bet · GR01UBU8 · 2004-03-18 00:00:00 — I statsbudgetenför 2004 har inom utgiftsområde 16 avsatts 3,8miljoner kronor under anslaget 25:14 Bidrag tillviss verksamhet inom vuxenutbildning för enförsöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxnainom hantverksyrken.Beslut om att inrätta en yrkesutbildning skallnormalt fattas av andra än . Om det gälleren påbyggnadsutbildning i komvux är det i dagSkolverket som fastställer kursplan och kommunen sombeslutar om anordnande, om det gäller en KY-utbildning är det Myndigheten för kvalificeradyrkesutbildning som både fastställer utbildningsplanoch beslutar om medel efter ansökan från enanordnare, om det gäller en högskoleutbildning ärdet berört lärosäte som fastställer kursplaner ocheventuell utbildningsplan och som avsätter medelfrån sitt anslag till grundläggandehögskoleutbildning. Utskottet utgår från attförslaget om musikinstrumentmakarutbildning försfram till någon av dessa instanser.När det gäller tandsköterskor har regeringen iregleringsbrev gett iuppdrag att göra en bedömning av tandvårdens behovav tandsköterskor. I uppdraget ingår bl.a. attbelysa vilken kompetensnivå som en framtidatandsköterskeutbildning bör ge utbildning för.Uppdraget skall redovisas senast den 31 oktober2004. Utskottet anser inte att börföregripa bedömning och regeringensberedning av frågan.Utskottet har vid många tillfällen kommenteratmotionsyrkanden om entreprenörsutbildning. Skolanhar stor betydelse för att lägga grunden till ettpositivt förhållningssätt när det gällerentreprenörskap. Barns nyfikenhet, företagsamhet ochintressen skall uppmuntras, och deras vilja och lustatt lära skall stimuleras. Förmåga att lösa problem,initiativförmåga och förmåga att vara flexibel ochkreativ är aspekter som betonas i samtligaläroplaner för skola och förskola (Lpfö 98, Lpo 94och Lpf 94). I gymnasieskolan finns två nationellakurser, Småföretagande A (50 gymnasiepoäng) ochSmåföretagande B (100 gymnasiepoäng). Den senarekursen skall enligt kursplanen ge en helhetsbild avföretagande från affärsidé till etablerad verksamheti mindre företag, men även behandla entreprenörensroll i samhällets utveckling. Båda kurserna ärvalbara kurser. De kan också förekomma i komvux.Inom högskolan erbjuder det övervägande flertaletlärosäten kurser inom området entreprenörskap.Utskottet har inhämtat att ansökningar om att fåanordna KY-utbildning både i entreprenörskap och förmusikinstrumentmakare har ingetts till Myndighetenför kvalificerad yrkesutbildning.ValideringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omvalidering. Utskottet hänvisar till dennyligen inrättade Valideringsdelegationen.Jämför reservation 12 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandeMånga människor, inte minst vuxna som skaffat sigkunskaper utanför , har svårigheter att fåsina kunskaper erkända och beaktade i det svenskautbildningssystemet eller på den svenskaarbetsmarknaden. Regeringen tillsatte i december2003 en delegation för att främja och stödjavalidering av kunskaper som vuxna har, oavsett hurde förvärvats.Kristdemokraterna framför i motionerna2003/04:Ub496 yrkande 4, 2003/04:Ub499 yrkande 5 och2003/04:Sf402 yrkande 12 uppfattningen att det interäcker med att skapa en delegation. Ett nyttnationellt valideringssystem måste vara välgenomarbetat och tas i drift , ansermotionärerna.I motion 2003/04:Ub440 (s) yrkande 2 skrivermotionären att regeringen särskilt bör beakta värdetav validering för dem som är äldre och som villeller måste skaffa sig en ny utbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Förslaget om en valideringsdelegation lanserades idepartementspromemorian Validering m.m. - fortsattutveckling av vuxnas lärande (Ds 2003:23). Där sadesatt för att dokumentationen av en validering skallha legitimitet såväl på arbetsmarknaden som inomutbildningssystemet krävs det ett nära samarbetemellan utbildningsväsendets företrädare, parterna påarbetsmarknaden och företrädare för branschorgan.Däremot torde det saknas förutsättningar att skapaett enhetligt och organisatoriskt sammanhålletsystem för validering (s. 25 i promemorian).Förslaget om en valideringsdelegation vann ett brettstöd i remissbehandlingen. Den delegation somregeringen sedermera har inrättat skall verka underåren 2004-2007 och består av företrädare för flerastatliga myndigheter, , LOoch TCO m.fl. I instruktionen för delegationen(2003:1096) står att den skall främja kvalitet,legitimitet och likvärdighet, bedriva och stödjautveckling av metoder och verksamhetsformer, stärkaoch främja ett regionalt samarbete, informera samtutforma förslag om vilka åtgärder som kan behövavidtas för att säkerställa en verksamhet medvalidering. Någon möjlighet att ta ett välgenomarbetat nationellt valideringssystem i driftfinns enligt utskottets mening inte. Möjligheternaför äldre att få sina kunskaper validerade kommerenligt utskottets bedömning att öka som en följd avvalideringsdelegationens verksamhet.Svenskundervisning för invandrareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omsvenskundervisning för invandrare (sfi) medhänvisning till pågående beredning av förslag.Jämför reservationerna 13 (m), 14 (kd), 15(fp, c), 16 (m, fp) och 17 (m, fp).Gällande bestämmelserEnligt den gällande skollagen (1985:1100) ärsvenskundervisning för invandrare (sfi) en skolforminom det offentliga skolväsendet för vuxna. Sfiregleras närmare i skollagens kap. 13. Sfi syftartill att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaperi svenska språket och om det svenska samhället (1§). Varje kommun är skyldig att se till att sfierbjuds de personer som har rätt att delta iutbildningen (3 §). Den som saknar sådanagrundläggande kunskaper i svenska språket som sfisyftar till att ge och som är bosatt i kommunen, harrätt att delta i undervisningen (6 §).Regeringen har i en förordning (1994:895) givitytterligare föreskrifter om sfi. Där sägs i 3 § attsfi skall vila på de grundläggande värden som angesi läroplanen för de frivilliga skolformerna.Styrelsen för utbildningen skall i samarbete medarbetsförmedlingen verka för att undervisningen såsnart som möjligt kan kombineras med sådanarbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbetesom ger deltagaren möjlighet att träna sig i atttala svenska.För sfi har regeringen utfärdat en kursplan(SKOLFS 2002:19). Enligt denna finns det försfi tre olika studievägar, Sfi1, Sfi2 ochSfi3, som riktar sig till elever med olikabakgrund, förutsättningar och studiemål.Förutom att ge kunskaper i svenska syftar sfitill att ge kunskap om och förståelse församhällets organisation och dess grundläggandevärderingar, för att underlätta elevensintegration, aktiva medverkan i och bidrag tillutvecklingen av samhällsliv, arbetsliv ochkultur i . Denna kursplan fick tillämpaspå undervisningen fr.o.m. ochblev obligatorisk fr.o.m. den 1 januari 2003.Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet och tar isina motioner upp uppläggningen avsvenskundervisningen för invandrare (sfi).Enligt i motion 2003/04:Sf325 har dennuvarande sfi-undervisningen stora brister. Bara entredjedel går ut från sfi med godkända betyg, ochmånga hoppar av undervisningen. Endast en femtedelav kommunerna erbjuder utbildning i svenska förhögskoleutbildade. Indelning efter yrkesbakgrundsker sällan, och praktik i kombination med sfiförekommer också sällan (yrkande 15). Motionärernaföreslår att regeringen skall låta utreda orsakernatill sfi-undervisningens svaga resultat (yrkande16).Kristdemokraterna anser enligt motion2003/04:Sf402 att för att man skall kunna mötaindivider med varierande behov och kunskaper bör detfinnas sfi med flera olika nivåer, helst fler äntvå. De som har akademisk bakgrund måste fåmöjlighet att läsa svenska som andraspråk påhögskolenivå (yrkande 2). Svenskundervisningkombinerad med praktik eller lärlingsplats ellerarbete skulle inte enbart främja språkinlärningenutan även underlätta det fortsatta steget ut påarbetsmarknaden (yrkande 7). Den översyn avspråkutbildningen som föreslagits av Riksdagensrevisorer när det gäller vårdpersonal bör omfattafler yrkesgrupper. Yrkesspecifik språkundervisningbör kunna anpassas även till lågutbildade i form avbranschinriktade kurser i svenska medyrkesterminologi, varvade med yrkesarbete (yrkande8).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Mot bakgrund av de nedslående resultaten av dendittillsvarande sfi-verksamheten tillsatteregeringen en utredare med uppdrag attpröva hur skolformen sfi kan förnyas och organiseras(dir. 2002:105). En av utgångspunkterna förutredningen skulle vara att öka möjligheterna attanpassa utbildningen och utbildningsmålen tillindividernas behov och förutsättningar. betänkande Vidare vägar och vägenvidare - svenska som andraspråk för samhälls- ocharbetsliv (SOU 2003:77) redovisades i september2003. Remissbehandlingen har avslutats.Riksdagen bör avvakta regeringens beredning avärendet.De motionsyrkanden som tar upp behovet av attdifferentiera sfi efter deltagarnas olika behov ochkunskaper är tillgodosedda genom den nya kursplanen,som inte hade varit i bruk när den statistik sommotionärerna stöder sig på gjordes.Med anledning av vad som sägs i moderatmotionen omsvenska för högskoleutbildade vill utskottet nämnaatt och i juli 2003fick i uppdrag av regeringen att gemensamt se överde bestämmelser och system för bedömning ochgodkännande av vissa yrkesutövare som har genomgåttutbildning utomlands. Uppdraget omfattarutbildningar för läraryrket, hälso- och sjukvård,tandvård och detaljhandel med läkemedel. I uppdragetingår att myndigheterna skall se överspråkutbildningen för berörda grupper med avseendepå dess utformning, lokalisering och dimensionering.Uppdraget skall redovisas senast den 31 mars 2004.Sfi-utredningen har också behandlat frågan om sfiför studerande med lång utbildningsbakgrund ochlämnat förslag om huvudmannaskap för denna.Möjligheterna till sfi för invandrarkvinnor måsteförbättras, hävdar i motion2003/04:Sf326 yrkande 15. Det förekommer att ungakvinnor i behov av sfi och arbete inte kan delta iundervisningen därför att de saknarbarnomsorgsplats. En metod som visat bra resultatför att lösa denna problematik är att kombinerabarngrupper med mammagrupper i svenskundervisningen,skriver motionärerna.Även i motion 2003/04:Ub394 (c, fp) yrkande 2begärs att svenskundervisningen för invandrarkvinnorskall anpassas till deras förutsättningar. Omkvinnorna så önskar bör de erbjudas möjlighet att fåsvenskundervisning i kvinnogrupp. Också i dennamotion nämns metoden att kombinera barngrupper medmammagrupper.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.I betänkande finns ett avsnitt omkvinnor och män i sfi. Utskottet anser att riksdagenbör invänta regeringens beredning av ärendet.Fyra motioner innehåller förslag till system för attkonkurrensutsätta sfi.Moderaterna föreslår i motion 2003/04:Sf325yrkande 17 att varje elev skall få en sfi-check föratt kunna köpa undervisning i svenska hos denutbildningsanordnare som han eller hon väljer.Checkbeloppet kan enligt motionärerna behovsprövasså att var och en ges möjligheter till undervisningutifrån sina förutsättningar. Konkurrensen mellanutbildningsanordnarna kommer att höja kvaliteten,anser motionärerna. Motsvarande förslag läggs fram imotion 2003/04:Ub243 (m) där motionärerna ocksåunderstryker att det är viktigt att undervisningeninte begränsas till en viss kommun eller region, dådet har utvecklats många tekniskaförutsättningar för personligt lärande.Även förordar i motionerna2003/04:Ub367 yrkande 28 och 2003/04:Sf326 yrkande 5att invandrarna skall få möjlighet att välja hosvilken anordnare de vill få sin sfi. Detta skall skegenom en s.k. sfi-peng. Motionärerna vill se enstörre flexibilitet i svenskundervisningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Sfi finansieras av kommunerna, som fårstatsbidrag dels genom den s.k. flyktingschablonenunder utgiftsområde 8, dels genom det allmännabidraget till kommuner under utgiftsområde 25. har lämnat förslag till framtidafinansieringssystem för sfi. bör avvaktaregeringens beredning av ärendet.Att undervisning i sex- och samlevnadsfrågor böringå obligatoriskt i sfi-undervisningen föreslås imotionerna 2003/04:Ub241 (s), 2003/04:Ub383 (s) och2003/04:So273 (m) yrkande 4. I den förstnämndamotionen nämns också jämställdhetsfrågor.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Undervisningen i sfi skall vila på degrundläggande värden som anges i läroplanen för defrivilliga skolformerna (Lpf 94). I läroplanen sägsatt människolivets okränkbarhet, individens frihetoch integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed svaga och utsatta är de värden som skolan skallgestalta och förmedla. Där sägs också att skolanskall vara öppen för skilda uppfattningar ochuppmuntra att de framförs. Utbildningen i sfi syftarenligt den nya kursplanen bl.a. till att elevernaskall få kunskap om och förståelse för det svenskasamhällets grundläggande värderingar. Mot denbakgrunden är det enligt utskottets mening bådenaturligt och viktigt att frågor om sex ochsamlevnad och om jämställdhet tas upp iundervisningen inom sfi. Utskottet anser däremotinte att innehållet i utbildningen bör detaljstyrasgenom statsmaktsbeslut.I motion 2003/04:Ub488 (s) pläderar motionären försvenskundervisning för förvärvsarbetande invandrare.Den enskildes kunskaper i svenska språket ochmöjligheter att utveckla dem kan komma att haavgörande betydelse för hans eller hennesmöjligheter att utvecklas i arbetet, komma vidare pånya arbetsuppgifter eller behålla sin ställning påarbetsmarknaden den dag jobbet försvinner, anserhon. Arbetsmarknadsmyndigheterna bör göra enbedömning av behovet av kompletterande undervisningi svenska för människor med invandrarbakgrund(yrkande 1). bör en fördjupad analys avbehovet av svenskundervisning på statligaarbetsplatser genomföras (yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Sfi-utredningen har lämnat vissa förslag när detgäller ansvaret för anställdas kompetensutveckling isvenska. Statliga arbetsgivares roll i dettasammanhang tas upp särskilt av utredningen.Riksdagen bör avvakta regeringens beredning avärendet.Särskild sfi-undervisning för synskadade föreslås imotion 2003/04:Ub210 (m). Motionären uppger attsynskadade elever kan bli befriade från sfimot uppvisande av läkarintyg på att de ärsynskadade. Hon anser att det måste anordnassärskilda sfi-grupper med enbart synskadade eleveroch att denna undervisning även måste innefattapunktskriftsundervisning för elever som inte redankan läsa punktskrift.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Riksdagen fastställde nationella målför handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet.SoU14, rskr. Ett av dessa mål är att samhälletskall utformas så att människor med funktionshinderi alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet.Att delta i sfi är inte en skyldighet för denenskilde som hon eller han kan bli befriad från.Däremot är det en skyldighet för kommunen atterbjuda sfi, och den kan kommunen inte bli befriadfrån. I förordningen (1994:895) omsvenskundervisning för invandrare föreskrivs attstuderande som har svårigheter med utbildningenskall ges särskilt stöd. Självfallet innebär detstörre ansträngningar för en kommun att ordna sfiför deltagare som har vissa funktionshinder, men detär kommunens skyldighet att göra detta. har lämnat ett antal förslag tillåtgärder för att invandrare medfunktionsnedsättningar av olika slag skall fåtillgång till sfi-studier på likvärdigt sätt somandra invandrare. Utredningens intryck, efterkommunbesök och samtal med företrädare för sfi ochberörda studerande, är att mycket återstår att önskanär det gäller individanpassning av verksamhetentill studerande med funktionshinder. I utredningensbetänkande lyfts fram som ett särskilt problem attfunktionshindrade invandrare ofta har ett flertalindividuella planer upprättade av olika myndigheteratt förhålla sig till, detta eftersom de i mångafall har rättigheter enligt både lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) ochhälso- och sjukvårdslagen (HSL).Personer som i vuxen ålder får en synskada sommedför att de behöver lära sig punktskrift fårnormalt undervisning i detta genom landstingenssyncentraler.Utskottet vill, liksom , starktbetona de rättigheter som de studerande har ochskolhuvudmannens skyldigheter enligt gällandebestämmelser. Det är mycket viktigt att de olikasamhällsorgan som har till uppgift att bistå eninvandrare som har något funktionshinder samverkarmed varandra på ett effektivt sätt. förslag nu är under beredning iRegeringskansliet bör dock inte göra någottillkännagivande i enlighet med motionsyrkandena.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena om utredning avfrågan om interkommunal ersättning närvärnpliktiga läser i komvux på förbandsorten,om finansiering av lärcentrum, omföretagsinriktad lärlingsutbildning och ommöjligheter för invandrare att kompletterasina yrkeskunskaper. Utskottet hänvisar tillåtgärder som regeringen redan vidtagit ochtill den strategi för utveckling av vuxnaslärande som redan antagit.Jämför reservationerna 18 (v), 19 (m, fp) och20 (m, fp) samt särskilt yttrande 4 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenVänsterpartiet begär i motion 2003/04:Ub247 yrkande1 att regeringen skall låta utreda frågan ominterkommunal ersättning när värnpliktiga bedriverstudier i komvux på sin tjänstgöringsort utanförhemkommunen. Samma problem tas upp i motion2003/04:Ub333 (s).Centerpartiet pläderar i motion 2003/04:MJ473yrkande 16 för ökad tillgänglighet avvuxenutbildning inom lantbrukssektorn. Motionärernaanser det viktigt att garantera behovet av ett sentyrkesval med tillgång till yrkesinriktad grund- ochvidareutbildning inom denna sektor. ärvägen stängd för den som har en tidigaregymnasieutbildning, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Regeringen gav ett uppdrag tillFörsvarsmakten att lämna förslag på hur det civilameritvärdet i värnpliktsutbildningen kan utvecklas.Bakgrunden är att allt färre av en årskull numeratas ut till plikttjänstgöring, och att det ärangeläget att kunna motivera de mest lämpade fördenna tjänstgöring. I den promemoria som skall varautgångspunkt för arbetet framhåller regeringenvikten av motivationshöjande åtgärder. Ett exempelpå en sådan åtgärd är att underlätta för detotalförsvarspliktiga att under sin utbildningkomplettera sina gymnasiebetyg, heter det ipromemorian. Det problem som tas upp i de tvåförstnämnda motionerna ingår således i det uppdragsom regeringen gett Försvarsmakten. Uppdraget skallredovisas senast den 3 maj 2004.Centerpartiets yrkande har behandlats av riksdagenflera gånger tidigare, senast i betänkande2002/03:UbU5 s. 19. Utskottet vill även nu påpekaatt en garanterad rätt till yrkesutbildning inom ettvisst område efter fullföljd gymnasieutbildning intefinns för något yrkesområde. Det är något somutskottet inte heller vill förorda.Vänsterpartiet lyfter i motion 2003/04:Ub366 yrkande1 fram betydelsen av de lärcentrum som har växtfram i samband med . Motionärernabeklagar att dessa lärcentrum ofta drivs somtidsbegränsade projekt, vilket skapar osäkerhet ochotrygghet. De anser därför att regeringen bör ges iuppdrag att utreda en hållbar lösning för enfinansiering av lärcentrum som permanenta miljöer.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Lärcentrum ingår i den infrastruktur för vuxnaslärande som är under utbyggnad i kommuner.Staten har bidragit till denna utbyggnad på flerasätt. På statsbudgeten avsattes inomutgiftsområde 16 under anslaget Bidrag till densärskilda vuxenutbildningsinsatsen 350 miljonerkronor för utvecklande av en sådan infrastruktur. Ensärskild förordning (2001:781) reglerade detta. För2003 inrättade efter förslag av regeringenett särskilt utvecklingsbidrag på 20 miljoner kronorför etablerandet av lärcentrum. Bidragen riktadestill kommuner i särskilt behov av stöd för direktainvesteringskostnader i samband med uppbyggnaden avsådana. Genom Delegationen för regional samverkan omhögre utbildning, som har till uppgift att under2002-2004 stimulera en hållbar regional tillväxt ochsamtidigt främja rekryteringen till högreutbildning, har lärcentrum även fått del av de 150miljoner kronor som delegationen haft att fördelatill regional samverkan. Enligt utskottets meningbör det även i fortsättningen vara kommunerna som ärhuvudmän för lärcentrum och som tar ansvar fördriften av dem. En samverkan mellan kommuner, såsomföreslås i motionen, är enligt utskottetsuppfattning mycket önskvärd, men det bör vararespektive kommuner själva som tar initiativ tillsamverkan.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2003/04:A257 yrkande 7 att en företagsinriktadlärlingsutbildning skall införas för att skapamöjligheter för äldre arbetslösa att genomgå kortareoch mer specifikt inriktade yrkesutbildningar.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Lärlingsutbildning förekommer i viss, begränsadutsträckning inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet anser inte attdet finns skäl att inom det reguljärautbildningsväsendet skapa en lärlingsutbildning föräldre arbetslösa.I samma motion, 2003/04:A257 yrkande 9, skriverModeraterna att alla invandrare som vill måste gesmöjligheter att komplettera sina tidigare kunskaper,det må gälla svenska, engelska eller yrkeskunskaperinom t.ex. IT, elektronik och medicin.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Liksom motionärerna anser utskottet att det ärmycket viktigt att de kunskaper som invandrare harmed sig från sina ursprungsländer tas till vara ochblir rätt värderade och erkända här i . Enväl fungerande validering är därför av störstabetydelse. Utskottet hänvisar i fråga om detta tillavsnittet om validering i detta betänkande.I många fall behöver invandraren dock kompletterasina kunskaper på olika sätt. Det kan vara fråga omhögskoleutbildning eller utbildning på annan nivåeller i annan form.Riksdagen godkände det mål ochden strategi för vuxnas lärande som regeringenföreslagit i propositionen Vuxnas lärande ochutvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72,bet. UbU15, rskr. I strategin ingår bl.a.följande tre punkter:· Pedagogik och arbetsformer utvecklas för attmotsvara individernas föränderliga och ökandebehov av lärande i ett kunskapsbaserat samhälle.·· Ändamålsenliga lärmiljöer samt undervisning,handledning och nätbaserad utbildningtillhandahålls i en omfattning som så långtmöjligt svarar mot alla vuxnas varierande behovav och förutsättningar för lärande.·· En grundläggande samsyn över politikområden ochsamverkan mellan myndigheter, arbetsmarknadensparter och folkrörelser eftersträvas för attförverkliga individernas lärande ochkompetensutveckling.·ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Rätt till gymnasial vuxenutbildning (punkt1) - fp, kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub367 yrkande 26 och2003/04:Ub498 yrkande 39.StällningstagandeAtt ha en gymnasieutbildning är en självklarnödvändighet i de flesta yrken . Många går utgymnasiet utan fullständiga betyg och har stortbehov av vuxenutbildning. Det är av stor betydelsebåde för den enskilde och för samhället att allavuxna får rätt till utbildning på gymnasienivå.Rätten till vuxenutbildning bör utsträckas till attgälla inte bara grundläggande nivå utan ocksågymnasial nivå så att den vuxne når grundläggandebehörighet för studier inom högskolan.Det vi här har sagt bör tillkännage förregeringen som sin mening.2.