bet · GR01TU8 · 2004-03-16 00:00:00 — Sverigehar mot denna bakgrund stött alla de förslag till åtgärder som syftartill sektorns effektivisering. Regeringen har vidare som svensk linjefört fram att för järnvägens del är det minst lika viktigt att organisationeneffektiviseras som att tekniken utvecklas och harmoniseras. Enligt densvenska prioriteringen är marknadsöppningen av godsmarknaden av mycketstor betydelse.När det gäller införandet av det första järnvägspaketet i harregeringen överlämnat en lagrådsremiss om en nyjärnvägslag. Riksdagsbehandling planeras ske senare i vår. I detta sammanhangavses även en rad motioner behandlas med förslag bl.a. om regleringen avden svenska järnvägstrafiken och förutsättningarna för järnvägstrafik.Utskottet förutsätter att även fortsättningsvis kraftfullt driverpå en utveckling mot ett gränslöst europeiskt järnvägsnät där järnvägsföretagenges en ökad konkurrenskraft. Utskottet anser därför att det inte finnsskäl för att nu ta något initiativ i ärendet. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna 2002/03:T321 (m) yrkande 7, 2003/04:T530 (m) yrkande 6samt 2003/04:T564 (c) yrkande 28.SjöfartspolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att är pådrivande för att utforma gemensammaregler för sjöfarten på EU-nivå för att säkra konkurrensneutralitet ochsjösäkerhet. bör mot bl.a. denna bakgrund avslå två motionsförslag.MotionsförslagMaud m.fl. (c) anger i motion 2003/04:T564 att svensk sjöfart,genom förändringar i vår omvärld, har utsatts förstora yttre påfrestningar. , när vi lever med ökad internationaliseringoch globalisering, är behovet av gemensamma regler på vissa områdensärskilt stort. Sjöfarten är ett sådant område. Gemensamma regler på sjöfartensområde skulle omöjliggöra att vissa länders sjöfart genom statssubventionerad"dumpning" slår ut sjöfarten i de länder som inte ägnar sig åt dumpning.Sverige måste därför vara pådrivande för att gemensamma regler försjöfarten införs på EU-nivå och internationellt. Det är närmast en självklarhetatt svensk sjöfart, som är en vital del av vårt transportsystem ochnäringsliv, skall ges lika villkor för att kunna hävda sig gentemot sinakonkurrenter.Lars m.fl. (fp) framhåller i motion 2003/04:MJ472 att Sverigebör verka för att EU blir fullvärdig medlem i (). har EU bara observatörsstatus i dennainstitution, vilket definitivt inte är förenligt med unionens behörigheterinom sjösäkerhetsområdet eller den drivande roll den spelar inom IMO.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2003/04:T564(c) om vikten av att är pådrivande för att utforma gemensammaregler för sjöfarten på EU-nivå och internationellt. harockså tidigare vid olika tillfällen framhållit att det är angeläget atten gemensam syn utvecklas när det gäller näringspolitiskt stöd till sjöfartinom EU. Utskottet har också förutsatt att regeringen inom EU aktivt verkarför en ordning som säkerställer största möjliga konkurrensneutralitet.Utgångspunkten bör enligt tidigare utskottsuttalanden vara att inom ramenför ett samlat europeiskt kostnadsansvar uppnå ett långsiktigt hållbarttransportsystem utan behov av statliga subventioner.Utskottet har dessutom tidigare framhållit att en bred politisk samsynfinns om att de nationella stödprogrammen bör avvecklas i former somtryggar likvärdiga och rättvisa konkurrensvillkor och betonat vikten avatt regelsystemet - syftande till bl.a. ökad sjösäkerhet och motverkandeav social dumpning - är enhetligt och gällande för all sjöfart inomgemenskapen, oavsett vilket land som fartyget är registrerat i.Med hänvisning till det anförda förutsätts syftet med den aktuella motionentillgodoses utan att något särskilt initiativ från sida ärerforderligt. Motion 2003/04:T564 (c) yrkande 43 avstyrks följaktligen.Närdet gäller motionsförslaget om EU-medlemskap i , International MaritimeOrganization, kan konstateras att denna enligt sinastatuter som medlemmar endast kan ha enskilda stater. är 163stater medlemmar. Det betyder att om EU skall bli IMO-medlem synes enändring krävas i den grundläggande somreglerar IMO:s bildande. I sammanhanget kan nämnas att 36 internationellastatliga organisationer - däribland EU - har träffat samarbetsöverenskommelsermed IMO.Enligt vad utskottet erfarit har frågan om EU skall bli fullvärdig medleminom IMO diskuterats tidigare i den informella arbetsgrupp av tjänstemänsom förbereder ministerrådens möten på transportområdet. Samtligamedlemsstaters delegationer uppges ha varit negativatill en sådan lösning genom att den inte bedömts ge något mervärde samtidigtsom risk finns att enskilda medlemsländer förlorar inflytande. Frågan hardärmed inte förts vidare. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion2003/04:MJ472 (fp) yrkande 13.AlkolåsUtskottets förslag i korthetRegeringen förutsätts bedriva ett aktivt arbete inom EU för att uppnå enökad europeisk samsyn om möjligheterna att genom användande av modernteknik som alkolås förbättra trafiksäkerheten. Mot denna bakgrund avstyrkstvå motionsförslag. Jämför reservation 4 (kd, v).MotionsförslagPer och (båda s) framhåller i motion2003/04:T536 att en preventiv åtgärd när det gäller rattfylleri skulle kunnavara att införa krav på alkolås i bilarna. En ensidig svensk lagstiftningom alkolås skulle dock sannolikt innebära stora kostnader för den enskildebilköparen eftersom är en för liten marknad. Dessutom finns detrisk för att en sådan lagstiftning av EU skulle komma att tolkas som etthandelshinder. Om däremot ett gemensamt krav på alkolås som standard pånyproducerade fordon finns inom hela EU-området kommer kostnaden föralkolås att bli mera överkomlig. Dessutom blir kravet inte heller någothandelshinder. bör därför enligt motionärerna inom EU verka föratt krav på alkolås som standard införs för alla nyproducerade bilar.I motion 2003/04:T442 yrkande 1 av m.fl. (kd) anges attdet är väsentligt att tydliga mål formuleras och att det sker i en näradialog med fordonsindustrin. anser därför att riksdagenbör tillkännage att regeringen skall verka inom EU för en gemensam tidsplanför introducerande av alkolås i alla bilar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare i ett yttrande över om den gemensamma transportpolitiken Vägval lyftfram trafiksäkerhetsfrågan. I yttrandet angavs att enligt utskottetsuppfattning är bland de mest kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärdernade som avser alkohol- och drogpåverkan. Utskottet angav här särskiltinförande av alkolås och elektroniska körkort.Statens institut för kommunikationsanalys () har i en rapportredovisat motsvarande uppfattning och angett att det är mycket lönsamtatt förbättra trafiksäkerheten med åtgärder i fordonen (Strategisk analysav trafiksäkerhetsåtgärder, PM 2004:1). Den samhällsekonomiska nyttanav åtgärder som hastighetskontrollerare, alkolås och bälteslås beräknasav till sammanlagt ca medan kostnaden bedömstill ca plus systemkostnader. Införandet av nya kravpå fordonen kräver dock ny EU-lagstiftning innan de kan bli obligatoriska.Utvecklingen av trafiksäkrare bilar kan dock enligt rapporten också drivaspå genom att myndigheter och företag ställer krav på att sådana utrustningarskall finnas i de fordon som man använder. Det skulle enligt kunnainnebära att bilindustrin börjar montera fartkontroller, alkolås ochbilbälteslås på eget initiativ. Om regering och riksdag vill nåtrafiksäkerhetsmålet på ett effektivt sätt finns det därför enligt rapportenanledning att dels skynda på EU-arbetet, dels främja utvecklingen avupphandlingskraven för säkrare fordon.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att regeringen bedriver ett aktivtarbete inom EU för att uppnå en ökad europeisk samsyn om möjligheternaatt genom användande av modern teknik som alkolås förbättra trafiksäkerheten.I sammanhanget vill utskottet särskilt hänvisa till de positiva erfarenhetersom finns när det gäller att genom självreglering främja en ökad användningav alkolås. Det gäller bl.a. krav på alkolås vid trafikupphandling,användning av alkolås i tjänstefordon som en kvalitetskontroll och erbjudandeom särskilda försäkringsrabatter för fordon försedda med alkolås. Utskottetvälkomnar därför fortsatta insatser av detta slag i syfte att förbättratrafiksäkerheten.Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledning för att nu tanågot initiativ i ärendet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2003/04:T442(kd) yrkande 1 och 2003/04:T536 (s).Elektroniska körkortUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att frågan om elektroniska körkort uppmärksammasinom ramen för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. Mot denna bakgrundavstyrks ett motionsförslag. Jämför reservation 5 (kd).MotionsförslagKristdemokraterna efterlyser i motion 2003/04:T442 av m.fl. en utveckling mot användande av elektroniska körkort, vilka omöjliggörobehörig användning av bil. Detta skulle vara ytterligare en åtgärd föratt motverka rattfylleri. Förutom att fungera som vanligt körkort kan ettelektroniskt körkort användas för att lagra olika typer av information.Det kan även användas som bilnyckel/startnyckel och utrustas med fleratilläggsfunktioner, som t.ex. alkolås. Regelverket kring körkort bestämsi dag till stor del på EU-nivå. Motionärerna anser därför att regeringeninom EU skall verka aktivt för en introduktion av elektroniskakörkort.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill när det gäller elektroniska körkort ange att prototyperhar varit i drift och provats . Staten har tidigare genomden s.k. Skyltfonden gett visst ekonomiskt bidrag för att ta fram ettförbättrat beslutsunderlag. Vidare kan nämnas att i det förslag somEU-kommissionen presenterat om ett nytt körkortsdirektiv ingår attde länder som så önskar får utrusta körkortet med ett mikrochip sominnehåller den information som finns på körkortet.Utskottet förutsätter att även frågan om elektroniska körkort uppmärksammasinom ramen för det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet ser motdenna bakgrund ingen anledning för att nu ta något initiativ iärendet. Utskottet avstyrker därmed motion 2003/04:T442 (kd) yrkande4.Miljöanpassad transportpolitikUtskottets förslag i korthetUtskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden om vikten av enmiljöanpassad utveckling inom transportområdet och det reformarbete sompågår inom EU för att skapa en hållbar transportutveckling. Därmed avstyrkerutskottet motionsförslag med begäran om nya initiativ för att främja enmiljöanpassad transportutveckling och åtgärder mot emissioner fråndieselfordon. Jämför reservationerna 6 (v) och 7 (c).MotionsförslagUlla m.fl. (v) framhåller i motion 2003/04:MJ411 att politikeninom EU som syftar till ökad handel och ökad produktion bidrar till atttransporterna ökar drastiskt. Transporterna utgör det störstaenskilda hotet mot möjligheten att minska utsläppen av växthusgaser. Det ärdärför enligt motionärerna nödvändigt att vända trenden och minska utsläppenfrån trafiken. Den förändring som krävs är både minskade transportvolymertotalt och en övergång från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Föratt minska transporterna på väg bör inom EU verka för att ländernages rätt att ta ut kilometerskatt på godstransporter på alla vägar ochinte bara på motorvägar. bör vidare använda EU-samarbetet för attunderlätta internationella gränsöverskridande järnvägstransporter. EUstöder stora satsningar på infrastrukturinvesteringar, främst imotorvägsprojekt i de östeuropeiska länder som är på väg in i EU.Investeringarbör enligt motionärerna i stället ske i järnväg, sjöfart och system föromlastning för ett optimalt utnyttjande av de olika transportslagensfördelar.Maud m.fl. (c) konstaterar i motion 2003/04:MJ334 att transportsektornstår för av totala kväveoxidutsläpp i luften. Trots attutsläppen har minskat i och med kraven på katalytisk avgasrening på nyabensindrivna bilar, är de fortfarande betydande från dieseldrivna bilaroch även från alternativbränslebilar. Därför är det angeläget attintensifiera arbetet med att utveckla katalysatorer som fungerar på dieseldrivnafordon. Ett sådant utvecklingsarbete är också viktigt för att få framkatalysatorer som fungerar tillsammans med bensinmotorer med låg förbrukning.Sverige bör därför ta initiativ för att inom EU införa gemensammaminimiregler för fungerande avgasrening på dieselfordon.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare understrukit betydelsen av en miljöanpassad utvecklinginom transportområdet. I ett yttrande över Europeiska kommissionensvitbok om den gemensamma transportpolitiken , Vägval införframtiden, gav utskottet sitt erkännande av vitbokens beskrivning av deproblem inom transportväsendet som vuxit sig allt starkare i EU. För attskapa en hållbar transportutveckling angavs att en rad viktiga frågormåste beaktas. Utskottet delade också uppfattningen att den gemensammatransportpolitiken skall vara grundad på uthållig utveckling. Detta är ilinje med slutsatserna från Europeiska rådets möte i i juni 2001om ett säkerställande av hållbara transporter. Det är också i enlighetmed det övergripande målet för den nationella transportpolitiken. Utskottetanslöt sig mot denna bakgrund till kommissionens utgångspunkt om att måletbör vara ett långsiktigt hållbart transportsystem. Utskottet ansåg vidareatt det är särskilt angeläget med harmoniserade och därmed konkurrensneutralaregler samt ett för användarna rättvist kostnadsansvar avseende samtligatransportslag. I detta ligger att avgifterna inte bara skall täckakostnaderna för användningen av infrastrukturen utan även kostnaderna förmiljöpåverkan och andra externa effekter.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning om att den gemensammatransportpolitiken bör inriktas på att skapa ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Enligt vad utskottet erfarit pågår ett angeläget reformarbeteinom EU för att skapa en mer miljöanpassad utveckling där är enaktiv och pådrivande kraft. Det gäller bl.a. den fråga som uppmärksammasi motionen om vägavgifter för tunga godsfordon där ett aktuellt förslagtill EG-direktiv ger förutsättningar för att införa kilometerskatterpå hela vägnätet enligt marginalkostnadsprincipen.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att vidta något initiativ medanledning av motion 2003/04:MJ411 (v) yrkande 3. Motionsyrkandet avstyrksföljaktligen.När det gäller motion 2003/04:MJ344 (c) yrkande 16 och frågan om emissionerfrån dieselfordon och alternativbränslebilar kan nämnas att en utvecklingav avgasreduktion genom katalysatorer, partikelfällor och EGR (ExhaustGas Recirculation) pågår. Inom EU finns en rad direktiv som reglerarutsläpp från vägtrafiken. EG-direktiv för att reducera utsläppen frånvägtrafik omfattar en rad olika aspekter, från övergripande strategier somFörsurningsstrategin och Oxidantstrategin, där trafiksektorn är en avmånga verksamheter som berörs, till detaljerade föreskrifter inomtransportområdet. Enligt gällade reglering skall bl.a. alla nya tunga fordonfr.o.m. förses med s.k. partikelfällor. Detta är en åtgärd sombedöms komma att eliminera en mycket stor del av partiklarna från dessafordon. Vad gäller efterlysningen av svenska initiativ inriktade pådieselfordon har kansliet erfarit att den i juni 2002har lämnat förslag till om förbättrad avgasrening fördenna typ av fordon. Enligt vad utskottet erfarit bereds frågan inomEU-kommissonen. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 2003/04:MJ344(c) yrkande 16.PostpolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om ytterligare åtgärder för att avregleraden europeiska postmarknaden och införande av ett gemensamt europeisktporto. Jämför reservation 8 (m, fp, kd).BakgrundInom pågår ett arbete för att skapa en gemensam inre marknad förposttjänster. Det är dock endast och som helt harliberaliserat sina postmarknader. Det ursprungliga liberaliseringsdirektivetpå postområdet, och rådets direktiv /67/EG av den 15december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inremarknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna,ändrades genom och rådets direktiv /39/EG av den10 om ändring av direktiv /67/EG för att ytterligare ökakonkurrensen inom postsektorn i gemenskapen. De antagna ändringarna ipostdirektivet slår bl.a. fast en tidsplan innehållande en gradvisliberalisering av marknaden . Kommissionen skall däreftersenast överlämna en rapport tillsammans med ettförslag till och rådet som, om den finner det lämpligt,bekräftar som ett slutdatum för genomförandet av en gemensaminre marknad för posttjänster.MotionsförslagErling m.fl. (fp) anför i motion 2003/04:T562 att postmarknaden haravreglerats och alltmer utsatts för konkurrens . På mångaorter finns flera aktörer som delar ut och distribuerar post. Detta ärpositivt och denna utveckling måste få fortsätta. Regeringen bör därfördriva på i EU så att avregleringen av postmarknaden genomförs i fler länder.I dag kan t.ex. en monopolist i ett annat EU-land gå in och ta andelarpå den svenska marknaden, medan svenska postföretag inte har motsvarandemöjlighet i andra länder.Lena Adelsohn () framhåller i motion 2003/04:T319 att utslageti den senaste folkomröstningen visade att många svenskar fortfarande interiktigt känner sig som européer. har unionen 25 medlemsländer. Detinnebär nya förutsättningar och möjligheter. Den gemensamma valutanfungerar som "smörjmedel" för de 300 miljoner européer som har euroi plånböckerna. Ett gemensamt frimärke skulle också kunna förenkla tillvaron.Ett brev mellan och skulle därmed kosta lika mycket sommellan och . Motionären förordar mot denna bakgrund att Sverigeverkar för att införa ett enhetsporto inom Europeiska unionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det viktigt att förutsättningarna på postmarknaden ges ensådan utformning att rättvisa konkurrensförhållanden mellan såväl olikapostföretag som mellan olika länder uppnås. Som framgår av den redovisadebakgrundsbeskrivningen pågår också ett reformarbete inom . Utskottet vill vidare hänvisa till två pågående statligautredningar, nämligen dels Post- och kassaserviceutredningen (N 2003:09Post- och kassaserviceutredningen), dels utredningen om utvärdering avvissa regelreformerade marknader (N 2004:02 ). Båda dessautredningar skall vara klara i november år 2004.Med hänvisning till det förändringsarbete som pågår inom EU i riktningmot en gradvis liberalisering och det nationella utredningsarbete somnyligen inletts är utskottet inte nu berett att vidta någon åtgärd medanledning av motion 2003/04:T562 (fp) yrkande 24. Motionsyrkandet avstyrksföljaktligen.Utskottet har erfarit att frågan om ett gemensamt porto inom EU hardiskuterats tidigare i olika forum. Enligt uppgift från Post- och telestyrelsenhar förslaget härvid inte bedömts som realistiskt med hänsyn till densträvan som bl.a. kommissionen har att uppnå en mer avreglerad marknadsom kännetecknas av kostnads- och marknadsanpassade priser. I sammanhangetkan nämnas att portot skiljer sig väsentligt åt mellan olikamedlemsstater. är exempelvis ett av de få länder som har införtmervärdesskatt på porto. Exempel finns också på länder som inte har införtkostnadsbaserat porto.I sammanhanget kan vidare nämnas att trafikutskottet har hanteratfrågan om införande av gemensamt nordiskt porto. Utskottets behandlinghar resulterat i att inte föreslå någon åtgärd från sida.Utskottet finner inte vad gäller frågan om ett gemensamt porto inom EUskäl att bifalla aktuellt motionsförslag. Utskottet avstyrker följaktligenmotion 2003/04:T319 (m).EU:s strukturfonder och bredbandsutbyggnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om särskilda initiativ inom EU förutbyggnad av bredbandsnät för elektronisk kommunikation. Jämför reservation9 (c).BakgrundStrukturfonderna är det samlade namnet på regionalfonden, socialfonden,jordbruksfonden och fiskefonden. Tillsammans förfogar fonderna över ca entredjedel av EU:s totala budget. Syftet med strukturfonderna är att minskaskillnaderna mellan olika regioners utvecklingsnivå och öka den ekonomiskaoch sociala sammanhållningen mellan nationerna i Europeiska unionen.Strukturfonderna är inga fonder i egentlig mening utan återkommandeutgiftsposter för regionalpolitiska insatser.MotionsförslagSven m.fl. (c) framhåller i motion 2003/04:T474 att det behövsen god digital infrastruktur och en väl fungerande IT-politik för attskapa tillväxt i hela landet och för alla grupper. EU följer glädjandenog samma linje som förordar och säger i aktionsplanene-Europe 2005 att bredband och dess vida spridning är ett av huvudmålenför europeisk IT-politik. Regeringen har dock uppenbarligen en annan agendaän och Europeiska unionen genom sin satsning på en halvmesyr,vilket är både kortsiktigt och svårbegripligt. Till glädjehar tagit ett steg i rätt riktning när den nyligentillkännagav att den är beredd att upplåta delar av . Motionärerna föreslår mot denna bakgrund etttillkännagivande om att regeringen representerar väl i EU och verkarför att förslaget om att utdela bidrag ur strukturfonderna för utbyggnadav ett finmaskigt bredbandsnät förverkligas.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att medel från vissa strukturfonder kanlämnas för medfinansiering av infrastrukturutbyggnader på IT-området. Isammanhanget kan vidare nämnas att publicerade kommissionensina förslag till nya riktlinjer om strukturfondernas användning förelektroniska kommunikationer. Dessa riktlinjer är av särskilt intresse förutvecklingen av bredband på landsbygd och i glesbygd. Riktlinjerna poängterarlikt handlingsprogrammen eEurope 2002 och 2005 vikten av lämpliginformationsinfrastruktur i . I riktlinjerna anges att man inombredbandsområdet inte helt kan förlita sig till marknaden. För att försäkrabredbandsutbyggnad i glesbygd - och därigenom även den territoriellasammanhållningen - inbjuder därför kommissionen medlemsstaterna att användastrukturfonderna till sådana ändamål. Som riktlinjer för medelsanvändningenför utbyggnad av bredband meddelas i riktlinjerna en rad olika kriterieroch utgångspunkter.Utskottet förutsätter att regeringen representerar väl inom EUmed utgångspunkt bl.a. från IT-politiska mål om att skapa ettinformationssamhälle tillgängligt för alla. Med hänvisning till vad somanförts avstyrker utskottet motion 2003/04:T474 (c) yrkande 4.Lokalisering av den europeiska sjöfartsmyndighetenUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till ett fattat beslut om lokalisering av nioolika EU-organ avstyrker utskottet två motioner om förläggning av deneuropeiska sjöfartsmyndigheten till Göteborg.BakgrundEuropaparlamentet och rådet antog den förordning (EG) nr1406/2002 som utgör rättslig grund för inrättandet av Europeiska byrånför sjösäkerhet (, EMSA). EMSA skall setill att gemenskapens sjösäkerhetsregler tillämpas effektivt, samlainformation och förvalta databaser, utvärdera och kontrolleraklassificeringssällskapen och samordna medlemsstaternas verksamhet.Målsättningenmed den europeiska sjösäkerhetsbyrån är att säkerställa en hög, enhetligoch effektiv nivå på sjösäkerhet och motsvarande vad avser miljöpåverkanfrån fartyg inom gemenskapen. Sjösäkerhetsbyrån skall förse EU:s medlemsstateroch kommissionen med behövlig teknisk och vetenskaplig assistans. Genomen hög nivå på byråns expertkunskap skall EMSA hjälpa medlemsstaterna attkorrekt införa gemenskapslagstiftningen på sjösäkerhets- och miljöområdet,att övervaka genomförandet av de beslutade lagarna och att utvärderaeffektiviteten av de vidtagna åtgärderna. lade kommissionenfram ett förslag om att utöka EMSA:s verksamhet till att även omfattadelar som sjöfartsskydd, oljeskyddsberedskap och erkännande av certifikatför icke-EU-sjöfolk.MotionsförslagLars m.fl. (fp) erinrar i motion 2003/04:MJ472 om att Sverigehar lång sjöfartstradition och mycket stor kompetens inom området. Dessutomfinns ett av de mest hotade haven i vår omedelbara närhet. bördärför omgående ansöka om att den nyinrättade () förläggs i Sverige.Annelie Enochson (kd) bedömer i motion 2003/04:T269 att på godagrunder kan anses ha särskild kompetens i sjösäkerhetsfrågor. Enligt deninternationella statistiken tillhör de bästa i världen beträffandesjösäkerhet och miljöhänsyn inom sjöfarten.