bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — En viktig uppgift för ett centrum förmiljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport är därför, enligt rapporterna, attsamordna insatserna mellan de olika myndigheterna påområdet samt att stärka samverkan med näringslivet,särskilt små och medelstora företag.Riksdagen beslutade sedermera (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:NU1) att anslå 10miljoner kronor för att finansiera inrättandet avett centrum för och särskilda satsningar inomområdena miljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport.Regeringen har beslutat att låta utreda enlämplig organisation för här aktuellt centrum. Avutredningsdirektiven (dir. 2004:25) framgår attutredaren bl.a. skall analysera vilka uppgifter sombör ingå i det föreslagna centrumets verksamhet medutgångspunkt i att det skall fungera som ettsamordningsorgan för de aktörer som bl.a. på statensuppdrag främjar utvecklingen av miljöteknik,miljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport. Vidare skall utredaren lämna ettförslag på lämplig organisationsform inklusiveförslag till organisationsstruktur, organisatoriskanknytning till annan myndighet, ansvarsfördelning,beslutsformer m.m. Av direktiven framgår också attett viktigt resultat som förväntas av det planeradecentrumet skall vara att nuvarande insatser försvenska miljöteknikföretags produktutveckling,kommersialisering, marknadsföring på hemmamarknadenoch export förstärks och effektiviseras.I mitten av februari 2004 utsåg näringsministerLeif riksdagsledamoten ()till ansvarig för utredningsarbetet. Uppdraget skallredovisas och avsikten är attett miljöteknikcentrum skall kunna etableras eftersommaren 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på det arbete som pågår medatt etablera ett centrum för miljödrivennäringslivsutveckling och miljöteknikexport. Dennaståndpunkt ligger också i linje med uppfattningen imotion 2003/04:N304 (c) om att skulle kunnabli nettoexportör av miljöteknik om svenskasmåföretag får erforderligt stöd till utveckling ochmarknadsbearbetning.När det gäller centrumets lokalisering anser sigutskottet inte ha tillräcklig grund för att, såsomföreslås i nyssnämnda motion, förorda att centrumetskall lokaliseras till . Nödvändigtunderlag för ett sådant ställningstagande kanförväntas efter erforderlig beredning iRegeringskansliet. Med det anförda avstyrks motion2003/04:N304 (c).Neutronforskningsanläggningen förslag i korthetMed hänvisning till att frågan lämpligen börbehandlas i anslutning till riksdagensställningstagande till denforskningspolitiska propositionen börriksdagen avslå motionsyrkanden om enlokalisering av enneutronforskningsanläggning till Lund.Motionerna"European Spallation Source" (ESS) är enneutronforskningsanläggning som skall tas i drift omett tiotal år. Anläggningen är ett gemensamteuropeiskt projekt med tänkt stöd från europeiskaregeringar och EU.I motion 2003/04:N351 (s) begärs etttillkännagivande om att regeringen skall verka föratt den s.k. ESS-anläggningen lokaliseras till Lund.För att skall komma i fråga krävs det, enligtmotionärerna, att den aktivtstödjer, ekonomiskt backar upp och driver kravet påen lokalisering till Lund.Det ovan beskrivna tas upp på ettsnarlikt sätt i motion 2003/04:N371 (m). Motionärenanser att regeringen bör driva frågan om enlokalisering av ESS till i internationellasammanhang.Vissa kompletterande uppgifterESS-anläggningen är en planerad sameuropeiskforskningsanläggning där neutroner används för attstudera material och molekyler. ären sammanslutning av skandinaviska offentliga ochprivata intressenter som verkar för att ESS skallbyggas i . ESS bedöms, enligt , bli världsledande och ha betydelse fören rad strategiska områden som exempelvis bio- ochnanoteknologi, läkemedelsforskning, lättare ochmiljövänligare konstruktionsmaterial ochenergiteknologi. Enligt uppgifter från kommer anläggningen att besökas av ca 5000 forskare och ha ca 400 anställdaforskare. del av investerings- ochdriftkostnader kommer, enligt , attuppgå till i genomsnitt mellan 100 och 200 miljonerkronor per år.Såväl Närings- som Utbildningsdepartementen haruppvaktats i frågan om lokaliseringen av den häraktuella ESS-anläggningen. ochDansk Industri har i ett brev uppmanat den svenskaoch den danska regeringen att snabbt agera för attanläggningen skall placeras i Lund.Näringsdepartementet har för egen del bl.a.efterhört hur större svenska företag ser påbetydelsen av att den tilltänkta ESS-anläggningenlokaliseras till . Den fortsatta hanteringenav "ESS-frågan" övervägs inomRegeringskansliet.I sammanhanget bör det även nämnas att ESS-anläggningen inte är okontroversiell iLundaregionen. Flera organisationer har vänt sigtill och begärt att regeringenskall stoppa anläggningen. Huvudskälen är den tänktaplaceringen på högproduktiv jordbruksmark och inärheten av ett naturskyddat område samt attanläggningen förväntas producera miljöfarligt avfalli form av bl.a. kvicksilver. Annan kritik som harförekommit är att anläggningen kommer att förbrukastora mängder energi. uppskattarenergibehovet till mellan 100 och perår. Tankar finns dock på att använda överskottsvärmei fjärrvärmenätet.Utskottets ställningstagandeDen planerade ESS-anläggningen bedöms bli en viktigdel i infrastruktur för forskning ochteknisk utveckling inom flera strategiskt viktigaområden. Enligt utskottets uppfattning vore det motden bakgrunden attraktivt för att få stå somvärdland för denna anläggning.Samtidigt är det, enligt utskottets uppfattning,nödvändigt att det görs en noggrann och oberoendehelhetsbedömning av innanstatsmakterna skall pröva frågan om skallstå som värdland för anläggningen och i så fall omdenna skall lokaliseras till . Vid en sådanbedömning måste olika positiva nyttoeffekter vägasmot exempelvis värdet av att bevara natur- ochkulturmiljön i Lunds omgivningar. Vidare måste olikarisker beaktas som exempelvis hanteringen avmiljöfarligt avfall samt att eleffektbalansen isödra kan påverkas negativt. Även omresultatet av en sådan analys skulle summera ihoptill en positiv syn på det enskilda projektet, ärdet skyldighet att väga ESS-anläggningenmot andra angelägna insatser på FoU-området. Deträtta sammanhanget för en sådan bedömning är, enligtutskottets uppfattning, när skall behandladen kommande forskningspolitiska propositionen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2003/04:N351 (s) och 2003/04:N371 (m).MetallindustrinUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att det inte ärriksdagens sak att göra avvägningar mellanolika företag eller företagsgrupperingar somefterfrågar olika former av stöd börriksdagen avslå ett motionsyrkande om stödtill Aluminiumriket.MotionenDet s.k. Aluminiumrikets situation behandlas imotion 2003/04:N339 (c). Aluminiumriket är ettindustrikluster med och som bas.Verksamheten bedrivs av Växjöuniversitet och . Enligtmotionärerna har projektet stor betydelse förSmålandslänen, och för hela riket eftersomaluminium är en råvara som ökar i betydelse förindustrin. Motionärerna understryker att ettfortsatt bidrag till Aluminiumriket därför är avstor betydelse för regionens fortsatta utveckling.Vissa kompletterande uppgifterMålsättningarna med Aluminiumriket är bl.a. atttillhandahålla kvalificerad utbildning inom detaktuella området, att verka för forskning ochutveckling på internationell nivå, att skapa ochmarknadsföra en internationellt välkändaluminiumregion och att införa en regionalhelhetssyn med samverkan mellan näringslivet och denoffentliga sektorn.Enligt preliminära beräkningar kostadeAluminiumrikets verksamhet ca år2003. Finansieringen bestod av medlemsavgifter frånföretag och kommuner () samt av stöd frånVinnova (), (),länsstyrelser/regionförbund (), kommuner (ca5 %) samt olika EU-medel (). Inför år 2004beräknas intäkterna minska till ca 3,2 miljonerkronor. Skälet till detta var bl.a. att utfallet avAluminiumrikets ansökningar om stöd från ochNutek blev sämre än vid tidigare tillfällen.Inom ramen för den regionala utvecklingspolitikenstöder staten bl.a. insatser som syftar tillutveckling av innovationssystem och kluster.Regeringen satsar sammanlagt förett nationellt program för att utveckla regionalainnovationssystem och kluster. De tre statligamyndigheterna , och ansvarar förprogrammet.Det bör även nämnas att ett av Vinnovasprioriterade tillväxtområden är Lätta material ochlättviktskonstruktioner. anser att det rådergynnsamma förhållanden för utveckling och tillväxtinom detta område tack vare höga miljöambitioner,efterfrågan från teknikledande användarsektorer somär verksamma på globala marknader samt närvaro avkvalificerade tillverknings- och utvecklingsmiljöer.Under våren 2004 kommer medel att utlysas för ettantal långsiktiga projekt inom ramen för detaktuella tillväxtområdet. Sammantaget kommer ca 65miljoner kronor att fördelas fram till år 2007.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser Aluminiumriket som ett intressantexempel på ett regionalt kluster. Det är emellertidinte sak att göra avvägningar mellanolika företag eller företagsgrupperingar somefterfrågar olika former av stöd. Aluminiumriket ärhänvisat till att konkurrera med andra aktörer inomramen för befintliga stödsystem. Med det anfördaavstyrks motion 2003/04:N339 (c) i berörd del.LivsmedelsbranschenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion omlivsmedelsbranschen med hänvisning tillvidtagna åtgärder och pågående arbete.MotionenI motion 2003/04:N392 (s) begärs etttillkännagivande om det värde och denutvecklingspotential som livsmedelsbranschen har förökad svensk tillväxt. I motionen framhålls bl.a. attskånskt jordbruk och skånsk livsmedelsindustri hargoda förutsättningar att konkurrera på EU:slivsmedelsmarknad. Motionärerna vill att staten ochregionala organ, i samverkan med branschen, tarinitiativ till att utarbeta ett framtidsprogram förbionäringarna och livsmedelsindustrin. Centralamoment i programmet skall, enligt motionärerna, varaatt öka FoU-insatserna kring bl.a. ekologisk odlingoch att mer effektivt sprida ny kunskap ochlivsmedelsteknik för att stimulera produktförnyelse,nyföretagande och kompetenshöjning i branschen.Vissa kompletterande uppgifterI samband med behandlingen av en motion ompotatisindustrins konkurrenssituation anfördenäringsutskottet (bet. 1999/2000:NU13)att likvärdiga konkurrensvillkor är en princip sombör gälla alla delar av näringslivet och som ocksåbör gälla i förhållande till motsvarandeindustrigrenar i aktuella konkurrentländer.Utskottet framhöll att detta självfallet ocksågäller livsmedelsindustrin.I regeringsförklaringen meddeladestatsminister att årligaöverläggningar kommer att inledas medlivsmedelsindustrin för att stimulera utveckling ochexportsatsningar. Den första av dessa överläggningargenomfördes . Deltog gjordenäringsminister och jordbruks- ochkonsumentminister ,representanter för livsmedelsindustrin samtföreträdare för bl.a. och Sverigesexportråd. I en sammanfattande beskrivning av vadsom framkom vid dessa överläggningar framhöll debåda statsråden att livsmedelsindustrin är viktiginte minst ur ett tillväxtperspektiv, men att denockså utgör en förutsättning för en livskraftigjordbrukssektor. En fortsatt positiv utveckling inomlivsmedelssektorn är, enligt de båda statsråden,något som är önskvärt för både livsmedelsindustrinoch för staten.De deltagande livsmedelsföretagens representanterbetonade ett antal faktorer som särskilt viktiga förlivsmedelsexporten, däribland behovet av satsningarpå FoU, på det exportfrämjande projektet (se nedan) samt på kommunikationen kring demervärden som den svenska modellen förlivsmedelsproduktion ger. De framhöll även problemsom kan uppstå på områden där regler inte ärharmoniserade. betydelsen av att kostnadsnivån i Sverigemåste vara konkurrenskraftig.Statsråden avslutade rådslaget med att konstateraatt det i huvudsak är livsmedelsindustrin själv somansvarar för livsmedelsexportens utveckling och attstaten har en marginell roll att spela. InomRegeringskansliet kommer dock arbetet med dessafrågor att gå vidare och berörda myndigheter kommeratt användas i det fortsatta arbetet.I januari 2004 gav regeringen ochLivsmedelsekonomiska institutet i uppdrag attutvärdera utvecklingen inom och utarbeta underlag omlivsmedelssektorn. skall följautvecklingen av handel med livsmedel både inom EUoch med länder utanför EU. I uppdraget ingår ocksåatt analysera jordbrukspolitikens betydelse förexporten och att studera livsmedelsexportensbetydelse för primärproduktionen.Livsmedelsekonomiska institutets uppdrag är attutifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv belysalivsmedelsexporten. Institutet skall också undersökahur nationell lagstiftning och lagstiftning på EU-nivå påverkar möjligheterna till export.Sveriges exportråd har fått i uppdrag att ta framunderlag till den fortsatta processen att stimulerautveckling och exportsatsningar inomlivsmedelsindustrin. skall bl.a.identifiera marknader och produktsegment med högtillväxt samt analysera möjliga problem medtillträde till dessa marknader. Hur den svenskakonkurrenssituationen på livsmedelsområdet påverkasav EU-utvidgningen skall också belysas. Den roll somsmå och medelstora företag har i utvecklingen avlivsmedelssektorn bör särskilt analyseras. De tremyndigheternas uppdrag skall redovisas tillregeringen senast den 1 juni 2004.Vidare kan det nämnas att regeringen sedan 1992har främjat livsmedelsexporten genom projektet . Målsättning med projektet är attmedverka till ökad långsiktig och lönsam export av iSverige förädlade livsmedel, främst baserade påsvenska råvaror. deltog ett drygthundratal små och stora företag i olika aktiviteterinom projektet. Alla branscher inomlivsmedelsområdet fanns representerade. För åren2002-2004 har regeringen anslagit 15 miljoner kronortill projektet. Avsikten har varit att den statligafinansieringen skall upphöra och attprojektet skall bli en företagsfinansieradverksamhet inom Exportrådet.En arbetsgrupp inom har tilluppgift att lämna förslag om hur den beslutadereformen av EU:s jordbrukspolitik skall genomföras iSverige. I riktlinjerna till arbetsgruppen fastslåsbl.a. att den skall utreda konsekvenserna förproduktionens inriktning och omfattning, främstregionalt, men också nationellt. Påverkan påjordbrukssektorns och livsmedelssektornskonkurrenskraft skall också analyseras. Enligtuppgift från kommer gruppensarbete att redovisas under våren 2004.Vinnova har drivit programmet Innovativa Livsmedeli syfte att stärka förmågan hos svensklivsmedelsindustri att utveckla innovativalivsmedelsprodukter med mervärde för konsumenten.Sedan omorganiserade sin verksamhet ärInnovativa livsmedel ett av myndighetens s.k.prioriterade tillväxtområden. En första utlysninginom tillväxtområdet öppnade . Ett antalförstudiebidrag beviljades och väntas snartta ställning till om ett antal fullständigaprojektansökningar skall beviljas finansiering.I slutet av januari 2004 tillkännagavForskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas), , Stiftelsenlantbruksforskning, Svensk dagligvaruhandel samtLivsmedelsföretagen/Dagligvaruleveran-törers Förbundatt de har tagit initiativ till ett gemensamtforskningsprogram med inriktning mot livsmedel medrubriceringen Tillväxt, lönsamhet ochattraktionskraft i en mer konkurrensutsatt marknad.Programmets övergripande syfte är kunskapsuppbyggnadoch kunskapsspridning för att stärka den nationellakompetensen inom livsmedelsbranschen och tillrelaterade forskningsområden. Programmet syftar tillatt ta fram kunskap om faktorer som påverkarkonsumenternas uppfattning om livsmedel, köpbeteendeoch val av livsmedel. Forskningsprogrammet genomförsmellan och omfattar 6 miljonerkronor per år.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna när det gäller livsmedelsbranschensutvecklingspotential och dess värde för den svenskatillväxten. Det arbete som pågår på flera håll inomstaten och i samverkan med näringslivet kan, enligtutskottets förmenande, emellertid tas som intäkt föratt frågorna får erforderliguppmärksamhet. Dessutom anser utskottet att ettframtidsprogram för livsmedelsbranschen, somefterfrågas i motionen, rimligen bör bygga på denkunskap som flera tillsatta utredningar kanförväntas generera. Utskottet anser således attresultatet av dessa utredningar bör avvaktas innanriksdagen tar ställning till behovet av etteventuellt framtidsprogram för livsmedelsbranschen.Ett riksdagsuttalande i enlighet med vad som begärsi motion 2003/04:N392 (s) är därför inte påkallat.Med det anförda avstyrker utskottet nyssnämndamotion.Film, bild och medierUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till befintligagenerella stödsystem för företagande ochpågående arbete på upplevelseområdet avslåmotionsyrkanden om film, bild och medier.MotionernaI motion 2003/04:N372 (s) pläderas för etttillkännagivande om vikten av en näringspolitik förbildkonsten. Motionärerna framhåller att en hållbarutveckling inom konstområdet kräver ennäringspolitik som syftar till att utvecklanäringslivet och konstnärernas marknad medkonkurrenskraftiga villkor och FoU-stöd. En framsyntkonstnärspolitik kräver, enligt vad som anförs imotionen, både näringspolitiska och kulturpolitiskaåtgärder som syftar till kulturell mångfald,konstnärlig kvalitet, delaktighet, jämställdhet ochintegration. Motionärerna konstaterar vidare attkonstens resurser ofta är mycket småskaliga ochsvårtillgängliga. Genom att tydligare arbeta utifrånnäringspolitiska förutsättningar kan, menarmotionärerna, stora resurser frigöras. För attkulturpolitiska åtgärder skall få önskade effekterbehövs en näringspolitik som inser konstensmervärde, anförs det.I de två nära nog likalydande motionerna2003/04:N382 (s) och 2003/04: N406 (s) påpekas attmerparten av all produktion av rörliga bilder sker ismå företag. Motionärerna noterar attfilmproduktionen hardecentraliserats kraftigt i . Detta har bl.a.bidragit till ett kraftigt ökat nyföretagande,anförs det. Med utgångspunkt i de kluster som harskapats i och föreslårmotionärerna en satsning på klusterutveckling ochskapande av innovationssystem relevanta för sektorn.Vidare bör nyföretagande främjas liksomföretagsutveckling och kompetensutveckling sombidrar till att stärka respektive kluster.Satsningen skall, enligt vad som anförs i motionen,komplettera och stärka befintliga satsningar påupplevelseindustrin.Vissa kompletterande uppgifterI regeringens proposition om en politik för tillväxtoch livskraft i hela landet (2001/02:4) betonas attkulturen är en viktig faktor för att skapa dynamiskaoch stimulerande miljöer som drar till sig företagoch entreprenörer. Projekt med kulturanknytning somfår stöd genom strukturfonderna finns inom de flestaåtgärdsområden. Det vanligaste är att projekteninriktar sig exempelvis på livsmiljö eller natur-och kulturmiljö. Även inom åtgärder som syftar tillatt utveckla företag och företagande eller generellainsatser för näringslivet finns flera projekt medkulturanknytning.Av budgetpropositionen för framgår attstatliga insatser för den offentliga konsten främstgörs genom . Vidare omfattarinsatserna på bild- och formområdet direkt stöd tillkonstnärerna. Staten lämnar även stöd tillbl.a. konstfrämjande organisationer, förde fria konsterna samt till konsthantverkskooperativoch kollektivverkstäder.Samordnade insatser inom ramen för kultur- ocharbetsmarknadspolitiken inleddes på försök år 1999och permanentades . Genom förstärktastöd till olika konstnärliga centrumbildningar hararbetsförmedlingsverksamheten för konstnärer kunnatutvecklas och intensifieras.Av budgetpropositionen framgår också attbildkonstområdet saknar en tydlig infrastruktur. Detinnebär även att den marknad som bildkonstnärerarbetar i är komplex och svårdefinierad. Iregeringens målsättning att öka konstnärersmöjligheter att leva av sitt konstnärskap utgör endjupare kunskap om hur bildkonstnärernasarbetsmarknad är beskaffad en viktig förutsättning.Statens kulturråd arbetar med attkartlägga och analysera de arenor där bild- ochformkonst visas och den betydelse de har förområdets utveckling.Statens insatser på filmområdet syftar till attfrämja produktion, distribution och visning avvärdefull film samt att bevara och tillgängliggörafilmarvet. fördelade stöd om sammanlagt 18,7 miljonerkronor till 17 regionala resurscentrum för film ochvideo, tre regionala filmproduktionscentrum samtinitiering av regional filmverksamhet i ytterligaretre län.Svensk musik, film, utbildning/edutainmentstöds även av ochkompetensutveckling (). Tillsammansmed bl.a. det lokala näringslivet, kommunerna,högskolorna och regionförbunden satsar på mötesplatser förupplevelseindustrin i , ,, och under åren2003-2005. bidrar med 13,5 miljonerkronor. Satsningen syftar till att stärkaupplevelseindustrin genom utbildningsinsatser,kompetensutveckling och tillskapandet avmötesplatser. Mötesplats syftar tillatt skapa den mest dynamiska mötesplatsen förfilm- och medieindustrin i norra , vilketskall bidra till att stärka film- ochmedieindustris ställning nationellt ochinternationellt. En betydelsefull del i projektetär att skapa samverkan mellan regionens film- ochTV-industri, vilket bl.a. förväntas bidra tillett ökat antal företag med tillväxtpotential.Ambitionen är också att förstärka samarbetetmellan bransch och högskola/universitet. Film iVäst har en viktig roll iarbetet med att utveckla området mellanfilm/medier, design och produktion där syftetbl.a. är att skapa ett dynamisktinnovationssystem.Ett av s.k. prioriterade tillväxtområdenär, som tidigare beskrivits, Upplevelser. Musik,medier och film innefattas av begreppetupplevelseindustrin. arbetar för närvarandemed att i samverkan med flera olika offentliga ochprivata aktörer sätta samman ett program på tematupplevelser. Programmet kommer att innehållasatsningar på FoU men även mer regionalt orienteradeprojekt kan förväntas.Vinnova stödjer även framväxten av sektoriella ochregionala innovationssystem genom programmenVinnväxt och Visanu. Inom Vinnväxt satsas exempelvis600 på attstödja effektiva innovationssystem ochbehovsmotiverad forskning i funktionella regioner.Utskottets ställningstagandeBildkonstnärer verkar i vissa avseenden underspeciella villkor. Det bidrar bl.a. till att de kanuppleva vissa problem i förhållande till de socialatrygghetssystemen. Utskottet anser emellertid inteatt de förhållanden under vilka denna grupp verkarär av det slaget att det motiverar några särskildanäringspolitiska insatser. Bildkonstnärer hänvisas ilikhet med andra företagare till de generellastödsystem som tillhandahålls via bl.a. ochAlmi Företagspartner det gäller satsningar på innovationssystem ochkluster inom film och medier konstaterar utskottetatt både och genomför ellerplanerar satsningar på upplevelseindustrin inomvilken film- och mediebranscherna ingår. Ianslutning till detta arbete har exempelvisTrollhättan givits en roll som mötesplats för attstärka film- och medieindustri och för att,tillsammans med , utveckla ett dynamisktinnovationssystem inom området mellan film/medier,design och produktion.Med det anförda avstyrks här aktuella motioner iberörda delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Innovationer och nyföretagande (punkt 1)av Per (), (), (), (), (), ÅsaTorstensson (c) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motion 2003/04:N275.StällningstagandeDet regeringen kallar innovationspolitik saknar fleragrundläggande förutsättningar för att kunna ge ettpositivt resultat. Detta beror huvudsakligen på deogynnsamma allmänna förhållandena under vilkainnovatörer och entreprenörer skall verka.Regeringens ovilja och/eller oförmåga att driva påregelförenklingsarbetet bromsar effektivt allavackra ambitioner om att skapa en god grogrund förett innovativt nyföretagande.