bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — 2003/04:NU12) ser näringsutskottetpositivt på att frågan om sambandet mellan handel,miljö och sociala frågor m.m. har kommit upp i olikaforum och i olika sammanhang. Initiativ har tagitspå flera håll. har förhoppningen omatt dessa initiativ speglar ett brett och djuptengagemang såväl i som internationellt.Näringsutskottet är medvetet om att frågan om handeloch miljö är känslig i förhållandet mellanindustriländer och utvecklingsländer och att detföreligger svårigheter att hitta en balanseradlösning. Många utvecklingsländer ser de krav somreses från industriländernas sida beträffandemiljöhänsyn mer som förtäckta protektioniskasträvanden än som verklig omsorg om miljövärdena. pågående förhandlingarna i WTO bör slås fast atthandelsreglerna inte får motverka påmiljöområdet.Våren 2004 behandlade miljö- ochjordbruksutskottet frågor om den svenska hållningeni WTO-förhandlingarna. Utskottet anförde då attregeringen prioriterar de pågående reformerna inomEU och WTO med syfte att uppfylla målsättningarnagällande ökad frihandel, global livsmedelssäkerhet,efterfrågestyrd produktion av jordbruksvaror ochlivsmedel, lägre budgetkostnader förjordbrukspolitiken och en ekologiskt, ekonomiskt ochsocialt hållbar livsmedelsproduktion. Utskottetframhöll vidare att EU i WTO-förhandlingarna driverviktiga samhälleliga frågor, såsom förbättrad miljö-och djurskyddshänsyn, och att den svenska regeringenstöder detta arbete. En hållbar utveckling är redani dag ett uttalat mål för WTO. Regelverket inom WTOliksom multilaterala konventioner på miljöområdetoch det sociala området är viktiga delar av detinternationella regelverk som och EU har attleva upp till. Utskottet framhöll att dessa reglerinte får spelas ut mot varandra, utan bör isamverkan användas för att stärka miljöhänsynen,skyddet för de mänskliga rättigheterna ochfrihandeln i världen. Utskottet ansåg det angelägetatt framtidens handelsregler utformas på ett sättsom bidrar till en bättre miljö och respekt för demänskliga rättigheterna.Det sammansatta utrikes- och miljöutskottet haruttalat att i det globala perspektivet kanjordbruket ses som nyckeln till utveckling.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen anfört attSverige skall verka för en öppen och regelbaseradhandel, som också kommer de fattiga länderna tilldel (bet. 2002/03:UMJU1). Detta betyder dels attSverige och EU skall vara beredda att öppna sinamarknader på områden av särskilt intresse för , dels att fattiga länder skall få det stödde behöver för att bedriva förhandlingar på ettsådant sätt att deras intressen får genomslag.Utskottet ansåg att ett första steg i denna riktningär en snabbare avveckling av i-ländernashandelshinder avseende produkter som kanexportera, exempelvis jordbruks- och fiskeprodukter.Utskottet anförde vidare att det i högsta grad ärett svenskt intresse att värna om frihandel somprincip och att frihandel kan vara en starkvälståndsskapande kraft såväl för de utveckladeländerna som för världens fattigaste länder.Utskottet hänvisade även till ministerdeklarationenfrån , , där målet om en hållbarutveckling betonas starkt. Inget land skall hindrasfrån att vidta åtgärder för att skydda människor,djur, växter, hälsa eller miljö, somsådana åtgärder inte får användas på ett godtyckligteller diskriminerande sätt eller som ett dolt sättatt begränsa handeln.I den nu aktuella skrivelsen anför regeringen attSverige under en lång rad av år konsekvent harbetonat fattigdomsbekämpning som en förutsättningför långsiktig hållbar utveckling i politiskt,ekonomiskt, socialt och miljömässigt hänseende.Genom regeringens proposition Gemensamt ansvar -politik för global utveckling (prop.2002/03:122) har denna inriktning ytterligarebefästs och förstärkts. Utöver den breda ansatsen iSveriges politik för global utveckling, därfattigdomsbekämpning ingår, presenterades ett nyttmål för internationellautvecklingssamarbete, nämligen att bidra till attskapa förutsättningar för fattiga människor attförbättra sina levnadsvillkor. De mål, perspektivoch huvuddrag som gäller för politiken för globalutveckling som helhet gäller även för detinternationella utvecklingssamarbetet.Fattigdomsbekämpning som grund för hållbarutveckling står därmed tydligt i centrum förSveriges politik för global utveckling inom detbilaterala såväl som det internationella samarbetet.Utgångspunkten för verksamhet inom olikapolitikområden skall vara utvecklingsländernas egnaprioriteringar och strategier författigdomsbekämpning.Utskottet vill även hänvisa till utrikesutskottetsuttalande att åtagandena från den internationellakonferensen om finansiering för utveckling iMonterrey innebär att den internationelltnedåtgående trenden vad gäller volymen på det totalainternationella utvecklingssamarbetet kan brytas(bet. 2003/04:UU3). Enighet fanns om att det krävsbåde kvalitet och kvantitet inomutvecklingssamarbetet. Både EU och åtog sig attöka volymen, och EU:s medlemsländer utfäste sig atttill som grupp nå av BNI.Sverige uppnår redan avbruttonationalinkomsten, BNI. Utskottet framhöll attenprocentsmålet för svenskt utvecklingssamarbeteligger fast. Åtagandena från konferensen omfinansiering för utveckling i delas avmånga länder. Flera medelinkomstländer och fattigaländer lämnar bidrag till det internationellautvecklingssamarbetet. konstateradevidare att en höjning av biståndet till av BNIbör genomföras förutsatt attdet statsfinansiella läget så medger. En ambition ärdessutom att, inom denna volym, en andel motsvarande0,av BNI skall nå de minst utvecklade ländernaår 2010. måste samarbetslandets möjlighetatt använda dessa medel på ett effektivt sättbeaktas. Enligt utrikesutskottets mening falleransvaret att öka omfattningen av det internationellautvecklingssamarbetet på de rika länderna som grupp.Betydligt mer måste göras av flera rika länder föratt möta de åtaganden som gjorts. Utrikesutskottetkonstaterade också att svenskt bistånd aldrig enbartstyrts av ett utbetalningsmål som är kvantitativtutan alltid styrts av kvalitet och resultat.Miljö- och jordbruksutskottet vill slutligenhänvisa till budgetpropositionen för ,utgiftsområde 7, där regeringen föreslår attbiståndsramen för skall uppgå till , vilket motsvarar avberäknad BNI plus 200 miljoner konor. För åren 2006respektive 2007 beräknas ramen uppgå till avBNI.Som utskottet redogjort för ovan antog riksdagenhösten 2003 regeringens proposition Gemensamt ansvar- politik för global utveckling (prop.2002/03:122). I propositionen involveras för förstagången andra politikområden uttryckligen för globalutveckling. Propositionen lägger grunden för ensammanhållen och samstämmig svensk politik för enrättvis och hållbar global utveckling. Målet är attbidra till en rättvis och hållbar global utveckling.Detta skall uppnås genom samstämmighet mellan olikapolitikområden och genom att politiken i sin helhetgenomsyras av två perspektiv; etträttighetsperspektiv och fattiga människorsperspektiv på utveckling. Detta innebär attmänniskors rättigheter skall utgöra grunden förinsatser inom olika politikområden.Rättighetsperspektivet medför fokus pådiskriminerade, exkluderade och marginaliseradeindivider och grupper. Människor oavsett kön, ålder,funktionshinder, etnisk tillhörighet eller sexuellläggning skall kunna ta del av sina rättigheter. Enfungerande rättsstat och god samhällsstyrning utgörockså förutsättningar för deltagande, inflytande ochtillgodoseende av rättigheter. Fattiga kvinnors,mäns, flickors och pojkars behov, intressen ochförutsättningar skall sättas i centrum. De fattigasperspektiv innebär en förskjutning av fokus, frånrika länder till fattiga och från regeringar tillenskilda människor. Politikens inriktning formulerasi åtta huvuddrag. Dessa är grundläggande värden somdemokrati och god samhällsstyrning, respekt för demänskliga rättigheterna och jämställdhet mellankvinnor och män samt hållbart nyttjande avnaturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisktillväxt och social utveckling och trygghet. Övrigahuvuddrag inkluderar konflikthantering och säkerhetsamt globala gemensamma nyttigheter, t.ex.naturresurser och klimatet. Politik med inriktningpå ekonomisk, social och miljömässig utveckling,liksom andra politikområden med effekter på andraländers förmåga till hållbar utveckling, såsomhandels-, jordbruks-, säkerhets- ochmigrationspolitiken, skall utformas så att denfrämjar en rättvis och hållbar utveckling i allaländer.Även frågan om skuldavskrivningar behandlades avutrikesutskottet i betänkandet om politikför global utveckling. ansåg atttillväxt bör främjas genom insatser för ett stabiltmakroekonomiskt ramverk med sunda och transparentastatsfinanser, låg inflation, tillgång tillkreditfinansiering på rimliga villkor, ej ohållbarskuldsättning samt öppenhet för handel ochinvesteringar. I betänkandet understryks ocksåvikten av att minska de fattiga ländernas skuldbördaoch att skuldavskrivning sker på ett sådant sätt attden främjar utveckling och därmedfattigdomsbekämpning. En av de grundläggandetankarna bakom det s.k. HIPC-initiativet är att gede fattiga och skuldtyngda länderna möjlighet attpermanent ta sig ur sin ohållbara skuldsituation.Skuldhållbarhet är en funktion av sund ekonomiskpolitik, koncessionella resurser,direktinvesteringar, utveckling av exportmarknader,fattigdomsbekämpning och skuldhanteringskapacitet.Länderna har härvidlag ett stort eget ansvar för hurderas framtida skuld utvecklas, och biståndets rollär att stödja HIPC-initiativet. Kostnaderna förinitiativets genomförande är så omfattande attinsatser från och andra likasinnade givareinte räcker till för att finansiera initiativet.Därför måste även de stora länderna axla sin del avfinansieringsbördan. Den svenska skuldpolitikengentemot de fattigaste länderna syftar till attstödja sådana länder som bedriver en sund ekonomiskpolitik att återfå en hållbar skuld. Både låntagareoch kreditorer har tagit på sig ett ansvar för denekonomiska situationen i de fattiga skuldtyngdaländerna. Vidare framhöll utrikesutskottet attVärldsbanken och IMF har förändrat sin verksamhetväsentligt och anpassat dentill en fördjupad förståelse kring vad som äreffektivt utvecklingssamarbete och relevantamakroekonomiska åtgärder i fattiga länder.Verksamheten behöver dock anpassas kontinuerligttill nya rön och förändrade förutsättningar.Utrikesutskottet ansåg det därför viktigt attVärldsbanken och IMF fortsätter dennaförändringsprocess inklusive ett ökat inflytande förutvecklingsländerna. har driviten politik för att skall ta mer socialaoch miljömässiga hänsyn vid utformningen av sinaprojekt och program. har en omfattandereformprocess genomförts i banken med syfte atteffektivisera verksamheten och fokusera tydligare påfattigdomsbekämpning. gör ocksåambitiösa miljökonsekvensbedömningar och har nyligenäven presenterat en miljöstrategi. Utrikesutskottetansåg även att Bretton Woods-institutionerna fylleren viktig funktion, inte minst beträffande deninternationella finansiella stabiliteten liksom förfinansieringen av fattigdomsbekämpningen. Vidareerinrade utrikesutskottet om att inom EU harverkat för att ge stöd till en förstärkning ochrationalisering av FN-systemet, inklusive deoperativa fonderna och specialprogrammen och varitdrivande när det gäller att tillförsäkra givarnaeffektiv kontroll och insyn både i de ekonomiskaprocesserna och i att stärka koordinering mellan deolika FN-organen, Bretton Woods-institutionerna, WTOoch de regionala utvecklingsbankerna.När det gäller frågor om vatten och vattenreningvill utskottet inledningsvis hänvisa tillgenomförandeplanen från toppmötet i därdet gjordes ett åtagande om att halvera andelenmänniskor som inte har tillgång till tjänligtdricksvatten och grundläggande sanitet till år 2015.Ett åtagande gjordes även om att varje land skallupprätta en nationell plan för integreradvattenförsörjning och effektiv vattenhanteringsenast . Som framgår av skrivelsen är dessaåtaganden prioriterade svenska frågor.Genom Sida fortsätter stödet till vatten, sanitetoch hygienutbildning i olika samarbetsprogram. Iolika forum inom EU och FN driver attsärskilt sanitetsfrågan blir mer uppmärksammad ochatt vattenprogram måste genomföras integrerat medsanitetslösningar och hygienutbildning för att uppnåen förbättring av människors hälsa. Genom stöd tillorganisationer som Global Water Partnership ochUNEP:s och UNDP:s (United Nations DevelopmentProgramme) vattenprogram stöder ocksåframtagandet av nationella planer för integreradvattenresursförvaltning. Program som omfattarsamarbete kring gränsöverskridande flodområden är dåprioriterade.Sverige ger även stöd till för attvidareutveckla EU:s vatteninitiativ Water for Life.Initiativet har som målsättning att de tvåvattenrelaterade åtagandena från Johannesburguppfylls. stöd är särskilt inriktat på attstärka strukturen på samarbetet och . År 2003lanserade ochMiljödepartementet , som samlarden svenska resursbasen inom vatten- ochutvecklingsfrågor och därmed stärker Sverigesmöjligheter att bidra till att lösa den globalautvecklingsproblematiken inom vattenområdet. Sverigeger även stöd till , vars verksamhet harsom huvudsyfte att främja forskning och utvecklingrelaterad till vatten. Av årets budgetproposition,utgiftsområde 23, framgår att FN:s kommission förhållbar utveckling (CSD) under åren 2004 och 2005har haft vatten, sanitet och boende och bosättningarsom teman. Vid kommissionens tolfte möte i april2004 drev bl.a. frågor om jämställdhet,tydligt offentligt ansvar för sanitets- ochhygienfrågor och utbildningsfrågor. Nästa mötekommer också att inriktas på policyinriktade frågoroch fånga upp erfarenheter och resultat från i iseptember 2004. Utskottet vill även hänvisa till dettredje partsmötet under FN:s konvention om skydd ochanvändning av gränsöverskridande vattendrag ochinternationella sjöar, Vattenkonventionen, som höllsi . Vid mötet beslutades att ävenstater utanför ECE-området skall kunna tillträdakonventionen.Ett av de verkligt stora utvecklingshindren ivärlden är utbredningen av hiv/aids, och detframhålls i skrivelsen som uppenbart att hållbarutveckling inte kan åstadkommas utan framsteg ikampen mot sjukdomen, och det framgår av skrivelsenatt de förebyggande insatserna är högst prioriteradei det svenska arbetet mot hiv/aids. Den mestangelägna uppgiften är enligt regeringen att hejdaytterligare spridning av smittan. Här är öppenhet,ledarskap, delaktighet och jämställdhetgrundläggande inslag. Men breddar också sinaåtgärder. Varje länk i den kedja av åtgärder somkrävs skall förstärkas, från det förebyggandearbetet till vård och behandling, tillgång tillläkemedel, samt forskning och framtagande avvacciner. Miljö- och jordbruksutskottet delar dennauppfattning. Utskottet vill även hänvisa tillutrikesutskottets uttalanden i frågan därutrikesutskottet tydligt markerar vikten av atthiv/aids-problematiken erkänns och uppmärksammasfrån det politiska ledarskapet i drabbade länder.Det är likaså angeläget att det sker en satsning avnationella resurser och att dessa främst allokerastill förebyggande åtgärder. Trots att mångaafrikanska ledare lyckats höja det allmännamedvetandet om hiv/aids och om hur sjukdomen kanundvikas, återstår, enligt utrikesutskottetsförmenande, mycket att göra i många länder.Hälsofrämjande arbete framhålls i betänkandet somavgörande för ekonomisk utveckling ochfattigdomsbekämpning. harhälsofrågorna intagit en alltmer central plats påden internationella dagordningen. Det gäller inteminst insatser som främjar sexuell och reproduktivhälsa, särskilt åtgärder mot hiv/aids.Folkhälsofrågorna är en viktig del i den svenskapolitiken för global utveckling. Det är fråga om attförebygga missbruk och skadliga effekter av alkohol,tobak och narkotika och att förebygga sexuelltöverförbara sjukdomar samt att främja en god sexuelloch reproduktiv hälsa. verkar för en stärktoch sammanhållen folkhälsopolitik inom ramen för EU,och Folkhälsofrågor har fått en tydligare roll iFN:s arbete för hållbar utveckling genominternationella överenskommelser under 1990-taletoch överenskommelserna från omhållbar utveckling i år 2002.Utrikesutskottet slår fast att varje enskilt landhar ett ansvar att förebygga och hindra spridningenav hiv/aids och hantera följderna av hiv-epidemin.Enligt utrikesutskottets mening bör i sindialog med samarbetsländerna inomutvecklingspolitiken särskilt stödja dessa länderseget arbete med att uppfylla de åtaganden som degjort i internationella sammanhang vad gällerbekämpning av sjukdomen. Utrikesutskottetkonstaterade också att som första landutsett en särskild ambassadör för hiv/aids-frågoroch avser att intensifiera insatserna i kampen motepidemin genom ett aktivt agerande i relevanta forumoch genom kraftigt ökade finansiella satsningar.Vidare kunde utrikesutskottet konstatera atthiv/aids är ett utvecklingsproblem som kräver ettbrett angreppssätt och åtgärder som tar fasta påsåväl förebyggande arbete som vård, behandling ochlindring av följderna för den enskilde och samhälletsom helhet. Det förebyggande arbetet förblirviktigt. Ökad öppenhet, delaktighet och jämställdhetär avgörande för att hindra spridningen. Varje länki kedjan av de åtgärder som krävs för att hindraspridningen och lindra effekterna av hiv/aids måsteförstärkas, från det förebyggande arbetet till vårdoch behandling, tillgång till läkemedel, forskningoch framtagande av vaccin.I sammanhanget bör erinras om ombefolkning och utveckling i och dessuppföljningskonferens som resulterade i enhelhetssyn på sexuell och reproduktiv hälsa.Kairokonferensen innebar ett genombrott förerkännandet av alla människors reproduktivarättigheter. Under FN:s ledning kommer detinternationella samfundet att följaupp de rekommendationer som gjordes i samband medKairokonferensen och dess uppföljningskonferens.Därmed kommer frågor om sexuell och reproduktivhälsa och rättigheter att få uppmärksamhet. är det centralt att multilateralaorgan som , UNFPA och den globala fonden hartillräckliga medel men också att ett ökatfinansiellt fokus läggs på de organ som arbetar medbreda fattigdomsinriktade frågor, särskiltkapacitetsuppbyggnad inom hälsosektorn men ocksåandra sektorer. Världens fattigaste drabbas ävenhårt av andra sjukdomar som malaria, tuberkulos ochmässling. anser att det är mycketangeläget att stärka det förebyggande arbetet vadgäller dessa sjukdomar och att visar gottföredöme i synnerhet med vaccinationsprogram förmässling. Ett led i det arbetet är att göra devaccin som finns mot sjukdomarna tillgängliga föralla.Som ett led i åtagandet att halvera fattigdomen ivärlden framhålls i regeringensskrivelse som viktigt att förutsättningarnaförbättras för utvecklingsländerna att dra fördel avde möjligheter som internationell handel skapar. Ettled i detta är att nedmontera handelshinder som skapar barriärer mot utvecklingsländernastillträde till de rika ländernas marknader, därjordbruksområdet kan nämnas som ett viktigt exempel.Efter misslyckandet i WTO-förhandlingarna i Cancúnår verkar för ett snabbt återupptagandeav förhandlingarna som syftar till en rättvis ochfri handel samt global tillväxt. Bättre möjligheterför svenska varor och tjänster att komma in på andraländers marknader är av stor vikt för svensktnäringsliv och därmed för utvecklingen av vårekonomi. Att förenkla handelsprocedurer är enprioritering som är betydelsefull för svensktnäringsliv och viktig för att underlättautvecklingsländernas handel. fortsätter attfästa stor vikt vid att framtidens handelsreglerutformas så att de bidrar till en bättre miljö ochrespekt för mänskliga rättigheter. Det är ocksåviktigt att fortsatt arbeta för ett klargörande omhur vissa handelsåtgärder i miljökonventionerförhåller sig till . Samstämmighetmellan handels- och biståndspolitiken ges fortsatthög prioritet, vilket manifesteras bl.a. genomSveriges engagemang i Integrated Framework. Detta ärett initiativ inom vilket några av världens minstutvecklade länder söker ta ett helhetsgrepp omhandelsfrågorna som del av de nationellautvecklingsstrategierna och som syftar till bättregivarsamordning inom handelsbiståndet. Det ärviktigt att utvecklingsdimensionen i WTO-rundanbetonas och att särskild vikt fästs vid de fattigaländernas intressen. för handel ochutveckling, elfte ministerkonferens, somhålls i São , bör användas för attlyfta fram betydelsen av ökad frihandel, rättvisamultilaterala handelsvillkor samt godsamhällsstyrning som tillväxtmotor förutvecklingsländer.Som anförs i skrivelsen är ett av de mestgrundläggande behoven för utveckling tillgång tillenergi. En effektivare energianvändning ikombination med ökad tillgång på energi är nödvändigom millennieutvecklingsmålen skall kunna nås.Samtidigt utgör produktion och konsumtion av energien av de främsta orsakerna till klimatförändringaroch andra miljöproblem och kan orsaka socialaproblem och katastrofer. Som regeringen anför måsteman därför finna hållbara lösningar för ökadtillgång till energi. I detta avseende nåddes ettgenombrott i då toppmötet kundeenas om energitillgångens vikt för att nåutvecklingsmålen och behovet av att finna hållbaraenergilösningar. EU lyckades dock inte nå sinmålsättning att sätta ett globalt mål för andelenförnybar energi i energimixen. En koalition förförnybar energi lanserades därför av EU-ländernagemensamt, och ett antal länder anslöt sig iJohannesburg till koalitionen, bland dessa någrautvecklingsländer. EU lanserade också ettpartnerskapsinitiativ, som syftar till att ökaprioriteringen av hållbara energilösningar isamarbetsländerna och att på ett bättre sättinvolvera den privata sektorn. Initiativet är ettresultat av ett genuint intresse att bättre kopplasamman globala målsättningar med praktisktgenomförande. Enligt regeringen är nu prioriteradeåtgärder att ytterligare förankra och konkretiserainitiativet. Vid konferensen togs ett tysktinitiativ till en internationell konferens omförnybar energi. Konferensen ägde rum i den 1-4juni 2004. Konferensen resulterade i en politiskdeklaration, en internationell handlingsplan ochdokument om vägledning för god policy.Som regeringen anför har det under senare årblivit alltmer tydligt att det är EU som är dendrivande kraften i det internationella arbetet fören hållbar utveckling. EU:s interna arbete harkommit en bra bit på väg, vilket har väcktuppmärksamhet och skapat trovärdighet i deinternationella förhandlingarna. Införvärldstoppmötet i var också EU denledande kraften i ansträngningarna att nå konkretaresultat. EU hade i många frågor önskat attslutsatserna från blivit merlångtgående än vad som blev fallet. Även i detregionala arbetet i är EU pådrivande. Detgäller bl.a. EU:s vatteninitiativ och dessÖsteuropadel samt frågor som förnybar energi ochhållbara konsumtions- och produktionsmönster. EU hardessutom sökt etablera ett samarbete med Rysslandkring hållbar utveckling.I budgetpropositionen för , utgiftsområde20, betonar regeringen återigen att läggerfortsatt stor vikt vid det regionala miljösamarbetetför att skapa en mer enhetlig och ambitiösmiljöpolitik i vårt närområde. Regeringen framhålleratt EU-utvidgningen medför helt nya förutsättningarför ett intensifierat miljösamarbete i norra ,inklusive . Det är enligt regeringensärskilt viktigt att spelar en fortsattaktiv och pådrivande roll i ,i Östersjösamarbetet (Baltic 21 och Helcom), isamarbetet i och samt isamarbetet i Nordostatlanten (Ospar). Utvecklandetav det gemensamma arbetet inom UNECE och OECDframhålls vara av stor miljöpolitisk betydelse.Med hänvisning till det ovan anförda föreslårutskottet att motionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkandena1-9, 2003/04:MJ65 (m) yrkande 1, 2003/04:MJ66 (fp)yrkandena 2 och 4, 2003/04:MJ67 (c) yrkandena 4och 5 samt 2003/04:MJ451 (s) lämnas utan vidareåtgärd från sida.Kärnområden - vidtagna åtgärder ochfortsatt arbeteFramtidens miljöNaturvården och biologisk mångfaldUtskottets förslag i korthetUtskottet, som instämmer i vad regeringenanför i skrivelsen, avstyrker en motion (m) omatt inte inrätta ett miljökvalitetsmål förbiologisk mångfald under hänvisning tillutskottets tidigare ställningstagande ifrågan.