bet · GS01JUU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Det ärdock viktigt att Domstolsverketföljer upp och analyserarutvecklingen av sjukfrånvaron.Utskottet delar regeringensbedömning.Verksamhetsinriktning år 2005Utskottet har som framgår under rubrikenUtgiftsramen och anslagen tillstyrktregeringens förslag till anslagDomstolsväsendet m.m. för med drygt4 miljarder kronor.Enligt regeringen skall målet förverksamhetsområdet verksamhetvara att mål och ärenden skallhandläggas på ett rättssäkert ocheffektivt sätt. Det innebär atthandläggningen skall vara korrekt,snabb och genomföras utan onödigaresursinsatser. Det är angeläget attgenerellt minska omloppstiderna församtliga målkategorier. Målbalansernaoch målbalansernas åldersstrukturskall förbättras och på siktåterspegla omloppstiderna.Domstolsverket skall skapaförutsättningar för domstolarna attuppfylla målet för verksamhetsområdetbl.a. genom en effektiv ochändamålsenlig resursfördelning.Reformarbetet som pågår sedan någraår skall fortsätta. Detta arbete kandelas upp i fyra huvudområden -förändringar av den yttreorganisationen, förändringar av deninre organisationen, renodling avverksamheten samt förbättringar avdet processuella regelverket. För attreformarbetet skall kunna utvecklaoch effektivisera domstolsväsendet påett ändamålsenligt sätt behövssamordnade satsningar inom de fyrahuvudområdena.De delar av budgetpropositionen somberör reformeringen av den yttretingsrättsorganisationen behandlas isamband med regeringens skrivelseReformeringen avtingsrättsorganisationen fortsätter(skr. 2003/04:153) i ett annatbetänkande (bet. 2004/05:JuU6).Utskottet har inget att invända motvad regeringen anfört.Videokonferens i allmän domstoloch allmän förvaltningsdomstolFör närvarande pågår enförsöksverksamhet med videokonferensi de allmänna domstolarna enligtlagen (1999:613) om försöksverksamhetmed videokonferens i rättegång. Dennaskall pågå t.o.m. den 31 december2004. Regeringen avser att lämna enproposition som behandlar förslag omatt permanenta verksamheten. För attförsöksverksamheten skall kunnafortsätta under den vidareberedningen av frågan föreslårregeringen att försöksverksamhetenförlängs till och med den 31 december2006.Även i allmän förvaltningsdomstolpågår enförsöksverksamhet med videokonferenssom skall pågå t.o.m. den 31 december2004. Verksamheten regleras i lagen(2001:25) om försöksverksamhet medvideokonferens i allmänförvaltningsdomstol. Enligtregeringen har tekniken inte kommittill användning i den utsträckningsom varit tänkt, och det kommerdärför att ta att bedömaom verksamheten bör permanentas.Regeringen föreslår därför attförsöksverksamheten förlängs till ochmed den 31 december 2006.Lagförslagen återfinns i bilaga 2.Utskottet föreslår att riksdagenbifaller regeringens förslag.Övriga frågorDomstolsverkets ställningI motionerna Ju5 och Ju430 (båda kd)begärs en utvärdering avDomstolsverkets roll som enbartserviceorgan till domstolarna. Imotion Ju339 (fp) begärs en utredningav ställning ochfunktion. I motion Ju352 (m) begärsatt skall ersättas meden självständigdomstolsadministration. Motionärernaanser att en domstolsstyrelse börinrättas efter dansk modell. Även imotion Ju489 (c) begärs attDomstolsverket skall avskaffas menhär anser motionärerna att denverksamhet som ligger på verketskall decentraliseras.Utskottet har behandlatmotionsyrkanden motsvarande de nuaktuella vid ett flertal tidigaretillfällen, senast vid behandlingenav budgetpropositionen för (bet. 2003/04:JuU1 s. 74 f.). För enutförlig redogörelse av densjälvständighetsprincip som råder fördomstolarna, de överväganden somgjordes inför inrättandet avDomstolsverket , förinnehållet i Domstolsverketsinstruktion samt för den danskadomstolsstyrelsen hänvisas tillbudgetbetänkandet för (bet.2002/03:JuU1 s. 68 f.).När utskottet senast behandladefrågan hänvisades till de uttalandensom utskottet tidigare gjort. Avdessa följer att Domstolsverketsverksamhet inte i något hänseende fårinkräkta på domstolarnassjälvständighet i derasrättstillämpande och dömandeverksamhet. uppgiftär i stället att tillhandahållakvalificerad service åt domstolarna iadministrativa frågor. Visserligenbör eftersträva attdomstolsorganisationen är effektiv,men utskottet har understrukit attsträvan efter effektivitet inte fårgå ut över rättssäkerheten. Det harvarit utskottets uppfattning att detnu redovisade synsättet också välkommer till uttryck i Domstolsverketsinstruktion. Mot denna bakgrund harutskottet inte funnitskäl att förorda en utredning omDomstolsverkets ställning iförhållande till domstolarna.Utskottet vidhåller dennauppfattning och föreslår attriksdagen avslår motionerna Ju5,Ju339, Ju352, Ju430 och Ju489 i nubehandlade delar.En enda högsta domstolsinstansI motion Ju339 begärs att Högstadomstolen och Regeringsrätten skallläggas samman till en enda högstainstans.Enligt 11 kap. 1 § regeringsformenär högsta allmännadomstol och Regeringsrätten högstaförvaltningsdomstol.En utvecklad samverkan mellandomstolar på samma nivå inom de olikadomstolsslagen har varit aktuell iett par utredningar omdomstolsorganisationen under detsenaste decenniet. Enligt 1993 årsdomarutredning kunde det vara värtatt låta tingsrätter och länsrätter ivissa residensstäder bygga uppgemensamma administrativastödfunktioner. Utredningen utgickfrån att de två domstols-organisationerna för överskådligframtid skulle bestå men att mankunde tänka sig att närma dessa tillvarandra, bl.a. genom enadministrativ samverkan. Ett avsyftena med en sådan samverkan varatt domstolarna i första instansskulle få ett gott administrativtstöd med en god berednings-organisation (SOU 1994:99 s. 200 f.).Frågan om samverkan mellan domstolarinom olika domstolsslag var föremålför överväganden även inom 1995 årsDomstolskommitté. En avutgångspunkterna för kommitténsarbete var att samverkan mellan olikaslag av domstolar på samma nivåskulle utvecklas betydligt. Blandannat vore det enligt direktivenönskvärt med en mer utvecklad främstadministrativ och personell samverkanmellan tingsrätter och länsrätter,hovrätter och kammarrätter respektivede två högsta instanserna (dir.1995:102). Kommittéuppdragetinskränktes senare till att endastomfatta frågor om domstolarnasberedningsorganisation och vissautbildningsfrågor (dir. 1998:22).Administrativ samverkan mellantingsrätter och länsrätter är möjligi enlighet med de ändringar avrättegångsbalken respektive lagen(1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar som trädde ikraft (SFS2002:996-997). I samband medlagändringen tog regeringen också uppfrågan om en integreraddomstolsorganisation. Bedömningen somgjordes i den delen var att de tvådomstolsslagen inom överskådlig tidkommer att bestå (prop. 2002/03:4 s.12 f., bet. 2002/03:JuU2, rskr. 21).Utskottet gör alltjämt dennabedömning. Några skäl för att slåsamman ochRegeringsrätten har enligt utskottetinte framkommit. Utskottet föreslåratt avslår motion Ju339 idenna del.KriminalvårdenUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt redogörs förkriminalvårdens resultat . Utskottetfinner att kriminalvården istort har fullgjort de mål somställts upp för dess verksamhet.I avsnittet tar utskottet vidareställning till vilkaprioriteringar som bör liggatill grund för kriminalvårdensverksamhet under år 2005.Utskottet behandlar också ettantal motionsyrkanden rörandebl.a. kriminalvårdens mål förverksamheten, behovet avytterligare anstalts- ochhäktesplatser samtsäkerhetssituationen inomkriminalvården. Utskottetavstyrker samtligamotionsyrkanden med hänvisningtill bl.a. tillskjutnabudgetmedel, genomfördaförfattningsförändringar ochpågående arbete inomkriminalvården. I avsnittetbehandlar utskottet ävenRiksrevisionens styrelsesframställning om uppföljning avkriminalvårdens klienter.Utskottet föreslår attriksdagen, med hänvisning tillbl.a. pågående beredning iRegeringskansliet, avslårframställningen. Jämförreservationerna 14-17 samt desärskilda yttrandena 13-14.InledningKriminalvårdens huvuduppgifter är attverkställa påföljderna fängelse,skyddstillsyn och villkorlig dom medsamhällstjänst, att ansvara förövervakningen av de frånfängelsestraff villkorligt frigivnaoch de som står underintensivövervakning med elektroniskkontroll samt att utföra särskildapersonutredningar i brottmål.Kriminalvården ansvarar dessutom förverksamheten vid häktena samt skötertransporter såväl för den egnaverksamheten som av frihetsberövadepersoner som skall avvisas ellerutvisas från Sverige.Kriminalvårdens verksamhet skallpräglas av en human människosyn, godomvårdnad och ett aktivtpåverkansarbete under iakttagande aven hög grad av säkerhet samt respektför den enskildes integritet ochrättssäkerhet.Kriminalvårdsstyrelsen är centralförvaltningsmyndighet för allkriminal-vårdsverksamhet. Den ärockså chefsmyndighet för de - numera- 35 lokalakriminalvårdsmyndigheterna och förtransporttjänsten. I administrativthänseende är även för och för de 30övervakningsnämnderna. Inomkriminalvården har etteffektiviseringsarbete inletts vilketbl.a. innefattar en avsikt attsammanföra hela kriminalvården i enmyndighet fr.o.m. den 1 januari 2006.ResultatuppföljningKriminalvårdens resultat för år 2003skall bedömas mot bakgrund av de målsom uppställts för verksamhetenavseende det nämnda året.Det övergripande målet förKriminalvården var attverkställa utdömda påföljder på ettsäkert, trovärdigt och humant sättsamt att minska antalet återfall ibrott.Målen för verksamhetsgrenen Anstaltvar att anstalternastotala platskapacitet skulleutnyttjas effektivt, att insatsernaför att utvecklabehandlingsplaneringen skullebedrivas med fortsatt hög ambition,att antalet enheter medsjälvförvaltning skulle öka samt attantalet avvikelser i samband medtransporter och bevakade utevistelserskulle minska. Målen förverksamhetsgrenen häkte var attantalet verkställighetsfall skulleminska samt att insatserna för attmotivera intagna till olika åtgärderför att komma ifrån kriminalitet ochdroger skulle ha fortsatt högprioritet. För verksamhetsgrenenFrivård var målen attpersonutredningsärendena skullehandläggas med fortsatt god kvalitetoch skyndsamhet samt att insatsernaför att utvecklabehandlingsplaneringen skullebedrivas med fortsatt hög ambition.För verksamhetsgrenenTransporttjänsten var målet attsamarbetet med uppdragsgivandemyndigheter skulle fortsätta attutvecklas i syfte att ökaeffektiviteten.I det följande beskrivskriminalvårdens resultat med fokus påde angivna målen. Avslutningsvisredovisar utskottet sin uppfattning.För möjligheten att uppnå deuppställda målen är bl.a.beläggningssituationen av väsentligbetydelse. I denna del kan följandenoteras.Medelbeläggningen vid landetskriminalvårdsanstalter framgår avnedanstående tabell. Under år 2003var medelantalet intagna i anstalt högre än föregående år. Även ommedelantalet anstaltsplatser ökadeunder året räckte denna utbyggnadinte till för att möta tillskottet avintagna. Detta ledde till attmedelbeläggningen närmade sig 100 %år 2003.Beläggning på kriminalvårdsanstalter,totalt----------------------------------------------------|År |Medelantal |Medelbeläggning|Beläggning i || | till- | | procent av || | gängliga | |tillgängliga || | platser | | platser |----------------------------------------------------|1998 | 4 087 | 3 573 | |----------------------------------------------------|1999 | 4 085 | 3 596 | |----------------------------------------------------|2000 | 4 125 | 3 712 | |----------------------------------------------------|2001 | 4 228 | 3 892 | |----------------------------------------------------|2002 | 4 346 | 4 121 | |----------------------------------------------------|2003 | 4 498 | 4 460 | |----------------------------------------------------Som framgår av nedanstående tabellvar den genomsnittliga beläggningenunder väsentligt högrepå de slutna anstalterna än på deöppna. var dockmedelbeläggningen i det närmaste på såväl öppna som slutnaanstalter. En förklaring till denökade beläggningen på de öppnaanstalterna kan vara attKriminalvårdsstyrelsen under år 2003genomförde ett öppenplaceringsprojektvarigenom ett relativt stort antalslutna platser frigjordes samtidigtsom beläggningen på de öppnaanstalterna ökade. EnligtKriminalvårdsstyrelsen ökadeplatsutnyttjandet vid de öppnaanstalterna från i februari 2003till påföljande månad.Platsutnyttjandet på de öppnaanstalterna var sedan högt under helaår 2003 med en topp ochnovember beläggning.Beläggning på kriminalvårdsanstalter,slutna och öppna anstalter----------------------------------------------------|År |Medelantal |Medelbeläggning|Beläggning i || | till- | | procent av || | gängliga | |tillgängliga || | platser | | platser |---------------------------------------------------| |Slutna|Öppna|Slutna|Öppna |Slutna |Öppna |---------------------------------------------------|1998 |2 |1 131 |2 580 |993 |||| |964 | | | | | |---------------------------------------------------|1999 |2 |1 143 |2 625 |971 |||| |942 | | | | | |---------------------------------------------------|2000 |2 |1 142 |2 766 |945 |||| |983 | | | | | |---------------------------------------------------|2001 |3 |1 155 |2 911 |981 |||| |073 | | | | | |---------------------------------------------------|2002 |3 |1 167 |3 108 |1 013 |||| |178 | | | | | |---------------------------------------------------|2003 |3 |1 217 |3 237 |1 223 |||| |281 | | | | | |---------------------------------------------------Vid utgången av fanns dettotalt 3 393 slutna anstaltsplatser,varav 110 med dubbelbeläggning, ochtotalt 1 259 öppna platser, varav 89med dubbelbeläggning. underinnevarande år har ytterligarenärmare 600 anstaltsplatser öppnats,varav ca 200 med dubbelbeläggning.Samtidigt har ett mindre antalplatser stängts. Tillskotten av nyaplatser under innevarande år utgörstill stor utsträckning av platser iöppna anstalter, bl.a. har en helt nyöppen anstalt med 150 platser tagitsi bruk i Kolmården.För att kunna komma till rätta medden akuta situationen med högbeläggning på anstalterna tillämparkriminalvården viss överbeläggning.Kriminalvården har också inrättat ettantal s.k. beredskapsplatser. Det ärplatser med dubbelbeläggning av merpermanent karaktär som är tänkta attanvändas i tider av hög beläggning.De har en cellindelning medmöblemang, utrustning och ventilationanpassat för två personer.Kriminalvårdsstyrelsen räknar med attberedskapsplatser regelmässigt kommeratt behöva tas i anspråk under denärmaste åren, till dess attplatsbristen byggts bort.Medelbeläggningen vid landetshäkten framgår av nedanståendetabell. Antalet personer i häktefortsatte att öka , enökning med jämfört medföregående år. Medelantalettillgängliga häktesplatser var 90fler jämfört med år 2002.Medelbeläggningen motsvarade år 2003drygt av medelantalettillängliga platser, vilket i sig ären ökning med en procentenhet frånföregående år.Antal häktesplatser ochmedelbeläggning på häkte----------------------------------------------------|År |Medelantal |Medelbeläggning|Beläggning i || |tillgängliga | | procent av || | platser | |tillgängliga || | | | platser |----------------------------------------------------|1998 | 1 479 | 1 264 | |----------------------------------------------------|1999 | 1 480 | 1 276 | |----------------------------------------------------|2000 | 1 521 | 1 367 | |----------------------------------------------------|2001 | 1 601 | 1 507 | |----------------------------------------------------|2002 | 1 681 | 1 652 | |----------------------------------------------------|2003 | 1 771 | 1 762 | |----------------------------------------------------fanns det 1 809häktesplatser, varav 240 utgjordes avtillfälliga platser, bl.a. ipolisarrester. Under innevarande århar det skett ett tillskott med 161häktesplatser, varav 61 utgörs avtillfälliga platser.Utskottet återkommer längre frammed en redovisning av kriminalvårdensmer långsiktiga plan för utbyggnad avanstalter och häkten.Medelantalet verkställighetsfall ihäkte framgår av nedanstående tabell.Verkställighetsfallen ökadeytterligare jämfört medföregående år. Medelantaletfängelsedömda som väntar påanstaltsplats fortsatte att öka någotunder ; antalet harfördubblats mellan åren 2000 och2003.Medelantal verkställighetsfall pårikets häkten----------------------------------------------------|År | Medelantal |Därav fängelsedömda som|| |verkställighetsfall |väntar på anstaltsplats|| | på häkte | |----------------------------------------------------|1998 | 178 | 135 |----------------------------------------------------|1999 | 201 | 146 |----------------------------------------------------|2000 | 206 | 153 |----------------------------------------------------|2001 | 329 | 277 |----------------------------------------------------|2002 | 350 | 307 |----------------------------------------------------|2003 | 363 | 310 |----------------------------------------------------En förklaring till det under år 2003stora antalet verkställighetsfall ihäkte är enligtKriminalvårdsstyrelsen - i likhet medtidigare år - platsbristen inomanstaltsorganisationen med åtföljandeproblem att placera ut intagna medverkställbara domar i anstalt. AvKriminalvårdsstyrelsens redogörelse iårsredovisningen framgår att dettrots att det gjortsansträngningar med att placera flerfängelseintagna på öppna anstalterinte kunnat frigöras slutnaanstaltsplatser i den utsträckningsom behövts för att kunna minskaantalet verkställighetsfall på häkte.Kostnaden per producerat vårddygnpå anstalt och häkte framgår avnedanstående tabell. Det kankonstateras att kostnaden pervårddygn ökade väsentligt förslutna anstaltsplatser och minskadeför öppna platser. Dygnskostnaden perproducerat vårddygn på häkte ökadeockså . Enligtkriminalvårdsstyrelsen beror de ökadedygnskostnaderna främst på attpersonalkostnaderna ökat. Som framgåri avsnittet om kriminalvårdenspersonal har antalet anställda inomkriminalvården, särskilt i kategorinvårdare, ökat relativt kraftigt frånår 2002 till år 2003.Genomsnittlig kostnad per produceratvårddygn på anstalt och häkte---------------------------------------------------|År | Alla |Slutna | Öppna |Häkte || | | | | || |anstalter |anstalter |anstalter | |---------------------------------------------------|1998 ||| ||---------------------------------------------------|1999 |||||---------------------------------------------------|2000 |||||---------------------------------------------------|2001 |||||---------------------------------------------------|2002 |||||---------------------------------------------------|2003 |||||---------------------------------------------------Av betydelse såväl förbeläggningssituationen som förkriminalvårdens kostnader ärsträvandena att tillse attutvisningsdömda personer i så storutsträckning som möjligt kanverkställa fängelsestraff ihemlandet. gjordes 60framställningar med stöd av den s.k.överförandekonventionen (egen ansökanfrån den intagne) och 57framställningar med stöd av det år2000 av tillträddatilläggsprotokollet till nämndakonvention (överförande mot dendömdes vilja). Framställningarnaresulterade sedermera i överförande i35 fall på begäran av den intagnesjälv och i 17 fall mot den dömdesvilja. anger iårsredovisningen att framställningarom överföring av verkställighet medstöd av tilläggsprotokollet tillöverförandekonventionen gjorts iprincip i alla möjliga fall med visstid kvar att verkställa. Omhandläggningstiden hade varit kortarei vissa baltiska länder hade fleröverföranden varit möjliga.Antalet avvikelser från slutnaanstalter minskade , såväldirektavvikelser som avvikelser isamband med permission eller annanutevistelse. Antal direktavvikelserfrån öppna anstalter ökade markant år2003 i jämförelse med de föregåendeåren (se tabell).Antalet avvikelser----------------------------------------------------| | Slutna anstalter | Öppna anstalter |---------------------------------------------------|År |Avvikelser| Vid |Avvikelser| Vid || |direkt |permission |direkt |permission|| | från | eller | från |eller annan|| |anstalt 1 | annan |anstalt 1 |utevistelse|| | |utevistelse| | |---------------------------------------------------|1998| 47 | 148 | 157 | 9 |---------------------------------------------------|1999| 42 | 120 | 119 | 12 |---------------------------------------------------|2000| 44 | 226 | 141 | 61 |---------------------------------------------------|2001| 29 | 225 | 120 | 62 |---------------------------------------------------|2002| 50 | 193 | 136 | 53 |---------------------------------------------------|2003| 45 | 172 | 239 | 54 |---------------------------------------------------1 Inklusive i samband med transport.Kriminalvårdsstyrelsenredovisar i årsredovisningenuppgifter om antalet avvikelseri samband med transport ochbevakade utevistelser under år2003. Det anges att sex intagnaavvek i samband med transport,varav en i samband med enbeväpnad fritagning, och nioavvek i samband medsjukhusbesök. Antaletdramatiska fritagningar ochavvikelser har enligtKriminalvårdsstyrelsen minskatmedan antalet övriga avvikelserbör kunna minska ytterligare.Rutinerna för transporter ochsjukbesök har setts över ochett arbetsmaterial har tagitsfram för att kunna göra bättreriskbedömningar och genomförapermissioner med större mått avsäkerhet. Vidare har kvaliteteni samarbetet med lokal polisförbättrats och kontaktenintensifierats.Det kan noteras att de fyrauppmärksammade rymningarna ochfritagningarna från anstalternai Kumla, , ochMariefred ägde rum underinnevarande år. Dessa ingåralltså inte i den härredovisade statistiken.I nedanstående tabellredovisas antalet påbörjadenormalpermissioner enligt 32 §första stycket lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt samtandelen av dessa som missköttsgenom uteblivande.Påbörjade normalpermissionervid anstalt----------------------------------------------------| | Slutna anstalter | Öppna anstalter |----------------------------------------------------|År |Normal- |Misskötta |Normal- |Misskötta || |permissioner|genom |permissioner|genom || | |uteblivande | |uteblivande|----------------------------------------------------| | |Antal |Andel | |Antal |Andel|----------------------------------------------------|1998|9 027 |181 |2,01 |9 503 |59 |0,62|| | | |% | | |% |----------------------------------------------------|1999|10 329 |189 |1,83 |9 605 |66 |0,69|| | | |% | | |% |----------------------------------------------------|2000|9 364 |124 |1,32 |8 088 |48 |0,59|| | | |% | | |% |----------------------------------------------------|2001|7 237 |134 |1,85 |6 420 |48 |0,75|| | | |% | | |% |----------------------------------------------------|2002|7 228 |107 |1,48 |8 060 |42 |0,52|| | | |% | | |% |----------------------------------------------------|2003|6 941 |95 |1,37 |10 170 |41 |0,40|| | | |% | | |% |----------------------------------------------------Av tabellen kan utläsas attantalet normalpermissioner vidde slutna anstalterna harminskat mellan åren 1998 och2003. harantalet normalpermissioner frånslutna anstalter som missköttsgenom uteblivande nästanhalverats.Under år 2003 mer änfördubblades antalet enhetermed självförvaltning. Detförelåg vid årets utgång 446platser med självförvaltningfördelade på 26 anstalter.Härutöver tillkom 20 platsermed s.k. självhushållning på enbehandlingsavdelning påHelsingborgsanstalten. Förutomdessa platser har mångaanstalter inslag avsjälvförvaltning i sinverksamhet. Detta gällerframför allt utslussnings- ochbehandlingsavdelningar. EnligtKriminal-vårdsstyrelsen är bådepersonal och intagna positivatill självförvaltning. Det bliren trevligare stämning påavdelningarna och de intagnalär sig mycket som äranvändbart i det friavardagslivet. De intagnaförbereds härigenom införfrigivningen genom ett ökatansvarstagande sominstitutionaliseringensnegativa effekter minskar.Enligt Kriminalvårdsstyrelsengörs föreberedelser förverksamhet med självförvaltningvid utbyggnad och nybyggnad avanstalter.