bet · GR01FIU15 · 2004-05-04 00:00:00 — Regeringen bör därför enligt motionärerna följa utvecklingeninom detta område med största uppmärksamhet för att snabbt kunna ingripaom de planerade skyddsmekanismerna inte skulle visa sig vara tillräckliga.SkrivelseSvenska Bankföreningen och föreslår ien gemensam skrivelse att i ett tillkännagivande till regeringenska begära att den återkommer antingen med ett nytt förslag till lagen ominlåningsverksamhet eller med ett förslag om att beloppet för insättningpå kundmedelskonton höjs.Organisationerna anser att lagen måste skärpas för att försvåra möjligheternaatt utnyttja inlåningsföretagen för ekonomisk brottslighet och penningtvätt.Organisationerna föreslår därför attinlåningsföretagen blir föremål för full tillsyn från Finansinspektionenssida,inspektionens sanktionsmöjligheter utökas,beloppsgränsen för insättningar från näringsidkare införs.De anser att inlåningsföretagen måste stå under i princip samma tillsynsom banker och kreditmarknadsföretag enligt den föreslagna lagen om bank-och finansieringsrörelse. Detta innebär bl.a. attinlåningsföretagen ska vara skyldiga att lämna deupplysningar som inspektionen begärinspektionen får genomföra undersökningar hos företagetinspektionen får rätt att förordna revisor.Ett ytterligare skäl till att inlåningsföretagen ska stå under full tillsynav är att risken är påtaglig att inlåningsföretag isin marknadsföring kommer att framhålla att man är registrerade och stårunder "kontroll" av ställningstagandeUtskottet anser att det är positivt att det blir möjligt för icke-finansiellaföretag som inte omfattas av insättningsgarantin att ta emot inlåningfrån allmänheten. Därmed blir det ett större utbud av insättningsmöjligheterför konsumenterna. Det medför förhoppningsvis en ökad konkurrens som börge positiva effekter för konsumenterna.Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att genom att avreglerainlåningsverksamheten finns risker att det skapas nya tillfällen tillbedrägeri och borgenärsbrott. Det är därför viktigt att reglerna utformasså att möjligheterna att begå brott begränsas. Det är dock viktigt attbestämmelserna inte utformas på ett sådant sätt att de uppfattas som etthinder för seriösa näringsidkare. Reglerna får således inte hindrakonkurrensen.Utskottet anser därför att det inte är ett alternativ - som en delremissinstanser anser - att företagen som driver inlåningsverksamhet skasöka tillstånd och bli föremål för full tillsyn från Finansinspektionen.I likhet med regeringen anser utskottet vidare att eftersom lagen är tänktatt vara ett skydd för konsumenternas medel bör associationsformen begränsastill aktiebolag och ekonomiska föreningar men däremot inte omfatta ideellaföreningar.Reglerna om informationsplikt, redovisning och ingripanden vid brister iinformationen är enligt utskottet viktiga bestämmelser för att skyddakonsumenterna.En beloppsgräns på för varje konsument som placerar sina medelhos ett inlåningsföretag är också enligt utskottet viktig eftersom riskenför den enskilde därmed blir begränsad och förutsebar. Risken förpenningtvätt begränsas därigenom också. I promemorian Reformerade bank- ochfinansieringsrörelseregler föreslogs även en beloppsbegränsning förnäringsidkare. Men den har tagits bort i regeringens förslag. Det innebäratt de kan ha en obegränsad behållning hos ett inlåningsföretag.Regeringen föreslår vidare en övergångsbestämmelse enligt vilken beloppsgränsenpå inte ska gälla för ett företag som vid lagens ikraftträdandedriver inlåningsverksamhet med stöd av övergångsbestämmelserna tilltidigare ändringar i bankrörelselagen och lagen om finansieringsverksamhet.Detta innebär att vissa sparkassor och äldre spar- och låneföreningarundantas från beloppsgränsen.Utskottet anser i likhet med och att det är viktigt att möjligheterna att utnyttja inlåningsföretagenför ekonomisk brottslighet och penningtvätt begränsas. Som framgått ovanhar utskottet tillstyrkt att företag som driver inlåningsverksamhet skaomfattas av lagen om åtgärder mot penningtvätt.Av finanspolisens statistik framgår att antalet ärenden som rör penningtvättunder var 8 080, och har siffran stigit till 10976.Ett viktigt inslag i kampen mot ekonomisk brottslighet är att upptäckaoch förhindra penningtvätt. Traditionellt sett har banker och andrafinansiella företag utnyttjats för att tvätta pengar som härrör från brottsligverksamhet. Därför är de flesta finansiella företag i sedan mångaår tillbaka skyldiga att bl.a. kontrollera identiteten hos den som mangör affärer med eller utför transaktioner åt. Företagen är också skyldigaatt rapportera misstänkta fall av penningtvätt till polisen. Det har påsenare år internationellt uppmärksammats att de som ägnar sig åt penningtvätti ökad utsträckning utnyttjar företag utanför den finansiella sektorn.Detta har lett till att de internationella regler som finns på området iolika avseenden har byggts på och utsträckts till företag och personerverksamma utanför den finansiella sektorn.I bereds nu en lagrådsremiss om skärpta regler motpenningtvätt. Enligt planerna ska en lagrådsremiss lämnas till Lagrådetunder maj månad och en proposition lämnas till i början av juni2004.Lagrådsremissen bygger på en promemoria som innehåller förslag tillskärpningar av den svenska lagstiftningen om penningtvätt. Förslagen byggerpå de ändringar av penningtvättsdirektivet som beslutades avEuropaparlamentet och rådet. Förslaget innebär bl.a. att skyldigheternaenligt penningtvättslagen, att kontrollera identiteten hos den man göraffärer med eller utför transaktioner åt och rapportera misstänkta fallav penningtvätt, utsträcks till företag som driver fondverksamhet samtfysiska och juridiska personer verksamma utanför den finansiella sektorn.Det gäller verksamhet som bedrivs av oberoende jurister, revisorer ochskatterådgivare.Kampen mot penningtvätt och finansiering av terrorism är mycket viktig.Sverige arbetar på bred front både nationellt och internationellt mot attterrorister och andra brottslingar ska kunna använda det finansiellasystemet för brottsliga syften.Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete pågår vad gäller penningtvättoch anser därför att resultatet av arbetet bör avvaktas innan riksdagentar ställning till om det behövs ytterligare åtgärder i denna del. Utskottetutgår ifrån att regeringen följer utvecklingen med största uppmärksamhetför att snabbt kunna ingripa om de planerade skyddsmekanismerna inte skullevisa sig vara tillräckliga.Utskottet anser att de krav som ställs på företagen motverkar risken förbrottslighet och ger ett tillfredsställande skydd för konsumenterna. Kraveninnebär bl.a. en utvidgad informationsplikt, ett kapitalkrav på 5 miljonerkronor för ekonomiska föreningar och för aktiebolag.Sammantaget tillstyrker utskottet alltså propositionens förslag i häraktuella delar och avstyrker Fi4 (fp) yrkande 2.BemyndigandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela föreskrifter om vilka åtgärder som ett kreditinstitutska vidta för att uppfylla bestämmelserna i 6 kap. 1-5 §§ lagen (2004:000)om bank- och finansieringsrörelse.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att i 6 kap. 1-5 §§ lagen (2004:000) om bank- ochfinansieringsrörelse föreslår regeringen övergripande bestämmelser om ettkreditinstituts rörelse. Bland annat ska ett kreditinstituts rörelse drivaspå ett sådant sätt att dess förmåga att fullgöra sina förpliktelser inteäventyras. I kapitlet finns vidare bestämmelser om riskhantering,genomlysning, sundhet samt riktlinjer och instruktioner.Bestämmelserna är rambestämmelser. Utskottet anser att det därför ärlämpligt att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fårmeddela föreskrifter om vilka åtgärder som ska vidtas för att uppfylla dekrav på soliditet m.m. som avses i 6 kap. 1-5 §§ lagen (2004:000) om bank-och finansieringsrörelse. Ett tillägg med denna innebörd bör därför görasi 16 kap. 1 § bank- och finansieringsrörelse.Lagförslagen i övrigtUtskottets förslag i korthetFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag - med vissa lagtekniskajusteringar - i den mån lagförslagen inte omfattas av vad utskottetföreslagit ovan.Finansutskottets ställningstagandeDen föreslagna lagen om bank- och finansieringsrörelse bör ändras såvittavser 12 kap. 12 §. Av den bestämmelsen framgår att ansökan om likvidationav en kreditmarknadsförening enligt 11 kap. 3 och 4 §§ lagen om ekonomiskaföreningar också får göras av . I propositionen 2002/03:147Överflyttning av vissa ärenden till Patent- och registreringsverketföreslås att , i stället för rätten, skahandlägga ärenden om likvidation av en ekonomisk förening på grund av attföreningen inte har gett in registreringsanmälan om behörig styrelse,verkställande direktör eller särskild delgivningsmottagare. Bestämmelsenfinns i lagen om ekonomiska föreningar och flyttas enligt förslaget ny 4 a §. Eftersom har möjlighet att ansökaom likvidation på denna grund bör 12 kap. 12 § i lagen om bank- ochfinansieringsrörelse utökas med en hänvisning till 11 kap. 4 a § lagen omekonomiska föreningar. har beslutat om lagförslagen med anledningav den nämnda proposition 2002/03:147. Lagarna trädde i kraft den 1 januari2004.Några av regeringens lagförslag bör också ändras för att de ska överensstämmamed lagen (2003:46 )om investeringsfonder. Propositionen En ny lag ominvesteringsfonder (2002/03:150) överlämnades till efterpropositionen Reformerade regler för bank- och finansieringsrörelse. Riksdagenhar fattat beslut om en ny lag om investeringsfonder.Lagändringarna trädde i kraft . Följande lagar bör såledesändras med anledning av lagen om investeringsfonder. 5 § och 14 kap. 5 §), lagen (1991:981) om värdepappersrörelse (2 kap.5 §), lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. (3 §), lagen (2000:35)om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag (2 §).Den föreslagna 22 § marknadsföringslagen (1995:450) bör ändras för attöverensstämma med den lydelse paragrafen fått efter ändringen i propositionenObeställd e-postreklam (2003/04:43). har fattat beslut, ochlagändringen gäller från den 1 april 2004.Vidare bör lagen (1999:158) om investerarskydd ändras på så sätt atthänvisningen till bankrörelselagen ändras till en hänvisning till lagen ombank- och finansieringsrörelse (2 § 3). Lagen bör också justeras medanledning av lagen (2003:46) om investeringsfonder. Slutligen bör hänvisningentill lagen om värdepappersfonder ändras.Lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål bör justeras(5 kap. 10 §). Genom propositionen om investeringsfonder infördes enhänvisning till lagen om investeringsfonder. Regeringen föreslår nu en nylydelse av 10 § och även att rubriken ändras. Genom ändringarna i den nuaktuella proposition 2002/03:139 kommer bestämmelsen att hänvisa till delagar där en uppgiftsskyldighet införs. Hänvisningarna kommer såledesinte längre att gälla de allmänna bestämmelserna om tystnadsplikt. Därförbör hänvisningen till lagen om investeringsfonder ändras till 2 kap. 20§ och inte 19 § som föreslås i propositionen om investeringsfonder.En lagteknisk samordning bör ske av de i proposition 2003/04:34 om Patent-och registreringsverkets organisation föreslagna ändringarna i aktiebolagslagen,ändring i bankrörelselagen (1987:617) och ändring i lagen (1992:160) omutländska filialer m.m. Dessa lagar är också föremål för ändringsförslagi den här aktuella proposition 2002/03:139 Reformerade regler för bank-och finansieringsrörelse. För att uppnå en lagteknisk samordning mellanförslagen i proposition 2003/04:34 och i proposition 2002/03:139 harnäringsutskottet överlämnat de nämnda förslagen till finansutskottet.Finansutskottet föreslår att namnet ändrastill Bolagsverket.Övriga frågor, motioner från allmänna motionstiden och 2003Tillgång till betalningssystemetUtskottets förslag i korthetAtt kunna utnyttja infrastrukturen i betalningssystemet är viktigt ävenför de små bankernas förmåga att kunna konkurrera om privatpersonernastransaktionskonto.Utskottet anser därför att bör begära att regeringen låtergenomföra en kartläggning av de nya förutsättningarna för betalningssystemenoch belysa om tillgången till infrastrukturen i betalningssystemen kanutgöra ett hinder för de små aktörerna på marknaden och på så sätt förhindraen utveckling mot ökad konkurrens. Utskottet tillstyrker mot den bakgrundendelvis motionsyrkanden om tillgång till betalningssystemet.MotionernaI motion 2002/03:Fi249 av m.fl. (v) anför motionärerna attstorbankernas dominans präglar inte minst betalningssystemets infrastruktur.Det gäller framför allt system för kort- och girobetalningar samtkontantuttag. Systemen ägs och kontrolleras i stor utsträckning av de storabankkoncernerna. Villkoren för tillträde till infrastrukturen ibetalningssystemet är av central vikt för de mindre bankernas förmåga attkonkurrera om privatpersoners transaktionskonton. De mindre bankerna flera tillfällen framfört att de fått betala ett för högt pris föratt få tillgång till systemen. Motionärerna anför vidare att till skillnadfrån vad som gäller i många andra länder saknas särskilda regler omtillträde till infrastrukturen på bankmarknaden. De mindre bankernaskonkurrensproblem till följd av villkoren för tillträde tillinfrastruktursamarbetenai betalningssystemet har påtalats och av ett antalolika institutioner, bl.a. och Konkurrensverket.Motionärerna anser att regeringen bör utreda villkoren för tillträde tillinfrastrukturen i banksektorn.I motion 2003/04:Fi256 av () anför motionären att detär viktigt med konkurrens i bankvärlden. I finns ingen statliginfrastruktur för bankväsendet. Det finns det i flera av de nordiskaländerna. I ägs dessa system av de stora bankerna som har lagt nermycket pengar på systemen . Det har medfört att det blivitför dyrt för nya och små banker att ansluta sig till systemen. Motionärenanser att det är nödvändigt att har en infrastruktur som är öppenför nya aktörer på marknaden. Motionären anser att regeringen bör geuppdrag till , eller Finansinspektionenatt utreda en reglering för anslutningsmöjlighet till betalsystemen.Viktigt är att det blir möjligt att ansluta sig till en rimlig kostnad.I motion 2003/04:Fi302 av () anför motionären att det är viktigtmed konkurrens i bankvärlden. Det behövs en marknadssituation som intemissgynnar små banker. Motionären anser att det är nödvändigt att Sverigehar en infrastruktur som är öppen för nya aktörer på marknaden. Det börskapas en infrastruktur för bankväsendet som undanröjer hinder för småbankeroch som syftar till att ta till vara intressen hos småbankernas kundkrets.Motionären anser att frågan bör utredas.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att konkurrensenfungerar även i betalningssystemets infrastruktur och att den kommerkonsumenterna till godo i form av utökade och förbättrade tjänster samtlägre kostnader. I finns inte på samma sätt som tidigare en statliginfrastruktur för bankväsendet. Exempelvis har postgirot som tidigareägdes av det statliga gjorts om till ett fristående aktiebolagoch sålts till Nordea. De stora bankerna har gemensamt låtit utvecklabankgirosystemet. Det finns enligt utskottets mening ingenting som tyderpå att utvecklingen av den finansiella strukturen har varit till nackdelför konsumenterna.Utskottet har ovan tillstyrkt förändringar i lagstiftningen som innebäratt bankernas inlåningsmonopol avskaffas. Därmed öppnas möjligheter förnya aktörer att agera på inlåningsmarknaden vilket väntas främja konkurrensenytterligare. Det kan dock finnas anledning att följa hur förutsättningarnaför de mindre aktörerna på marknaden utvecklas så att de avsedda syftenamed den nu föreslagna reformeringen uppnås. Utskottet anser därför attriksdagen bör begära att regeringen låter genomföra en kartläggning av denya förutsättningarna för betalningssystemen och belysa om tillgångentill infrastrukturen i betalningssystemen kan utgöra ett hinder för desmå aktörerna på marknaden och på så sätt förhindra en utveckling motökad konkurrens. Vad utskottet anfört bör som sin meningtillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet delvis motionerna2002/03:Fi249 (v), 2003/04:Fi256 (mp) och 2003/04:Fi302 (v).Överföringstider för finansiella transaktionerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om långa överföringstider med hänvisningtill de uppgifter som redovisar.MotionernaI motion 2002/03:Fi235 av () anför motionären att efterdet att bankerna fick ekonomisk hjälp har mångaifrågasatt bankernas agerande. Det är många enskilda som blir upprördaöver hur bankerna "fintar" bort pengar efter insättningeller överföring. Det är inte ovanligt att det kan gå tre eller fyra dagarsom man tappar ränta vid sådana transaktioner, vilket är helt oacceptabelt.Pengarna finns och överföringen sker sekundsnabbt med datorns hjälp, menbanken slipper att betala ränta för dessa "valideringsdagar". Det är enintern banktradition som måste brytas. Eftersom riksdag har gettbankerna hjälp i en svår situation, med det målet att inte den enskildabankkunden skulle drabbas, har man också rätt att ställa krav på hurbankerna uppträder.I motion 2002/03:Fi283 av m.fl. (s) påpekar motionärernaatt den svenska bankmarknaden har genomgått ett snabbt tillfrisknandeefter den akuta kris som rådde . En sammanslagningav banker har medfört koncentration på marknaden. Färre banker ger minskadkonkurrens och sämre urval för konsumenterna. Det finns ett fåtal aktörersom har merparten av kunderna på marknaden. De stora bankerna känner sigsäkra på sina kunder och sin ställning på marknaden, och att det ledertill en allt större nonchalans mot kunderna. Det finns ett utbrett missnöjemot monopoltendenser. Många bankkunder känner vanmakt och frustrationöver bankernas hanterande av inlåningsräntor, avgifter m.m. Ett exempelpå den bristande service som många kunder upplever är de orimligt långaöverföringstiderna vid betalning mellan vissa banker. Svenska banker ärmed överföringstider på i värsta fall bland delångsammaste i på att överföra pengar till andra länder. Samtidigtligger de i topp i EU när det gäller att ta ut avgifter för överföringarna.Motionärerna anser att åtgärder bör vidtas för att stärka konsumenternasställning på de finansiella marknaderna.I motion 2003/04:Fi219 av och (båda c) anförmotionärerna att för att samarbetet mellan de nordiska länderna ska fungeraväl krävs att regler och hinder för ekonomiskt utbyte underlättas. Dethar visat sig en så enkel sak som överföring av pengar fungerar olikamellan de nordiska länderna. Det visar sig att det tar änförväntat och att det från bankernas sida tas ut avgifter som för mångater sig orimliga i sammanhanget. De nordiska länderna borde genom tyngdenoch traditionen i det nordiska samarbetet ha lättare att hantera dessafrågor än många andra grupperingar av stater. Inom EU är ambitionen attavskaffa handelshinder som hindrar tillväxt och ekonomisk utveckling såvälsom mellanmänskliga kontakter. kan därför i detta hänseende gåföre och visa hur enklare regler på detta område kan samordnas för attgenom det goda exemplet sprida arbetsmetoden på den inre marknaden.Motionärerna anser att det finns anledning att utvärdera hurbetalningsöverföringarsker mellan de nordiska länderna.Finansutskottets ställningstagandeI (2003:4) behandlasdessa frågeställningar. Av rapporten framgår att efter det att inspektionenhar börjat granska bankernas betalningsöverföringar och påpekat bristerhar tiden för överföring nästan halverats. Likaså har fall där avgiftertas ut av den mottagande banken kraftigt minskat. Även på EU-nivå sesfrågan om överföringstider över. Inspektionen påpekar i rapporten att denkommer att använda sig av sanktioner om det inte sker tydliga förbättringar.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2002/03:Fi235 (kd),2002/03:Fi283 (s) och 2003/04:Fi219 (c).Förkommen bankbokUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om förkommen bankbok.MotionenI motion 2003/04:Fi207 av () påpekar motionären att det ärviktigt att hålla reda på sin bankbok, men trots försiktighet kan dethända att en bankbok förkommer. För att man ska kunna få ut de pengar somfinns på en bankbok krävs en spärrtid innan man får göranågot uttag. Detta beror på att man inte kan uppvisa själva boken. Därutöverska kontoinnehavaren annonsera i de publikationer som banken anger. Dekostnaderna ska betalas av kontoinnehavaren. Först efter dessa åtgärderoch denna spärrtid kan kontoinnehavaren få ut sina pengar och man dödarbankboken. Bestämmelserna är krångliga och den långa spärrtiden, sexmånader, alltför lång. Eftersom det inte är så vanligt med bankböcker somdet var tidigare, bör det finnas möjligheter till ändringar i lagen somger en enklare hantering vid förkommen bankbok.Finansutskottets ställningstagandeBestämmelser om motböcker i banker finns även i andra lagar än ibankrörelselagen, t.ex. i lagen om skuldebrev. Om paragrafen upphävs - somkommittén föreslog - skulle det innebära en påtaglig materiell förändringför den som innehar en motbok. Den bör finnas kvar i avvaktan på att enöversyn görs av bestämmelser i andra lagar som behandlar motbok i bank.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi207 (s).SBAB som alternativ kreditgivare på bostadsmarknadenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör enligt utskottet inte göra några uttalanden om vilken typav lån som bör ge. Motionen avstyrks.MotionenI motion 2003/04:Fi294 av () anför motionären att fler avde få existerande fullskalebankerna och de nya nischbankerna fokuserarsin kreditgivning till den tämligen riskfria bostadslånemarknaden ochallt färre intresserar sig för företagskrediter.En kreditgivande aktör som varit ett alternativ på bostadslånemarknadenhar varit statliga . saknar dock eget topplåneinstitut och bolagethar därför kommit i kläm mellan större kreditgivare som har egna hypoteksbolagoch topplåneinstitut. De har haft förmåga eller tillåtelse att gå högrei sin utlåning än de av marknadsvärdet som gäller för . harbeslutat att anpassa sig till de heta marknaderna i storstäder ochuniversitetsstäder och i praktiken överge återstoden av liksom attöverge företagsmarknaden.Motionären påpekar att beslutet är oacceptabelt sett ur statsmaktenssynvinkel. existerar som ett säkert alternativ, ett slags ytterstalivlina för hela landets bostadsförsörjning. Något annat rimligtexistensberättigande har knappast enligt motionären.Motionären anser därför att regeringen måste överväga mycket noga om inteSBAB ska förses med ett eget topplåneinstitut eller förses med en sådansamarbetspartner att verksamheten kan bedrivas över hela nationen och påalla rimliga marknader.Finansutskottets ställningstagandeAnledningen till att inte har något eget topplån är att detmedför en högre risk i bolaget. Det är en fråga för ägaren, regeringen,om man vill förändra detta. Utskottet anser inte att bör göranågot uttalande i frågan varför motion Fi294 (s) avstyrks.KreditupplysningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om förändrade regler för kreditupplysningmed hänvisning till det översynsarbete som pågår inom Justitiedepartementet.MotionernaI motionerna 2002/03:Fi215 av m.fl. (v) och 2003/04: Fi210av m.fl. (v) anser motionärerna att det är nödvändigt attse över möjligheten att införa en beloppsgräns under vilkenbetalningsförsummelseröver huvud taget inte ska bli föremål för registrering ikreditupplysningsregister.En beloppsgräns kan var knuten till en enskild skuld eller till ettsammanlagt skuldbelopp. I sammanhanget anser vi också att man bör övervägaatt förkorta gallringstiderna för mindre betalningsförsummelser. Översynenav beloppsgränser och gallringstid ska göras med beaktande av personligintegritet och med beaktande av vilka uppgifter som anses vara nödvändiga,adekvata och relevanta i ett kreditupplysningsregister.Kreditupplysningsföretag kan, med stöd i en regeringsrättsdom, lägga utuppgifter om en persons betalningsanmärkningar på Internet, utan att densom berörs behöver informeras.