bet · GR01UU9 · 2004-03-18 00:00:00 — Vidare framhålls i motion 2002/03:U215 (s)att borde vara en sådan aktör som kan göra insatser för att bevaraviktiga historiska kulturminnen i med anknytning till assyrier/syrianer,och i motion 2002/03:U216 (s) framhålls att FN- och EU-resolutioner ärviktiga instrument för att assyrierna/syrianerna skall få upprättelse. Imotion 2002/03:U217 (kd) yrkande 1 liksom i motion 2003/04:U242 yrkande1 krävs att , med anledning av sin EU-kandidatur, uppmanas att tasitt kulturansvar för de assyrisk-syrianska kyrkor och kloster som finnsinom landets gränser.I motion 2002/03:U241 (fp) yrkande 1 konstateras att är medlem avFN, ESK och , och i dessa församlingar bör arbeta föratt följer sina åtaganden om mänskliga rättigheter och upphöramed diskrimineringen av den assyriska/syrianska minoriteten. I yrkande 2krävs att skall uppmanas att vårda assyriers/syrianers kulturarvoch språk och i yrkande 3 att erkänna assyrierna/syrianerna/kaldéerna somfolk. Vidare krävs i yrkande 4 att bör verka för ett centrum förforskning om assyriernas/syrianernas/kaldéernas öde och framför allt"seyfo", folkmordet, samt att det inbegrips i Levande historia och i yrkande5 att arbeta för att den etniska diskrimineringen av assyrier/syrianer ideras hemländer förs upp på FN:s och EU:s dagordning. I yrkande 6 krävsatt i diskussioner med och FN skall understrykaassyriernas/syrianernas/kaldéernas extrema utsatthet i vid ett föreståendekrig och i yrkande 7 att assyriernas/syrianernas/kaldéernas medborgerligarättigheter bör tas i beaktande vid bildandet av en ny regering i Irak.Imotion 2002/03:U253 (kd) konstateras att assyriernas/syrianernas situationvid åtskilliga tillfällen har behandlats av , och i yrkande 1krävs att arbetar för att den etniska diskrimineringen avassyrier/syrianer i deras hemländer förs upp på FN:s och EU:s dagordning ochi yrkande 2 att erkänner assyrierna/syrianerna som ett folk. Iyrkande 3 framhålls vikten av att det assyriska kulturarvet, som också ärkristenhetens kulturarv, bevaras i länder som och , och iyrkande 4 understryks vikten av att föra upp frågan om assyriernas/syrianernaskulturarv i . Motionärerna kräver vidare i yrkande 5 att Riksarkivetfår uppdraget att sammanställa svenskt arkivmaterial rörande detassyriska/syrianska folkmordet, seyfo, och i yrkande 6 att ett centrum förforskning om folkslag, historia och utveckling skapas, ochatt centrumet även omfattar forskning om invandrare till frånMesopotamien. Samma krav framställs även i motion 2003/04:U279 (kd)yrkandena 1-6.I motion 2003/04:U222 (m) yrkande 1 begärs att assyrier/syrianer betraktasoch erkänns som ett folk internationellt och nationellt och i yrkande 2att förintelserna av assyrier/syrianer/kaldéer 1846, 1915 och 1933 betecknassom folkmord. Även i motion 2003/04:U281 (s) krävs att assyrier/syrianerbör erkännas som etnisk folkgrupp i och andra länder.I motion 2003/04:U323 (s) framhålls att det finns skäl att se med stortallvar på det internationella samhällets ansvar för assyriers/syrianerskulturarv i sydöstra . närmande till EU och de incitamenttill ökat engagemang för mänskliga rättigheter som märkts i delar av detturkiska samhället utgör ett starkt hopp för den lilla grupp assyrier/syrianersom fortfarande lever kvar i landet. måste ta initiativ inom EUoch andra internationella sammanhang för att i samverkan med församlingarnai sydöstra och den turkiska staten vidta åtgärder för att säkraatt det kulturarv assyrier/syrianer har i sydöstra bevaras ochutvecklas.I motion 2003/04:U346 (mp) framhålls att förtrycket mot kurderna har pågåttoavbrutet alltsedan den turkiska staten bildades efter första världskriget.Kurderna har förnekats inte bara sin existens, utan även sin kultur,sitt språk och sina mänskliga och nationella rättigheter. Den turkiskastatens förtryck och förföljelse mot kurderna har varit främsta anledningentill att olika, ibland beväpnade, motståndsrörelser har bildats blandkurderna. I yrkande 1 krävs att skall redogöra för en nöjaktiglösning av den kurdiska frågan innan EU-medlemskap kan bli aktuellt ochi yrkande 2 att skall verka för att en FN-sanktionerad folkomröstninganordnas i den turkiska delen av i syfte att få veta hur detkurdiska folket vill utforma sin framtid. I yrkande 3 framhålls att Sverigeskall verka internationellt för att alla rättsliga bestämmelser somförhindrar bildandet av politiska partier på etnisk och kulturell grund iTurkiet bör avskaffas. I yrkande 4 krävs att skall verkainternationellt för att lagstiftningen i skall garantera rätten tillanvändning av det kurdiska språket som utbildningsspråk och fri användningi opinionsbildande syfte i alla medier och i yrkande 5 att regeringenskall verka internationellt för att befolkningen i de kurdiska byar iTurkiet som förstörts och där befolkningen tvångsförflyttats skallåterupprättas.Utskottets övervägandenUtskottet menar att politisk pluralism råder i och partiernarepresenterar ett brett spektrum av skilda uppfattningar och intressen.Tröskeln på för representation i parlamentet har medfört att folketspolitiska vilja inte helt speglas i parlamentet. av de röstandei valet valde något av de två partier som fick säte iparlamentet. Det rådgivande nationella säkerhetsrådet, med företrädareför såväl landets civila som militära ledning, har reformerats på så sättatt rådet numera har civil majoritet och i författningen har det betonatsatt rådet endast har en rådgivande funktion. har dock militärenen stark politisk roll i landet.Utskottet anser att situationen för de mänskliga rättigheterna i Turkietännu inte är tillfredsställande. Genom reformerna har dock landets regeringdemonstrerat en politisk vilja att uppnå en nivå av respekt förde mänskliga rättigheterna som motsvarar europeiska normer. Reformernafokuserar på bl.a. förstärkt yttrande- och mötesfrihet, bekämpande avtortyr, förbättrad ställning för andra språk som brukas i landet änturkiska, exempelvis kurdiska, och en begränsning av militärens politiskaroll. Reformerna har emellertid inte helt genomförts i praktiken.Utskottet har inhämtat att anser att tydligt har visat beslutsamhet och förmåga att uppfylla sinaföreskrivna åtaganden som medlem och att bör avföras från listanpå länder vars demokratiska tillkortakommanden granskas. Utskottetkonstaterar vidare att framhåller att är en fungerandedemokrati med ett flerpartisystem, fria val och maktfördelning men attlandet rekommenderas att genomföra vissa lagändringar, bl.a. av lagar omhedersbrott, politiska partier, fackföreningar och medier.Utskottet konstaterar att den turkiska regeringen har deklarerat nolltoleransmot tortyr och har genomfört en rad lagreformer för att uppnå detta mål.Bland reformerna märks snabbehandling av åklagare och domstolar av målsom rör tortyr, förhindrande av att fällande domar i tortyrmål suspenderaseller omvandlas till böter samt att överordnades samtycke ej länge ärerforderligt för att väcka åtal för tortyr.I augusti 2002 avskaffades dödsstraffet för brott i fredstid. Dödsstraffhar inte verkställts . ratificerades det sjättetilläggsprotokollet (dödsstraff) till Europeiska konventionen om mänskligarättigheter.Utskottet har inhämtat att mål med anknytning till mänskliga rättigheterofta behandlas av statssäkerhetsdomstolar. består dessa endastav civila domare, och regeringen har instiftat s.k. MR-nämnder över helalandet med uppgift att ta emot klagomål om kränkningar av de mänskligarättigheterna.Yttrandefrihet garanteras i konstitution, och det råder ett stortutbud av tidningar samt radio- och TV-kanaler, och bredden av åsikterinom medierna är stor. Likväl föreligger restriktioner i yttrandefriheten,vilket resulterar i att många författare och journalister har dömts föryttrandefrihetsbrott eller är föremål för pågående process. Radio- ochTV-kanaler drabbas av sändningsförbud och tidningar kan beslagtas.Föreningsfrihet garanteras i konstitutionen men rättsliga ingripanden motorganisationer som verkar för de mänskliga rättigheterna är inte ovanliga.Genom förändringar i den författning som reglerar demonstrationer harförsamlingsfriheten dock stärkts, och demonstrationer får nu endastförbjudas om det föreligger fara för brott.Endast vissa religiösa minoriteter (judar, greker och armenier) erkännsi i enlighet med den turkiska tolkningen av Lausannetraktatenfrån 1923. Detta medför svårigheter för att andra icke-muslimska trossamfundatt förvärva egendom och att verka i landet. Ett dekret som nyligenutfärdats möjliggör öppnandet av icke-muslimska gudstjänstlokaler, men detföreligger ännu svårigheter för utländska präster att få tillstånd attverka i landet. Assyriernas/syrianernas och kaldéernas ställning harförbättrats men vissa problem återstår, bl.a. attassyrier/syrianer hindras från att återvända till de gamla hembyar som lämnatsi samband med tidigare konflikter. Utskottet förutsätter att även dessaproblem kommer att undanröjas.Utskottet understryker att det alltid är staters regeringar som har detyttersta ansvaret för att mänskliga rättigheter respekteras i förhållandetill egna och andras medborgare inom den egna jurisdiktionen. Det är denturkiska regeringen som har ansvaret för att minoritetsrättigheter -däribland kurders - upprätthålls. anser att kurderna skall gesutrymme inom befintlig statsbildning att komma i åtnjutande av sinarättigheter, som , , och territoriellaintegritet ej kan ifrågasättas. Om kurdernas rättigheter kränks har detinternationella samfundet skyldighet att reagera. Utskottet understrykervidare att alltid uttryckt stark solidaritet med det kurdiskafolket och upprepade gånger har fördömt brott mot de mänskliga rättigheternabegångna mot kurder.Möjligheterna för minoriteterna att bruka sitt modersmål har stärkts genomatt radio/TV: sändningar på andra språk än turkiska, t.ex. kurdiska, nutillåts . Ännu har dock inte denna reformgenomförts i praktiken. Även privatundervisning i minoritetsspråk är nutillåten, och på två ställen har sådan undervisning kommit i gång. Enstörre tolerans för bruket av kurdiska i offentliga sammanhang kan noteras,och kurdisk press finns sedan länge.Utskottet anser att betydande framsteg har gjorts under det senaste åretför att öka respekten för de mänskliga rättigheterna i . Detåterstår dock mycket arbete inte minst vad gäller kvinnors rättigheter, därdet fortfarande finns allvarliga brister. Tradition och sedvänjor fårinte utgöra en ursäkt för våld mot kvinnor och flickor. Det är viktigtatt våld mot kvinnor rubriceras som ett brott mot individen och inte somett brott mot samhället eller familjen. är anslutettill konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnoroch har därmed bl.a. åtagit sig att skapa rättsligt skydd för kvinnorsrättigheter på samma grunder som för män samt att upphäva alla nationellastraffbestämmelser som innebär diskriminering av kvinnor. ärpådrivande för att kvinnors rättigheter i skall värnas och hartill företrädare för den turkiska regeringen framhållit vikten av attstraffregler för våld mot kvinnor regleras på ett sätt som står iöverensstämmelse med de internationella konventioner är anslutet tilloch med EU:s normer. Frågan uppmärksammas även genom det svenskautvecklingssamarbetet med , som riktas mot områden som stöder och främjarTurkiets EU-anpassning och uppmuntrar den demokratiska samhällsutvecklingeni Turkiet.Utskottet framhåller att det i förkommer s.k. hedersmord motkvinnor. Om morden leder till åtal bedöms oftast omständigheterna i målet,heder, av domstolen som förmildrande. Det är ännu oklart om den kommandereviderade strafflagen kommer att grundas på ett europeiskt synsätt vadgäller kriminaliseringen av våld mot kvinnor. Civilrätten reviderades år2001 med utgångspunkt att jämställdhet råder mellan könen. Utskottet kankonstatera att implementeringen och uppföljningen av demokratireformeroch mänskliga rättigheter på t.ex. den turkiska landsbygden kräver tidoch stora informations- och utbildningsinsatser av lokala beslutsfattareoch inom det juridiska systemet.Turkiet har ratificerat dock med reservation mot vissaartiklar som man inte anser vara förenliga med den turkiska synen påminoritetsrättigheter. Den nya civillagen ger barnen stärkta rättigheteroch barnets bästa skall nu beaktas vid skilsmässa, och utomäktenskapligabarn åtnjuter samma rättigheter som övriga barn. Enligt undervisningsministerietfinns det mer än en miljon handikappade barn i landet, men de offentligaresurserna för att bistå funktionshindrade är knappa.Utskottet menar att önskan om EU-medlemskap innebär att demänskliga rättigheterna måste sättas högt på dagordningen. Det är angelägetatt erkänner sina minoriteter och deras kulturhistoriska arv föratt visa att man är värdig ansökarstatus. Detta kulturarv berör inte endastassyrier/syrianer och kaldéer, utan har även en omistlig kyrkohistoriskoch kulturhistorisk betydelse för hela världen. Enligt Europakonventionenskall envar stå helt fri att välja och utöva sin religion. lovaderespektera vissa minoriteter redan vid Lausannefördraget 1923. Turkiethar även undertecknat FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Detmåste anses ingå i EU:s grundläggande principer att respektera såvälreligionsfriheten som minoritetsrättigheterna i övrigt. Utskottet hartidigare (bet. 2001/02:UU8 Mänskliga rättigheter m. m. - länder, områden,enskilda folkgrupper och vissa FN-frågor) framhållit vikten av öppenhetoch förutsättningslös historisk forskning. Den turkiska regeringen har,liksom alla regeringar, ett ansvar att uppmuntra och underlätta historiskforskning och ge tillgång till sina historiska arkiv. Utskottet konstateraratt det finns omfattande dokumentation om vad som hänt med olika folkgrupperfrämst i gränsområdena ////. Till stor delsaknas dock källkritisk forskning kring det existerande materialet.Utskottet menar att de framsteg som skett bl.a. är en konsekvensav de krav EU har ställt på , särskilt de konstitutionella reformerna.Utskottet understryker vidare vikten att följa utvecklingen av hur skyddetför de mänskliga rättigheterna i verkligen förbättras och stärks.Det är utskottets mening att tolkningen av de konstitutionella tilläggen,detaljerna i genomförandelagstiftningen och den praktiska tillämpningenav lagarna av myndigheterna kommer att vara avgörande för utvecklingen.Motbakgrund av det ovan anförda och utskottets övriga överväganden avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:U14 (m) yrkande 4, 2002/03:U213 (s),2002/03:U214 (s), 2002/03:U215 (s), 2002/03:U216 (s), 2002/03:U217 (kd)yrkande 1, 2002/03:U227 (v) yrkandena 1-5, 2002/03:U241 (fp) yrkandena 1-7,2002/03:U253 (kd) yrkandena 1-6, 2003/04:U222 (m) yrkandena 1 och 2,2003/04:U242 (kd) yrkande 1, 2003/04:U273 (s), 2003/04:U279 (kd) yrkandena1-6, 2003/04:U281 (s), 2003/04:U286 (c) yrkandena 4 och 5, 2003/04:U323(s) samt 2003/04:U346 (mp) yrkandena 1-5.10 Övriga yrkanden om andra frågor och länderUtskottets ställningstagandeUtöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finnsmotionsvis framförda förslag rörande bl.a. barn, HBT-frågor och ett antallandspecifika yrkanden. I många fall är dessa yrkanden identiska eller ihög grad överensstämmande med sådana som utskottet behandlat under någotav de senaste riksmötena. Det förekommer också yrkanden som är överspeladeav den snabba omvärldsutvecklingen samt yrkanden som rör frågor/länderdär den svenska utrikespolitikens nuvarande inriktning ligger väl i linjemed utskottets uppfattning.Utskottet har vid en genomgång av yrkandena i följande tabell funnit attde förslag som framförs inte kan vara aktuella för något riksdagenstillkännagivande, varför de avstyrks. Mot bakgrund av det ovan anförda ochutskottets övriga överväganden avstyrker utskottet motionerna:Yrkanden:2003/04:U14 (m) yrkandena 12-142003/04:U16 (mp) yrkande 32003/04:U17 (fp)yrkandena 3 och 112002/03:L249 (fp) yrkandena 21 och 252002/03:U202(m)2002/03.U205 (m) yrkande 12002/03:U210 (m) yrkandena 1 och 22002/03:U212(c) yrkande 62002/03:U222 (fp)2002/03:U224 (m) yrkande 12002/03:U225(fp)2002/03:U228 (fp) yrkande 192002/03:U238 (v) yrkandena 1-6, 8 och92002/03:U243 (kd)2002/03:U247 (m) yrkandena 1 och 22002/03:U250 (v)yrkandena 1-3 och 52002/03:U254 (kd) yrkandena 1 och 22002/03:U257 (mp)yrkande 12002/03:U258 (mp) yrkandena 1 och 32002/03:U265 (s)2002/03:U267(m, v, kd, mp)2002/03:U270 (v) yrkandena 1-42002/03:U271 (v) yrkandena1-52002/03:U272 (v) yrkande 12002/03:U273 (v) yrkandena 2-52002/03:U276(mp) yrkandena 1, 5-92002/03:U287 (fp) yrkandena 2 och 32002/03:U289 (fp)yrkandena 6-82002/03:U290 (kd) yrkandena 9 och 102002/03:U295 (m) yrkande32002/03:U304 (v) yrkandena 1 och 22002/03:U312 (s) yrkande 12002/03:U321(s) yrkandena 1-32003/04:K418 (fp) yrkandena 4 och 10 2003/04:L350 (c)yrkandena 16 och 192003/04:U202 (m) yrkandena 1-52003/04:U204 (m)2003/04:U207(c)2003/04:U209 (m) yrkandena 1 och 22003/04:U210 (m) 2003/04:U214 (v)yrkandena 1-52003/04:U216 (v) yrkandena 1 och 22003/04:U217 (v) yrkande12003/04:U225 (mp) yrkandena 1, 2, 4 och 52003/04:U226 (c)2003/04:U231(m)2003/04:U233 (v)2003/04:U234 (s)2003/04:U236 (s)2003/04:U237 (s)yrkandena 1-42003/04:U239 (m) yrkandena 1 och 22003/04:U244 (v) yrkandena1, 4-72003/04:U257 (s) yrkandena 1, 2, 4, 6, 72003/04:U261 (kd) yrkande112003/04:U264 (mp, fp, v) yrkandena 1, 3-62003/04:U265 (mp, v)2003/04:U267(s) yrkandena 1, 2 och 42003/04:U269 (mp, fp, kd) yrkandena 1-42003/04:U272(s)2003/04:U277 (s) yrkande 12003/04:U280 (kd)2003/04:U286 (c) yrkande22003/04:U289 (m) yrkande 22003/04:U290 (m)2003/04:U301 (v) yrkandena 1-52003/04:U312 (kd) yrkandena 2, 6, 8-15 och 172003/04:U314 (mp) yrkandena1-82003/04:U331 (s) yrkandena 1 och 22003/04:U333 (fp)2003/04:U337 (s)yrkandena 3 och 42003/04:U338 (m) yrkande 32003/04:U343 (fp) yrkandena 7och 82003/04:U346 (mp) yrkandena 6 och 72003/04:U347 (s) yrkande 12003/04:So568(mp) yrkandena 24 och 25Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom den av regeringen redovisadepolitiken för att stärka arbetet med att främja de mänskliga rättigheternaoch tillse att detta blir en integrerad dimension i all utrikespolitik.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Mänskliga rättigheter - politiska, sociala, kulturella rättigheter ochrätten till utveckling, punkt 1 (m, kd)av i (m), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:U14yrkandena 1 och 2 och 2003/04:U246 yrkande 4 och avslår motionerna1999/2000:U903 yrkande 5, 2002/03:U204 yrkande 5, 2002/03:U228 yrkandena 1och 21, 2002/03:U250 yrkande 4, 2002/03:U323 yrkande 25, 2002/03:U325yrkande 3, 2003/04:U15 yrkandena 2 och 3, 2003/04:U17 yrkandena 1, 2 och4-6, 2003/04:U209 yrkande 3, 2003/04:U211 yrkande 3, 2003/04:U220 yrkande2, 2003/04:U230, 2003/04:U282 yrkandena 1-3 och 7, 2003/04:U298, 2003/04:U299yrkande 6, 2003/04:U317 yrkande 1, 2003/04:U335 yrkande 1, 2003/04:U341yrkandena 1, 9 och 10, 2003/04:U348 yrkande 2, 2003/04:U350 yrkande 1 och2003/04:U352 yrkandena 3 och 5.StällningstagandeMänskliga rättigheter bygger på individens frihet. Att erkänna en personsrättigheter är att ge henne utrymme att välja och handla fritt. Den somhandlar fritt har ansvar för sina handlingar och måste således stå förvad man gjort samt bära konsekvenserna av sina handlingar, inte minst omkonsekvenserna av ens handlingar medför problem för en själv eller andra.Individen har rätt att handla så länge hon inte begränsar någon annansfrihet. I grund och botten handlar det om medmänsklighet, dvs. den egnarätten till frihet förutsätter och leder till respekt för andras likavärde. Skrivelse om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik ger enkorrekt men ofullständig bild av utvecklingen och hur kan stärkaskyddet för de mänskliga rättigheterna i världen.Det saknas en redogörelse om de mänskliga rättigheterna i de länder somSverige samarbetar med. Inte ens med de länder som sedan längehar ett omfattande utvecklingssamarbete finns det något om MR-situationen.Det finns inte heller några konkreta förslag om hur i framtidenavser att främja de mänskliga rättigheterna i de länder där harsärskilt stora möjligheter att påverka.Riksdagen har begärt att regeringen och senast i sambandmed budgetbehandlingen skall ge en utförlig rapport om situationenoch utvecklingen när det gäller respekten för mänskliga rättigheter ochdemokrati i mottagarländerna. En sådan rapport skulle utgöra ett underlagför en utförlig debatt i inför beslut om framtida svenskabiståndsinsatser. Vetskapen om att den svenska noggrant följeroch värderar utvecklingen av mänskliga rättigheter och demokrati skullevara en viktig signal till mottagarländerna. och EU skall krävaatt en ländervis översikt över brott mot mänskliga rättigheter och demokratiredovisas inför och debatteras i varje år.Utskottet konstaterar att har valt att betrakta fångarna på Guantanamosom en tredje och ny kategori av fångar: Irregular combatants. Utskottetuttrycker förståelse för att stridande personer eller personer som kanvara terrorister inte kan få verka i frihet.Eftersom svenskens status är oklar borde denna fråga avgjorts av enoberoende domstol. På svenskt initiativ har frågan om Guantanamofångarnaockså tagits upp inom EU.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2003/04:U14yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:U246 yrkande 4.2. Mänskliga rättigheter - politiska, sociala, kulturella rättigheter ochrätten till utveckling, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:U17yrkande 4 och 2003/04:U282 yrkande 7 och avslår motionerna 1999/2000:U903yrkande 5, 2002/03:U204 yrkande 5, 2002/03:U228 yrkandena 1 och 21,2002/03:U250 yrkande 4, 2002/03:U323 yrkande 25, 2002/03:U325 yrkande 3,2003/04:U14 yrkandena 1 och 2, 2003/04:U15 yrkandena 2 och 3, 2003/04:U17yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2003/04:U209 yrkande 3, 2003/04:U211 yrkande 3,2003/04:U220 yrkande 2, 2003/04:U230, 2003/04:U246 yrkande 4, 2003/04:U282yrkandena 1-3, 2003/04:U298, 2003/04:U299 yrkande 6, 2003/04:U317 yrkande1, 2003/04:U335 yrkande 1, 2003/04:U341 yrkandena 1, 9 och 10, 2003/04:U348yrkande 2, 2003/04:U350 yrkande 1 och 2003/04:U352 yrkandena 3 och 5.StällningstagandePolitiska kontra socioekonomiska och kulturella rättigheterVarje människas frihet och lika värde omfattar alla människor och såledesvarje individ i världen utan åtskillnad av något slag, såsom hudfärg, kön,språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt ellersocialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Erkännandet avalla människors lika värde hänger oupplösligt samman med att ingen människafår diskrimineras på grund av ovanstående eller annan anledning.Trots detta för oss självklara sker kränkningar av de mänskligafri- och rättigheterna. Kränkningar ser olika ut i olika länder. I vissaländer diskrimineras människor på grund av sitt kön, sin sexuella läggningeller på grund av sitt ursprung. Rättighetsperspektivet är den grund somgaranterar individens grundläggande rättigheter. Dessa genomförs i endemokratisk process. I proposition 2002/03:122, Gemensamt ansvar - Sverigespolitik för global utveckling, slås fast att rättighetsperspektivet skallgenomsyra politiken på området. Det är ett verkligt genombrott för liberalavärderingar. Vi vill dock förstärka det liberala inslaget iutvecklingssamarbetetgenom att göra demokrati till dess övergripande mål.Politiska riktningar har haft svårt att enas om en gemensamsyn på mänskliga rättigheter.