bet · GR01UU12 · 2004-04-01 00:00:00 — I och med EU-inträdet harde nya medlemsstaterna således att följa denna.Syftet med GMO-lagstiftningen inom EU är attskydda människors hälsa och miljön, säkerställakonsumentens valfrihet samt att etiska hänsyn tasvid verksamheter med GMO. All verksamhet som gällersådana organismer kräver tillstånd av någonmyndighet.I det följande redovisas några av huvuddragen iden reglering som avser utsläppande på marknaden avGMO och fältförsök med sådana organismer respektivespårbarhet och märkning av GMO. Därmed berörs intenärmare andra komponenter i GMO-regleringen på EU-nivå, exempelvis krav på godkännande förekommersiell produktion respektive GMO i livsmedeloch foder.EU:s regelverk vad beträffar utsläppande påmarknaden (t.ex. genom odling) av GMO regleras genomdirektivet (2001/18/EG). Där anges att ett tillståndför utsläppande på marknaden skall följas av enövervakningsplan, register skall upprättas överodlingslokaler och alla GMO skall märkas så attderas ursprung kan spåras. Syftet är bl.a. attmöjliggöra tillbakadragande av en produkt eller enGMO som visar sig medföra större risker än vad somvar känt för tillståndet. Direktivetger även möjlighet att neka tillstånd för en vissGMO i exempelvis ett särskilt känsligt ekosystem.Det finns enligt direktivet även möjlighet förexempelvis lantbrukare inom ett område attfrivilligt proklamera en GMO-fri zon, förutsattatt samtliga inom området verksamma lantbrukare ärmed på detta.En ansökan om verksamhet med GMO inlämnas till enmyndighet i en EU-medlemsstat och efter enriskbedömning där behandlas den sedan efter ettsärskilt förfarande där alla medlemsländer får yttrasig. Om ansökan slutligen godkänns gäller den isamtliga EU-länder.På EU:s gemensamma forskningscentrums () webbplats (gmoinfo.jrc.it) finnssammanfattningar av aktuella ansökningar förutsläppande på marknaden och uppgifter om vilkafältförsök som är aktuella i EU-länderna. Där harockså allmänheten möjlighet att lämna synpunkter påansökningarna. I förekommer endastfältförsök med GMO.Alla GMO eller produkter som kommer från GMO måstemärkas och kunna spåras bakåt i ledet. Det reglerasav EU:s förordning om spårbarhet och märkning av GMO(1830/2003/EG). Den anger regler för hur GMO ochprodukter från/av GMO-produkter skall märkas och hurinformationen skall överföras i varje steg frånproducent (t.ex. utsäde) till butik. Dokumentationenskall följa med produkten. Även produkter som inteinnehåller något som kan analyseras som GMO-rest(t.ex. DNA eller protein) skall märkas och åtföljasav dokumentation. Varje GMO skall ha en unik kod.Koder eller andra uppgifter om produkter från/av GMOskall i olika form finnas på förpackningar eller somskyltar vid produkter av GMO. Det ger konsumentenvalfrihet men också möjlighet att spåra en produktom den skulle visa sig inte uppfylla kraven.Dokumentationen skall sparas i tio år.Vissa utvecklingsländer och länder medövergångsekonomier kan sakna resurser för att fattavälgrundade beslut om import eller export av GMO;därför bör och medlemsstaternahjälpa dessa med kapacitetsuppbyggnad på området.Detta sägs i ingressen till den EG-förordning(1946/2003/EG) som genomför Cartagenaprotokollet ombiosäkerhet, vilket trädde i kraft den 11 september2003. Cartagenaprotokollet är ett protokoll till om biologisk mångfald som reglerar deninternationella handeln med GMO.StällningstagandeForskningsprioriteringarDen omorganiserades den svenskafinansieringen av forskning vilket bl.a. innebar attForskningsrådet för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) bildades. Formas fick ettsamlat ansvar för forskning om ekologiskt hållbarutveckling. har också ett ansvar föratt forskningen har ett internationellt perspektiv,och det bedriver ett omfattande internationelltsamarbete. Formas stöder forskning inom sittansvarsområde med per år.Naturvårdsverket finansierar forskning till stödför miljökvalitetsmålen och för internationelltförhandlingsarbete. Även Mistra (Stiftelsen förmiljöstrategisk forskning) finansierar omfattandeforskningsverksamhet för att lösa strategiskamiljöproblem.Sida stöder forskning om bl.a. miljö och hållbarutveckling genom sin forskningsorganisation totalt . Stödetgår både till svenska forskare som bedriverforskning om och till institutioner ochuniversitet i för forskning och uppbyggnadav forskningsresurser. Forskningen är bl.a. inriktadmot hållbara energisystem och hållbart jordbruk.EU:s sjätte ramprogram för forskning ochutveckling avser perioden 20022006 och innefattaromfattande forskningsinsatser avseende miljö ochhållbar utveckling. Totalt har ramprogrammet enbudget på . Ett av de sjuprioriterade tematiska områdena är helt inriktat mothållbar utveckling och globala förändringar och haren budget på . har aktivtverkat för att forskningsprogrammet fått dennainriktning.Kopplingen är stark mellan ramprogrammets insatseravseende å ena sidan miljö och hållbar utvecklingoch å den andra de internationella miljöfrågor sombehandlades vid i Johannesburg.Avsikten med programmet är att stärka detinternationella kunskapsunderlaget också medinriktning mot tredje världen. Det finns ävenmöjligheter för forskare i att delta i deteuropeiska forskningssamarbete som bedrivs inomramprogrammet.I och med att sjätte ramprogrammets inriktning harbeslutats av ministerrådet och Europaparlamentetbedöms möjligheterna vara små att göra några meromfattande förändringar under innevarandeprogramperiod. Arbetet har påbörjats för att läggagrunden till det sjunde ramprogrammet för forskningfrån 2006. Utskottet anser att i dettaförberedelsearbete bör verka för att det kommanderamprogrammet såvitt avser forskning om hållbarutveckling inriktas på rekommendationerna frånJohannesburg. Detta gäller inte minst derekommendationer som avser sambandet mellanfattigdom och miljöförstöring i tredje världen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:U239 (kd)yrkande 4 och 2003/04:U254 (kd) yrkandena 2 och 4.Insatser kring och det övriganärområdetMed anledning av motionen om kärnsäkerhetsfrågor påKolahalvön vill utskottet framhålla att Sverigesedan lång tid har ett stort engagemang i sådanafrågor. De svenska insatserna för att förbättrakärnsäkerheten och strålskyddet i Central- ochÖsteuropa har pågått sedan 1992.Såväl de bilaterala som de multilaterala insatsersom redovisats ovan syftar till att uppnå en störreöppenhet från rysk sida när det gälleranläggningarna och riskbilden.Regeringen bör enligt den aktuella motionenpåskynda ett ryskt undertecknande av (Multilateral Nuclear Environmental Programme in theRussian Federation). Avtalet undertecknades undersvenskt ordförandeskap i av ,och utrikesministrar den 21 maj2003. Representanter för totalt elva länder samt och Euratom undertecknade avtalet.Detta har i huvudsak tre tillämpningsområden:hantering av radioaktivt avfall, säkerhet kringanvänt kärnbränsle och reaktorsäkerhet. har förutsättningar skapats förinternationella stödinsatser i på detkärntekniska området.I detta sammanhang kan nämnas att ordförandena iutrikesutskotten i de fem nordiska länderna samtEstland, och i en gemensamdebattartikel behandlat frågor om bl.a. spridning avmassförstörelsevapen och omhändertagande och lagringav kärnavfall. Artikeln publicerades den 5 februari2004 i The Times.Stöd till investeringar för vattenförsörjning ochavloppsrening har utgjort en central del av detsvenska biståndet för att förbättra miljön i ochkring . Av budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 7) framgår att regeringenfäster fortsatt stor vikt vid att ge stöd i syfteatt bevara, skydda och förbättra miljön i ochomkring . Utskottet har i betänkande2003/04:UU3 uttryckt sin positiva inställning tilldetta engagemang från svensk sida.I en motion framhålls vikten av en tryggareenergiförsörjning runt . Inom ramen för detenergipolitiska Östersjösamarbetet och det nordiskasamarbetet genomförs projekt som syftar tillharmonisering av de berörda ländernas regelverk.Detta syftar till att skapa bättre förutsättningarför att genomföra exempelvis sådana projekt somBaltic Ring.Det energipolitiska samarbetet omfattar ocksåinsatser som syftar till en ökad användning avförnybara energikällor, främst biobränsle, och tillenergieffektivisering. undertecknadesett avtal om att göra tillförsöksområde för klimatprojekt. Genom avtalet, somSverige aktivt verkat för, skapas förutsättningarför sådana investeringar i energisektorn som ledertill minskade utsläpp. Också inom det svenskabiståndssamarbetet lämnas stöd tillenergieffektivisering och energibesparing, då iförsta hand på fjärrvärmeområdet. Utskottetvärdesätter utvecklingen av det energipolitiskasamarbetet.Ovan har aktiva engagemang ikärnsäkerhetsfrågor avseende redovisats.Sverige har också gjort omfattande bilateralainsatser för att höja säkerheten vid Ignalinaverketi . Med det litauiska EU-medlemskapet tasdenna roll alltmer över av EU.När det gäller motionsförslag om biståndsinsatserför reningsverk söder och öster om noterarutskottet att det svenska bilaterala miljöbiståndettill , , och fasas ut ioch med att dessa länder blir EU-medlemmar. Isamband med EU-inträdet har de nya medlemsstaternaatt följa den lagstiftning på miljöområdet somgäller för samtliga EU-länder.En betydande del av det svenska biståndet tillEstland, , och har varitinriktat på att åtgärda utsläpp i . EU harockså lämnat finansieringsstöd till bl.a.reningsverk i de baltiska länderna. När dessa länderblivit EU-medlemmar kommer EU:s stöd i fråga omreningsverk främst att avse exempelvisorganisatoriska frågor (s.k. technical assistance).Även om en utfasning sker av det svenskabilaterala miljöbiståndet till de ovannämndagrannländerna väntas utbetalningar tillvattenreningsprojekt där ske även och2005. Fokus i de svenska biståndsinsatserna iÖstersjöregionen förskjuts successivt till ,och omfattande svenska insatser för att minska ryskautsläpp i pågår och är under planering.Sverige har gjort stora åtaganden om stöd tillreningsverken i bl.a. och Kaliningradgenom vårt bilaterala biståndssamarbete. Dessutomlämnas svenskt stöd till vattenreningsprojektexempelvis via Nordiska miljöfinansieringsbolaget(NEFCO) och stödfonden i Northern DimensionEnvironmental Partnership (NDEP).När det gäller motionsförslaget om utvecklande avgemensamma övervaknings- och rapporteringssystem förgentekniken i ekosystemen kring kanutskottet konstatera att det, som framgått ovan,finns en gemensam GMO-lagstiftning inomEU som samtliga medlemsstater har att följa.Lagstiftningen omfattar även gränsöverskridandetransporter av GMO till andra länder. Ett kommandemiljöskadedirektiv omfattar även GMO. EU verkarockså för ett högt säkerhetstänkande kring GMO inomramen för Cartagenaprotokollet (protokollet ombiosäkerhet under om biologiskmångfald).Utskottet förutsätter att man inom ramen för detetablerade EU-samarbetet kring GMO (se ovan) nogaföljer utvecklingen på området och när så erfordrasuppmärksammar behovet av reviderad eller ytterligarereglering. Inom ramen för avseendeGMO i form av förordningar och direktiv finns ettflertal arbetsgrupper och kommittéer som har tilluppgift att följa och bevaka utvecklingen påområdet.När det gäller vill utskottet pekapå att det bedrivs ettmultilateralt samarbete mellan regeringarna iområdet inom Östersjöstaternas råd. En viktigkomponent i detta samarbete avser hållbarutveckling. Inom ramen för samarbetet har enregional för antagitsunder benämningen Baltic 21. Det pågåendegenomförandet av Baltic 21 innefattar åtta sektorer,däribland jordbruk, fiske och skog. I samarbetetfastställs gemensamma mätmetoder, konkreta projektgenomförs och avrapporteringar om tillståndet iÖstersjöregionen läggs kontinuerligt fram. kan det förutsättas att utvecklingen påGMO-området följs också i detta sammanhang och attfrågor om revidering eller ytterligare regleringkring GMO tas upp när så erfordras. I sammanhangetkan nämnas att diskussioner och erfarenhetsutbyteäger rum mellan och de baltiska staterna iGMO-frågan.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:U237 (m) yrkande12, 2002/03:U291 (s), 2002/03:MJ428 (c) yrkande 44och 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i respektive reservation.1. Mål och inriktning beträffandeinternationella miljöfrågor (punkt 1) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ428 yrkande 53 och avslårmotionerna 2002/03:U201 yrkande 3, 2002/03:U284yrkande 25 och 2003/04:U254 yrkandena 1, 5 och1317.StällningstagandeUtöver vad utskottet i övrigt anför i avsnittet ommål och inriktning kan beträffande motionsförslagetom miljöbistånd och mänskliga rättigheter framhållasatt målet för den svenska politiken för globalutveckling bör vara att bidra till en rättvis ochhållbar global utveckling som skall gälla för allapolitikområden, dvs. Etträttighetsperspektiv skall genomsyra hela politikenoch i detta skall ingå såväl mänskliga rättighetersom demokrati och jämställdhet.De mänskliga rättigheterna är universella,odelbara, ömsesidigt beroende och relaterar tillvarandra. Ett liv i värdighet förutsätter att allamänskliga rättigheter respekteras, inklusiveekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.Sverige bör verka för att sambanden mellan skyddetav miljön och respekten för de mänskligarättigheterna framhålls och tydliggörs i de olikaforum där dessa frågor behandlas, inte minst iarbetet för en hållbar utveckling. Likaså börSverige aktivt delta i den arbetsgrupp under för de mänskliga rättigheterna sominrättades 2003 och i arbetsgruppens diskussioner omett tilläggsprotokoll. Dessutom bör verkaför att de ekonomiska, sociala och kulturellarättigheterna på ett effektivt sätt drivs inomövriga delar av FN-systemet, inte minst påutvecklingssidan.De kanske mest påtagliga sambanden mellanmiljöfrågor och mänskliga rättigheter finns mellanfattigdomsrelaterade miljöproblem och ekonomiska ochsociala mänskliga rättigheter. Det får ses somsjälvklart att människan skall ha rätt till rimligalivsvillkor, t.ex. mat, vatten och bostad. Dennasjälvklarhet försvåras dock av miljöproblem somvatten- och livsmedelsbrist, avskogning ochökenspridning. På samma sätt kan den enskildamänniskans eller gruppens kamp för bl.a. matytterligare förvärra en redan problematiskmiljösituation. Sambanden mellan brott mot deekonomiska mänskliga rättigheterna ochmiljöförstöring går ofta hand i hand. Ekonomiskamänskliga rättigheter och fattigdomsrelaterademiljöproblem måste lyftas in i den övrigamänniskorättsdiskussionen och kan inte behandlasseparat. Varje gång miljön överexploateras lederdetta till kränkningar av de mänskligarättigheterna. Tydliga exempel på detta är bl.a.oljeutvinning i länder som och , där denbefolkning vars landområde tappas på olja för mångamiljarder dollar sällan har tillgång till rinnandevatten, elektricitet eller grundläggande hälsovård.En tydligare koppling mellan miljö och mänskligarättigheter innebär att människan alltmer sätts icentrum för miljöfrågorna. För att uppnå hållbarutveckling är det viktigt att betona deekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna.Miljöbiståndet bör innehålla en tydlig koppling tillmänskliga rättigheter.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2002/03:MJ428 (c) yrkande 53.2. FN:s miljöprogram (punkt 2) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U335 yrkande 12.StällningstagandeEtt av de viktigaste resultaten från i blev bildandet avFN:s miljöprogram . genomför ettomfattande arbete, men har trots det bara status avprogram, och inte organ inom FN-systemet. ärexempelvis ett FN-organ, trots att det har en såudda verksamhet som att gynna kärnkraftensutbredning.Sverige bör verka för att uppgraderas tillatt bli en fullskalig världsmiljöorganisation medmandat till verklig förändring. Därigenom skullemiljöfrågornas starkare ställning inom FN-strukturentydligt markeras. bör i alla internationellaforum vara pådrivande för att tidigare fattadebeslut på miljöområdet skall leda till handling ochatt konflikter med miljömålen skall undvikas.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U335 (mp) yrkande 12.3. En internationell miljödomstol (punkt 3)(fp, kd, mp)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:U254 yrkande 6 och2003/04:U335 yrkandena 14 och 15.StällningstagandeDet globala samarbetet i miljöfrågor lider brist påstarka institutioner. Internationellamiljökonventioner är viktiga men det saknasmöjligheter att kraftfullt genomdriva derasefterlevnad. Kontrollmekanismer och bindande beslutbör därför kopplas till undertecknandet. Genom attinrätta en internationell miljödomstol skulle detinternationella ramverket på miljöområdet stärkasoch ett fungerande sanktionssystem komma till stånd,något som i sin tur skulle främja efterlevnaden avinternationella miljökonventioner.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:U254 (kd) yrkande 6 och 2003/04:U335 (mp)yrkandena 14 och 15.4. Vissa frågor om finansiella institutioneroch finansieringsfrågor (punkt 4) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U308 yrkandena 6, 8, 9 och16 och avslår motion 2003/04:U254 yrkande 19.StällningstagandeStyrningen och öppenheten i fråga om Världsbankensövergripande policy bör förbättras. Av denna börframgå att alla projekt och program skall sträva moten hållbar utveckling.Som ett led i uppföljningen av omhållbar utveckling i börVärldsbanken respektive () göra en översyn av sin policy för att se tillatt den ligger i linje med och dengenomförandeplan som antogs vid världstoppmötet. Ipolicyn för respektive IMF börrättighetsperspektivet förstärkas och breddas så attdet innefattar inte bara politiska fri- ochrättigheter utan också materiella rättigheter, såsomexempelvis rätten till rent dricksvatten. Detsistnämnda bör komma till tydligt uttryck i bankenspolicy.Världskommissionen om dammar (World Commission onDams, WCD) hade en bred sammansättning medföreträdare för bl.a. kraftindustri, regeringar ochfolkrörelser. Trots att var en avinitiativtagarna till kommissionen och trots attfolkrörelser ställde sig bakom slutsatserna i WCD:srapport valde banken att inte acceptera slutsatsernaoch uttalade att man inte kände sig bunden av dessa.En ändring av denna inställning måste komma tillstånd och kommissionens slutsatser måste i framtidenutgöra norm för krav på utlåning tilldammprojekt.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:U308 (c) yrkandena 6, 8, 9 och 16.5. Miljökonventioner och WTO-regler (punkt 6)(mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:N340 yrkande 12.StällningstagandeMiljöpartiet instämmer i att handels- ochmiljöreglerna idealiskt sett bör vara ömsesidigtstödjande. Utskottsmajoriteten blundar dock för attdet inte förhåller sig så , eftersomhandelspolitiken ofta har starkare sanktionssystemän miljöpolitiken och eftersom konflikter avgörsinom handelssystemet. Därför är det för närvarandeviktigt att i förväg tydligt slå fast attinternationella miljöavtal har företräde.I dagsläget är det alltför ofta kommersiellaintressen och handelsorganisationen som hartolkningsföreträde. Kontroversen mellan TRIPSpatentregler och konventionen om biologisk mångfald(CBD) är kanske den mest kända.Föreslagna miljöåtgärder sägs också ofta stridamot handelsregler och utgöra handelshinder och EUhävdar ofta att miljöåtgärder skall underordnasåtgärder som syftar till ökad konkurrens. Ett antalWTO-avtal innehåller villkor som rör miljöfrågor.Vid den fjärde ministerkonferensen i , ,beslutade WTO:s medlemsländer attinleda en ny bred förhandlingsrunda, den s.k.utvecklingsdagordningen från . I förhandlingarnaskulle också klargöras relationen mellanhandelsåtgärder som vidtas på grundval av miljöavtaloch WTO-regler, något som emellertid inte förts ihamn.Generellt kan sägas att om det inte finns enminimistandard för miljöskydd kan ökadhandelsliberalisering leda till allt störremiljöproblem. Det beror dels på att produktionenflyttas till länder med sämre miljöskydd, dels påatt producenter spelar ut olika länder ellerregioner mot varandra, dels på attmiljöskyddsåtgärder bekämpas med motiveringen att deminskar konkurrenskraften. En lösning är attliberalisera handeln i takt med att miljöskyddetbyggs ut. En annan lösning är att accepteramiljöskyddsåtgärder även om dessa kommer i konfliktmed handelsreglerna.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:N340 (mp) yrkande 12.6. Vissa frågor om handel och miljö (punkt 7)(mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:N340 yrkandena 18 och 19.StällningstagandeMiljöpartiet menar att det måste var möjligt förutvecklingsländer att vidta de skyddsåtgärder definner nödvändiga i handeln med utlandet, så att dekan garantera den inhemska matproduktionen och kanupprätthålla sin livsmedelssuveränitet samt sinamöjligheter att uppfylla FN:s millenniemål. Små ochresurssvaga jordbruk i de mindre utvecklade ländernamåste i WTO:s jordbruksavtal få ett bättre skydd försina hemmamarknader. Detta skall åstadkommas genomatt exempelvis skall kunna undantastapelgrödor, som är viktiga för människorsförsörjning, från WTO-åtaganden om tullminskningar.WTO:s handelspolitik får inte bli ett hinder för attnå millenniemålen, särskilt inte det första ochviktigaste, att avskaffa hunger och fattigdom.Jag föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovan framförs.Förslaget lämnas med anledning av motion2003/04:N340 (mp) yrkandena 18 och 19.7. Privatisering av vatten m.m. (punkt 9) (v)av Sermin Özürküt (v).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:U326 och avslår motion2003/04:U336 yrkande 2.StällningstagandeIMF och utövar påtryckningar på fattigaländer för att de skall sälja ut sina vattenverktill multinationella bolag. Detta görs med argumentom att fri konkurrens leder till ökad effektivitet.Inför i var fråganom avreglering inom ramen för tjänsteavtalet GATSaktuell, bl.a. beträffande privatisering av vatten.EU är positivt till förslag av denna karaktär,eventuellt beroende på att flera av de storavattenföretag som tar över distribution runt om ivärlden är europeiska.Tillgång till vatten är en rättighet som allamänniskor, rika som fattiga, har. Privatisering avvatten leder till att de sämst ställda drabbashårdast.