bet · GR01MJU22 · 2004-06-01 00:00:00 — Vi anser dessutom att det är av störstavikt att kontrollmodellen för tvärvillkoren blir så kostnadseffektiv ochsamordnad som möjligt. Detta bör ges regeringen till känna.4. Konkurrensvillkor, punkt 4 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ55 yrkande 12 och avslårmotionerna 2003/04:MJ56 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:MJ59 yrkande 2.StällningstagandeI skrivelsen aviseras att en sänkning av dieselskatten för jordbruket kankomma att föreslås, kanske . Om så blir fallet välkomnar videnna. Vi anser att detta även skall gälla för skogsbruksmaskiner. Sänktdieselskatt är en nödvändighet, men vi anser att ytterligare åtgärder börgenomföras. Skatterna på växtnäring och växtskydd bör enligt vår uppfattningslopas. Det är emellertid inte bara höga skatter på produktionsmedel somär kostnadsdrivande. De svenska särreglerna för djurhållning och tillämpningenav miljölagar är också till stor nackdel för svensk produktion. Så har t.ex. äggnäringen och fjäderfänäringen, trots unikt hög livsmedelssäkerhet,uppenbara svårigheter på grund av de svenska särreglerna.Vi anser att miljö- och djurhållningsregler måste harmonieras i EU. Vibör internationellt aktivt verka för att övriga EU närmar sig oss när detgäller djurskydd och miljökrav, och detta tar tid. är detviktigt att vi, som enda land, inte går ytterligare före med än hårdarekrav. Detta bör ges regeringen till känna.5. Konkurrensvillkor, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ59 yrkande 2 och avslårmotionerna 2003/04:MJ55 yrkande 12 och 2003/04:MJ56 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEU:s gemensamma jordbrukspolitik har fört med sig stora globala problem.Bönder i utvecklingsländer har inte kunnat konkurrera på grund av EU:ssubventioner och exportbidrag. Den protektionistiska politiken har inneburitatt länder utanför EU inte fått tillträde till våra marknader. Subsidier,tullhinder och regleringar har inte bara skyddat europeiska producentermot konkurrenter, de har också lett till ett överskott som med hjälp avexportbidrag dumpats på världsmarknaden. Denna politik har försvårat förländerna utanför EU och har i viss mån även missgynnat EU:s egna bönder,vars inkomster släpat efter. De stora livsmedelsindustrierna har däremoti många avseenden varit vinnare.Folkpartiet anser därför att det är viktigt att inom gemenskapen göralångtgående förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Vägledandeför detta arbete skall vara en snabbare avveckling av jordbruksstödet,långsiktiga spelregler, tydliga och effektiva regelverk samt likvärdigakonkurrensvillkor för jordbruksnäringens företag. Detta bör ges regeringentill känna.6. Konkurrensvillkor, punkt 4 (kd, c)av () och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ56 yrkandena 1 och 2 samtavslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 12 och 2003/04:MJ59 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att reformen bör kopplas samman med nationellajordbrukspolitik. kommer det att bli än mer angeläget att se över kostnadernasom svenska lantbrukare har i jämförelse med kollegerna på världsmarknaden.Det handlar till exempel om enklare regelverk för företagare, att den s.k. ryggsäcken lyfts av och att politiker och allmänhet stöttar och inservärdet i ett levande lantbruk.Det finns ett tydligt samband mellan svensk livsmedelsproduktion ochinhemsk livsmedelsförädling och därmed arbetstillfällen. Reformen sätterytterligare fokus på att det svenska jordbrukets och livsmedelssektornskonkurrenskraft måste stärkas. Detta bör ges regeringen till känna.7. Konsumentperspektiv, punkt 5 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ59 yrkande 4.StällningstagandeFolkpartiet har i alla sammanhang lyft in konsumentperspektivet. En av destora vinsterna med den nya jordbruksreformen är att konsumenternasefterfrågan får större genomslag eftersom produktionen inte längre skallvara bidragsberoende. Det bör i stället vara konsumenternas efterfrågansom skall vara styrande. Vi välkomnar detta som vi önskar attde enskilda konsumenterna samt konsumentorganisationerna tydligare börställa krav på produkter framtagna på ett miljömässigt hållbart sätt ochmed god djuromsorg. Vi anser att krav på märkning därför är mycket viktigt- både för konsumenter och producenter. För att kunna välja krävs tydligmärkning. Konsumenten kan därefter avgöra om varan utifrån sina bedömningarär prisvärd.På en konkurrensutsatt marknad får prisbilden tillsammans med djurhållning,miljö och etik avgöra konsumentens val. Vi anser att konsumentorganisationernassynpunkter vad gäller jordbrukspolitiken i samband med implementeringsarbetetmåste beaktas. En utvärdering av den nya jordbrukspolitiken bör görassenast 2007 där fokus riktas på konsumenternas inflytande vad avserlivsmedelsfrågor. Detta bör ges regeringen till känna.8. Exportsubventioner för djurtransporter, punkt 6 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ59 yrkande 3.StällningstagandeFolkpartiet har både nationellt och i EU drivit frågan om behovet av ettgott djurskydd samt vikten av säkra livsmedel. Den liberala gruppen i EUligger exempelvis bakom inrättandet av den nya livsmedelsmyndigheten. Denhar också fört en hård kamp för att införa regler som syftar till attminimera långa djurtransporter. anser inte att minskningen avexportsubventionerna för djurtransporter är tillräckliga. Vi vill att deavskaffas helt. Vi delar inte regeringens bedömning i den aktuella skrivelsenatt reglerna för djurtransporter i stort sett är harmoniserade. Vi kanheller inte tolka de senaste förhandlingarna i EU som att reglerna nu ärharmoniserade, eftersom frågan på grund av stor oenighet i stället fickskjutas upp till nästa ordförandeskap.Sverige bör verka för att påverka fler länder att ansluta sigtill striktare regler vad gäller djurtransporter. Vi kan inte accepteraatt djurtransporterna inom EU föranleder att levande djur behandlas sådåligt. Djur bör i första hand inte betraktas som handelsvaror utan somlevande varelser. En dålig djurhållning är etiskt oförsvarbar och innebäräven en hälsorisk för konsumenten. Vi anser också att slakt skall ske sånära djurens uppfödningsplatser som möjligt. I väntan på att EU-ländernaskall nå en överenskommelse i denna fråga bör samtliga medlemsstater somett första steg kontrollera att EU:s djurskydds- och transportdirektivföljs innan bidrag utbetalas. Detta bör ges regeringen till känna.9. Produktionsstöd till stärkelsepotatis, punkt 7 (m, kd, c)av (), (), (),() och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 4, 2003/04:MJ56yrkande 3 och 2003/04:MJ58 yrkande 6.StällningstagandeEn del av det frikopplade stödet till stärkelsepotatisen bör utgå somgårdsstöd. Förslaget i skrivelsen innebär att hela den frikopplade delenav stödet, dvs. , skall ingå i det regionaliserade stödet. Det harframförts invändningar mot att stärkelseproducenter i onödanråkar illa ut vid den frikoppling av stödet till stärkelsepotatisen somavses genomföras.Vi anser att gårdsstödsandelen bör sättas till . Det innebär atthektarbeloppet i område 3, där den mesta av potatisstärkelseproduktionensker, justeras ned med per hektar. På så sätt minskar ocksåomfördelningen mellan olika producenter. Detta bör ges regeringen till känna.10. Frikoppling av utsädesstöd, punkt 8 (m, kd, c)av (), (), (),() och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ56 yrkande 6 och2003/04:MJ58 yrkande 5 och avslår motionerna 2003/04:MJ56 yrkande 8 och2003/04:MJ57.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att inte enskilda brukare eller branscherkommer att drabbas orimligt hårt av reformen. Ett exempel på brukare somkan drabbas hårt är timotejfröodlarna. Många odlare är specialiserade påvallfröproduktion och i vissa bygder är det en betydande gröda. Det somkan slå hårt mot näringen är inte frikopplingen utan om det blir olikavillkor i länderna. är tillsammans med ledande i Europapå vallfröodling. Det är därför viktigt att vi får samma spelregler somvåra största konkurrenter och det är därför angeläget att man följerFinlands val vid genomförande 2006. finns det ett kilostöd som utgörungefär halva intäkten och detta föreslås frikopplas enligt regeringensförslag.Särskilda åtgärder bör därför vidtas för vallfrö om väljer attbehålla ett produktionskopplat fröstöd. Det är viktigt att ochFinland tillämpar samma stödsystem på detta område. Detta bör ges regeringentillkänna.11. Plantskoleproduktion m.m., punkt 9 (kd)av von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ58 yrkandena 15 och 16.StällningstagandeBlandmodellen innebär en kvoteringseffekt på gårdsnivå för grödor sompotatis och grönsaker. Regeringen bör i fortsatta överläggningar medkommissionen verka för att i det kommande regelverket forma lösningar pådessa problem.När det gäller plantskoleproduktion klassas denna enligt EU:s regelverksom permanent gröda och faller därmed utanför stödsystemet. Även på dennapunkt bör regeringen i förhandlingar med kommissionen komma överens omjusteringar. Detta bör ges regeringen till känna.12. Tidpunkt för fördelning av stödrättigheter, punkt 10 (m, fp)av (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ55 yrkande 1.StällningstagandeI skrivelsen framförs klart och tydligt att det nya systemet skall trädai kraft , men det klarläggs inte vilken tidpunkt eller datum somblir avgörande för när arealer och produktionsvolymer skall räknas omtill stödrättigheter. Det är väsentligt att datum för ikraftträdande kommeratt bli tydligt och oomtvistat. Detta bör ges regeringen till känna.13. Övergångsregler för slakt inom nötköttsområdet, punkt 11 (m, kd,c)av (), (), (),() och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 2 och2003/04:MJ58 yrkande 17.StällningstagandeDet föreligger enligt vår uppfattning en risk för att många låter slaktasina djur enbart för att kunna erhålla maximalt stöd. Då riskerar man enanhopning av slaktanmälningar . Detta anser vi vore olyckligteftersom slakttidpunkt i så fall inte bestäms efter slaktmognad vilketinnebär att köttet blir av sämre kvalitet. Arbetsbelastningen på slakteriernakan bli ansträngd. Hänsyn till dessa förhållanden bör tas när datum förikraftträdande bestäms.Vi anser att regeringen bör komma överens med kommissionen om övergångsreglerinom nötköttsområdet som innebär att slakt kan ske inpå 2005 i syfte att undvika slaktköer och marknadsstörningar. Detta börges regeringen till känna.14. Fördelning av stödrättigheter, punkt 12 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ59 yrkande 5 och avslårmotionerna 2003/04:MJ56 yrkande 5 och 2003/04:MJ58 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att i EU bör begära ett undantag för att en mer aktuellbrukningstid skall ligga till grund för ersättningen avseende bl.a. amkor.Detta bör ges regeringen till känna.15. Fördelning av stödrättigheter, punkt 12 (kd, c)av () och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ56 yrkande 5 och2003/04:MJ58 yrkande 1 och avslår motion 2003/04:MJ59 yrkande 5.StällningstagandeRegeringens förslag innebär att fördelningen av stödrättigheter kommeratt bestämmas utifrån vem som brukar marken vid ansökningstidpunkten detår systemet träder i kraft. Detta innebär att ytterligare tid ges förmarkägare att säga upp arrendatorer för att själva kunna tillgodoräknasig stödrätterna. Detta kan leda till att mark som brukas aktivttas ur produktion. Regeringen bör därför överväga möjligheten att fastställaett tidigare datum som grund för fördelningen för att möta detta problem.Om det är nödvändigt bör förhandlingar föras med kommissionen i dennadel.Äganderätten för stödrättigheter i en blandmodell bör sålunda fördelastill den som brukar marken . Detta bör vara ett krav för attinte en markägare skall kunna säga upp arrendatorn för att i stället självextensivt hävda marken. Detta bör ges regeringen till känna.16. Nationell reserv, punkt 14 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), () ochBjörn von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 5, 2003/04:MJ56yrkande 7, 2003/04:MJ58 yrkande 9 och 2003/04:MJ59 yrkande 10.StällningstagandeNågon form av nationell reserv (skyddsnät) behövs för att kompensera dejordbruksföretag som drabbas av störst stödminskningar i samband medgenomförandet av reformen. I skrivelsen hävdas att behovet av en nationellreserv kommer att vara begränsat. Vi anser att en nationell reserv behövsoch att den bör vara minst 3 %.Vi anser att det finns ett socialt ansvar eftersom jordbruket utgör enspeciell typ av företagande, där boendet också är kopplat till gården. Enlevande landsbygd kräver att det finns företagsekonomiskt lönsammalantbruksföretag. Enligt vår uppfattning bör man kunna ansöka om medel frånnationella reserven om man drabbats ekonomiskt på grund av exempelvisstora investeringar genom att reformen nu innebär heltnya förutsättningar.Den nationella reserven bör användas som en form av stötdämpare för debrukare som drabbas orimligt hårt av reformen. Den bör även användas föratt möta utökare och nystartare som har svårt att hävda sig på basis avreferensår. Detta bör ges regeringen till känna.17. Justering av ersättningsbelopp för , punkt 15 (m, kd, c)av (), (), (),() och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ56 yrkande 4 och2003/04:MJ58 yrkande 2.StällningstagandeDet är önskvärt att förstärka stödet till för att skapa ettrimligare förhållande till konkurrentländernas nivåer. Om det uppstår ettekonomiskt utrymme när det står klart hur mycket mark som anmälts ,så bör dessa medel således användas för att justera upp hektarbeloppenför . Detta bör ges regeringen till känna.18. Frikoppling inom nötköttsproduktion, punkt 16 (kd, c)av () och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ58 yrkande 3.StällningstagandeVi stöder en koppling av av handjursbidraget i nötköttsproduktionen.Handjurspremiesystemet stimulerar den produktionsmässigt viktiga slaktenav tjurar och stutar. Kopplingen bör enligt vår uppfattning inte redan nubegränsas . Möjligheten till en total frikoppling bör i ställetbedömas utifrån den kommande utvecklingen inom köttnäringarna. Detta börges regeringen till känna.19. Frikoppling av tackbidrag, punkt 17 (kd)av von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ58 yrkande 4.StällningstagandeKristdemokraterna anser att tackpremien under en övergångstid bör varakopplad till för att säkerställa fortsatt produktion. Fårskötsel harlokalt stor betydelse för möjligheten att behålla det öppna landskapet.Enligt vår uppfattning bör hektarbelopp för åker och betesmark i respektiveområde justeras. Detta bör ges regeringen till känna.20. Nationellt kuvert, punkt 18 (m, kd, c)av (), (), (),() och von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2003/04:MJ55 yrkande 6 och2003/04:MJ58 yrkande 7 och avslår motion 2003/04:MJ59 yrkande 9.StällningstagandeRegeringen aviserar att den vill använda ett begränsat belopp för attmarknadsföra svenska livsmedel och önskar hakvar möjligheten att senare använda sig av maximalt belopp i det nationellakuvertet. Åtgärden avser att belasta det svenska produktionsjordbruketför att marknadsföra dess produkter som det marknadsföringsstödsom ges till den ekologiska produktionen tas av budgetmedel.Vi avvisar införandet av ett nationellt kuvert. Även om det inledningsvisendast omfattar en omfördelning av från hektarstödet framgår dettydligt av skrivelsen att regeringen i fortsättningen avser att höja dennaandel. Detta skapar ytterligare osäkerhet om de framtidaproduktionsförutsättningarna.Vi anser att det är fel att ta pengar från ordinarie stöd tillmarknadsföringsändamål. Detta missgynnar produktionsjordbruket och ökarpolitikernas inflytande över jordbruket. Detta bör ges regeringen till känna.21. Nationellt kuvert, punkt 18 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ59 yrkande 9 och avslårmotionerna 2003/04:MJ55 yrkande 6 och 2003/04:MJ58 yrkande 7.StällningstagandeFolkpartiet har i överläggningarna i parlamentariska kontaktgruppen varitöppet för fortsatta diskussioner om ett nationellt kuvert. Vi anser attregeringen gjort en riktig bedömning när man har för avsikt attendast marginellt utnyttja det nationella kuvertet.Vi anser att frågan om det nationella kuvertet kommit att bli en symbolfrågaoch gör därför bedömningen att regeringen bör komma tillbaka till riksdagenom det finns förslag på ändring av procentsatsen. Detta bör ges regeringentill känna.22. Finansiering av kvalitets- och marknadsfrämjande åtgärder m.m., punkt19 (kd)av von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ58 yrkande 8.StällningstagandeRegeringen bör enligt min uppfattning återkomma i höstens budgetpropositionmed förslag till ny finansiering av de som aviseratsför "offensiva satsningar till stöd för bland annat kvalitets- ochmarknadsfrämjande åtgärder". Detta bör ges regeringen till känna.23. Modulering och finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammet, punkt20 (m)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ55 yrkandena 10 och 11 samtavslår motionerna 2003/04:MJ56 yrkandena 9 och 10, 2003/04:MJ58 yrkandena10 och 19 samt 2003/04:MJ59 yrkande 8.StällningstagandeEU:s beslut innebär att en del av nuvarande stöd till jordbruket skallminskas (moduleras) och i stället användas för landsbygdsutveckling. Viaccepterar därför att dessa moduleringsmedel används till att öka medleni existerande miljö- och landsbygdsprogram. Vi vill emellertid inte attytterligare förändringar skall göras under löpande period fram till år2007.Vi motsätter oss att medel från skatter på jordbrukets produktionsmedelanvänds för att öka miljö- och landsbygdsprogrammen. Ett sådant förfarandeskulle innebära en omfördelning till förfång för produktionsjordbruket.Vår ståndpunkt är som tidigare, nämligen att dessa skatter skall tas bort.De är i det närmaste unika i EU och bidrar till svenskt jordbrukskonkurrensnackdelar. Detta bör ges regeringen till känna.24. Modulering och finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammet, punkt20 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ59 yrkande 8 och avslårmotionerna 2003/04:MJ55 yrkandena 10 och 11, 2003/04:MJ56 yrkandena 9 och10 samt 2003/04:MJ58 yrkandena 10 och 19.StällningstagandeInför införlivandet av EU:s beslut utsåg regeringen en arbetsgrupp därsamtliga riksdagspartier var representerade. var i den gruppenkritiskt till att moduleringsmedel avsedda för miljö/landsbygdsåtgärderskulle användas till administrativa kostnader. Vi är positiva till attregeringen använder de medel som genom förändring i systemet kan tillskjutastill miljö- och landsbygdsprogrammet.Regeringen beskriver i detalj vilka olika utökningar som föreslås i miljö-och landsbygdsprogrammet. Vi tycker att det är principiellt olyckligt attpolitiker detaljstyr på detta sätt. I stället borde vi sätta upp målenför miljö- och landsbygdsprogrammet och överlåta åt expertisen att på ettriktigt sätt fördela pengar till projekt som uppnår dessa mål. Folkpartietanser att målen med miljö- och landsbygdsprogrammet bör vara att gynnadet öppna landskapet och planeringen av landskapet för att på så sättgynna biologisk mångfald framför allt vad avser rödlistade arter, attgynna det öppna landskapet för att gynna rekreation och upplevelser avkulturlandskapet, att minska kväveläckaget från jordbruket, att minskaanvändningen av bekämpningsmedel i jordbruket, att minska jordbruketsnegativa klimatpåverkan samt att gynna landbygdsutveckling via företagandet.ex. vad avser småskalig produktion och nyföretagande inom jordbruket.Detta bör ges regeringen till känna.25. Modulering och finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammet, punkt20 (kd)av von der Esch (kd).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ58 yrkandena 10 och 19 samtavslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkandena 10 och 11, 2003/04:MJ56 yrkandena9 och 10 samt 2003/04:MJ59 yrkande 8.StällningstagandeKristdemokraterna avvisar regeringens förslag om att finansiera ökadesatsningar inom miljö- och landsbygdsutvecklingsprogrammet medhandelsgödselskatten. Återföring av denna skatt bör som tidigare ske direkt tillnäringen som stöd till växtodlingsplaner samt till olika miljöstödsprojekt.De modulerade medlen bör kvarstå som delfinansiering men regeringen böråterkomma i höstens budgetproposition med förslag till finansiering avkvarstående medel för de vällovliga satsningar man vill göra inom ramenför miljö- och landsbygdsprogrammet.För att jordbrukets ställning i inte skall försvagas till följdav skatter och pålagor är det angeläget att den skatt som tas upp påhandelsgödsel återförs till jordbruksnäringen. Huvuddelen av den återfördaskatten används till åtgärder för att minska växtnäringsförluster frånjordbruket och minska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. Detta bör gesregeringen till känna.26. Modulering och finansiering av miljö- och landsbygdsprogrammet, punkt20 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2003/04:MJ56 yrkandena 9 och 10 samtavslår motionerna 2003/04:MJ55 yrkandena 10 och 11, 2003/04:MJ58 yrkandena10 och 19 samt 2003/04:MJ59 yrkande 8.StällningstagandeSverige bör utöka sin nationella budget för medfinansiering av samtligastöd för miljö- och landsbygdsutveckling från EU. Vi bör bli bättre påatt utnyttja de medel som finns inom EU:s budget. Genom moduleringen kommerallt mer av de rena produktionsstöden att föras över till miljö- ochlandsbygdsstöd, vilket vi anser är en nödvändig och eftersträvansvärdutveckling. ställer det högre krav på vår nationella medfinansieringav miljö- och landsbygdsprogrammen.