bet · GR01UBU13 · 2004-09-09 00:00:00 — Iyrkande 11 föreslås att en frivillig examen som kantillgodoräknas utomlands skall erbjudas alla somavslutar ett nationellt program. Vidare föreslårFolkpartiet (yrkande 13) att en yrkesexamen skallavläggas av dem som genomgått ett yrkesinriktatprogram. Slutligen yrkas att en lärlingsexameninförs i form av ett gesällprov och som ett bevis påatt eleven genomgått en kvalificerad yrkesutbildning(yrkande 14).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser5 kap. 4 c § fjärde stycket samt avslårmotionsyrkandena.Utskottet anser att regeringens förslag omgymnasieexamen är väl avvägt. Gymnasieexamen kommeratt motsvara kraven för grundläggande behörighettill högskolan med undantag för kravet att man förgymnasieexamen även behöver godkänt betyg igymnasiearbetet. Utskottet noterar att regeringenmenar att det är naturligt att kraven förgymnasieexamen och grundläggande behörighetöverensstämmer, men att man ändå föreslår attgodkänt gymnasiearbete skall krävas för examen.Utskottet menar att eftersom gymnasieexamen inteendast syftar till att vara ett dokument som skallanvändas vid ansökan till högskolan, utan ocksåskall befästa och förstärka kvaliteten i svenskgymnasieutbildning och underlätta för blivandearbetsgivare att bedöma den arbetssökandeskompetens, är det rimligt att kräva ett godkäntgymnasiearbete för examen. Utskottet delarregeringens uppfattning att ny ställning tillgymnasieexamens innehåll bör tas i samband medberedningen av förslag. Vadgäller förslag om flera examina menar utskottet attdet genom införandet av en gymnasieexamen inte finnsbehov av ytterligare examensformer.Behörighetskrav till gymnasieskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena avseendebehörighetskrav till gymnasiet ochmöjligheten att göra ett inträdesprov tillgymnasiet.Jämför reservationerna 57 (m), 58 (fp), 59(kd) och 60 (m).PropositionenRegeringen understryker att behörighetskraven tillgymnasieskolan bör ligga fast. Syftet medbehörighetskraven är att slå vakt omgymnasieutbildningens kvalitet och likvärdighetgenom att elever som saknar godkänt betyg i svenska,svenska som andraspråk, engelska eller matematikinte kan antas till gymnasieskolans nationellaprogram innan de skaffat sig nödvändigaförkunskaper. Behörighetsreglerna anger på så sättden kunskapsnivå som krävs för studier pågymnasienivå och bidrar därmed till en tydlighet iutbildningssystemet. Elever utan sådan behörighetskall i stället erbjudas gymnasieutbildning i formav individuellt program.MotionerModeraterna framhåller i motionerna 2003/04:Ub9yrkande 4 och 2003/04:Ub276 yrkande 29nödvändigheten av att behörighetskraven tillgymnasiets nationella program ligger fast vid kravpå Godkänd i svenska eller svenska som andraspråk,matematik och engelska. pekar på attbehörighetsreglerna tillkom för att garantera enviss nivå på de gymnasiala studierna och för attgarantera att eleverna skulle ha tillräckligaförkunskaper för att klara av studierna. I motion2003/04:Ub9 yrkande 5 understyrker Moderaternavikten av att elever har erforderliga kunskaper medsig från grundskolan.Även understryker vikten av att habehörighetskrav till gymnasiet. I motion 2003/04:367yrkande 1 anför att godkända betyg isvenska eller svenska som andraspråk, engelska ochmatematik skall vara standardkrav för att få börjapå gymnasieskolan eftersom det utan dessabaskunskaper blir svårt att klara gymnasieskolan.Folkpartiet menar vidare i samma motion (yrkande 8)att högre förkunskapskrav skall ställas, exempelvisminst Godkänt i de naturvetenskapligagrundskoleämnena för naturvetenskapligt program ochGodkänt i språk, historia och samhällskunskap fördet samhällsvetenskapliga programmet. ÄvenKristdemokraterna anser i motion 2003/04:Ub10yrkande 29 att antagningskriterierna tillgymnasieskolan kan variera och föreslår attregeringen uppdrar åt att utarbetaföreskrifter för antagning med denna utgångspunkt.I motion 2003/04:Ub276 yrkande 28 föreslårModeraterna att grundskoleelever skall kunna göraett samlat prov där kravnivån till gymnasiet förgrundämnena matematik, svenska och engelska tenterasav i ett sammanhang.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet understryker vikten av att reglerna förbehörighet till gymnasiets nationella programupprätthålls och välkomnar därmed regeringensställningstagande. Behörighetsreglerna skall angeden kunskapsnivå som krävs för studierna. Elever somsaknar godkänt betyg i svenska, svenska somandraspråk, engelska eller matematik och inte kanantas till gymnasieskolans nationella program innande skaffat sig nödvändiga förkunskaper skall istället erbjudas plats på ett individuellt program.Utskottet vill i detta sammanhang peka påmöjligheterna enligt 5 kap. 4 b § skollagen attinrikta ett individuellt program mot studier på ettnationellt eller specialutformat program(programinriktat individuellt program, PRIV) däreleven utifrån sina egna förutsättningar kan läsagymnasiekurser i kombination med olika stödinsatserför att bli behörig.Utskottet avvisar förslaget om införandet av ettsamlat prov. Det är inte bara skriftliga prov somligger till grund för bedömningar av elevernaskunskaper. Enligt läroplanen för gymnasieskolan (Lpf94) skall läraren vid betygssättningen utnyttja alltillgänglig kunskap om elevens kunskaper iförhållande till kraven i kursplanen, beakta ävensådana kunskaper som en elev tillägnat sig på annatsätt än genom den aktuella undervisningen, beaktasåväl muntliga som skriftliga bevis på kunskaper ochgöra en allsidig bedömning av kunskaperna och därvidbeakta hela kursen.Det individuella programmetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena avseendeavskaffande och förändringar av detindividuella programmet samt om attindividuella program skall kunna anordnas påfristående skolor.Jämför reservationerna 61 (fp, c), 62 (m), 63(kd) och 64 (m, fp, kd, c).PropositionenRegeringen anser att gymnasieskolans individuellaprogram behöver förbättras och hänvisar till att avde elever som börjar på ett individuellt programavslutar av eleverna sina studier igymnasieskolan på detta program ochtill att av de elever som studerat viddet individuella programmet fullföljer en utbildningmed slutbetyg från ett nationellt program ellerspecialutformat program inom fyra år.Enligt regeringens uppfattning skall elever påindividuella program erhålla utbildning på heltidsom i sin omfattning är likvärdig med utbildning somerbjuds på nationella program. En lagregel med dennainnebörd bör träda i kraft , ochregeringen avser att återkomma i budgetpropositionenom finansieringen av det ökade kommunala åtagandet.För elever med individuellt program är det enligtregeringen viktigt att få en utbildning av visskontinuitet; utbildningen bör därför vara jämntfördelad över veckans dagar. En elev med ettindividuellt program skall därför erbjudas enutbildning som till sin omfattning är likvärdig medutbildningar på nationella program. Kommunen äralltid skyldig att erbjuda gymnasieutbildning påheltid på nationella program för behöriga elever.När motsvarande skyldighet införs för elever påindividuella program får dessa elever samma rätttill utbildning som elever på nationella program.Utbildningen kan omfatta såväl studier i kurser somförekommer på nationella program som kompletterandestudier på grundskolenivå samt arbetsplatsförlagtlärande eller praktik. Det är dock alltjämt enligtregeringen de individuella behoven som skall varastyrande. Syftet med utbildningen skall vara atteleven uppnår behörighet ochfullföljer sina gymnasiestudier på ett nationellteller specialutformat program. Regeringenunderstryker också att elever bör erbjudas det stödsom behövs för att fullfölja sina studier på denvalda studievägen och pekar på att på individuellaprogram går många elever som avbrutit studierna påett nationellt program. En elev som överväger attavbryta sina studier skall i första hand erbjudasstöd på studievägen och i andra hand byte avstudieväg. För den elev som trots stödinsatseravbryter sina gymnasiestudier har kommunen alltid enskyldighet att erbjuda individuellt program.Regeringen redogör vidare för möjligheten för enelev att inom ramen för programinriktadeindividuella program, PRIV, utifrån sina egnaförutsättningar läsa gymnasiekurser, eller delar avsådana kurser, i kombination med olika stödinsatserför att bli behörig. Detta sätt att arbeta har visatpå goda resultat i många kommuner och innebär attelever i många fall kan fullfölja engymnasieutbildning på tre eller fyra år.Introduktionskurser för ungdomar som invandrattill bör också enligt regeringenfortsättningsvis anordnas inom ramen förgymnasieskolan. Varje individ skall ges adekvat stödutifrån sina individuella behov, intressen ochförutsättningar.MotionerFolkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub12 yrkande 8att det individuella programmet avskaffas.Grundskolan måste i stället ta ett större ansvar föratt eleverna uppnår de mest basala kunskaperna. Imotion 2003/04:Ub367 yrkande 4 anför attdet individuella programmet skall avskaffassuccessivt samt att det individuella programmetsresurser skall föras över till ochanvändas till stöd för elever som behöver det.Anpassad gymnasieutbildning skall enligt (yrkande 2) endast vara möjlig i särskilda fall,t.ex. skall elever med utländsk bakgrund som intetidigare har undervisats i engelska kunna få enanpassad utbildning. Också anser imotion 2003/04:Ub11 yrkande 4 att det individuellaprogrammet skall avskaffas . Om eleverskickas vidare inom skolsystemet utan tillräckligakunskaper uppstår ett system som lappar och lagar islutet i stället för att ge alla chansen att frånbörjan nå kunskapsmålen.Ett antal förslag till förändringar av detindividuella programmet har framställts avModeraterna och . Moderaternaunderstryker i motion 2003/04:Ub9 yrkande 13 att detär bra att regeringen backat från kravet att slopadet individuella programmet och i stället ta ineleverna på nationella program. vändersig mot att de teoretiska målen är styrande ocheftersträvansvärda och att allt annat avfärdas som"motivationsskapande inslag". Detaljstyrningen avdet individuella programmet såsom att undervisningenbör vara jämnt fördelad över veckans dagar rimmarilla med att de individuella behoven hos elevernaskall vara styrande.Kristdemokraterna menar i motion 2003/04:Ub498yrkande 4 att det individuella programmet skallfinnas kvar och utvecklas. En möjlig utveckling äratt det inom de nationella programmen kan finnasgrupper som tillhör det individuella programmet.Eleverna kan därmed läsa karaktärsämnena på detnationella programmet som de får stöd ikärnämnena. föreslår i motion2003/04:Ub10 yrkande 7 att förändringen att eleverpå individuella program ges utbildning på heltid ochi en omfattning som är likvärdig med nationellaprogram skall träda i kraft . Manmenar att det är anmärkningsvärt att eleverna pådetta program skall behöva vänta innankvalitetsarbetet påbörjas.Moderaterna och yrkar att eleverpå det individuella programmet skall få möjlighetatt få sin utbildning i en fristående skola.Moderaterna menar i motion 2003/04:Ub9 yrkande 14att det skulle ge eleverna på det individuellaprogrammet ökat inflytande och möjlighet att påverkaomfattning av och inriktning på studierna om dekunde välja utbildningsanordnare. Kristdemokraternaframhåller i motion 2003/04:Ub10 yrkande 27 att detär en orimlig begränsning att det inte är tillåtetför fristående gymnasieskolor att driva detindividuella programmet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet framhåller att möjligheten att följa ettindividuellt program är en betydelsefull möjlighetför elever som inte uppnått behörighet att komma inpå ett nationellt eller specialutformat program. Atten elev skulle stanna kvar i för attuppnå Godkänt i kärnämnena är enligt utskottet ingenlämplig ordning. Eleverna bör i stället ges godamöjligheter att komplettera sina kunskaper pågrundskolenivå och förbereda sina framtidagymnasiestudier inom ramen för gymnasieskolan.Möjligheten att följa ett programinriktatindividuellt program som omnämnts ovan, är ett brasteg för att tydliggöra att studier vid ettindividuellt program skall leda till att man övergårtill ett nationellt eller specialutformat program.Enligt utskottets mening bör kommunerna så långt sommöjligt erbjuda elever programinriktade program.Att införa studier på heltid och i en omfattningsom är likvärdig med nationella program ärytterligare ett steg mot att öka kvaliteten och attunderlätta för elever att övergå till ett nationellteller specialutformat program. Genom en merstrukturerad skolgång bör förutsättningarna för atteleverna övergår till ett nationellt program öka.Utskottet understryker dock att heltidsstudier intefår innebära att det individuella inslaget minskarså att varje elev inte kan få ett sådantindividuellt inslag i utbildningen som är avsikten.Utbildningen på ett individuellt program kan såledesinnehålla studier på såväl grundskole- somgymnasienivå. Det kan röra sig om behörighetsgivandeämnen, andra grundskoleämnen som eleven kan behövaför vidare studier, nationella kurser m.m. Medutgångspunkt i de nationella målen och riktlinjernaoch med de förutsättningar kommunen ger är detrektor som har det övergripande ansvaret förverksamheten i skolan. Det innebär att man utifrånlokala förutsättningar väljer hur verksamheten skallorganiseras och genomföras. Härigenom blir denindividuella utformningen på individuella programtydligare betonad.Utskottet vill i detta sammanhang peka på attprograminriktat individuellt program enligtnuvarande regler skall utformas för en grupp elever.Utskottet menar att denna inskränkning är ett hinderför att kunna erbjuda en individualiserad utbildningtill alla elever, då den t.ex. hindrar en ensam elevatt följa ett sådant program. Utskottet utgår ifrånatt regeringen, i samband med att finansieringen avskyldigheten att driva individuella program påheltid presenteras, också föreslår att dennainskränkning tas bort.Vad gäller tillfället för ikraftträdandet delarutskottet regeringens bedömning att den 1 juli 2006är en lämplig tidpunkt, då kommunerna kan komma attbehöva tid för att planera och genomföraförändringen. Utskottet vill dock peka på att detinte föreligger några hinder för en kommun att drivaindividuella program på heltid redan nu.Utskottet har tidigare behandlat och avstyrktförslag om individuella program i friståendegymnasieskolor. Utskottet är inte heller nu berettatt bifalla yrkandena. Utskottet noterar denmöjlighet som finns för regeringen att ge tillståndför friskolor att anordna individuella program.Det kommunala uppföljningsansvaretUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandet avseendeinförande av ett utvidgat kommunaltuppföljningsansvar då beredning av förslag omsådat ansvar pågår.Jämför reservation 65 (kd).PropositionenRegeringen anser att det liksom bör vara enkommunal angelägenhet att stödja och stimulera allaungdomar som saknar gymnasieutbildningatt påbörja och fullfölja en utbildning. Inom varjekommun bör det finnas beredskap att erbjudavägledning och stöd för de unga människor som intepå egen hand har lyckats ta sig från grund- tillgymnasieskolan eller som avbryter sinagymnasiestudier. Regeringen återkommer tillriksdagen med förslag om utformningen av kommunernasansvar för unga.MotionKristdemokraterna anser i motion 2003/04:Ub10yrkande 6 att kommunen skall bli skyldig att följaupp de ungdomar som inte är inskrivna pågymnasiet och kräver att regeringen skyndsamt läggerfram ett sådant förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet.Utskottet konstaterar att det i utredningen (SOU 2003:92) har föreslagits att varjekommun skall ha en lagstadgad skyldighet att skapaen organisation som ansvarar för att aktivt söka uppoch ge stöd till alla unga som inte harnågon känd sysselsättning. Förslaget bereds förnärvarande inom och utskottetanser att detta arbete bör avvaktas.Gymnasial yrkesutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden avseendeförändringar i den gymnasialayrkesutbildningen och inrättande av enyrkesutbildningsdelegation med hänvisningtill kommande förändringar.Jämför reservationerna 66 (m), 67 (fp) och 68(c).PropositionenRegeringen anser att en grundläggandeyrkesutbildning med hög kvalitet är nödvändig föratt möta såväl samhällets som individens behov. Dengrundläggande yrkesutbildningen bör ge delsgenerella nyckelkompetenser inklusive kärnämnen,dels specialistkunskaper av en sådan omfattning attelevens kompetens i huvudsak svarar mot arbetslivetskrav. Regeringen menar vidare att en högkvalitativyrkesutbildning, anpassad till ett moderntarbetslivs behov, måste ge kompetens med såväl breddsom djup. Traditionell yrkeskunskap måste integrerasmed generella kompetenser och goda baskunskaper.Möjlighet till en hög grad av specialisering är ettmått på kvalitet i yrkesutbildningen. De gemensammakaraktärsämnena inom programmen bidrar också tillhög kvalitet i yrkesutbildningen. Kärnämnenasbetydelse som viktiga inslag i utbildningen för ettkommande yrkesliv understryks av regeringen. Dessakunskaper är en förutsättning för deltagande i detlivslånga och livsvida lärandet och därmed är deavgörande för att individen skall få och behålla ettarbete under sitt yrkesliv eller kunna bytaverksamhetsområde. Kärnämnena är av centralbetydelse för sysselsättningen och ett högtarbetskraftsutbud.Regeringen meddelar också att man kommeratt tillsätta en yrkesutbildningsdelegation som kanspela en central roll för att utvecklingspotentialeni den gymnasiala yrkesutbildningen tas till vara.MotionerFolkpartiet anser i motion 2003/04:Ub367 yrkande 6att specialiseringen på gymnasiet bör öka, och mångayrkesutbildningar kan också bli mer specialiserade.Mål som är viktiga för olika yrken kan arbetas frami nära samarbete med branschorganisationerna.Moderaterna begär i motion 2003/04:Ub9 yrkande 23ett tillkännagivande till regeringen avseendebristerna i dagens gymnasieskola. anseratt ett yrkesgymnasium utan högskoleförberedandeteoretiska studier bör finnas. Man pekar på denfjärdedel av gymnasisterna som inte når slutbetyginom studier och på att dessa ofta stuparpå den högskoleförberedande delen. I motion2003/04:A257 yrkande 2 menar attutbildningssystemet inte klarar av att möta varkenenskildas behov eller arbetsmarknadens krav ochpekar på de många avhoppen från gymnasieskolan.Kristdemokraterna frågar sig i motion 2003/04:Ub10yrkande 4 om yrkesutbildningsdelegationen kommer attutgöra en ny myndighet och om så är fallet avvisarman förslaget. Arbetet med att stärkayrkesutbildningen kan utföras av en befintligmyndighet. välkomnar i motion2003/04:Ub11 yrkande 8 tillsättandet av enyrkesutbildningsdelegation som man menar kan spelaen central roll i arbetet att stärka samarbetetmellan utbildning och arbetsliv. Frågan om bristenpå utbildade handledare och ersättningsfrågor vidarbetsplatsförlagd utbildning bör ses över avdelegationen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet konstaterar att arbete pågått och pågårmed att höja kvaliteten inom gymnasieskolansyrkesutbildningar. genomfördeSkolverket ett yrkesutbildningsprojekt, YKSA, isyfte att höja kvaliteten inom gymnasieskolansyrkesutbildningar. I verkets - samarbete ges exempel på arbetssätt förkvalitetsförbättringar inom yrkesutbildningen.Vidare har Myndigheten för skolutveckling i februari2004 publicerat en rapport (Arbetsplats för lärande)där några av de möjligheter som finns igymnasieskolan för att förlägga delar avutbildningen till en arbetsplats och samverka medarbetslivet presenteras. Frågan om de teoretiskainslagen i yrkesutbildningen har utskottet behandlattidigare i detta betänkande. Utskottet menar att dengymnasiala yrkesutbildningen bör kännetecknas av atten elev, förutom att läsa kärnämnena, genom olikaval av inriktningar och valbara kurser skall kunnauppnå en hög grad av specialisering.Utskottet noterar att regeringen fattade beslut ominrättandet av en yrkesutbildningsdelegation i maj2004. Delegationen består av representanter förnäringsliv, offentlig verksamhet, fackligaorganisationer och skola och skall arbeta för att iökad utsträckning förverkliga samhällets intentionerför samverkan mellan skola och arbetsliv och därmedbidra till att höja kvaliteten i gymnasieskolansyrkesinriktade utbildning. Delegationen skallmedverka till att ett lokalt utvecklingsarbeteinitieras och också verka för en ökad rekryteringtill de yrkesinriktade utbildningarna igymnasieskolan. Arbetet skall bedrivas fram t.o.m.den 31 december 2006, och delegationen skall dålämna en skriftlig redogörelse till regeringen försitt arbete.Arbetsplatsförlagt lärandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena avseendearbetsplatsförlagt lärande då frågan äruppmärksammad genom propositionen.Jämför reservation 69 (kd).Gällande bestämmelserArbetsplatsförlagt lärande (APL) förekommer igymnasieskolan i olika organisatoriska former.Arbetsplatsförlagd utbildning (APU) innebär attdelar av utbildningen på ett program genomförs på enarbetsplats. Enligt nuvarande bestämmelser skallminst av undervisningstiden påyrkesinriktade program utgöras av APU.Skolhuvudmannen ansvarar för anskaffning averforderligt antal samt för att dessauppfyller kvalitetskraven. Den arbetsplatsförlagdadelen av utbildningen skall planeras och genomförasmed utgångspunkt i målen för utbildningen. År 2000tillkom en försöksverksamhet med Lärande iarbetslivet (). Syftet med denna form avarbetsplatsförlagd utbildning är att bidra till enutveckling av utbildningen genom att mötaarbetslivets förändrade kompetensbehov, att gearbetslivet möjlighet att påverka utbildningensinnehåll och genomförande samt att ge de elever somså önskar möjlighet att påverka utbildningensinnehåll och genomförande. De elever som önskar fårdå också möjlighet att genomföra en större del avutbildningen, minst , på en arbetsplats.För finns en kursplan om totalt 700gymnasiepoäng som skall ersätta yrkeskurser avmotsvarande omfattning och som fastställs avSkolverket. Innehållet i den särskilda kursplanenför konkretiseras lokalt utifrån programmålenför den utbildning som eleven valt och utifrån delokala mål som fastställs i programrådet.Försöksverksamheten gäller elever som påbörjar sinutbildning i gymnasieskolan före den 1 juli 2006.Hittills har endast ett begränsat antal elevergenomfört sin gymnasieutbildning inomförsöksverksamheten.Europeiska unionens utbildningsprogram daVinci är ett stöd till utlandspraktik för elever påyrkesinriktade program. utnyttjas dennamöjlighet av ca 450 elever i . För att utökadenna möjlighet till internationella inslag iutbildningen infördes ett kompletterandestatligt stöd för arbetsplatsförlagd utbildningutomlands.PropositionenRegeringen menar att det arbetsplatsförlagdalärandet inom den gymnasiala yrkesutbildningen är enkvalitetsmässigt viktig del av utbildningen. Allaelever i gymnasieskolan bör genom egna erfarenheterfå insikt i arbetslivets förutsättningar ochuppgifter. Elever som väljer yrkesinriktade programbör, liksom , få minst 15 veckors utbildningförlagd till en arbetsplats. Regeringen föreslårinte någon förändrad omfattning av APL för eleversom väljer mer yrkesinriktade studievägar eftersomförsöket med haft för begränsad omfattning iantal deltagande elever och företag för att säkraslutsatser skall kunna dras.