bet · GR01SOU4 · 2004-02-17 00:00:00 — I några fall föreslås dock att regelverk och användningen avstatliga styrmedel bör ses över och förändras. Förslagen syftar också tillatt insatser för och av äldre människor skall bli en självklar del avpolitiken inom alla olika samhällsområden.Utredningen kommer att remissbehandlas.Den parlamentariska kommittén med uppdrag att se över strukturen ochuppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (dir. 2003:10) har nyligenavlämnat ett delbetänkande Utvecklingskraft för hållbar välfärd, SOU2003:123. Kommittén föreslår regeringen att det fortsatta utredningsarbetetutgår från en strävan att åstadkomma en likvärdig samhällsservice i ensamhällsorganisation med hög demokratisk legitimitet och närhet tillmedborgarna. I ett första steg föreslås tre strategier utvecklas:en strategi för en tydligare ansvarsfördelning i samhällsorganisationenvid flernivåstyrning där en renodling av ansvaret inte är möjlig ellerlämplig och som tar sikte på ökad utvecklingskraft,en strategi för ökad utvecklingskraft på nivå, som bygger på entydlig ansvarsfördelning mellan och statlig nivå, samten strategi för ökad utvecklingskraft på statlig nivå, som innefattartvärsektoriell utveckling av statlig verksamhet och statlig styrning.I den andra etappen skall kommittén göra en fördjupad analys och bedömningav strukturen och uppgiftsfördelningen. Kommittén skall också i de delardär den finner det motiverat föreslå förändringar. Regeringen avser attåterkomma med tilläggsdirektiv för denna del av uppdraget.I budgetpropositionen 2003/04:1 redovisade regeringen (volym 6, s. 120)att haft i uppdrag att leda, följa upp och utvärderaresultatet från försöksverksamheter med uppsökande verksamhet bland äldre.Rapporten visar att den personal som genomfört hembesöken bl.a. har kunnathjälpa den äldre med problem av somatisk karaktär samt bistå med rådgivningkring praktiska frågor som t.ex. kost och matlagning. Vidare har åtgärderkunnat vidtas för att minska risken för bl.a. fallolyckor. I någraförsöksverksamheter har man kunnat notera att behovenav att söka läkarvård minskat. bedömning är att verksamheternahar gett goda resultat. Hälften av de kommuner som deltagit i försökenhar beslutat att fortsätta genomföra hembesök efter projekttidensslut.Regeringen noterar att många äldre känner sig osäkra på vad samhället kanerbjuda den dag de själva behöver hjälp med insatser av olika slag.Regeringen anser det angeläget att äldres behov och intressen i dessaavseenden aktivt följs upp inom i kommunerna. Detta kan skegenom hembesök. Hembesöken ger också möjlighet att förebygga sjukdom ochohälsa bl.a. genom information om hur man minimerar riskerna för olycksfalli hemmet samt genom rådgivning om kost, motion och andra livsstilsfrågor.Socialministern har i en interpellationsdebatt (ip.2003/04:77) anfört följande:Det höga antalet fallolyckor bland äldre och de konsekvenser de får äroroande. Dessa olyckor orsakar samhället stora kostnader men framför alltorsakar de personligt lidande.Många äldre är osäkra på vilka insatser som samhället ställer upp med dendag de behöver hjälp. Både kommuner och landsting är ålagda ett ansvarenligt socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen att arbeta med attförebygga ohälsa, bland annat genom att ge upplysningar om metoder föratt förebygga sjukdom eller skada. Till socialnämndens uppgifter hör attgöra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, att informeraom samt att genom uppsökande verksamhet och på annat sättfrämja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden.Uppsökande verksamhet är ett viktigt instrument för att utveckla kunskapernaom hur man förebygger ohälsa och vårdbehov hos äldre. Kommunerna bör tatill vara erfarenheterna av försöksverksamheterna med förebyggande hembesöksom bedrevs inom det så kallade äldreprojektet.Erfarenheterna från försöksverksamheterna är till stor hjälp när det gälleratt utveckla de hälsofrämjande perspektiven inom äldreomsorgen. Ettförebyggande arbetssätt kan stärka den enskildes förmåga och bidra tillbättre livskvalitet. Regeringen kommer i diskussion med Svenska Kommunförbundetatt pröva hur kommunerna kan stimuleras till att erbjuda alla äldrehembesök. - - -har i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter ochorganisationer fortsätta uppbyggnaden i av Nationellt centrumför erfarenhetsåterföring från olyckor, NCO, så att en samlad bedömningav olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet i kan göras utifrånnationella, regionala och lokala behov. Denna bedömning kan ligga tillgrund för framtida beslut om lämpliga åtgärder som kan vidtas.Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att analyseraom det finns förutsättningar att utvidga lagstif.tningen om rätt attanvända finska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar till att gällaäven i ett område inom Stockholms- och . Utredaren skallredovisa sitt arbete senast den 1 mars 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet gjorde för något mindre än en mycket gedigengenomlysning av flera olika frågor inom äldrepolitikens område i anledningav dels regeringens skrivelse 2002/03:30 Uppföljning av den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken jämte motioner, dels revisorersförslag 2002/03:RR4 angående nationella mål i kommunernas äldreomsorgjämte motioner och dels ett åttiotal motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . Utskottet hänvisar till dessa ställningstaganden ibetänkande 2002/03:SoU9.Utskottet står därmed fortsatt bakom de nationella målen för äldrepolitikensom beslutades . Målen innebär att äldre skall kunna leva ettaktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldrasi trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt hatillgång till god vård och omsorg. Utskottet avstyrker motion So428 (c)yrkande 1 om ytterligare mål.Utskottet vidhåller vidare att det är angeläget att den enskilde gesmöjlighet att själv bestämma över sin livssituation och det sätt på vilketomsorgen ges. Inte minst mångkulturella karaktär reser nya kravpå att utforma äldreomsorgen med hänsyn till olika språk och kultur. Denäldre skall kunna lita på att vården och omsorgen har god kvalitet ochatt hans/hennes individuella behov och önskemål tillgodoses så långt sommöjligt. Den enskildes integritet, självbestämmande och värdighet skallrespekteras. Däri ligger också den enskildes rätt till respekt för sinsexuella läggning. Utskottet vill framhålla att äldreomsorg i möjligastemån bör erbjudas på de äldres modersmål, inte bara för de nationellaminoriteter som enligt beslut (1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69)har rätt till detta, utan också för invandrade äldre med annat modersmålän svenska. Det finns dock vissa svårigheter med att erbjuda alla äldresom så önskar vård på deras eget modersmål. Dels saknas det ofta flerspråkigpersonal, dels kan det innebära stora kostnader när det gäller mindregrupper. En möjlighet är att kommunerna utvecklar samarbetet ytterligareför att öka möjligheten att tillgodose mindre gruppers önskemål.Utskottet konstaterar att Äldreberedningen har presenterat sittslutbetänkande Äldrepolitik för framtiden, 100 steg till trygghet ochutveckling med en åldrande befolkning. Betänkandet skall remissbehandlas.Riksdagen bör inte föregripa pågående arbete på området. Motionerna So289(s), So353 (v) yrkandena 5 och 9, So400 (v), So418 (m) yrkandena 1-4,So428 (c) yrkandena 2 och 10, So477 (fp), So508 (fp), So520 (s), So544(s), So572 (fp) yrkandena 2 och 4, So573 (mp) yrkandena 9-11, So591 (kd)yrkandena 1, 2, 17 och 19, So600 (s), K417 (fp) yrkande 6 och Sf402 (kd)yrkande 27 avstyrks med det anförda.Utskottet vidhåller också att en god vård och omsorg för äldre, solidarisktfinansierad via skattemedel, utgör en hörnsten i välfärdspolitiken.Utskottet noterar att den parlamentariska kommittén som har att se överstrukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen i sittdelbetänkande Utvecklingskraft för hållbar välfärd SOU 2003:123 redovisaratt den avser att, i avvaktan på tilläggsdirektiv, inleda fördjupandeanalyser bl.a. av den offentliga sektorns ekonomi på och dåfrämst i kommunerna och landstingen, medborgarnas eget ansvar, kapacitetoch engagemang i välfärdsproduktionen och behovet av förändringar ellerbegränsningar av det offentliga åtagandet, inklusive tillämpningen avfinansieringsprincipen. Även Äldreberedningen behandlar frågan om detoffentliga åtagandet för vård och omsorg i sitt slutbetänkande. Utskottetavstyrker motion So418 (m) yrkande 5 med hänvisning till pågående arbetepå området.Vad gäller frågan om att kommuner inte verkställer gynnande domstolsbeslutoch inte heller verkställer egna beslut vill utskottet hänvisa tillriksdagens tillkännagivande till regeringen om att denna inte längre böravvakta med insatser mot huvudmännens bristande verkställighet och oriktigabiståndsbeslut. Utskottet noterar att regeringen har tillkallat en särskildutredare med uppdrag att analysera frågan och föreslå åtgärder som kanbidra till en förbättrad rättssäkerhet för enskilda. Utskottet oroasemellertid av och just publicerade rapportangående särskilda boendeformer som bl.a. visar att antalet ej verkställdabeslut om särskilt boende åter ökat . Myndigheterna föreslårett antal insatser inom bl.a. bostadspolitikens område samt hänvisar tillde förslag angående kompetensutveckling som de tio myndigheterna kommeratt presentera senare i vår. Utskottet konstaterar att regeringen ibudgetpropositionen anfört att den avser att återkomma i frågan.Utskottet anser att resultatet av pågående utredningsarbete bör avvaktasmen förutsätter också att regeringen skyndsamt bereder myndigheternasförslag. Motion So418 (m) yrkande 14 avstyrks.Också motionerna So265 (kd), So573 (mp) yrkande 6 och So591 (kd) yrkande18 avstyrks med hänvisning till nämnda pågående arbete påområdet.Utskottet konstaterar att har i uppdrag attöverväga möjligheterna till en gemensam lagstiftning mot diskrimineringsom omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder. börinte föregripa pågående arbete. Motionerna So428 (c) yrkande 3 och So591(kd) yrkande 4 avstyrks.Vad gäller motion So591 (kd) yrkande 20 kan utskottet än en gång konstateraatt ett aktivt arbete pågår inom ramen för den nationella handlingsplanenför att göra samhällelig service tillgänglig för alla medborgare. Utskottetanser inte att motionsyrkandet bör föranleda något initiativ från riksdagenssida. Yrkandet avstyrks.Slutligen konstaterar utskottet att både kommuner och landsting är ålagdaett ansvar enligt socialtjänstlagen (2001:453) och hälso- och sjukvårdslagen(1982:763) att arbeta med att förebygga ohälsa, bl.a. genom att geupplysningar om metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Utskottet,som anser att uppsökande verksamhet är ett viktigt instrument för attutveckla kunskaperna om hur man förebygger ohälsa och vårdbehov hos äldre,noterar att regeringen har för avsikt att i diskussioner med pröva hur kommunerna kan stimuleras till att erbjuda allaäldre hembesök. Utskottet anser inte att motion So353 (v) yrkande 8 börföranleda något initiativ från sida. Utskottetkonstaterar därutöver att har i uppdrag att i samverkanmed berörda myndigheter och organisationer fortsätta uppbyggnaden avNationellt centrum för erfarenhetsåterföring från olyckor, NCO. Utskottetanser inte heller att motionerna So294 (v) yrkandena 1 och 2, So428 (c)yrkande 5 och Fö240 (mp) yrkandena 3 och 4 bör föranleda något initiativfrån sida.Kvalitetsarbete i äldrepolitiken m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om kvalitetsarbete i äldreomsorgen medhänvisning till att de frågeställningar som tas upp i motionerna i huvudsakomfattas av utredningsdirektiven till den särskilde utredaren som har iuppdrag att genomföra en översyn av vård och omsorg för äldre drygt tioår efter ädelreformen. Vidare hänvisas till de diskussioner som förs mellanregeringen och företrädare för och Landstingsförbundetom möjligheten att utveckla bl.a. kvaliteten och tillgängligheten i vårdoch omsorg om de äldre. bör även avslå motioner om demensvårdmed hänvisning till pågående arbete på området.Jämför reservationerna 18 (m), 19 (fp), 20 (kd), 21 (v), 22 (c), 23 (mp)och 24 (kd) samt särskilt yttrande 1 (v).MotionerI motion So418 av m.fl. (m) begärs tillkännagivandeom vad i motionen anförs om att stärka primärvården (yrkande 7) och omhälsa och välbefinnande (yrkande 8). Motionärerna anser att kompetenseninom primärvården måste breddas för att bättre bemöta de äldres behov.Framför allt bör psykiatri och geriatrik tillföras primärvården. Inom denkommunala hälso- och sjukvården måste läkarmedverkan förstärkas ochpersonalens kompetens breddas och fördjupas. Det finns också starka skälatt uppmuntra ett förebyggande hälsoarbete. Detta arbete sker bäst näramänniskor på det lokala och regionala planet.Också i motion So201 av () begärs tillkännagivande omökat stöd till de äldre genom en satsning på primärvården och på meraläkartid inom den kommunala äldreomsorgen.I motion So572 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omäldres rehabilitering (yrkande 10). Motionärerna anser att organiseringenav behovsbedömningen och kartläggningen av de äldres rehabiliteringsbehovmåste förbättras. Vidare måste ansvarsfördelningen mellan huvudmännen sesöver när det gäller hemsjukvård och rehabilitering. Samverkansavtalen kaninnehålla bestämmelser om gemensam vårdplanering och samfinansieradrehabilitering.I motion So495 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omansvarsfördelningen mellan stat och kommun vad gäller kvalitetsarbete iäldrevården (yrkande 1, delvis). Staten skall inte ta över kvalitetsansvaretfrån kommunerna men komplettera och stödja detta arbete genom målinriktadestimulansbidrag, anför motionärerna.I motion So502 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omvad i motionen anförs beträffande äldrepsykiatrin (yrkande 15). Motionärernaanför att det behövs ett bredare samarbete mellan geriatrik, psykiatrioch äldreomsorg för att de äldre skall få en värdig vård. Detfinns också brist på platser i lämpliga boendeformer för äldre medpsykiatriska diagnoser.I motion So591 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande ombehovet av utökad samverkan mellan kommuner och landsting kring vårdkedjorna(yrkande 10). Motionärerna anser att det finns ett särskilt behov av ökatsamarbete mellan landsting och kommuner när det gäller läkarinsatser inomdet särskilda boendet. Varje äldreboende och sjukhem bör ha kontinuerligläkarmedverkan i vården, helst en specialist på äldresjukdomar (geriatriker).Motionärerna begär också tillkännagivande om beaktande av den psykosocialaaspekten i äldrevården (yrkande 7). De anser att psykologer för äldresbehov måste finnas inom primärvården, inom psykiatrin och i den kommunalaverksamheten. Ett sätt kan vara att inrätta seniormottagningar där äldrekan få rådgivning, samtalsstöd och psykoterapi. Vidare begärs tillkännagivandeom behovet av en trygghetsgaranti (yrkande 14). Motionärerna vill införaen trygghetsgaranti som skall bestå av tre delar: en vårdgaranti somgaranterar tillgänglighet, en värdighetsgaranti som garanterar ett värdigtbemötande och en boende- och hjälpmedelsgaranti där rätten till stöd ochservice ingår. Motionärerna begär också tillkännagivande om vikten avspecialiserad demensvård och kvalificerade demensutredningar (yrkande 8).Motionärerna anför att det skall finnas specialiserad vård och särskildagruppboenden.I motion So640 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivanden ombehovet av en värdighetsgaranti (yrkande 21) och om läkarmedverkan påvarje äldreboende och sjukhem (yrkande 22).I motion So267 av () begärs tillkännagivande om vad i motionenanförs om diskriminering av de demenssjuka inom vården. Motionären anföratt ökade resurser skulle ge kommunerna bättre förutsättningar att åtgärdaden diskriminering av demenssjuka som sker.I motion So341 av () begärs tillkännagivande om attverka för att kommunerna får möjlighet att anställa läkare. Motionärenanför att om kommunerna skall kunna ta det fulla ansvaret för äldrevårdeni framtiden så bör de få möjlighet att anställa läkare.I motion So443 av () begärs tillkännagivanden om attgöra en utvärdering av ädelreformen (yrkande 1) och om att göra en översynav den geriatriska vården (yrkande 2). Motionären anser att regeringenbör utreda hur man skall kunna komma till rätta med att kommunikationenmellan olika vård- och omsorgsgivare brister och att det råder oklaraansvarsförhållanden dem emellan.I motion So353 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande omnationella data över brukartillfredsställelse (yrkande 2). Motionärernaanser att det är en brist att det trots lokala uppföljningar inte finnsnationella data över brukartillfredsställelse. bör få iuppdrag att utveckla ett system för detta. Vidare anser de att det finnsett behov av kartläggning över personaltätheten och kompetensen inomäldreomsorgen på nationell nivå med syfte att utgöra underlag för fastställandeav en nationell norm för äldreomsorgen (yrkande 3). börges detta i uppdrag. De begär också tillkännagivande om minimikrav ochkvalitetsindikatorer (yrkande 6). Dessa indikatorer skall inte bara omfattahälso- och sjukvården utan också omvårdnad, service och sociala behov. Imotionen begärs också tillkännagivande om en kartläggning över sysselsättningoch stimulans inom äldreomsorgen (yrkande 4). Motionärerna anför attSocialstyrelsen bör få i uppdrag att genomföra en kartläggning inom desärskilda boendeformerna om i vilken mån de äldre har möjlighet till socialgemenskap, att vistas ute och att upprätthålla de vanor och intressen somde haft tidigare.I motion So394 av m.fl. (v) begärs tillkännagivande om vadi motionen anförs om omhändertagandet av äldre med omfattande omvårdnadsbehov(yrkande 3). Motionärerna anför att det genom proposition 2002/03:20 gavsmöjlighet att bilda gemensamma nämnder. Förslaget innebär förtydligandenoch skärpningar som skall leda till att alla parter skall vara medvetnaom ansvarsfördelningen vad gäller äldre med omvårdnadsbehov. Socialstyrelsenbör få i uppdrag att skyndsamt följa utvecklingen.I motion So343 av m.fl. (c) begärs att regeringen låtergöra en översyn av ansvarsfördelningen mellan kommuner och landstingbeträffande hemsjukvård, rehabiliteringsinsatser och hjälpmedel (yrkande41). Motionärerna anser att det råder en oklar ansvarsfördelning och attdet därför behövs en översyn. De begär också ett tillkännagivande om attkommunerna bör få anställa läkare (yrkande 42). Även om tillhandahållandetav läkarkompetens skall vara ett landstingsansvar bör de kommuner somönskar det få anställa läkare, anser motionärerna.I motion So573 av och ()begärs tillkännagivande om äldrevårdscentraler (yrkande 5). Motionärernaanför att dagens vårdorganisation inte är anpassad till att ta hand om dekomplexa medicinska problem som äldre kan lida av. Därför böräldrevårdscentralerinrättas.I motion So280 av () begärs tillkännagivande om vad imotionen anförs om bättre samverkan mellan kommunernas äldreomsorg ochlandstingens vårdinrättningar.Tidigare behandling och pågående arbeteI betänkande 2002/03:SoU9 behandlade utskottet bl.a. revisorersförslag angående normerande roll och motioner omkvalitetsarbete i äldreomsorgen. Utskottet föreslog med bifall till Riksdagensrevisorers förslag ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet betonadeatt kvaliteten inom äldreomsorgen systematiskt och fortlöpande skallutvecklas och säkras. Utskottet ansåg det angeläget att Socialstyrelsensnormerande roll tydliggörs och stärks. Utskottet noterade därvid att vissainsatser i denna riktning redan hade gjorts. Regeringen hade isocialtjänstförordningen (2001:937) fr.o.m. föreskrivit attSocialstyrelsen får meddela föreskrifter om insatser inom omsorgen omäldre människor eller människor med funktionshinder till skydd för enskildasliv, personliga säkerhet eller hälsa. Vidare hade regeringen i regleringsbrevetför till under politikområde Äldrepolitikföreskrivit att skall utveckla sin normering inom områdendär det finns behov av statlig vägledning. Styrelsen skulle i sinåterrapportering redovisa behoven av normering och dess åtgärder för atttillgodose dessa. Särskild vikt borde läggas vid vidgaderätt att ge ut föreskrifter som även gäller verkställighet av socialtjänstlagen.Utskottet ansåg det väsentligt att regeringen aktivt följde upp attSocialstyrelsens vidgade mandat leder till att äldreomsorgens nationellamål förs ut och följs upp.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2002/03:134, 2002/03:135). )I samma betänkande behandlade utskottet också motioner om demensvård m.m.Utskottet underströk då, än en gång, vikten av en god vård för demenssjukaoch att demensvården måste utvecklas, tillsynen förstärkas och rättssäkerhetenstärkas. Utskottet ansåg det också viktigt att det förebyggande arbetetuppmärksammas alltmer. Utskottet noterade att regeringen avsåg att idiskussion med pröva hur kommunerna kan stimulerasatt erbjuda alla äldre hembesök. Utskottet erinrade om att Demensarbetsgruppenmed uppgift att sammanställa kunskaper om situationen för personer meddemenssjukdom och deras anhöriga skulle redovisa sitt arbete senast den30 . Utskottet ansåg att resultatet av det pågående arbetet bordeavvaktas. De då aktuella motionerna avstyrktes därmed. följdeutskottet (rskr. 2002/03:134, 2002/03:135). (Reservationer v, mp. )Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredareför att genomföra en översyn av vård och omsorg för äldre drygt tio årefter ädelreformen (dir. 2003:40, 2003:171). I fokus för uppdraget stårsamverkan mellan kommunernas omsorg och hälso- och sjukvård och landstingenshälso- och sjukvård. Målgruppen är främst äldre människor med sammansatta,komplexa och/eller snabbt föränderliga vård- och omsorgsbehov. Utredarenskall analysera och överväga följande frågor:Hur kan vården och omsorgen på bästa sätt organiseras för att säkerställaen hög kvalitet, tillgänglighet och kontinuitet samt trygghet och inflytandeför de äldre själva, med beaktande av såväl sociala som medicinskabehov?Är den nuvarande huvudmannaskapsgränsen mellan landsting och kommunändamålsenlig eller bör ansvarsfördelningen ändras?Hur kan hälso- och sjukvården i kommuner och landsting bäst organiserasså att de äldres behov tillgodoses på bästa möjliga sätt, såväl i ordinärtboende som i särskilt boende?Särskild vikt skall läggas vid:integreringen av primärvårdens läkarresurser i kommunernas vård och omsorg,för- och nackdelar med hemsjukvård i kommunens respektive landstingetsregi,utvecklingen av det särskilda boendet,utvecklingen inom akutsjukvården,samverkan mellan akutsjukvård-geriatrik-landstingensprimärvård-hemsjukvård-hemtjänst,utformningen av en långsiktig strategi för läkarmedverkan i kommunernashälso- och sjukvård.Utredaren skall vidare analysera och föreslå en tydligare och merändamålsenlig ansvarsfördelning mellan kommuner och landsting för tillgångentill rehabilitering och effektivt fungerande hjälpmedel.Uppdraget skall redovisas senast den 31 mars 2004.I budgetpropositionen, 2003/04:1, redovisade regeringen att den inlettdiskussioner med företrädare för och Landstingsförbundetom möjligheterna att utveckla bl.a. kvaliteten och tillgängligheten ivård och omsorg om de äldre. Målsättningen är att etablera ett långsiktigtsamarbete kring angelägna frågor.Regeringen föreslog i proposition 2002/03:20 Samverkan mellan kommuneroch landsting inom vård- och omsorgsområdet en lag om gemensam nämnd inomvård- och omsorgsområdet. Förslaget innebar att kommuner och landstingges möjlighet att samverka i en gemensam gemensamt fullgörauppgifter inom vård- och omsorgsområdet.Utskottet behandlade propositionen i betänkande 2002/03:SoU12. Utskottettillstyrkte lagförslaget och anförde att en bättre samordning förbättrarkvaliteten och servicen till de enskilda som samhällets resurseranvänds effektivare. Enligt utskottets mening innebar möjligheten attbilda en gemensam nämnd att samarbetsformerna kan anpassas efter lokalabehov och förutsättningar.