bet · GR01BOU4 · 2004-01-01 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet motionsförslag som gällernaturresursfrågor och vattenrätt. Ett av förslagen väcktes . Övriga förslag är från den allmänna motionstiden 2003.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 9 reservationer och 1 särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnadRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ493 yrkande 6, 2003/04:MJ408 yrkande16, 2003/04:MJ433 yrkande 5, 2003/04:N326 yrkandena 2 och 3, 2003/04:N333yrkande 9, 2003/04:Bo214 och 2003/04:Bo218 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)2. Krav avseende vindkraftsutbyggnadRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N290 yrkandena 6-8, 2003/04:N333yrkandena 3-5, 2003/04:Bo218 yrkande 3 och 2003/04:Bo260 yrkande 6.Reservation 5 (m)Reservation 6 (kd)3. Tillståndsprövning avseende vindkraftsutbyggnadRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo270.Reservation 7 (c)4. Omprövning av vattendomar, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo251, 2003/04:Bo291 och 2003/04:Bo294.Reservation 8 (c)5. Åtgärder till förmån för fiskRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ408 yrkandena 28 och 36, 2003/04:Bo227,2003/04:Bo228 och 2003/04:Bo278.Reservation 9 (v)6. Användning av fiskeavgifterRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo279.7. Yrkesfiskarnas processuella ställningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:MJ493 yrkande 7 och 2003/04:MJ433yrkande 6.8. RiksintressenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:T310 yrkande 8 och 2003/04:Bo280.Stockholmden 19 februari 2004På bostadsutskottets vägnarGöran HägglundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), OweHellberg (v), (), (), de (), (), (), (), MariaÖberg (s), (), (), (),(), (), (), StenLundström (v) och ().Utskottets övervägandenVindkraftInledningEn relativt omfattande redovisning av utredningsarbete m.m. på områdetfinns i betänkandena /02:BoU11 och 2002/03:BoU3 (daterade aprilrespektive ). Arbetet kan sägas huvudsakligen vara inriktat påatt undersöka vilka områden som är lämpligast för lokalisering av störrevindkraftsanläggningar och bedrivs framför allt vid de fyra myndigheternaBoverket, , och Riksantikvarieämbetet.Nedan redovisas under respektive rubrik vissa nya uppgifter i förhållandetill den lämnade redovisningen.Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnadUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om lokaliseringsfrågor avseendevindkraftsutbyggnad. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4(c).I motion 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 16 finns förslag till principer förutbyggnad av havsbaserade vindkraftverk. Motionärerna anser bl.a. att deområden där vindkraftverk kan byggas med minimal påverkan på miljö ochfiske bör kartläggas och klassas som riksintressen för vindkraftsproduktion.Motionerna 2002/03:MJ493 (c) yrkande 6 och 2003/04:MJ433 (c) yrkande 5innehåller förslag om att forskning om effekterna på fisket måste föregåetablering av havsbaserade vindkraftverk.I motion 2003/04:N326 (fp) förespråkar motionärerna restriktivitet motnya vindkraftsetableringar i kustområden (yrkande 2) och stopp förvindkraftsutbyggnad i avvaktan på utredning om effekter på växt- och djurliv(yrkande 3).Motionärerna bakom motion 2003/04:N333 (m) yrkande 9 anser att det intebör pekas ut några områden av riksintresse för vindkraften.I motion 2003/04:Bo214 (m) föreslår motionärerna ett stopp förvindkraftsetablering i ömtåliga miljöer.Slutligen innehåller motion 2003/04:Bo218 (kd) förslag om utpekande avområden av riksintresse för vindkraftsutbyggnad (yrkande 1) och vikten avatt lokalisera större vindkraftsutbyggnader till områden med utbyggdaelnät (yrkande 2).Ställningstaganden till vilka områden som bör utpekas vara av riksintresseför vindkraftsutbyggnad kan sägas ha varit ettövergripande mål för arbetet på området. En stor mängd utredningsinsatserhar bedömts vara nödvändiga för väl grundade ställningstaganden.Utredningsinsatserna - vilka som framgått ovan till del redovisats ibetänkandena2001/02:BoU11 och 2002/03BoU3 (daterade april respektive )- har avsett bl.a. miljömässiga, kulturmiljömässiga, militära ochelsystemsmässiga förutsättningar för olika områden.Statens energimyndighet beräknas numera vara klar medsitt arbete med att peka ut områden av riksintresse för vindkraftsutbyggnad.Försvarsmakten skall slutredovisa ett uppdrag om vindkraftens effekterpå militära övervaknings- och kommunikationssystem m.m. senast den 15februari 2004. har till regeringen redovisatsin slutrapport angående övergripande förutsättningar för storskaligutbyggnad av vindkraft i havs- och fjällområden. Även har redovisaten slutrapport till regeringen angående förutsättningar för storskaligutbyggnad av vindkraft i havs- och fjällområden. Rapporterna harremissbehandlats och bereds inom . har iapril 2003 till regeringen redovisat Plan för inventering av marinanaturtyper på utsjöbankar (Dnr 301-388-03/Nv). Verket har därefter fått iuppdrag att genomföra planen och lämna en redovisning av de gjordainventeringarna . Slutligen kan nämnas att Riksantikvarieämbetethar studerat vindkraftens inverkan på kulturmiljön och lämnat en rapporthärom till regeringen. Rapporten bereds.Den beredning och de utredningar som alltjämt pågår när det gällerlokaliseringen av vindkraftverk bör enligt utskottets mening avvaktas innanriksdagen tar ställning i de av motionärerna aktualiserade frågorna.Utskottet avstyrker därför motionsförslagen. Utskottet förutsätter dockatt frågorna får sin lösning . I detta sammanhangvill utskottet även poängtera vikten av att utredningsinsatserna samordnaspå ett lämpligt sätt och ges den styrning som krävs.Krav avseende vindkraftsutbyggnadUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om krav avseende vindkraftsutbyggnad.Jämför reservationerna 5 (m) och 6 (kd).Motion 2003/04:N290 (m) innehåller förslag om miljöprövning ochdetaljplaneläggning vid varje vindkraftsetablering (yrkande 6), införande avnationella regler för minimiavstånd mellan bebyggelse och vindkraftverk(yrkande 7) och införande av gränsvärde för buller från vindkraftverk(yrkande 8).I motion 2003/04:N333 (m) lämnas förslag om dels åtgärder för att motverkanegativ påverkan för närboende och näringsidkare av vindkraftsutbyggnad(yrkande 3), dels dispositiva regler - närboende skall kunna godkännaavvikelser - om minimiavstånd mellan vindkraftverk och närboende (yrkande4), dels gränsvärde för buller från vindkraftverk (yrkande 5).Motionärerna bakom motion 2003/04:Bo218 (kd) yrkande 3 anser bl.a. attframtida utbyggnadsområden för vindkraft och områden fria från vindkraftskall markeras på kartorna i översiktsplaneringen, att utbyggnader börsamordnas mellan berörda kommuner och att boende skall vara med i planeringenfrån början.Slutligen bör enligt motion 2003/04:Bo260 (kd) yrkande 6 regeringen verkaför att utpekande av områden av riksintresse förvindkraften får genomslag i kommunernas översiktsplanering.Det är naturligtvis viktigt att tillkomsten av vindkraftverk föregås avprövningar där olika intressen kommer till tals. Utskottet vill mot denbakgrunden peka på att har gett ut en handbok - Planering ochprövning av vindkraftsanläggningar - angående frågor om etablering avvindkraftverk på land. I handboken behandlas på ett eller annat sättsamtliga de frågor som tas upp i de ovan nämnda motionerna. Bland annatredovisas att kommuner i översiktsplan eller vindkraftspolicy kan angevad som är rimliga avstånd mellan bostads-/fritidsbebyggelse och envindkraftsanläggning. Dessa avstånd anges vara lämpliga att bestämma efterlokala förutsättningar, rådande värden, verkens och anläggningens storlekoch efter att ha inhämtat medborgarnas uppfattning. Uppfattningen omrimligt avstånd har enligt handboken ökat med verkens storlek.De visuella frågorna anses numera vara en väsentlig utgångspunkt förbedömningen. Rimligt minsta avstånd bedöms kunna vara 500 till 1 000 m.Handboken innehåller även ett flertal kommunala exempel på hur frågornahittills har hanterats. Bland annat redovisas Vindkraft på södra tillägg till översiktsplanen Vision 2010. Där har kommunen angettavståndskriterier/riktlinjer för boendemiljön enligt följande:Avståndet mellan boende och vindkraftverk bör i normalfallet vara 1 000m.Byggnadsnämnden kan i speciella fall utifrån buller, ljus, topografiskaförhållanden och väderstreck överväga en flexibel skyddszon om 500-1 000m.Avståndet mellan nya verk eller vindkraftsparker skall vara minst 3 km.Detta avstånd gäller inte för gårdsverken.Andra kommuner uppges ha minsta avstånd från 250 m och uppåt. Vissakommuner skiljer mellan avstånd till enstaka bostad och till samlad bebyggelse.Enligt utskottets mening är de frågor som aktualiseras i motionerna sådanasom lämpligen hanteras på samma sätt som andra planfrågor eller bygglovsfrågor.Det innebär att kommunerna bör ha ett väsentligt inflytande, bl.a. genomsitt planmonopol, men även att det bör finnas ett visst utrymme för statligkontroll (t.ex. vid kollisioner med riksintressen eller miljökvalitetsnormer)och att frågorna skall kunna komma under domstolsprövning, t.ex. vidöverklagande av bygglov.Vindkraftverksetableringar prövas dessutom, liksom vissa andra anläggningar,mot annan lagstiftning. Om en anläggning är tillräckligt stor kräver denäven tillstånd enligt (MB). En miljökonsekvensbeskrivningskall ingå i en ansökan om tillstånd enligt . ,som lämnade sitt slutbetänkande Rätt plats för vindkraften (SOU 1999:75), föreslog att alla vindkraftsprojekt över 125 kW skalltillståndsprövas enligt MB - att jämföra med dagens gräns på 1 MW. pågår nu en översyn av vilka verksamheter som i fortsättningenbör vara tillstånds- respektive anmälningspliktiga. Nuvarande gränsdragningarför vindkraftverk kan därför komma att ändras.Med anledning av motion Bo260 (kd) yrkande 6 vill utskottet framhålla attenligt 4 kap. 1 § PBL skall riksintressen enligt 3 eller 4 kap. MB angessärskilt i översiktplaner.Utskottet anser mot den tecknade bakgrunden att det inte föreliggertillräckliga skäl för att ställa sig bakom de förslag som väckts i motionerna.Utskottet avstyrker förslagen.Tillståndsprövning avseende vindkraftsutbyggnadUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslaget om tillståndsprövning avseendevindkraftsutbyggnad. Jämför reservation 7 (c).Motion 2003/04:Bo270 (c) innehåller förslag om en snabbare tillståndsprocessvid vindkraftsutbyggnad.Utskottet noterar att det även på detta område bedrivs ett omfattandeutredningsarbete.Sålunda har i uppdrag att undersöka möjligheterna atteffektivisera och förenkla miljöprövningen utan att hälso- och miljöskyddskravenåsidosätts. I uppdraget ingår bl.a. att överväga om en framtida samordningav instansordningen i ärenden enligt MB och ärenden enligt angränsandelagstiftning, t.ex. PBL, bör eftersträvas. (dir. 2003:61). Miljöbalkskommitténlämnade ett delbetänkande (SOU 2003:124). I betänkandetlämnar man förslag som är inriktade på prövningens första skeden; frånden första myndighetskontakten till beslut i första instans. Förslagengäller bl.a. förfarandet för att ta fram miljökonsekvensbeskrivningar,prövningen vid ändringar och utbyggnader av befintliga miljöfarligaverksamheter, anmälningsplikt i stället för tillståndsplikt för vissavattenverksamheter, prövningen av täkter samt regeringens tillåtlighetsprövningav vissa verksamheter. I nästa delbetänkande, som är beräknat till utgångenav , avser kommittén att lämna förslag som har betydelse förmiljöprövningens effektivitet. Betänkandet kommer att innehålla olikaalternativ för prövningsorganisation; dels prövningen i förstainstans, dels överprövningen.Även PBL-kommittén har uppdrag på området. Den skall bl.a. lämna förslagtill samordning mellan bestämmelserna i och MB m.fl. lagar och redovisatänkbara alternativ för en framtida instansordning för överklagan.PBL-kommittén har beviljats förlängd tid till för redovisningav tänkbara alternativ för den framtida instansordningen för överklaganoch förlängd tid för redovisning av övriga frågor som rör effektiviseringav beslutsprocessen till . I denna del skall enlägesrapport lämnas (dir. 2003:172). PBL-kommitténskall samråda med i den del av uppdraget som avserprinciper för instansordningen och övrig effektivisering av beslutsprocessen,(dir. 2003:172).Utskottet kan alltså konstatera att den fråga som motionärerna tar upp ärföremål för ett relativt omfattande utredningsarbete, och det finns enligtutskottets mening inte tillräckliga skäl för att föregripa kommandeöverväganden. Utskottet avstyrker motionen.VattenrättOmprövning av vattendomar, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om omprövning av vattendomar, m.m.Jämför reservation 8 (c) och särskilt yttrande (mp).Motionären bakom motion 2003/04:Bo291 (s) framhåller behovet av att omprövaäldre vattendomar för införande av övre dämningsgränser - i de fall sådanasaknas - i syfte att undvika översvämningar och skydda vägar, hamnar,broar och vattentäkter. Särskilt påtalas vikten av att detta görs iDellensjöarna.I motion 2003/04:Bo294 (c) förespråkas åtgärder för att underlätta omprövningav äldre vattendomar, bl.a. för att kunna införa krav på minimivattenföring.Motion 2003/04:Bo251 (kd) innehåller förslag om behovet av bidrag föråtgärder som ger utökad kapacitet för avtappning av . Motionärernaställer bl.a. krav på regeringen att pröva förutsättningarna för ettstatligt ekonomiskt stöd till ombyggnad av i , byggandeav flera avtappningsanordningar i Södertörnsområdet samt ombyggnad ochförstärkning vid Hammarbyslussen.Med anledning av de aktualiserade omprövningsmöjligheterna beträffandeäldre vattendomar vill utskottet hänvisa till den redogörelse för deformella förutsättningarna för omprövning av vattendomar som utskottetlämnade i betänkande 1999/2000:BoU2. I anslutning till redogörelsen anfördeutskottet att man naturligtvis anser det vara betydelsefullt att gamlavattendomar kan omprövas samt att omprövningsmöjligheterna bör ha en välavvägd utformning. Utskottet fann då inte skäl att ifrågasätta den nuvaranderegleringen av förutsättningarna för omprövning av gamla vattendomar.Vidare fann utskottet det vara av stor betydelse att staten kan begäraomprövning i de fall där det är önskvärt och möjligt och pekade på attKammarkollegiet, och länsstyrelserna har sådan rätt.Utskottet gjorde samma bedömning i betänkande 2001/02:BoU11.Motionsförslag angående omprövning mot bakgrund av översvämningar avstyrktesav utskottet senast i betänkande 2002/03:BoU3. Utskottet redovisade dåatt lämnade ett delbetänkande (SOU2002:50), tillika ett principbetänkande. I sammanfattningen av dettabetänkande säger kommittén bl.a. att det generellt sett inte är genomomprövning av vattendomar som översvämningsproblemen kan mildras. Utredningenföreslår därför inga ändringar av omprövningsreglerna. Slutsatsen är istället att vi måste vara beredda på att översvämningar kommer att inträffa.För att mildra verkningarna av dem förefaller det enligt utredningen merändamålsenligt med ökad hänsyn till översvämningsrisken vid den fysiskaplaneringen och en utbyggd verksamhet med älv- och samordningsgrupper.I betänkandet Bestämmelser om miljökvalitet (SOU 2002:107) redovisarMiljöbalkskommittén i avsnitt 12.6.3 - med syftning på bl.a. omprövningsreglerna- som sin uppfattning att ramdirektivet för vatten kan komma att krävaförändringar av den nuvarande lagstiftningen. Denna fråga anser man varalämplig att utreda i samband med att prövningsordningen i stort förvattenverksamheter ses över. Man anser det dessutom vara lämpligt att avvaktaEG-kommissionens inställning till de ändringar som genomförts när detgäller det s.k. IPPC-direktivet. (Direktivet är och syftar tillatt förebygga och minska föroreningar från verksamheter genom åtgärdersom samordnas så att olika slag av påverkan bedöms i ett sammanhang. )Från har utskottet erfarit följande. Miljöbalkskommitténutreder olika alternativ för hur prövningsorganisationen bör se ut. Denfrågan är vid och har stor betydelse för hur prövningen av vattenverksamheter,inklusive omprövning av villkor, skall gå till. Mot bakgrund av vadMiljöbalkskommittén kommer fram till avser regeringen att återkomma tillfrågan om prövningsordningen i stort och då också till frågan om omprövningav vattendomar. Efter det principbetänkande om prövningsorganisationensom lämnar mars/avserregeringen att i tilläggsdirektiv till kommittén ge anvisningar för denfortsatta utredningen.Utskottet vill inte föregripa kommande överväganden angåendeomprövningsreglerna.Utskottet finner inte heller förutsättningar för att ställa sig bakomdet förslag som förs fram i kd-motionen.Motionerna avstyrks.Åtgärder till förmån för fiskUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om åtgärder till förmån för fiske.Jämför reservation 9 (v).I motion 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 28 lämnas förslag om översyn avanordningar för fiskvandring.Motion 2003/04:Bo227 (s) innehåller krav på att bygga laxtrapporvid kraftverken i Luleälven.Motion 2003/04:Bo278 (s) innehåller förslag om ändringar av regelverketför laxtrappor och motion Bo228 (s) förslag om regeländringar för attsäkra ålens vandringsvägar förbi kraftverk.Slutligen förespråkar motionärerna bakom motion 2003/04:MJ408 (kd) yrkande36 att kommunerna i översiktsplaner skall ange områden lämpliga förfiskodling.De fyra första förslagen motsvarar i princip förslag som avstyrktes ibetänkande 2002/03:BoU3. Utskottet ansåg då bl.a. att det bör finnasförbiflöde vid alla kraftverk och att det fanns anledning att se över fråganom hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodosesoch som en del i detta hur ändamålsenliga reglerna för omprövning avvattendomar är i sammanhanget. Utskottet pekade på att en sådan översynskulle kunna göras i samband med beredningen av de frågor somMiljöbalkskommitténtar upp i avsnitt 7.4.1 i betänkande SOU 2002:50 och förutsatte attregeringen utan särskilt tillkännagivande i frågan tar de initiativ som kankrävas. Utskottet tillade även att man kommer att följa frågornas hanteringoch uteslöt inte möjligheten att i annat sammanhang aktualisera dem pånytt.I proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk anförregeringen beträffande målen för en nationell politik för kust- och insjöfisketsamt för fritidsfisket och vattenbruket bl.a. att en ekologiskt hållbarförvaltning av fiskresurserna inom ramen för de av fastställdamiljökvalitetsmålen skall bidra till att återskapa och bevara den biologiskamångfalden samt bidra till utvecklingen av ett livskraftigt, ekologiskthållbart och därmed miljöanpassat fiske.Regeringen redovisar vidare att vattenbruk bör integreras bättre ikommunernas översiktsplaner och aviserar att man har för avsikt att geBoverket i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter utarbeta nyariktlinjer för kommunernas vattenplanering. Detta kommer enligt regeringensbedömning även att kunna utgöra ett underlag för de framtidavattenmyndigheternasarbete.Vidare anför regeringen angående bl.a. befintliga vattendomarföljande.Arbetet med miljökvalitetsmålen har bl.a. visat att det finns förutsättningarför att delvis ersätta kompensationsutsättningarna av lax och öring medåtgärder som förbättrar den naturliga produktionen i de utbyggda älvarna.Regeringen har för avsikt att uppdra åt Kammarkollegiet och Fiskeriverketatt i samverkan med utreda möjligheter och konsekvenserav en sådan inriktning på kompensationsåtgärder för befintliga och kommandevattendomar. Dessutom har det visat sig att under den senaste tioårsperiodenhar havsöringsbestånden i vattendrag som mynnar i och Bottenhavetkraftigt försämrats. Störningar har även iakttagits i sydsvenska vatten.Orsaken till beståndsnedgången är oklar och kan såväl bero på livsmiljönsom på födounderlaget i vattendragen eller i kustvattnet. Utöver forskningoch fiskevårdande åtgärder i älvarna bör fiskereglering och omfattning avkompensationsutsättningar av öring ses över. forskning harvisat att långvarig odling av laxfisk leder till genetiska förändringari bestånden som bl.a. gör dessa bestånd mindre konkurrenskraftiga. Det ärdärför väsentligt att sådana bestånd kontinuerligt kan förstärkas medvild fisk på sådant sätt som gjorts i bl.a. . börundersöka möjligheterna att, för bestånd av laxfisk beroende av kontinuerligutsättning, skapa mindre, lokala självreproducerande laxbestånd som kanutnyttjas för att bevara beståndens naturliga karaktär.Fiskeriverket har, i enlighet med detta, i regleringsbrev fåtti uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utreda möjligheter ochkonsekvenser av en förändrad inriktning på kompensationsåtgärder avseendefiske i nuvarande och kommande vattendomar. Uppdraget skall redovisassenast år 2004.Utskottet har, som redovisats under det föregående avsnittet, frånRegeringskansliet erfarit att regeringen mot bakgrund av Miljöbalkskommitténskommande ställningstaganden avser att senare återkomma till frågan omomprövning av vattendomar.Utskottet kan mot denna bakgrund konstatera att regeringen har fört arbetetpå området framåt och finner inte tillräckliga skäl för att nu ta ettinitiativ i frågan. Utskottet avser dock att även fortsättningsvis följafrågornas hantering och utesluter inte heller nu möjligheten att i annatsammanhang aktualisera dem på nytt.Det kristdemokratiska förslaget angående översiktsplaner får i alltväsentligt anses vara tillgodosett genom regeringens ovan redovisade initiativangående vattenbruk m.m.Utskottet avstyrker motionerna.Användning av fiskeavgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslaget om användning av fiskeavgifter.Motion 2003/04:Bo279 (s) förespråkar lokalt bestämmande över användningenav vattenregleringsmedlen för fiskevård (s.k. särskilda fiskeavgifter).Ettlikadant yrkande avstyrktes av utskottet i betänkande 2002/03:BoU3.Utskottet antecknade då att det inom pågick ett arbete somsyftar till att bl.a. på nytt ta ställning till principerna för delegeringav beslutanderätten i de angivna fallen. Arbetet beräknades vara avslutatunder år 2003.Fiskeriverket eller, efter verkets bemyndigande, bestämmerhur fiskeavgifter som har fastställts enligt 6 kap. 5 § lagen (1998:812)med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet skall användas, om inteannat har bestämts i domen eller beslutet (10 § förordningen [1998:928]om bygde- och fiskeavgifter).Dessa avgifter kallas särskilda fiskeavgifter och skall användas förfrämjandet av fisket i det vatten som berörs av vattenverksamheten ellerinom något angränsande vattenområde. De skiljer sig från allmänna avgiftersom skall användas för att bekosta forskning och utveckling i hela landetinom fiskevården.I proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk anförregeringen angående särskilda och allmänna fiskeavgifter att det är angelägetatt dessa fiskeavgiftsmedel utnyttjas bättre. Regeringen görbedömningen att i samverkan med berörda myndigheter seröver möjligheterna för ett bättre utnyttjande av dessa medel.Enligt inhämtade uppgifter och handlingar från har verketi viss omfattning delegerat beslutanderätten till länsstyrelser. Sedan1999 skall dock beslutanderätten inte ha delegerats i något fall. Numeraberäknas arbetet med principerna för delegering m.m. vara avslutat föreden 1 juli 2004.Utskottet noterar att regeringen har uppmärksammat frågan hur medlenanvänds och att arbete beräknas bli klart under innevarandehalvår. De kommande övervägandena bör inte föregripas. Utskottet avstyrkermotionsförslaget.Yrkesfiskarnas processuella ställningUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om yrkesfiskarnas processuellaställning.Motionerna 2002/03:MJ493 (c) yrkande 7 och 2003/04:MJ433 (c) yrkande 6innehåller förslag om att säkerställa fiskares ställning som sakägare.Framför allt avser yrkandena fiskares möjligheter att erhålla ekonomiskkompensation från den som söker tillstånd till etablering av vindkraftverksom påverkar fisket.I miljöbalkspropositionen (prop.