . Med förslag slipper fler människor statliginkomstskatt och marginalskatten kommer att sänkas kraftigt för dessaindivider.Dagens system medger avdrag för exempelvis resekostnader och pensionssparande.Genom den nuvarande konstruktionen är ett avdrag mer värt för enhöginkomsttagare än för en löntagare med normalinkomster genom atthöginkomsttagarenbetalar statsskatt och därmed har högre marginalskatt. Det finns ingenrationell förklaring sett utifrån samhällets perspektiv till atthöginkomsttagare skall vara berättigade till större ekonomisk vinst av avdragän andra.Vi föreslår i stället att skatterabatter som är lika mycket värda föralla införs. Rabatten motsvarar ungefär skatteeffekten av ett avdrag hosen normalinkomsttagare som inte betalar statlig inkomstskatt, dvs. Den besparing som blir följden då höginkomsttagares kompensationlikställs med övrigas använder vi till att sänka statsskatten med 3 %.Skattesystemet blir härigenom mer genomskinligt, tydligt och den höga ochskadliga marginalskatten sänks.Eftersom förslag om förändringar i inkomstbeskattningenhar behandlats redan i anslutning höstens budgetberedning (bet. 2003/04:FiU1) har jag inte något yrkande i denna del.2. Dubbel bosättning, punkt 9 (v)() anför:De som har ett permanent arbete på annan ort och tvingas till dubbelbosättning har rätt till avdrag för den dubbla bosättningen om man är gift eller sambo. För övriga skattskyldiga gälleravdragsrätten under längst . 1998/99:83) föreslogregeringen förändringar vad gäller avdragsrätten för dubbel bosättningvid tillfälligt arbete. Man slopade den tvåårsgräns som fanns och föreslogi stället att avdrag skall medges så länge det tillfälliga arbetet pågår.Detta bifölls också av riksdagen.Vad som däremot inte förändrades var avdragsmöjligheterna för dem som harett permanent arbete på annan ort och som tvingas till dubbel bosättning.Som skäl hänvisades, i den debatt som då fördes i , till denutredning som satt och att man inte ville föregripa den. I september 1999lämnade utredningen om avdrag för ökade levnadskostnader m.m. sittslutbetänkande (SOU 1999:94). Någon förändring av reglerna vid permanentarbete föreslogs dock inte.Vänsterpartiet motionerade om att det skulle övervägas vilkaförändringar som kunde göras i avdragsrätten vad avser dem som har dubbelbosättning med anledning av permanent arbete.