bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Utskottet avstyrker även motion (fp)om bevarande av den biologiska mångfalden ochom förbiflöden vid vattenkraftverk. Utskottethänvisar till vad som anförs i skrivelsen,till tidigare uttalanden på områdena och tillbudgetpropositionen för , utgiftsområde20.Jämför reservationerna 16 (m), 17 (kd, mp) och18 (fp).SkrivelsenI skrivelsen anförs att, inom ramen för konventionenom biologisk mångfald, de mer än 180 parterna tillkonventionen har kommit överens om tre övergripandemål för biologisk mångfald. Målen återfinns ikonventionens inledande portalartikel som säger attbiologisk mångfald skall bevaras och nyttjasuthålligt samt att mervärdet som uppkommer vidutnyttjandet av genetiska resurser skall fördelasrättvist.Dessa övergripande målsättningar preciseradesgenom för hållbar utveckling somantogs av i i juni 2001och vid världstoppmötet om hållbar utveckling iJohannesburg . Vid dessa möten slogs fast sommål att utarmningen av den biologiska mångfaldenavsevärt skall minskas till år 2010.I skrivelsen anförs vidare att övergripandesvenskt mål för biologisk mångfald är att inhemskaväxt- och djurarter skall kunna fortleva undernaturliga betingelser och i livskraftiga bestånd isina naturliga utbredningsområden.MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ65 (m) bör ytterligare ettmiljökvalitetsmål inte inrättas. Motionärerna anseratt flera av de nuvarande miljökvalitetsmålen redaninrymmer hänsyn till biologisk mångfald, och ettnytt specifikt mål riskerar att medföra dubbelarbeteoch möjligen också konflikter mellan olika mål.Vidare är begreppet biologisk mångfald oprecist ochöppet för tolkningar och värderingar, vilket kanmedföra risk för konflikter med humanism ochmänskliga värden. Definitionerna blir problematiska,och målformuleringen och livskraftiga beståndimplicerar att vissa svaga arter skall stärkas påartificiell väg. Målet kan få en närmast musealkaraktär, och gränsdragningsproblemen kommer att blisvåra (yrkande 2).I motion 2003/04:MJ472 (fp) begärs en utvärderingav stödet till bevarande av den biologiskamångfalden. Utvärderingen bör kartlägga hur stödethar förvaltats, vilka resultat det har givit och hurdet kan förbättras och effektiviseras (yrkande 17).När det gäller förbiflöden vid vattenkraftverkkrävs enligt motion 2003/04:MJ63 (kd) omfattandeåtgärder för att undanröja olika typer avvandringshinder. Motionärerna anser det angelägetatt alla parter som på något sätt nyttjar resursenströmmande vatten mer aktivt tar sitt ansvar. Detbör finnas förbiflöden vid alla kraftverk och deutbyggda älvarna bör förses med erforderligalaxtrappor och vandringsvägar för ål (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeSkyddet av biologisk mångfald är en av hörnstenarnai den svenska miljöpolitiken, och den biologiskamångfalden är en förutsättning för ekosystemensfortlevnad och varaktigt liv på jorden. Allt levande- även människan - bygger sin existens på dennamångfald och de livsuppehållande system denvidmakthåller. Strävan efter att säkerställa ettgott liv också för kommande generationer kräver attsamhället förvaltar naturen så att den biologiskamångfalden bevaras.I propositionen Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36) anges en lång radspecifika delmål för biologisk mångfald och detsvenska naturvårdsarbetet. I propositionen anförderegeringen att det fanns ett behov av ett 16:emiljökvalitetsmål om biologisk mångfald som skullekomplettera dagens miljökvalitetsmål och ge entydligare målstruktur eftersom många arter ärberoende av flera biotoper. Utskottet delade dennauppfattning. I skrivelsen uttalar regeringen sinavsikt att till lämna denförsta fördjupade utvärderingen av hur arbetet medde nationella miljökvalitetsmålen fortgår. I sambanddärmed avser regeringen att framlägga förslag om ettsextonde miljökvalitetsmål för biologisk mångfald.Utskottet, vars uppfattning om behovet av ett 16:emiljökvalitetsmål kvarstår, avstyrker på den grundenmotion /04:MJ65 (m) yrkande 2.I budgetpropositionen för , utgiftsområde20, konstaterar regeringen att kunskapsuppbyggnadeninom området biologisk mångfald är splittradmellan många olika aktörer och har stora luckor därkunskapsunderlaget behöver förbättras för attkostnadseffektiva åtgärder skall kunna utformas.Kunskaperna om tillståndet i natur och miljö måsteöka om man skall nå det miljökvalitetsmål som harsatts upp för den biologiska mångfalden. Godakunskaper om biologisk mångfald är också enförutsättning för att skall klara sinainternationella miljöåtaganden. Regeringen hardärför gett en särskild utredare i uppdrag att läggafram förslag till hur en bättre samordning ochtillgänglighet av den information som finns ombiologisk mångfald kan utformas. analysera befintliga luckor och andra brister,föreslå hur de skall täppas till och hur kunskapernakan spridas till alla som deltar i arbetet med attbevara den biologiska mångfalden. Utredningen skallredovisas till regeringen senast den 1 oktober 2005.Med det anförda och i avvaktan på en proposition omde nationella miljökvalitetsmålen bör motion2003/04:MJ472 (fp) yrkande 17 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.Sveriges sjöar och vattendrag är nästan samtligapåverkade av dammbyggnader och regleringar. I mångafall saknas vandringsvägar som möjliggör upp-och nedvandring för de fiskarter och andravattenbundna organismer som påverkats avutbyggnaden. Byggandet av vandringsvägar för fiskoch andra djur har fortsatt bl.a. i ochGullspångsälven. I årets budgetproposition,utgiftsområde 20, anför regeringen att bristen påvandringsvägar bör åtgärdas i större omfattning. Medanledning av motion 2003/04:MJ63 (kd) omvandringshinder i de utbyggda älvarna vill utskottethärutöver hänvisa till sina uttalanden isamband med behandlingen av propositionen Kust- ochinsjöfiske samt vattenbruk. Utskottet anslöt sig dåtill regeringens uttalande om åtgärder för bl.a. laxoch öring i de utbyggda älvarna (prop. 2003/04:51,bet. 2003/04:MJU13, rskr. 2003/04:186). Medhänvisning härtill avstyrks motionens yrkande 11 iden mån det inte kan anses tillgodosett.HavetUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anföroch avstyrker två motioner (m, fp) omäganderättens betydelse och om det gemensammaansvaret för havsresursen. Utskottet hänvisartill det arbete som pågår i olikainternationella forum och till en avregeringen aviserad sammanhållen nationellstrategi för havsmiljön.Med hänvisning till pågående arbete på detinternationella området, framför allt inomIMO, Helcom och , till vadsom anförs i skrivelsen och till beredningeni av Havsmiljökommissionensbetänkande (SOU 2003:72) avstyrks även ettstort antal motionsyrkanden (s, m, fp, kd, v,c, mp) med förslag till åtgärder för attförbättra främst miljö. Utskottethänvisar härvid även till tidigare uttalandeni frågorna.Med hänvisning till tidigare uttalanden påområdet avstyrker utskottet tremotionsyrkanden (kd) om nedskräpning avhaven.Jämför reservationerna 19 (m, fp, kd, c), 20(fp, mp), 21 (mp), 22 (kd), 23 (fp, kd, mp),24 (kd), 25 (c), 26 (kd, mp), 27 (kd),28 (fp, kd, c, mp), 29 (fp, c), 30 (kd), 31(v), 32 (mp), 33 (fp), 34 (kd), 35 (mp), 36(fp, v, mp), 37 (kd) och 38 (kd, c).SkrivelsenRegeringen avser att föreslå åtgärdersom kan bidra till att bryta den pågående negativautvecklingen i havsmiljön så att de nationellamiljökvalitetsmål som är relevanta för havsmiljönkan nås . Den europeiska marinastrategin som utarbetats inom EU kommer enligtregeringen att utgöra ett viktigt verktyg i arbetetmed att nå dessa mål. Sjöfart, fiske, gifter,övergödning och klimatförändringar bidrartillsammans till en negativ utveckling avhavsmiljön. Trots vidtagna åtgärder har Östersjönsoch Västerhavets miljötillstånd i stort sett inteförbättrats . Tvärtompekar trenden på att tillståndet kommer att varaoförändrat eller sämre inom ett eller ett pardecennier. I konstateras enutveckling där dels volymerna transporterad oljaökar, dels att transporterna sker med allt störrefartyg. Inte sällan sker dessa transporter också medundermåliga fartyg. Den förändrade riskbildeninnebär enligt regeringen ökad risk för ett stortoljeutsläpp med svåra konsekvenser. Haven producerari dag betydligt mindre fisk än vad som vore möjligtfrån ett fungerande ekosystem med fiskbestånd inomsäkra biologiska gränser. Övergödningen orsakarfortsatt betydande störningar. I skrivelsen betonarregeringen att kraftfulla åtgärder krävs för attlösa problemen i havsmiljön.MotionernaMiljötillståndet i haven, framför allt i ,är föremål för ett stort antal motioner. I motion2003/04:MJ65 (m) betonas äganderättens betydelse förett hållbart utnyttjande av havsresursen. Som ettgenerellt hinder mot bättre resurshushållningframhålls det faktum att vatten betraktas som allmänegendom. Ökade inslag av äganderätt skulle därförförbättra miljöskyddet av havet och vården avnaturtillgångarna (yrkande 3). I motion2003/04:MJ472 (fp) anförs att haven är"allas rätt men ingens ansvar" när det gällerutsläpp och rovdrift på havets naturresurser. Därförbör internationellt agera för en översyn ochharmonisering av de lagar och konventioner sompåverkar havsmiljön (yrkande 9).Enligt motion 2003/04:MJ434 (mp) bör regeringenåterkomma till med förslag till och vidtakonkreta åtgärder för skyddet av haven bl.a. utifrånHavsmiljökommissionens förslag (yrkande 1). I motion2003/04:MJ438 (s) betonas vikten av ett särskiltprogram och en utvecklad nationell strategi förintegrerad utsjöplanering i svensk ekonomisk zon ochutanför territorialvattengränsen.I motion 2003/04:MJ243 (kd) påtalas behovet avhögre takt i implementeringen avHelsingforskonventionens uppställda mål (yrkande 1)och om stöd för rysk implementering avHelsingforskonventionens uppställda mål (yrkande 2).Behovet av en revidering av Helsingforskonventionenpåtalas i motion 2003/04:MJ408 (kd).Ekosystemansatsen måste omsättas i konkretarättsliga principer, och det bör övervägas om Helcombör ges rätt att fatta juridiskt bindande beslut ochhur en sådan reglering kan utformas. måsteagera internationellt för en översyn ochharmonisering av de lagar och konventioner sompåverkar havsmiljön (yrkande 13).Enligt motionerna 2003/04:MJ334 (c) yrkande 7,2003/04:MJ408 (kd) yrkande 10 och 2003/04:MJ472 (fp)yrkande 10 bör klassas som särskiltkänsligt havsområde, PSSA. I motion 2003/04:MJ334(c) anförs även att regeringen bör ge berördamyndigheter i uppdrag att i samarbete medmyndigheter i övriga vidta nya ochkraftfulla åtgärder som tillsammans med befintligaregler kan kopplas till en ansökan om PSSA-klassningför (yrkande 8).Behovet av en övergripande gemensam förvaltning avÖstersjön framhålls i motion 2003/04:MJ66 (fp).Regeringen måste åstadkomma en strategi förhur skyddet skall bli kraftfullt. Alla hamnar skallha utrustning och anordningar för omhändertagande avavfall, även oljehaltigt, och endast högkvalitativa,klassificerade tankfartyg skall användas för allfarlig last, inkl. olja. Farleder och trafikreglermåste utformas så att känsliga områden undviks ochskador från oljeutsläpp blir minsta möjliga. Utsläppav ballastvatten skall kontrolleras för att minimeraspridning av främmande organismer, och s.k.miljölotsar skulle öka säkerheten på havet. Imotionen efterlyses samordnade insatser för attborda, visitera och uppehålla handelsfartyg som ärmisstänkta för brott eller hot om brott motnationella miljölagar (yrkande 9). Enligt motion2003/04:MJ63 (kd) bör transport av olja ienkelskroviga fartyg förbjudas inom Sverigesekonomiska zon (yrkande 17). bör verka föravskaffande av bekvämlighetsflaggningen (yrkande 18)och för införande av investeringsbidrag förkatalysatorer på fartyg (yrkande 19). Ävenmotionärerna i motion 2003/04:MJ65 (m) anser attdubbelskrov bör bli obligatoriska föroljetransporter. De anför också att förstärktamöjligheter till gemensam havsövervakning kan uppnåsgenom samarbete mellan länder(yrkande 4). I motion 2003/04:MJ63 (kd) föreslås attfartyg skall kunna lämna spillolja gratis i allaÖstersjöns hamnar och att återvinningsanläggningarbör installeras i samtliga hamnar. böraktivt verka inom Helcom för att fartygen skallkunna lämna sin spillolja gratis i alla Östersjönshamnar (yrkande 16). Motsvarande yrkande återfinns imotion 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 3. I motion2003/04:MJ225 (kd) påtalas behovet av ökadövervakning av vatten, och checkpointsbör införas i . Vikten av att hamnarnasåliggande att ta hand om avfall från fartygefterlevs betonas i motion 2003/04:Ju263 (kd)yrkande 3.Frågan om inrättande av en gemensam myndighet förÖstersjöregionen behandlas i motion 2003/04:MJ63(kd). Myndigheten skall ledas av en styrelse medrepresentanter för samtliga länder i regionen och habefogenhet att utfärda förordningar som är juridisktbindande i de berörda länderna. En av myndighetensförsta uppgifter bör vara att kartlägga källornatill utsläppen av gifter i regionen (yrkande 15). Imotion 2003/04:MJ408 (kd) föreslås att en gemensammyndighet inrättas för reglering av giftutsläpp iÖstersjöregionen (yrkande 2). Enligt motion2003/04:MJ334 (c) bör verka för tillskapandeav en särskild miljödomstol för (yrkande3).Enligt motion 2003/04:MJ334 (c) måste straffen förmiljöbrott mot ekosystem stå i relationtill skadan (yrkande 4). I regelverket om rättsligtansvar för oljeutsläpp bör enligt motion2003/04:MJ437 (s) rekvisitet grov vårdslöshetavskaffas så att endast vårdslöshet krävs förpåföljd.Insatser mot nedskräpning av havet begärs imotionerna och 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 21 och2003/04:MJ408 (kd) yrkande 7. Problemet krävergemensamma åtgärder, och bör ta initiativtill ett internationellt samarbete mot nedskräpningav haven, förslagsvis inom IMO, Ospar och Helcom. Imotion 2003/04:MJ284 (kd) tas frågan upp om städningav strandområden och behovet av nationella resurser(yrkande 2).I motion 2003/04:MJ339 (v) begärs attNaturvårdsverket får det övergripande ansvaret förhavsmiljön. I motion 2003/04:MJ434 (mp) anförs attregeringen bör återkomma till med förslagrörande ansvar för havsmiljön samtmed förslag som säkerställer att hushållning medfiskeresurser ges högre prioritet (yrkande 2).I motion 2003/04:MJ63 (kd) efterlyses åtgärder förfungerande reningsverk vid . Samma krav börställas på reningsverken i inlandskommunerna som ikustkommunerna. Möjligheterna för jordbrukare attansöka om miljöstöd i form av fast träda,fångstgrödestöd, vårplöjning samt anläggande ochskötsel av våtmark bör utökas, och reglerna förutdelande av s.k. LBU-stöd bör bli frikostigare. Detär enligt motionärerna viktigt att stödjautvecklingen i (yrkande 13).Åtgärder mot kustnära övergödning efterlyses imotion 2003/04:MJ243 (kd). Regeringen bör återkommatill med riktlinjer för länsstyrelsernaför att skapa förutsättningar för odlingsfria zoner(yrkande 3). Vikten av fortsatt kamp mot försurningoch övergödning betonas i motion 2003/04:MJ370 (m)yrkande 11. Ett antal förslag för att motarbetakväveutsläpp från reningsverk och jordbruk framläggsi motion 2003/04:MJ408 (kd). I första hand måstekraftfulla åtgärder vidtas för att minska utsläppoch miljögifter, och det är angeläget att kalkningenav försurade sjöar fortsätter. måste ävenfortsättningsvis ge bistånd till de länder på andrasidan som står för de största utsläppenfrån reningsverk, och även svenska reningsverk måsteminska utsläppen. Kväveutsläppen från jordbruketmåste motverkas t.ex. genom utökade möjligheter tillmiljöstöd i form av fast träda, fångstgrödestöd,vårplöjning samt anläggning och skötsel av våtmarkersamt frikostigare regler för det s.k. LBU-stödet.Det framhålls i motionen som viktigt att Sverigestöder utvecklingen i . Härutöver börregeringen ta initiativ till en analys avvad som har orsakat minskningen av de kustlevandefiskarterna i (yrkande 1). Äveni motion 2003/04:MJ434 (mp) föreslås åtgärder motövergödning. resonemang omövergödning borde ha kompletterats med en analys avnärsalternas kretslopp och flöden. Den avkommissionen föreslagna utredningen om dengeografiska fördelningen av lantbrukets djur böräven få i uppdrag att studera hur ett fungerandekretsloppsjordbruk bör utformas. Det är viktigt attösteuropeiska miljöorganisationer får gehör för sinakrav att EU-stödet skall gå till ett ekologisktanpassat jordbruk, och det framhålls i motionen somangeläget att anpassningen i görs för att iökad utsträckning styra i riktning mot ett mindremiljöbelastande jordbruk och större hänsyn tillövergödningen och havsmiljön. EU-stödet bör användaspå ett mer miljömålmedvetet sätt.Havsmiljökommissionens förslag omövergödningsområdet bör kompletteras med förslag omaktiv användning även av ekonomiska styrmedel sominte bryter mot PPP, t.ex. avgifter på kväveutsläppfrån kommunala reningsverk och på handelsgödsel.Basen för avgifter på handelsgödsel bör breddas tillatt omfatta även kväve via inköpt foder.Kombinationen ekonomiska styrmedel/slutna kretsloppmellan staden och jordbruket bör uppmärksammas(yrkande 6). I motion 2003/04:MJ472 (fp) påtalasvikten av att nyanlägga och restaurera våtmarker(yrkande 19) och behovet av restriktioner motanvändning av natur- och handelsgödsel med hänsyntill lokala förhållanden (yrkande 21).Kvävereduktion på tas upp i motion2003/04:MJ386 (m). Enligt motionären ärdikningsföretagen vid Gothemsån i behov avrekonstruktion för att öka jordbruksmarkensavkastning. Vid denna rekonstruktion är detsynnerligen lämpligt att även försöka vidta åtgärderför att begränsa kväveutsläppen till Östersjön.Skyddet av havsområden genom inrättande av Natura2000-områden tas upp i motion 2003/04:MJ63 (kd).Även mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar medsärskilt höga biologiska värden skall skyddas(yrkande 23). I motion 2003/04:MJ334 (c) anförs attfler reservat eller andra former av ekomarintskydd bör inrättas efter samverkan mellanfiskenäringen, , kommuner och forskare(yrkande 9). I motion 2003/04:MJ472 (fp) anförs attmarina reservat som täcker samtligahuvudbiotoper bör inrättas, och de fem reservat somregeringen redan fattat beslut om måsteiordningställas (yrkande 6).I motion 2003/04:MJ408 (kd) begärs att regeringenåterkommer med förslag på lagstiftning i syfte attmöjliggöra för att inrätta och angeföreskrifter för skyddsområden som är avnationellt intresse, såväl innanför som utanförterritorialvattengränsen (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeSjöfart, fiske, gifter, övergödning ochklimatförändringar bidrar tillsammans till ennegativ utveckling av havsmiljön. Trots vidtagnaåtgärder har och Västerhavetsmiljötillstånd i stort sett inte förbättrats underde , tvärtom pekar utvecklingen påatt tillståndet kommer att vara oförändrat ellersämre inom ett eller ett par decennier.Övergödningen orsakar fortsatt betydande störningar.Kraftfulla åtgärder krävs således för att lösaproblemen i havsmiljön. Den svenskahavsmiljöpolitiken utgår från det nationellamiljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kustoch skärgård. Åtta delmål anger inriktning ochtidsperspektiv för att nå miljökvalitetsmålet. Enförutsättning för att miljökvalitetsmålet skalluppnås är att också miljökvalitetsmålen Ingenövergödning och Giftfri miljö uppfylls. Totalt setthar dock inte mindre än 11 av de 15miljökvalitetsmålen bäring på haven.Arbete med miljö- och säkerhetsfrågor inom framförallt sjöfarten bedrivs inom ramen för en radinternationella organ. deltar i samtligadessa forum. harsjösäkerheten och skyddet av den miljön somövergripande mål för sin verksamhet under bl.a. ettflertal konventioner. från år1973 om förhindrande av havsföroreningar från fartygförsågs med ett protokoll som innehållerbl.a. regler för fartygs utformning och utrustningsamt för mottagning av olje- och kemikalierester ihamnar. En bilaga till MARPOL har nyligenratificerats och träder i kraft den 19 maj 2005.Härmed finns ett internationellt regelverk förbegränsning av emissioner från fartyg som medför attsåväl svavel- som kväveutsläppen begränsas för allinternationell sjöfart, oberoende av var i världenfartygen befinner sig.EU:s verksamhet på området innebär i storutsträckning att IMO:s konventioner görs till mereller mindre bindande EG-regler. Detta gäller bl.a.IMO:s arbete med utfasningen av fartyg medenkelskrov, som har resulterat i EG:sdubbelskrovsförordning. Kommissionen har vidaretagit initiativ till en strategi för att skydda ochbevara den miljön. Avsikten är att den skallpresentas för rådet . Den nyligeninrättade europeiska sjösäkerhetsbyrån EMSA() har ansvaret föratt gemenskapens sjösäkerhetsregler tillämpaseffektivt och skall samla information och förvaltadatabaser, utvärdera och kontrolleraklassificeringssällskapen samt samordnamedlemsstaternas verksamhet. EMSA har sitt säte iLissabon. Under /04 har en EG-förordning antagits om sjöfartsskydd. Flera förslagtill rättsakter inom området miljö och säkerhet ärunder behandling, nämligen en förordning omgenomförande av den internationellasäkerhetsorganisationskoden i gemenskapen, ettdirektiv om förorening från fartyg och införande avpåföljder vid överträdelser och ett direktiv omökat hamnskydd. Med utgångspunkt från EU:s sjätteåtgärdsprogram för miljön lade kommissionen ioktober 2002 fram meddelandet Mot en strategi föratt skydda och bevara den miljön. I mars 2003gav rådet sitt stöd till meddelandets inriktning ochmålsättningar. Kommissionen har därefter inlettarbetet med att utveckla aktiviteter som påverkarhaven och de åtgärder som behövs för dessgenomförande skall utvecklas. Mötet beslutade ocksåatt Helcom och Ospar skall samarbeta för att till år2010 skapa ett nätverk som omfattar bådahavsområdena med väl förvaltade skyddadeområden.Oslo- och Pariskonventionerna har gett namn åtOsparkonventionen för skyddet av denmarina miljön i Nordostatlanten. Arbetet inom Osparhar numera i hög grad inriktats på att följa uppbeslut från ministermötet i år 2003.Nordsjökonferensen är ett samarbete mellanländerna rund för skydd av marinamiljö. innehar sedan år 2000ordförandeskapet i . Arbetet inomkonferensen kommer att fokusera på frågor ommiljöpåverkan från sjöfart och fiske inför detministermöte som skall anordna år 2006.Arbetet med ansökan om klassning av somPSSA har pågått bl.a. inom ramen förHelsingforskommissionen, Helcom, som sedan år 1974verkar för att multilateralt förbättra miljön iÖstersjön och för internationellt samarbete vidstörre olje- och kemikalieolyckor.Vid ett gemensamma ministermöte för Helcom ochOspar i betonades de regionalakonventionernas betydelse i arbetet med deneuropeiska strategin. Helcoms och Osparsroller i det arbetet definierades. Mötet slog vidarefast att ekosystemansatsen skall tillämpas senast år2010 i förvaltningen av alla mänskliga aktivitetersom påverkar haven och att åtgärder som behövs fördess genomförande skall utvecklas. Mötet beslutadeockså att Helcom och Ospar skall samarbeta 2010 skapa ett nätverk som omfattar bådahavsområdena med väl förvaltade skyddadeområden.Som anförs i skrivelsen är, på grund av de marinamiljöproblemens gränsöverskridande karaktär, detglobala och regionala samarbetet av avgörandebetydelse. Av utskottets redogörelse ovan framgåratt är pådrivande och deltar mycket aktivt iarbetet för att bevara och skydda den miljönbl.a. inom ramen för EU, Helcom, Ospar ochNordsjökonferensen.När det gäller det nationella arbetet villutskottet erinra om att regeringen tillsatteen havsmiljökommission, som bl.a. fick i uppdrag attföreslå åtgärder som kan bryta den pågående negativautvecklingen i havsmiljön, så att de nationellamiljökvalitetsmål som är relevanta för havsmiljönkan nås . Havsmiljökommissionensbetänkande Havet - tid för en ny strategi (SOU2003:72) överlämnades till regeringen i juni 2003.Sammanfattningsvis föreslår kommissionen ennationell marin strategi för ochÖstersjön samt åtgärder inom områdena sjöfart,fiske, gifter, övergödning och internationelltsamarbete. Flera av förslagen innebär en revideringav de miljökvalitetsmål som är relevanta för havetsmiljötillstånd. Kommissionen betonar nödvändighetenav internationell samverkan och föreslår därför enny regional förvaltning i inklusiveKattegat.