bet · GR01NU9 · 2004-02-17 00:00:00 — Vissa frågor om regional utvecklingspolitik SammanfattningUtskottet behandlar i betänkandet 121 motionsyrkanden rörande olika frågorinom den regionala utvecklingspolitiken. Bland annat behandlas förslag omregionala tillväxtprogram, kapitalförsörjning, återförande av vattenkraftsmedel,landsbygds- och skärgårdsfrågor, utlokalisering av statlig verksamhet,storstadspolitik och Östersjöfrågor. Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet.När det gäller motioner om bl.a. klusterbildning anser utskottet attriksdagen bör avslå dessa med hänvisning till pågående arbete m.m. I enreservation (c) framförs att klusterutveckling bör stödjas. I fråga omregionala tillväxtprogram avstyrker utskottet motionsyrkanden med åberopandeav den utveckling som är på gång. I en reservation (m, fp, kd, c) förordasatt det lokala perspektivet ges en ökad vikt. När det gäller kapitalförsörjninganser utskottet att samtliga motionsyrkanden bör avslås av bl.a. mot bakgrund av att nya åtgärder inom kapitalförsörjningsområdet kommeratt implementeras . Utskottet har därför förhoppningar om attsituationen kommer att förbättras. Motionsyrkanden som rör åtgärder isamband med kreditgarantiföreningar och statliga kreditgarantier får stödi en reservation (m, fp, kd, c).Vidare avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden om återförande avvattenkraftsmedel till de vattenkraftsproducerande regionerna eller om enutredning av ett sådant system; utskottet hänvisar till gällande principerför statens budgethantering. I en reservation (kd, v, c, mp) begärs atten ny utredning tillsätts för att studera frågan om vilken modell somlämpligen kan användas för att återföra vattenkraftsmedel. När det gällerlandsbygds- och skärgårdsfrågor bör , enligt utskottets mening,avslå samtliga yrkanden med hänvisning bl.a. till att ytterligareunderlagsmaterial väntas. Regeringens beredningsarbete i olika frågor böravvaktas. I en reservation (m, fp, kd, c) påpekas att vissa grundförutsättningari infrastruktur - exempelvis farbara vägar året runt - måste föreliggaför att livskraft i hela skall uppnås. Strandskyddsfrågan börockså lösas, enligt reservanterna.Med hänvisning till att nu gällande principer för utlokalisering avstatliga myndigheter bör följas föreslår utskottet att avslårsamtliga motionsyrkanden i fråga om sådan utlokalisering. I en motivreservation(fp, kd) förutsätts att de samhällsekonomiska konsekvenserna av koncentrationenav statliga verk och styrelser till utreds. I en annanreservation (v, c, mp) uttalas åsikten att de gällande principerna börtillämpas men att en ny och mer kraftfull metodik bör användas för att nåmålen.Slutligen avstyrker ett enigt utskott motioner om storstadspolitik ochÖstersjöfrågor samt motioner med krav på åtgärder i speciella län ochregioner.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Vissa bakgrundsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N225 yrkande 1, 2003/04:N237,2003/04:N328 yrkande 30 och 2003/04:N383.Reservation 1 (c)2. Regionala tillväxtprogramRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ474 yrkande 1 och 2003/04:N345yrkande 2.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. KapitalförsörjningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N218, 2003/04:N283, 2003/04:N305,2003/04:N328 yrkande 11, 2003/04:N330 yrkande 1, 2003/04:N386, 2003/04:N400och 2003/04:N414 yrkande 7.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. Återförande av vattenkraftsmedelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N206, 2003/04:N220, 2003/04:N245,2003/04:N264, 2003/04:N270, 2003/04:N315, 2003/04:N328 yrkande 27,2003/04:N335 yrkande 6 och 2003/04:N336 yrkande 3.Reservation 4 (kd, v, c, mp)5. Landsbygds- och skärgårdsfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N249 yrkande 3, 2003/04:N289 yrkande2, 2003/04:N329 yrkande 28, 2003/04:N336 yrkande 6, 2003/04:N338 yrkande4 och 2003/04:N356.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. Utlokalisering av statlig verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N201, 2003/04:N213, 2003/04:N214,2003/04:N217 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N221 yrkandena 1-3, 2003/04:N231yrkandena 1 och 2, 2003/04:N244 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N255 yrkande2, 2003/04:N299, 2003/04:N301, 2003/04:N328 yrkandena 31 och 33, 2003/04:N332yrkande 7, 2003/04:N335 yrkande 4, 2003/04:N336 yrkande 2, 2003/04:N377,2003/04:N379, 2003/04:N387 och 2003/04:N402.Reservation 6 (fp, kd) - motivReservation 7 (v, c, mp)7. StorstadspolitikRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N310 yrkandena 1-4, 2003/04:N325yrkandena 1, 2 och 8, 2003/04:N341 yrkande 1, 2003/04:N368 och 2003/04:N405.8. ÖstersjöfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N260, 2003/04:N317, 2003/04:N332yrkande 6, 2003/04:N396 och 2003/04:N410 yrkande 1.9. Utvecklingen i län och regionerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr389 yrkande 2, 2003/04:N225 yrkande3, 2003/04:N233, 2003/04:N235, 2003/04:N262 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N288yrkandena 1 och 12, 2003/04:N332 yrkande 2, 2003/04:N349, 2003/04:N357,2003/04:N359, 2003/04:N363 yrkandena 1 och 2, 2003/04:N367, 2003/04:N375,2003/04:N401, 2003/04:N404, 2003/04:N410 yrkandena 2-34 och 2003/04:N416yrkandena 1 och 5.Stockholm den 17 februari 2004På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), PerBill (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 64 motioner från den allmänna motionstidenom vissa regionala utvecklingsfrågor.Genom uppdrag till har utskottet fått utförliginformation när det gäller utlokalisering av statliga myndigheter i Finlandoch , dels genom en föredragning, dels i en rapport (dnr 2003:2140).Utskottets övervägandenVissa bakgrundsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till bl.a. pågående arbete avslå motionsyrkandenom klusterbildning, tillväxtpolitik och krav på kollektivavtal. Jämförreservation 1 (c).MotionernaDe stödformer som finns i den regionalpolitiska arsenalenbör finnas kvar även under den överblickbara framtiden, menar motionärernasom står bakom motion 2003/04:N383 (s). Enbart generella åtgärder frånsamhällets sida kommer inte att räcka till; det behövs ibland extrainsatser för att en företagsetablering skall komma till stånd. Det krävs enkraftfull regional utvecklingspolitik som ger en jämnare fördelning avtillväxtens effekter i fråga om service, arbete och miljö. En sådan politikinnebär utökade resurser för högskoleutbildning, bättre tillgång tillriskkapital, bättre kommunikationer m.m., anser motionärerna. börockså se till att EU:s strukturfondsmedel finns kvar efter nuvarandeprogramperiods utgång. Motionärerna understryker att stödet är ett viktigttillskott till den nationellt bedrivna regionalpolitiken.I motion 2003/04:N237 (s) understryks att det är oacceptabelt att detinte finns någon koppling mellan beviljade etableringsstöd för företagoch krav på kollektivavtal. Enligt motionärerna är det rimligt att kravställs på att kollektivavtal skall vara tecknat innan bidrag eller stödbeviljas till företaget. Utan kollektivavtal kan osund konkurrens uppstågenom t.ex. lönedumpning, befarar motionärerna.I motion 2003/04:N225 (fp) begärs att regeringen i samband medbudgetpropositionen lägger fram en skrivelse om regionernas växtkraft. Enligtmotionärerna behövs både en nationell tillväxtpolitik med bättreföretagarklimat och en regional tillväxtpolitik som tar till vara lokalväxtkraftoch entreprenörskap.Centerpartiet uppmanar i motion 2003/04:N328 regeringen att stödjautvecklingen av s.k. kluster. Klusterbildning kan vara en strategi för attuppnå god tillväxt på en liten arbetsmarknad och erbjuder gemensam uppbyggnadoch kunskapsspridning inom produktionsfältet, enligt motionärerna. Detbetonas att klusterbygge inte är en administrativ process - perspektivetfår inte inskränkas av regionala indelningar, administrativa rutiner ochett ensidigt fokus på tillväxtföretag.Vissa kompletterande uppgifterI av näringspolitiken (Ds2003:62), vilken ges ut för fjärde gången, rapporteras sammanfattningsvisinga större förändringar jämfört med förgående års rapport. Nyföretagandethar generellt sett gått ned i alla (jämförda) länder, och positionär i princip oförändrad. har den högsta överlevnadsgradenför nystartade företag i en jämförelse med tio europeiska länder (se tabellnedan). Enligt rapporten är tillgången på privat riskkapital i Sverigegod utom i det allra tidigaste skedet, den s.k. såddfinansieringsfasen.Sverige är också en ledande IT-nation och har näst högst andel forskarebland de jämförda länderna.Sveriges position enligt indikatorer för näringsliv och företagandePosition Indikator Placering(antal länder)Bättre änmedelnivå Överlevnadsgrad förnystartade företag 1 (10)" Antal administrativaprocedurer vidanställning 4 (18)7 (11)" 6 (10)" Statligt stöd tillnäringslivet 6 (15)Sämre änmedelnivå Andel företagare iarbetskraften 18 (23)" Nyföretagaraktivitet ibefolkningen 16 (19)" 10 (10)" Relativ prisnivå 14 (17)Frågor som rör det svenska företagsklimatet kommer att tas upp i utskottetsbetänkande /04:NU10 om vissa näringspolitiska frågor. Strukturfondsfrågorna,som berörs i en av motionerna, har utskottet behandlat i betänkande2003/04:NU2, till vilket hänvisas.Frågan om etableringsstöd för företag och krav på kollektivavtal behandladesav utskottet föregående år (bet. 2002/03:NU8). Upplysningsvis nämndes attdet finns vissa regler som berör denna koppling. Såväl i förordningen(2000:279) om regionalt utvecklingsbidrag som i förordningen (1998:996)om sysselsättningsbidrag stadgas att de anställdas lön och andraanställningsförmåner åtminstone skall vara likvärdiga med vad som följer avtillämpligt kollektivavtal. Regionalt utvecklingsbidrag får bara lämnasom verksamheten också tillförsäkrar de anställda en tillfredsställandearbetsmiljö samt en tillfredsställande yttre miljö.Det finns således inget krav på kollektivavtal men däremot på att förmånernaåtminstone skall vara likvärdiga.Utskottet ansåg för sin del att en förutsättning för att stöd inom ramenför den regionala utvecklingspolitiken skall lämnas är att arbetsvillkorenpå företaget minst uppgår till den nivå som anges i motsvarande kollektivavtal.I en motion redovisas önskemål om stödjande av klusterbildning. Ett exempelpå klusterutveckling i ett annat land ges i rapporten - Från fattigdom till spridd välfärd (2003:016), som publiceratsav ().Rapportens slutord innebär att de italienska klustrens snabba uppkomstoch tillväxt i första hand baseras på den "talang" och de kulturellabetingelser som råder på lokalt plan. Den lokala dimensionen fortsättersåledes att ha en central roll även i dagens globala ekonomi. En viktigiakttagelse är att företagsnäten i södra delvis går i norraItaliens fotspår, men att annorlunda betingelser har skapat en "syditaliensk"väg till klusterbildning. Den största skillnaden är avsaknaden av denprimära tillgång som finns bakom de livskraftiga industriella distrikteni norr, nämligen det "sociala kapitalet". Imitationsbeteenden, återvändandeentreprenörer från utlandet, en ny generation som vägrar att emigrera,krismedvetenhet och drivkraften hos några samhällsentreprenörer har varitingredienserna i de södra regionernas ekonomiska utveckling. De företagsklustersom har vuxit upp i södra uppvisar i princip samma struktur ochdynamik som i norr.Vad gäller statliga insatser för att stödja ekonomin i svaga regioner,visar de italienska erfarenheterna att vissa åtgärder (förmånliga lån,skattelättnader för unga företagare m.m.) kan göra nytta, men att direktabidrag är skadliga, eftersom de leder till ett förlamande beroende. Vidarestimuleras inte entreprenörskap genom bidrag. Den kanske största lärdomenär dock att inte är ensamt om att uppvisa de "rätta"förutsättningarna vad gäller kluster- och nätverksekonomi. Exemplen frånsödra visar att både entreprenörskap och företagskluster kan skapasi regioner där människor inte har traditioner av detta. Dessutom framgårdet av rapporten att det inte finns en "bästa lösning".Det är enligt rapportförfattaren troligt att även svaga regioner i Sverigekan genomgå den kulturella process som krävs för att ge upphov till enkluster-ekonomi. Att få svenska företag att inse värdet av att samarbetaär kanske den svåraste utmaningen. Här kan lokala offentliga institutioner,tillsammans med opinionsbildare och andra aktörer, främja utvecklingeni rätt riktning.I ante-bedömning av de regionala tillväxtprogrammen(2003), som överlämnats till , redovisas att frågorom kluster och innovationssystem har uppmärksammats i praktiskt tagetsamtliga förslag om tillväxtprogram. Det finns dock relativt storavariationer mellan regionerna. En tendens är att regionerna lyft framexisterande kluster liksom embryon till kluster inom vad som anses varaframtidsinriktade branscher. Få regioner analyserar vilka framgångsfaktorernaför kluster är och vilka insatser som kan påverka detta.Utskottets ställningstagandeDen omfattande omprövning som gjorts av den tidigare regionalpolitikenhar lett fram till dagens regionala utvecklingspolitik. Bakgrunden är bl.a. de stora förändringar som ägt rum i samhället, framför allt när detgäller den snabba internationaliseringen av ekonomin, EU-medlemskapet,avregleringen av olika marknader, IT-utvecklingen m.m.Liksom motionärerna anser utskottet att det behövs en kraftfull politikför hållbar tillväxt. Nya metoder och angreppssätt prövas och utvärderaskontinuerligt. Klusterbildning är ett angreppssätt, som visat sig varapositivt i andra sammanhang. Exemplet från södra , vilket redovisasovan, innebär att både entreprenörskap och företagskluster kan skapas iregioner där traditioner och kultur inte i första hand varit företagsinriktade.Ett annat förhållandevis nytt angreppssätt, de regionala tillväxtprogrammen,tas upp i följande avsnitt. Med hänsyn till att tillväxtfrågorna är enav de prioriterade frågorna för regeringen och att politiken utformasdärefter anser inte utskottet att det finns behov av en skrivelse tillriksdagen om regionernas växtkraft.Självklart måste också jämställdhetsaspekterna beaktas när det är frågaom åtgärder för att öka tillväxten och sysselsättningen inom de olikaregionerna. Särskilt viktigt är att utvecklingen i regioner, kommuner ochpå lokal nivå följs upp och kontinuerligt utvärderas med avseende på såvälkvinnornas medverkan som medverkan från ungdomar, invandrare ochfunktionshindrade.När det gäller frågan om en koppling mellan etableringsstöd för företagoch krav på kollektivavtal anser utskottet för sin del att en förutsättningför att stöd inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken skall lämnasär att arbetsvillkoren på företaget minst uppgår till den nivå som angesi motsvarande kollektivavtal. Utskottet vill understryka att socialdumpning i fråga om arbetsförhållanden är oacceptabel - inte minst i sambandmed företag som får etableringsstöd.Därmed avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden.Regionala tillväxtprogramUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till bl.a. pågående arbete avslå motionsyrkandenom regionala tillväxtprogram. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).MotionernaEnligt kommittémotion 2003/04:N345 (kd) blev det regionala partnerskapet,trots näringslivets deltagande, alltför avlägset för de personer och desmå företag som bäst skulle kunna ta till vara tillväxtavtalens intentioner.I de kommande tillväxtprogrammen måste tillväxtkapitalet göras synligareoch bli mer lättillgängligt, hävdar motionärerna. De anser att kommunernasnäringslivsansvariga står närmare företagsamheten än tjänstemännen pålänsstyrelserna. Om kommunerna skall åta sig att ta ansvaret för regionalplanering inom ramen för kommunala samverkansorgan bör uppgiften dockfinansieras av staten. Motionärerna avvisar inte tanken på ett kommunalförbundsom samverkansorgan under en övergångsperiod.I partimotion 2003/04:MJ474 (c) förordas att miljöperspektivet redan frånbörjan integreras i tillväxtprogrammets olika delar. För att styra mot enhållbar samhällsutveckling krävs, enligt motionärerna, att hänsyn äventas till den sociala aspekten.Vissa kompletterande uppgifterFör att åstadkomma en hållbar regional utveckling krävs att strategierför de viktigaste samhällsområdena utvecklas på lokal och regional nivå.Enligt förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete harlänsstyrelser respektive samverkansorgan och regionala självstyrelseorganatt utarbeta regionala utvecklingsprogram. Dessa skall bl.a. utifrån enanalys av de särskilda utvecklingsförutsättningarna ange inriktning ochprioriteringar av arbetet för en hållbar regional utveckling. En bredsamlad utvecklingsstrategi kan sedan ligga till grund för delprogram inomde olika sektorer som skall bidra till att uppnå för regionen gemensammamål. Regionala tillväxtprogram är sådana delprogram, vid sidan av t.ex.infrastrukturplaner, strukturfondsprogram, regionala miljöprogram ochlokala () har av regeringen uppdragitsatt genomföra en förhandsbedömning (en s.k. ex ante-bedömning) av samtligaförslag till regionala tillväxtprogram. Syftet med bedömningen var attITPS skulle kunna lämna synpunkter som möjliggjorde för regionerna attförbättra programmens utformning innan de slutligen lämnades in tillregeringen för godkännande. ITPS har i den tidigare nämnda rapporten av de regionala tillväxtprogrammen i första hand granskathur regionerna har uppfattat och följt såväl regeringens riktlinjer försom intentionerna bakom tillväxtprogrammen. Inför detta granskningsarbetetillsatte ITPS en referensgrupp bestående av representanterför Verket för näringslivsutveckling (), ,och Integrationsverket.ITPS har bl.a. gjort en bedömning av huruvida programmen följer en logiskkedja och om de slutsatser som regionernas analys resulterat i ocksååterspeglas i insatsområden, partnerskap och finansiering. Särskild vikthar ITPS lagt vid en bedömning av hur den ekologiska och sociala aspektenav hållbar tillväxt har behandlats i programförslagen. Framför allt harinriktningen när det gäller jämställdhet mellan könen undersökts. I vissutsträckning har även integrationen av nya svenskar berörts. När det gällerfinansieringsförslagen har bedömningsarbetet till stor del inte kunnatfullföljas eftersom nästan inget av programmen innehöll förslag tillfinansiering. Däremot påpekades i rapporten att ITPS inte har uppfattatdet som sin uppgift att värdera de olika programmens faktiska tillväxtpotential.En av ITPS sammanfattande kommentarer var att institutet ville göraregeringen uppmärksam på att modellen med regionala tillväxtprogram behövervidareutvecklas för att den skall kunna fungera som det är tänkt. Bakgrundenvar att många regioner hade en bristande tilltro till modellen som sådanmen också en konkret kritik bl.a. mot de alltför detaljrika riktlinjernaoch frånvaron av nya finansiella resurser. ITPS delade regionernasuppfattning att riktlinjerna för programmen varit alltför detaljerade,eftersom möjligheterna till en mer självständig analysansats därigenombegränsats.Enligt ITPS återstod tre frågor att lösa när det gäller arbetet med deregionala tillväxtprogrammen:Hur skapas bäst en ökad statlig sektorssamordning på regional nivå?Vilka roller skall de olika aktörerna ha i en sådan process?Hur skall mervärdet av processen kunna definieras?Två framtida vägar syntes möjliga enligt ITPS. Ett angreppssätt var enfortsatt sektorsbunden modell, där nationella mål och planer styr arbetet;en annan möjlig väg var en struktur där regionerna själva svarar för hurstrategiska medel används. Tillväxtprogrammen är ett sätt att försökaförena modellernas goda sidor, men ITPS menade att det finns behov av enökad tydlighet från regeringens sida. Introduktionen av programmen innebarönskemål om en regional variation, medan alltför detaljerade riktlinjerverkar i motsatt riktning, motiverade institutet. Vidare ställde ITPSfrågan om varför programmen skall godkännas av regeringen. Slutligenhävdades att tillväxtprogrammens legitimitet är avhängigt av dess förmågaatt skapa mervärde, dvs. frågan om huruvida ett bättre resultat uppnåsmed än utan program eller att samma resultat uppnås till en lägre kostnadmed hjälp av tillväxtprogrammen.I december 2003 fattade regeringen beslut om uppdrag till regionerna attgenomföra regionala tillväxtprogram. Samtliga programförslag hade godkäntsmed vissa förbehåll. Bland annat innebär regeringsbeslutet att samtligalän omfattas av förbehåll avseende de sociala hållbarhetsaspekternaintegration och jämställdhet samt ekologisk hållbarhet. Dessa perspektivmåste utvecklas och tydliggöras enligt regeringen. Vidare behövdes i ettflertal av regionerna en komplettering av programmen med en finansieringsplansamt med utvärderingsbara, konkreta och tidsatta mål samt tillhörandeindikatorer, där sådana saknades.I samband med beslut om uppdrag till regionerna att genomföra tillväxtprogrammenuppdrog regeringen till att ansvara för årliga uppföljningar av hurprogrammen genomförs i alla län. Vidare aviserade regeringen ett uppdragtill ITPS att utvärdera genomförandet efter halva programtiden. En process-och effektutvärdering av tillväxtprogramarbetet i hela landet skallgenomföras efter programperiodens slut.Utskottets ställningstagandeHelt i enlighet med den planering som redovisades av utskottet föregåendeår (bet. 2002/03:NU8) har arbetet fortskridit med utarbetande av deregionala tillväxtprogrammen, förhandsbedömning av ITPS, korrigeringar avprogrammen och beslut av regeringen om uppdrag till regionerna att genomföraregionala tillväxtprogram. Programmen har börjat löpa, och utskottetkommer att med intresse följa såväl tillväxtaspekterna som de av ITPSaktualiserade frågorna om ökad statlig sektorssamordning, de olika aktörernasroller och det mervärde som processen kan skapa.Det är viktigt att ambitionerna med tillväxtprogrammen kommer att tillgodoses.En av de frågor som utskottet särskilt vill ta upp gäller de förbehållregeringen gjort i samband med beslut om genomförande av programmenavseende de sociala hållbarhetsaspekterna jämställdhet och integration samtekologisk hållbarhet. I partnerskapen skall företrädare för den privata,den offentliga och den ideella sektorn inklusive arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer ingå. Utskottet vill liksom föregående år understrykavikten av att andelen kvinnor ökar i partnerskapen för att en jämn fördelningmellan könen skall uppnås. Vidare stöder utskottet tanken att den kommunalanivåns medverkan bör utvecklas för att åstadkomma ett fördjupat lokaltperspektiv i näringslivsfrågor.Från utskottets utgångspunkter är det väsentligt att såväl miljöperspektivetsom de sociala perspektiven, bl.a. jämställdhet, verkligen kommer tilluttryck i det fortsatta arbetet på ett bättre sätt . Medvetenhetenom miljön som tillväxtfaktor måste också finnas med redan från början.Regeringens uppfattning att dessa perspektiv måste utvecklas och tydliggörasdelas av utskottet. Såväl årliga uppföljningar av programmen som enutvärdering efter halva programtiden förutses. Om uppföljning eller utvärderingvisar att det finns brister i programmens genomförande utgår utskottetfrån att korrigeringar genomförs.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna i aktuella delar.KapitalförsörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om kapitalförsörjning med hänvisningtill redan vidtagna åtgärder på området. Jämför reservation 3 (m, fp, kd,c).MotionernaFör att åstadkomma regional utjämning bör ett svenskt system förkapitalförsörjning utformas med regionala fonder som bas, hävdas det i motion2003/04:N386 (s). Fonderna skall verka i de områden där företagen harsvårigheter att hitta riskkapital.I motion 2003/04:N400 (s) befarar motionärerna att det kommer att blisvårare att starta och driva företag i glesbygd, när de av riksdagenbeslutade nya förmånsrättsreglerna med försvagning av företagshypoteketsställning kommer att börja tillämpas.