bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Det slutliga ställningstagandet i frågan tasnär utredningen utrett de grundläggande principernaför trafikbeskattningen. Utredningen slutredovisadesitt arbete (SOU 2004:63). Den s.k. (Fi 2001:12) har utvärderat skatternapå handelsgödsel och bekämpningsmedel. I betänkandetSkatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? (SOU2003:9) föreslår utredningen att skatten påhandelsgödsel skall vara kvar och att skattesatsernabehålls oförändrade. För att minska riskerna medanvändningen av bekämpningsmedel föreslås attuttaget av en skatt differentieras efter medletsfarlighet för hälsa och miljö. I avvaktan på ettsådant system föreslås en höjning av skatten med5 kr till . I samband med budgetpropositionenför beslutade att skatten påbekämpningsmedel skulle höjas till fr.o.m. den1 januari 2004.För skatten på el gäller som huvudregel attåterbetalningen sker på årsbasis, med möjlighet förföretag med förbrukning i större omfattning att fååterbetalning kvartalsvis. Vad gäller återbetalningav elskatt finns det en administrativ gräns sominnebär att endast den del av skattebeloppet somöverstiger betalas tillbaka. mening har de regler som gällerför nedsättning av skatterna på eldningsolja och elutformats med industrin som förebild, ochåterbetalningsreglerna har med de anpassningar somkrävs på grund av de annorlunda förutsättningarna enliknande utformning.I sammanhanget vill utskottet hänvisa till vad somanförts ovan under avsnittet Hållbart näringsliv omregeringens avsikt att föreslåriksdagen att arvs- och gåvoskatten tas bort.Inriktningen är att arvs- och gåvoskatten skallslopas fr.o.m. . I finansplanengör regeringen även bedömningen att 3:12-reglernabör förändras så att de blir mer gynnsamma förföretagen. Utskottet vill även erinra omMiljöbalkskommitténs övergripande uppdrag attutvärdera tillämpningen av och lämnaförslag till nödvändiga reformer (dir. 1999:109,2001:25, 2003:61 m.fl.) Kommittén har under år 2004redovisat delbetänkandena Miljöbalkenssanktionssystem och hänsynsregler (SOU 2004:37) ochAlternativ för prövningsorganisation(SOU 2004:38). Betänkandena bereds iRegeringskansliet.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motion2003/04:MJ65 (m) yrkande 16 i den mån den inte kananses tillgodosedd.Skogen som resursUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker ett flertalmotionsyrkanden (s, m, fp, kd, c,) om enöversyn av skogspolitiken, ersättning förintrång i markanvändningen, skötselavtal,konsekvensanalyser, naturvårdsavtal, statligmark för naturvårdsändamål, utökatområdesskydd, tätortsnära natur samtNaturvårdsverket och . Utskottethänvisar till skrivelsen, till åretsbudgetproposition och till tidigareuttalanden och pågående åtgärder på områdena.Jämför reservationerna 85 (m), 86 (m), 87(c), 88 (fp), 89 (m, fp, kd, c, mp), 90 (fp,mp) och 91 (fp).SkrivelsenEtt hållbart nyttjande av skogen som förnybar resursoch med bibehållna naturvärden framhålls avregeringen som en viktig fråga i och iövriga världen.Hushållning med resurser är en tvingandenödvändighet. Världens skogar är i det sammanhangetett gemensamt ansvar för alla länder, och biologiskmångfald är en förutsättning för väl fungerande ochstabila ekosystem. för miljö ochutveckling i , som bl.a.utmynnade i de s.k. Skogsprinciperna, ligger tillgrund för arbetet på skogsområdet på såvälnationell, regional som global nivå. Den senasteutvärderingen av skogspolitiken visar enligtregeringens bedömning att miljöhänsynen inomskogsbruket successivt har förbättrats men att varken produktions- eller miljömålethar uppnåtts.MotionernaI motion 2003/04:MJ63 (kd) begärs en totalöversyn avden svenska skogspolitiken. I översynen bör enavvägning göras mellan produktions- och miljömålen.Vidare bör översynen vara väl underbyggd och beaktastudier av olika skogsområden som skyddas genomstatliga markköp eller frivilligt ingångnaskogsvårdsavtal och prioritera en träffsäkerinventering av den svenska skogen. Avsattaskogsområden måste konsolideras och resultaten avavsättningarna utvärderas (yrkande 12). I motion2003/04:MJ65 (m) framförs en rad synpunkter påskogspolitiken. Jämställandet av miljö- ochproduktionsmålen får inte innebära att produktionenprioriteras ned. Skogspolitiken bör utvärderas menutvärderingen bör inte samordnas med utvärderingenav miljömålet eftersom det då är svårt att undvikaatt miljömålet prioriteras på bekostnad avproduktionsmålet. Motionärerna anser det positivtatt regeringen tydligt deklarerar att långsiktighetoch stabilitet skall prägla skogspolitiken, menhänvisningen till att nya värderingar skall få kommatill uttryck i den konkreta utformningen avpolitiken inger oro för produktionsmålets ställning.Behovet av rekreationsområden bör lösas inom ramenför skogspolitiken eller något annat politikområde,och rekreationsområden i skogsmark bör ingå i denkommunala planeringen. Områden för fritidsändamålbör avsättas antingen genom inköp eller tecknande avavtal med markägaren där denne mot ersättningfriställer mark eller åtar sigbrukningsrestriktioner för rekreationsbehov.Motionärerna motsätter sig en gemensam skogspolitikpå EU-nivå eftersom ökade inslag avgemensamhetslagstiftning inskränker det nationellasjälvbestämmandet som inte har gemenskapskaraktär(yrkande 17).I motion 2003/04:MJ287 (c) betonas attäganderätten inte får urholkas. Lagstiftningen måsteförtydligas i syfte att äganderätten även ifortsättningen ges ett mycket starkt skydd.Samtidigt måste lagstiftningen utformas så att deninte förhindrar åtgärder som är motiverade på grundav skyddet av miljön (yrkande 1). Även behovet avklara och tydliga ersättningsregler påtalas imotionen. Markägaren måste få full ersättning förintrång, och kompensation måste utgå förbegränsningar av pågående markanvändning som är attbetrakta som mer än bagatellartad (yrkande 2). Ävenmotion 2003/04:MJ384 (c) tar upp frågan omersättning vid intrång och inskränkningar iäganderätten. Det framhålls som viktigt att alltidpåminna om äganderättens betydelse församhällsutvecklingen. Ingen skall berövas sinegendom eller få sin rätt att bruka den inskränktannat än i speciella fall som noga specificeras ilag och mot full ersättning. Utöver ersättning förden mistade marken till marknadspris bör utgå entilläggsersättning (yrkande 1). I motion2003/04:MJ387 (m) delvis framförs krav på ersättningtill markägaren när brukanderätten inskränks.Ersättningen bör vara årlig och kopplas till avtaletför skydd av naturvärdet inom berört markområde.Enligt motion 2003/04:MJ404 (m) skallersättningsmark erbjudas vid naturskydd därmarkägandet övergår till staten (yrkande 4). Intrångsom medför inskränkt förfoganderätt skall alltidmedföra rätt till ersättning (yrkande 9).Enligt motion 2003/04:MJ384 (c) bör avsättning avmark för naturvårdsändamål främst ske på statligmark (yrkande 3). I motion 2003/04:MJ429 (s)efterlyses en rimligare fördelning av reservatsmark.Anslagen för drift och underhåll av reservaten ärenligt motionärerna helt otillräckliga, och kvalitetoch inte maximering av areal bör i mycket störreutsträckning beaktas vid avsättningar. Avsättningarbör i huvudsak göras i Syd- och , medanNorrland fortsättningsvis måste fredas.I motion 2003/04:MJ472 (fp) framhålls attinformation, dialog och samråd mellan berörda parterär av största vikt vid bildandet av naturreservatoch naturskyddsområden. Vidare måste markägarenhållas skadeslös och skötselplaner inrättas (yrkande18). Fler Natura 2000-områden måste ges kvalificeratskydd som naturreservat eller på annat sätt, ochytterligare nationalparker och natur- ochkulturreservat behövs för skyddet av exklusivanatur- och kulturlandskap (yrkande 23). Behovet avlokalt förankrade skötselplaner i samband medkommande reservatsbildningar påtalas i motionerna2003/04:MJ287 (c) yrkande 3 och 2003/04:MJ349 (c)yrkande 1.Några motioner tar upp frågan om frivilligaavsättningar av skyddsvärd skog genomnaturvårdsavtal. Enligt motion 2003/04:MJ63 (kd)skall en större andel av avsättningarna ske genomfrivilliga åtaganden och naturvårdsavtal (yrkande10). I motion 2003/04:MJ384 (c) hävdas att avtal därstaten och markägaren tar ett gemensamt ansvar förnaturvården bör utnyttjas i betydligt störreutsträckning än (yrkande 2). Fördelen medfrivilliga avtal med markägare om skötselplanerbetonas även i motionerna 2003/04:MJ387 (m) delvisoch 2003/04:N327 (c), där motionärerna anför attstatligt ägande, som i fallet med den kraftigtökande naturreservatsbildningen, inte är någongaranti för att ett s.k. särskilt samhällsintressetillgodoses. Genom att enbart köpa in skyddsvärdmark utan att sätta av resurser för attsköta marken motverkar regeringens politik sina egnasyften. I stället bör skötselavtal ingås med berördamarkägare, vilket är mycket mer effektivt (yrkande12).Enligt motionerna 2003/04:MJ288 (c) och2003/04:MJ316 (kd) bör konsekvensanalyser genomförasinnan nya naturreservat inrättas.I syfte att skapa bästa möjliga förutsättningarför kommande reservat bör enligt motion2003/04:MJ349 (c) yrkande 2 en utvärdering göras avnuvarande skyddsplaner. I motion 2003/04:MJ409 (kd)begärs att regeringen låter utreda värdet av gamlareservatsavsättningar och tidigare skyddad mark(yrkande 6).När det gäller tätortsnära natur bör enligt motion2003/04:MJ472 (fp) kommunerna uppmuntras att byggaut grönstråk och s.k. gröna korridorer. Detframhålls som viktigt att staten i sin roll sommarkägare tar ett stort ansvar för miljöhänsynen.Samtidigt vill motionärerna påpeka attnedskräpningen av vår natur har ökat de senasteåren. En informationskampanj liknande Håll Sverigerent bör därför startas (yrkande 24).I motion 2003/04:MJ66 (fp) krävs att regeringenomedelbart löser konflikten mellan Naturvårdsverketoch (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeGrunderna för gällande skogspolitik lades fast avriksdag och regering (prop. 1992/93:226,bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252). Några av deviktigaste förändringarna jämfört med tidigare varatt två jämställda mål för skogspolitikenfastställdes, ett produktionsmål och ett miljömål,och att detaljregleringen inom skogspolitikenminskades. Merparten av de bidrag som tidigarefunnits avskaffades. Skogsägarna fick frihet underansvar att själva bedriva ett hållbart skogsbruk.Skogspolitiken har därefter utvärderats ochredovisats till regeringen två gånger, ochår 2002. Med anledning av utvärderingföreslog regeringen mindre ändringar iskogsvårdslagen (1979:429), vilka också hargenomförts (prop. 1997/97:158, bet. 1998/99:MJU3,rskr. 1998/99:32). Ändringar iskogsvårdsförordningen (1993:1096) gjordes också. Enöversyn av förvaltningen av de statligt ägdaskogarna gjordes (SOU 2002:40). Resultatenav utvärdering redovisade regeringen tillriksdagen i skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken(skr. 2003/04:39). I skrivelsen betonades attgrunderna för dagens skogspolitik ligger fast.Samtidigt förordades en fördjupad, oberoendeutvärdering och översyn av skogspolitiken.Miljömålsrådet gjorde i sin utvärdering av Sveriges15 miljömål, Miljömålen - allas vårt ansvar, ifebruari 2004 bedömningen att målet Levande skogarkan vara svårt att nå med nu gällande beslut. Varkenriksdagen eller de två utvärderingarna av 1993 årsskogspolitik har haft några invändningar motgrunderna för skogspolitiken. Regeringenkonstaterade i skrivelsen att dessa grunder, medjämställda mål och med frihet under ansvar, börligga fast. framhöll regeringen att det ärväsentligt att utvärdera hur väl målen förskogspolitiken kan uppfyllas under de dryga tio årsom den har tillämpats. De långa utvecklingstidersom gäller för skog i gör att skogspolitikenskall vara framsynt. Det är därför först nu möjligtatt mera genomgripande utvärdera effekterna av 1993års skogspolitik. utvärdering pekade påsvårigheterna att särskilja olika påverkansfaktorer,som skogspolitiska mål, lagstiftning, skattepolitikoch EU-politik. Även denna fråga ansåg regeringenatt det fanns anledning att uppmärksamma.Den 19 maj 2004 beslutade regeringen att tillkallaen utredare med uppdrag att se över skogspolitiken.Utvärderingen skall ha som utgångspunkt attgrunderna för den gällande skogspolitiken liggerfast, vilket innebär att skogspolitikens tvåjämställda mål, produktionsmålet och miljömåletligger fast. Skogen och skogsnäringen skall varaekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskthållbara. Ett hållbart skogsbruk skall bedrivas, ochskogen och skogsnäringen kommer även ifortsättningen att vara av ekonomisk, social,kulturell och ekologisk betydelse för Sverige.Regeringen bedömer att det är väsentligt attutvärdera hur väl målen för skogspolitiken haruppfyllts som den hartillämpats. Statens respektive skogsnäringens ansvarför genomförande av skogspolitiken skallförtydligas. Utredaren skall i första hand utgå frånatt det statliga åtagandet inte skall öka iomfattning. Uppdraget skall redovisas senast den 31december 2005 (dir. 2004:70). De synpunkter som tasupp i motionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 12 och2003/04:MJ65 (m) yrkande 17 kommer således att fåsin belysning inom ramen för utredarens uppdrag.Utskottet föreslår därför att motionerna i dessadelar lämnas utan vidare åtgärd från riksdagenssida.Med anledning av motion 2003/04:MJ65 (m) villutskottet tillägga att, trots att ingen gemensamskogspolitik finns, den svenska skogspolitiken iallt högre utsträckning påverkas av medlemskapet iEU. Frågan om ökade inslag av gemensam politikaktualiserades under förhandlingarna om det nyafördraget, men inga ändringar gjordes. Trots dettaberör flera aktuella EU-förslag skogspolitiken.Kommissionens förslag till ny förordning förlandsbygdsutveckling för perioden 2007-2013innehåller en mängd åtgärder med skoglig inriktning.För närvarande gäller detta särskilt de s.k. FLEGT-förhandlingarna om skogsvårdslagstiftningensefterlevnad framför allt i fråga om handel. Syftetär att förhindra import till EU av virke somavverkats i strid med exporterande landslagstiftning, såväl skogslagstiftning som ekonomisklagstiftning. Som regeringen anför ibudgetpropositionen för , utgiftsområde 23,är det viktigt att väl hävda svenska intressen inomdet skogspolitiska området, eftersom skogen har storbetydelse för landet. Utvecklingen måste följas noganär flera stora skogsländer har blivit medlemmar iunionen under år 2004.I samband med miljöpolitiska propositionuttalade sig utskottet och om principernaför ansvaret vid bevarandet av skyddsvärda områdenm.m. (1990/91:JoU30 s. 255). Regeringen kom därefteratt hänvisa till dessa principer i motiven tillmiljöbalken (prop. 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20).Uttalandet innebär i korthet att ansvaret för attsäkerställa den biologiska mångfalden inte fårbegränsas till att bli en fråga om statensekonomiska resurser för intrångs- ochinlösenersättningar. En princip, parallellt medpolluter pays principle, borde utformas därförvaltande av naturen och den biologiska mångfaldenblir ett normalt inslag i verksamheten och som inteförutsätter statliga bidrag. Utskottet fastslog attalla har ansvar för att bevara biologisk mångfaldoch att också det ekonomiska ansvaret bör delas avalla. Med detta synsätt fordrades enligt utskottetalltså regler, enligt vilka samhället till en vissgrad kompenserar markägare och andrarättighetsinnehavare, som grundas på bl.a.naturvårdsskäl. kom i enlighet meduttalandena att i korthet innebära att rätt tillersättning föreligger vid beslut om nationalpark,naturreservat, kulturreservat, biotopskyddsområde,vattenskyddsområde samt föreläggande och förbudenligt den s.k. samrådsparagrafen (12 kap. 6 §).Innebär ett sådant beslut att mark tas i anspråkeller att pågående markanvändning inom berörd del aven fastighet avsevärt försvåras betalas ersättningför intrånget. Ersättning betalas också vid vissaundersökningar och vid föreläggande omstängselgenombrott m.m. En eventuell ersättningskall emellertid alltid minskas med ett belopp sommotsvarar vad fastighetsägaren är skyldig att tålautan ersättning. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /04:MJ287 (c) yrkandena 1 och 2,2003/04:MJ384 (c) yrkande 1, 2003/04:MJ387 (m)delvis och 2003/04:MJ404 (m) yrkandena 4 och 9.Av budgetpropositionen för , utgiftsområde23, framgår att arbetet med biotopskydd ochnaturvårdsavtal i syfte att uppnåmiljökvalitetsmålet Levande skogar har utvecklatsmycket positivt. Skogsvårdsstyrelsernas lokalaanknytning, goda lokalkännedom och regelbundnakontakter med skogsägarna även i andra sammanhangantas vara de viktigaste faktorerna, vilket även denskogspolitiska utvärderingen antyder. Skogsägarna ärsärskilt positiva till instrumentet naturvårdsavtal.Naturvårdsavtalen innebär inte ett permanent skyddför marken på samma sätt som biotopskydd ellernaturreservat, utan det är fråga om avtal somnormalt tecknas . harNaturvårdsverket beslutat om köp ochintrångsersättning för att bevara skogsmark somnaturreservat inom skogs- och skogsmosaikobjekt meden areal om , varav 11 255 hektarproduktiv skogsmark till en kostnad av 399 miljonerkronor. Motsvarande siffror för var förskogs- och myrmosaikobjekt , varav ca14 produktiv skogsmark till en kostnad av314 . skyddades skogs- ochskogs/myrobjekt om ca , varav 11 700hektar utgjorde produktiv skogsmark och kostnadenvar ca . Arealen produktivskogsmark undantagen från skogsbruk genombiotopskyddsområden och naturvårdsavtal ökade underår 2003 med 1 950 respektive 4 400 hektar.Motsvarande siffror för var ca 5 000respektive ca och för år 2001947 respektive . Kostnaden förbiotopskyddsområden uppgick till 101miljoner kronor och för naturvårdsavtal till34 . Skogsbrukets frivilligaavsättningar av skogsmark i form av hänsynsområdenhar ökat kraftigt till810 . beräknas enligtSkogsstyrelsen ca en miljon hektar produktivskogsmark vara undantagen från skogsbruk i form avhänsynsområden.När det gäller delmålet om långsiktigt skydd avskogsmark har satsningen på skyddet av skogsmarkgenom naturreservat, biotopskydd och frivilligainsatser varit stor men intetillräcklig. De medel för skydd och skötsel för attbevara biologisk mångfald som funnits tillNaturvårdsverkets disposition har under perioden1999-2003 ökat kraftigt. Det innebär att ocksåarbetet med att långsiktigt skydda mark somnaturreservat har ökat starkt i omfattning underperioden. Länsstyrelsernas administrativa kapacitethar förstärkts från ca 25 årsarbetskrafter år 1997till ca 75 årsarbetskrafter . har genombiotopskyddsanslaget möjlighet att skydda mindremark- och vattenområden som biotopskyddsområden.Dessa medel används också för att finansieranaturvårdsavtal. Till och med uppgickanslaget till , men harsedan vuxit och var . Förår 2004 har anslaget minskat till 150 miljonerkronor. skyddades ca 8 000hektar genom biotopskydd och ca genomnaturvårdsavtal. ökadeskogsbrukets frivilliga avsättningar med ungefär600 . Den totala arealen skogsmark somdärmed är undantagen skogsproduktion är nästan 2miljoner hektar. Som anförs i åretsbudgetproposition blir mot denna bakgrundskogsägarnas egna insatser alltmer viktiga för attde miljö- och skogspolitiska målen skall kunnauppnås. Informationen om bl.a. det biologiskainnehållet och om värdet för naturvården i dessafrivilligt avsatta områden behöver emellertidförbättras. Kvaliteten på frivilligt avsatta områdenkommer att beskrivas av utredningen (N 2004:12) omutvärdering och översyn av skogspolitiken, ochfrågorna kommer att behandlas vidare i samband medregeringens redovisning till under år2005 av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.När det gäller genomförande av områdesskyddframhöll regeringen i skrivelsen En samladnaturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) attområdesskydd, inklusive skydd av vattenmiljöer, ihögre utsträckning bör värderas i ettlandskapssammanhang. Arbetsformerna bör utvecklas iriktning mot öppenhet och dialog samt godinformation tidigt i processen. Samverkan medmänniskor som lever i eller nära områden som avsesatt skyddas, liksom med andra intressenter, börutvecklas. Vidare behövs en bättre kartläggning avnaturtyper, arter och livsmiljöer som redan harskydd, och en naturtypsindelning behöver läggasfast. Väl definierade naturtyper liksombristanalyser som relaterar till totalförekomster avolika naturtyper och arter bör användas i detfortsatta arbetet. Därutöver bör integreringen avNatura 2000-arbetet i övrig naturvård fortsätta.Statens skogar skall fortsättningsvis förvaltas påett föredömligt sätt både från produktions- ochmiljösynpunkt för att trygga en långsiktigtekologisk och produktionsmässig hållbar utveckling.När det gäller frågan om bättre förutsättningar förnaturvårdsmyndigheterna att kunna erbjuda bytesmarkavser regeringen att återkomma till . Innanköp eller intrångsersättning används vidområdesskydd bör bl.a. övervägas vilka naturtypersom dominerar, vilka inskränkningar i markägarensdispositionsrätt som planeras mot bakgrund avbevarandemålens kostnadseffektivitet, ochförvaltningen av skyddade områden bör förstärkas.Även vid förvaltning och skötsel bör enligtregeringen arbetsformerna präglas av öppenhet, bradialoger och deltagande av olika intressenter samtav god information mycket tidigt i processen.Innovativa lokala förvaltningsformer bör prövas. Iskrivelsen framhåller regeringen att förvaltning ochskötsel av skyddade områden öppnar specifikamöjligheter till att mot ersättning engagera lokalaaktörer i den direkta praktiska skötseln. Det kanröra sig om att, med beaktande av gällande reglerför upphandling, direktupphandla skötseltjänsterfrån brukare på berörda fastigheter, att arvoderaeller anställa personer med lokal förankring förlöpande uppdrag eller att anlita lokalaentreprenörer. En annan variant kan enligtregeringen vara att upplåta intäktsbringandeverksamhet genom avtal, t.ex. turistverksamhet,guidning, viss försäljning och kaféverksamhet. Ettannat sätt att engagera lokala aktörer är att sålångt det är möjligt försöka välja lokalaleverantörer av varor och tjänster, exempelvis närdet gäller aktiviteter inom naturturismen. används i varierande utsträckning uppdragsavtalmed lokala brukare om att utföra aktivaskötselåtgärder i olika reservat. Behoven framöver iskyddade områden, inklusive Natura 2000-områdena,får enligt regeringen visa om det finns anledningatt utveckla och tillämpa även andra avtalsformer isyfte att på ett kostnadseffektivt sätt nåbevarandesyftena.Förvaltningen av skyddade områden bör underlättaett ökat nyttjande av områdena för upplevelser,friluftsliv, natur- och kulturturism m.m.Övervakning och uppföljning av värdefull natur börses som en del av övervakningen av miljötillståndet.Slutligen ansåg regeringen att uppföljningen av attbevarandemålen upprätthålls är ett eftersatt områdesom bör förstärkas. Regeringen anförde vidare attuppmärksamheten under den närmaste tioårsperiodenbör riktas på att uppnå de delmål som harlagt fast. För att klara detta krävs attorganisationen och verktygen för genomförande avområdesskydd förbättras och utvecklas, och processenmåste effektiviseras ytterligare. Genomförandetkommer att präglas av ett mycket stort antal objektsom i sin tur kommer att beröra ett stort antalfastigheter och ännu fler fastighetsägare. Enligtregeringen finns det i allt väsentligt en braorganisation för att klara detta genomförande.Utskottet delade denna uppfattning (bet.2001/02:MJU24 och 2003/04:MJU3).Av årets budgetproposition, utgiftsområde 20,framgår att harslutredovisat en plan för hur en nationellbasinventering av de föreslagna Natura 2000-områdenaoch skyddade områden kan genomföras. I planen ingårdels kostnadsberäkning av genomförandet, delsförslag till hur data från basinventeringen skallhanteras. Utskottet delar verkets syn på denföreslagna inriktningen på och omfattningen avbasinventeringen. Som regeringen anför i ovan nämndaskrivelse är en uppföljning av Natura 2000-områdenanödvändig för att de utpekade naturvärdena skallkunna säkerställas.