bet · GS01UBU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Utbildning inom komvux,som har förekommit i begränsad omfattning ,är enligt motionärerna otillräcklig. I den andramotionen begär motionären att regeringen skallkartlägga behovet av utbildningsinsatser för att ökakunskapen i medicinsk fotvård. Även hon anser attdet behövs en högskoleutbildning i detta.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande med hänvisning tillatt regeringen i propositionen (s. 118) förklaratatt skalltilldelas resurser för att bedrivahögskoleutbildning i medicinsk fotvård.Förstärkning av vissa lärosäten och vissaregionerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om attvissa lärosäten skall tilldelasuniversitetsstatus eller vetenskapsområde.Riksdagen bör också avslå motionsyrkanden omförstärkningar i övrigt av vissa lärosäteneller regioner.Jämför reservation 34 (m, fp, kd) - motiv.MotionernaElva motioner innehåller förslag om att vissahögskolor skall få universitetsstatus ellertilldelas vetenskapsområde.Motion 2004/05:Ub222 (kd) yrkande 2 föreslår skall tilldelasuniversitetsstatus. Tre motioner - 2004/05:Ub273(c), 2004/05: T260 (fp) yrkande 4 och 2004/05:N409(fp) yrkande 30 - gäller universitetsstatus , medan motionerna 2004/05:Ub449(fp) yrkande 1 och 2004/05:Ub453 (s) gäller sådanstatus för . I samtliga motionerhänvisas till respektive lärosätes ansökan omuniversitetsstatus och dess goda förutsättningar attvara universitet. Motionerna från folkpartiledamöterframhåller särskilt att det enbart ärkvalitetsmässiga överväganden som skall avgöra.Högskolan i bör enligt motionerna2004/05:Ub252 (fp) yrkande 1, 2004/05:Ub280 (v) och2004/05:Ub301 (kd) tilldelas vetenskapsområdetteknik.Enligt motion 2004/05:Ub222 (kd) yrkande 1 tilldelas humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde.I motion 2004/05:Ub286 (kd, m, fp, c) yrkande 3hävdas att bör tilldelasvetenskapsområdet teknik och därmed få möjlighet attförverkliga tekniska högskola.Enligt motionärerna har såväl i ansökt om teknisktvetenskapsområde.I ett stort antal andra motioner framförs förslag omförstärkningar i övrigt av vissa lärosäten och vissaregioner. Yrkandena redovisas här i geografiskordning, från norr till söder till väster.Motion 2004/05:Ub344 (m) handlar om att , som har ett lågtforskningsanslag i förhållande tillgrundutbildningens omfattning, bör tillförsäkras etttillskott som innebär höjning av anslagen tillvetenskapsområdena. I motion 2004/05:Ub370 (s)föreslår motionärerna att sjöbefälsutbildning skallbyggas upp i . För en sådan etablering talarenligt deras mening starka positionnär det gäller maskinsidan och utbildning förunderhåll samt det faktum att Sjöfartsverketsisbrytarflotta är lokaliserad till Luleå.Forskningen i behöver byggas upp,breddas och fördjupas, hävdar motionärerna i motion2004/05:Ub369 (s).Enligt motion 2004/05:Ub309 (c) bör ettforskningscentrum för sociala uppfinningar ochinnovationsprocesser inrättas vid universitet.Motionären hänvisar till betänkandet Innovativaprocesser (SOU 2003:90), där det föreslagits att tvåsådana centrum skall inrättas.I motion 2004/05:Ub382 (s) skriver motionärernaatt behöver få utökadeanslag både till grundutbildning och till forskningoch forskarutbildning. I dess forskningsstrategiskaplan för 2005-2008 anges sex profilområden: skogensom resurs, digitala samhällen, kulturarv ochdemokratiutveckling, välfärdssamhällets utmaningar,lärande och bildning samt turism, idrott ochupplevelseteknologi. Samma motionärer föreslår imotion 2004/05:Ub379 (s) att sjöbefälsutbildning pånytt skall lokaliseras till . De anserdet oroande att så få personer från sökersig till sådan utbildning sedan den försvunnit frånHärnösand och enbart anordnas i och Göteborg.Motionärerna påpekar också att 200 nya platserutlovades i samband med försvarsbeslutet menatt löftet ännu inte har uppfyllts.Också i motion 2004/05:Ub214 (m), som pläderar förHögskolan , åberopas löften i samband medtidigare nedläggning av Dalregementet. Enligtmotionären utlovades då 150 nya högskoleplatser, mennya pengar till dessa kom aldrig. Det är viktigt förDalarnas län att ha en högskola som ges resurser attväxa, heter det i motionen.I motion 2004/05:Ub222 (kd) skriver motionären bör få kompensation för sittutvidgade utbildningsuppdrag (yrkande 4). Högskolanfick medel till ytterligare 400 platser, menpå grund av sökandetrycket satsade man medanvändning av egna resurser ännu mera. har dessaegna resurser redan uttömts, meddelar bör också få ett långsiktigtstörre anslag till forskning (yrkande 5). Enligtmotionären är andelen forskningsmedel orimligtliten för , om man jämför medmotsvarande andel för tekniska högskolaeller för (yrkande 6). Hanföreslår ett tillkännagivande till regeringen omMälardalens högskolas betydelse för att bidra tillatt fler får högre utbildning och forskarutbildningi landet (yrkande 7). Vidare anser han , som anordnar vissakonstnärliga utbildningar, också bör få medel förkonstnärligt utvecklingsarbete (yrkande 8).Slutligen anser motionären att de platser förutbildning i dans, som erbjuds vid denna högskola isamarbete med , bör permanentas somtillhörande (yrkande 9)och stad har enligtmotion 2004/05:Ub482 (kd, m, fp, c) tagit initiativtill att skapa en i Västerås.Detta skulle innebära att vissa utbildningar förtrafikflygare, flygtekniker och flygmotormekaniker,som anordnats som påbyggnadsutbildningar ikommunal vuxenutbildning, skulle omvandlas tilltvååriga högskoleutbildningar. Om den önskvärdaförändringen skall kunna genomföras behövs beslut omextra medel till , skrivermotionärerna.Örebro universitet bör enligt motion 2004/05:Ub395(kd) få medel för att finansiera sina kostnader förtolkar till döva, dövblinda och hörselskadadestudenter direkt under sitt eget anslag, i ställetför att som söka och tilldelas sådana medel ur enanslagspost som disponeras av (anslag 25:28). förekommer det attteckenspråkiga studenter som blivit antagna tillolika utbildningar vid inte kanerbjudas tolkning och därför inte kan gå denutbildning de antagits till. Situationen blir enligtmotionären alltmer ohållbar som går, itakt med att fler och fler tolkanvändare söker sigtill akademiska studier. Samme motionär hävdar imotion 2004/05:Ub356 (kd) att universitetbehöver en permanent höjning av sitt takbelopp,vilket enligt hans mening kan ske genom omfördelningfrån de lärosäten som inte förmår utnyttja sinatilldelade resurser.Motion 2004/05:Ub388 (s) tar upp behovet avsatsningar på högre utbildning och forskning iKarlskoga. håller på att utvecklaett regionalt campus där, vilket medförextrakostnader på 4, 6 respektive 7 miljoner kronorunder , meddelarmotionärerna. De anser att det dessutom krävs enminst femårig forskningssatsning om 10 miljonerkronor , som kan möjliggöra en forskarskolainom modellering och simulering samt rekrytering avvetenskapliga nyckelpersoner.Enligt motion 2004/05:Ub374 (fp) bör fullständigjur.kand.-utbildning anordnas vid Örebrouniversitet. har ansökt om examensrättför juris kandidatexamen. Motionären är medveten omatt det är som avgör den frågan, menhan framhåller att saken i grunden avgörs avregeringens anslagsfördelning och vilken profil manväljer, inte minst i sin forskningspolitik.Ökat antal högskoleplatser i Stockholmsregionenförordas i motionerna 2004/05:Ub491 (s) och2004/05:N239 (kd) yrkande 4. Andelen ungdomar somgår vidare till högskolan är enligt båda motionernabland de minsta i landet. Utbyggnaden bör i förstahand ske i de delar av regionen som saknarhögskoleplatser eller som behöver fler sådana, såsomSödertörn.En forskarskola om fibromyalgi och långvarigsmärta och ett för fibromyalgi börenligt motion 2004/05:Ub451 (fp) yrkandena 3 och 4förläggas till . Enligtmotionärerna behövs det mer forskning om reumatiskasjukdomar, och den forskning som bedrivs måste varalångsiktig. Kostnaden för forskarskolan får intedrabba nuvarande verksamhet, varföruniversitetet måste få full kostnadstäckning, anserde.I samma motion, yrkande 2, föreslås att det vidLunds universitet skall inrättas en forskarskola förreumatiska ledsjukdomar och artros.Ett Campus , liknande det Campus Helsingborgsom finns inom , skulle enligtmotion 2004/05:T335 yrkande 8 vara ett lyft för helaÖsterlens utveckling.I motion 2004/05:Ub449 (fp) yrkande 2 föreslås attMalmö högskola och skall tilldelasett ökat antal studieplatser. Dessa lärosäten drartill sig många sökande, och är en avde högskolor som har lyckats bäst med att fåstudenter från icke studievana miljöer att börja påhögskolan, framhåller motionärerna. drarbåda lärosätena ned antalet studieplatser, eftersomman inte längre klarar av att upprätthålla denöverproduktion gentemot anslagen som man tidigarehar genomfört, heter det i motionen.Enligt motion 2004/05:Ub450 (fp) bör den skånskalivsmedelsforskningen stödjas genom en långsiktigfinansiering på fakultetsnivå. En forskarskola påområdet bör enligt motionärerna inrättas vid Lundsuniversitet.En forskarskola i fiskekologi och fiskeribiologibör enligt motion 2004/05:Ub434 (fp) inrättas vidHögskolan i . Denna högskola har enligtmotionären byggt upp kompetens som passar perfektför att tackla många av de av Havsmiljökommissionenaktualiserade frågorna. Samme motionär anser enligtmotion 2004/05:Ub433 (fp) yrkande 1 att takbeloppetför bör höjas. Motionärenhänvisar till att högskolan har högt söktryck ochatt den har överproducerat i förhållande till sitttakbelopp, vilket bara går under en mycket begränsadtid.I motion 2004/05:Ub359 (s) begärs att regeringenskall lägga fram förslag om etablering av enhögskoleutbildning i med inriktning pålivsmedel. Den bör enligt motionärerna knytas tillHögskolan i stort antal motionsyrkanden gällerVästsverige.Enligt motion 2004/05:N401 (fp) yrkande 8 behövsen översyn av resursbehovet för forskning. Chalmersskall ha ställning som teknisk högskola ivärldsklass och Invandrarakademien i bör blien permanent nationell resurs, anser motionärerna.Motion 2004/05:Ub439 (s) pläderar för en satsningpå forskning och forskarutbildning i (yrkande 1). Utbyggnaden av högskolan i regionen börfortsätta (yrkande 2). Läkarutbildningen ochvårdutbildningarna bör tillföras fler platser(yrkandena 3 och 4). En nätverksbaserad forskarskolai vårdvetenskap bör etableras i regionen, därlärosätena har mycket goda förutsättningar för attanordna en sådan (yrkande 5). Ett nationellt centrumför arbetsintegrerat lärande bör inrättas vidHögskolan i /, som är ledandeinom området och bör ges fortsatta resurser för attutveckla sitt nationella uppdrag (yrkande 6). Detbör också göras en fortsatt satsning på form, designoch medier i (yrkande 7). ,, Halmens hus i ,på och Textilhögskolan i enligt motionärerna viktiga resurser som gergoda förutsättningar för att form- ochdesignverksamheten kan växa och utvecklasytterligare.Motion 2004/05:Ub288 (fp) handlar om iGöteborg. Staten bör enligt motionären ta ett störreansvar för att skall få en tryggfinansiell försörjning (yrkande 1). Universeumsverksamhet bör användas som en inspirationskälla ilandet för att öka svenska elevers intresse förnaturvetenskap och teknik samt för samspelet mellandessa ämnen och kulturen (yrkande 2).Enligt motionerna 2004/05:Ub308 (m), 2004/05:Ub410(s) och 2004/05: Ub505 (fp) är det viktigt attHögskolan i även fortsättningsvis kan utvecklaInvandrarakademien. Denna bör enligt den sistnämndamotionen få en filial i och utvecklas nationell resurs.I motion 2004/05:Ub320 (c, fp, kd) föreslås attHögskolan i skall få rätt att utfärdamasterexamen. Motionärerna syftar på ett förslagfrån en arbetsgrupp i (Ds2004:2) att det skall införas två olikamasterexamina, en ettårig och en tvåårig, och attdet skall krävas särskilt beslut av Högskoleverketför att lärosäten som inte är universitet eller harrätt vetenskapsområde skall få utfärda den tvåårigaexamen.Högskolan i /tas upp i motion2004/05:Ub394 (kd). Motionären framhåller attmedieindustrin växer kraftigt i högskolansnärområde, framför allt beroende på att Film i Västi har utvecklats till en av de störstafilmproducenterna i . Högskolan iTrollhättan/har utvecklat ett antal film-och medieutbildningar som för att kunna fortlevabehöver adekvata resurser. Prislappen förutbildningsområdet Media bör få tillämpas vidHögskolan i /, anser motionären.Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör enligt utskottets mening avslåyrkandena om universitetsstatus ochvetenskapsområde.Utskottet delar regeringens uppfattning (redovisadi proposition 1996/97:1 utg.omr. 16) att regeringenskall besluta om att ge benämningen universitet tillhögskolor som begärt detta och som uppfyller ettantal krav när det gäller omfattning och bredd igrundutbildning, forskning och forskarutbildningm.m. Innan regeringen beslutar skall Högskoleverketpröva huruvida högskolan i fråga har nått den nivåsom erfordras. Utskottet delar också regeringensuppfattning, uttalad bl.a. av utbildningsministern ien interpellationsdebatt med en av motionärerna den18 , att det också måste föreliggastatsfinansiella förutsättningar, om ytterligarehögskolor skall bli universitet eller tilldelasvetenskapsområde (prot. 2003/04:130).Riksdagen bör även avslå övriga yrkanden omförstärkningar av vissa lärosäten och vissaregioner.Utskottet utgår från att regeringen även iframtiden kommer att beakta såväl behoven irespektive region som efterfrågan från studenternaoch lärosätenas möjligheter att erbjuda utbildningav god kvalitet, när förslag om utbyggnad elleromfördelning av resurser till universitet ochhögskolor bereds.Inrättande av forskarskolor beslutas normalt avlärosätena själva. När det gäller forskarskolor ifiskekologi och fiskeribiologi noterar utskottet,liksom , att i sittbetänkande En nationell marin strategi (SOU 2003:72)föreslog att sådana skulle bli inrättade vidGöteborgs, och ianslutning till de som finns där.Förslag om att etablera sjöbefälsutbildning iNorrland har behandlats av vid de tresenaste riksmötena. Liksom tidigare vill utskottetframhålla att sjöbefälsutbildning kräver mycketdyrbara investeringar, för vilka det inte finnsutrymme för närvarande.Betänkandet Innovativa processer, som åberopas imotion 2004/05:Ub309, bereds iRegeringskansliet ().Förslagen från den arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet som har genomfört enöversyn av vissa examensfrågor i högskolan och bl.a.lagt fram förslag om masterexamen bereds likaså inomRegeringskansliet (Högre utbildning i utveckling.Bolognaprocessen i svensk belysning. Ds 2004:2).Riksdagen bör inte föregripa regeringensställningstagande i någondera frågan.Högskoleverket har beslutatatt får utfärda juriskandidatexamen.Universeum i är ett s.k. science center(teknik- och naturvetenskapscentrum) som fårstatsbidrag ur anslaget 25:75 Särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. Alla sådanacentrum har till syfte att öka svenska eleversintresse för naturvetenskap och teknik. Utskottetförutsätter att regeringen fördelar tillgängligamedel för sådana på bästa möjliga sätt.Att olika utbildningsområden har olika storaersättningsbelopp för helårsstudenter ochhelårsprestationer (s.k. prislappar) är ettgrundläggande inslag i det nuvaranderesurstilldelningssystemet, som befinner sig underutredning. Utskottet anser inte att börgöra något uttalande om vilka lärosäten som skall fåtillämpa ersättningsbeloppen för utbildningsområdetMedia, som är högre än för något annatutbildningsområde.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandet omdeltagande i ochmotionsyrkandet om att jämställa naturskolormed teknik- och naturvetenskapscentrum.Jämför särskilt yttrande 9 (v).Motionerna och utskottets ställningstagandeUniversity of the Arctic är enligt motion2004/05:Ub366 (s) ett samarbete mellan universitetoch högskolor runt . För det svenskadeltagandet står , och . Motionärerna anserdet angeläget att fullt ut deltar i dennasamverkan och att av de högskolor och universitet somfinns med. Därför är det viktigt att regeringenkontinuerligt ser över det svenska deltagandet,heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Inom ramen för de anslag som står till de berördalärosätenas förfogande står det dem fritt att deltai internationellt samarbete. Enligt utskottetsmening är det värdefullt att de nämnda lärosätenahar engagerat sig i 2004/05:Ub384 (mp) handlar omutomhuspedagogik. I landet finns ca 70 naturskolor,som har utvecklat just utomhuspedagogiken.Motionärerna skriver att man bör se över möjlighetenatt definiera naturskolor på samma sätt som teknik-och naturvetenskapscentrum, vilket skulle kunna göranaturskolorna berättigade till statligt stöd påsamma sätt som dessa (yrkande 5).U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet.Teknik- och naturvetenskapscentrum (sciencecenters) får som nämnts statsbidrag ur anslaget25:75 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. Att göra naturskolor berättigade tillstatsbidrag skulle självfallet få konsekvenser föranslagsbehovet. har inget underlag för attbedöma hur stort detta skulle bli.4 Vissa centrala myndigheter m.m.InledningI detta avsnitt behandlar utskottet anslagen25:78-25:83 som avser myndigheterna ,Verket för högskoleservice, , förstudiestöd, Internationella programkontoret förutbildningsområdet samt myndigheten för Sverigesnätuniversitet. Dessutom behandlas anslagen 25:84Kostnader för medlemskap i m.m. och25:85 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.ResultatRegeringen lämnar i budgetpropositionen bl.a.följande uppgifter om verksamheten vid myndigheternaunder år 2003.Högskoleverkets främsta uppgift är att granskakvaliteten i högskolans verksamhet och att främjakvalitetsutvecklingen. har nio rapporterpublicerats. I vissa fall har granskningarna letttill att examensrätter har ifrågasatts, och kritikenhar resulterat i att högskolorna har vidtagitåtgärder som har höjt kvaliteten. Regeringen bedömeratt utvärderingar av såväl grundutbildningen somforskarutbildningen vid universitet och högskolorhar bidragit till att kvaliteten har förbättrats.Högskoleverket följer också den nationella ochinternationella utvecklingen inom områdetkvalitetsgranskning. Antalet tillsynsärenden harökat jämfört . Dessaärenden har till största del gällt enskildastudenters rättssäkerhet, och flera har haft storprincipiell betydelse för universitet och högskolor.Lärosätena har godtagit verkets bedömningar ochändrat den lokala regeltillämpningen. Regeringen görbedömningen att de mål som uppställts förHögskoleverkets verksamhet har uppfyllts.Verket för högskoleservice (VHS) genomförde densamordnade antagningen till inom de uppsatta tids- ochkostnadsramarna. Fler sökande anmälde sig under 2003via VHS hemsida jämfört med . Antalet ärendenavseende bedömning av utländska gymnasiebetyg harökat , och under budgetåret2003 fick VHS i förstärkning för attminska handläggningstiderna för bedömning avutländska gymnasiebetyg. harhandläggningstiderna minskat, och antalet ärendensom avslutats har ökat jämfört med 2002.Regeringen gav VHS i uppdrag att isamarbete med universitet och högskolor utveckla ettnytt flexibelt antagningssystem för såväl samordnadsom lokal antagning. konstaterade verketen försening i utvecklingsarbetet, och i stället föratt kunna tas i bruk till skerdetta till . Beträffande VHSupphandlingsverksamhet har antalet uppdrag minskatunder 2003. Upphandlingsvärdet är trots dettaungefär i nivå med värdet föregående år. Färreuniversitet och högskolor anlitade VHSupphandlingstjänster jämfört med ,medan övriga statliga myndigheter anlitade VHS ihögre omfattning.Antalet ansökningar om studiestöd till () har minskat under2003. Enligt CSN:s regleringsbrev var målenför myndighetens tilldelnings- ochåterbetalningsverksamhet att den genomsnittligatiden för ärendehandläggning skulle kortas. Måletvar också att andelen beslut i studiestödsärendensom kan hanteras maskinellt skulle öka. Under 2003har handläggningstiden för studiemedel för studier iSverige förkortats från 20 . Andelenstudiemedelsärenden som hanteras helt maskinellt harökat till totalt . Enligt CSN:s regleringsbrevför 2003 var målen för myndighetens service ochinformation bl.a. att andelen inkommande samtal sombesvaras skulle öka, liksom andelen inkommandesamtal som besvaras . Även andelennöjda kunder skulle öka. har det totalaantalet besvarade samtal emellertid minskat med12 %, och den andel samtal som besvarades inom treminuter har också minskat. Däremot har utnyttjandetav självservicetjänsterna på webbplatsen ökat.Kundundersökningen som gjordes 2003 visar attandelen nöjda kunder är oförändrad jämfört med åretdessförinnan.Regeringen bedömer att administrationen avstudiemedel för studier i harpräglats av en positiv trend med kortarehandläggningstider. Arbetet med att fortsättaeffektivisera hanteringen av ärenden måste enligtregeringen fortsätta som effektivitetenbalanseras mot kraven på rättssäkerhet. Regeringenkonstaterar dock att CSN inte lyckadesbibehålla den positiva trend som präglademyndighetens service . Det fanns storabrister i tillgängligheten, som har fått ståtillbaka då myndigheten prioriterat beslut omstudiestöd och utbetalning. En förklaring är attmyndigheten haft ett ansträngandeverksamhetsår då den vidtagit åtgärder för attlångsiktigt förbättra tillgänglighet och service. Deåtgärder som vidtagits, bl.a.organisationsförändringar och en satsning påvidareinformatörer, bedöms vara framgångsrika.Regeringen understryker dock vikten av attmyndigheten arbetar med att återvinna ochupprätthålla en god servicenivå och avser att nogafölja utvecklingen gällande tillgängligheten.Regeringen bedömer att CSN:s administration av detnya rekryteringsbidraget och samverkan medkommunerna har fungerat väl. Handläggningen avrekryteringsbidraget har i stor utsträckning kunnathanteras maskinellt, och handläggningstiden varkortare än en vecka.Under 2003 har CSN identifierat och korrigeratväsentliga fel i sin redovisning orsakade av bristeri tidigare års interna styrning och kontroll.Myndigheten har för fått enrevisionsberättelse med invändning avRiksrevisionen. har CSN vidtagit åtgärderför att förbättra den interna () harenligt regeringen visat ett bra resultatvad gäller balansen mellan ärendehantering ochservice. De mål för handläggningstider somregeringen har fastställt har uppnåtts, och servicentill allmänheten bedöms som god. inkomdrygt 5 300 ärenden, en ökning jämfört medföregående år. Av de närmare 6 000 ärenden somhanterades beslutades avmyndighetens direktör och av nämnden. Devanligast förekommande överklagandena har gälltantal studiemedelsveckor på grundskole- ochgymnasienivå samt studieresultatsprövning. ÖKSsvarade på 18 500 telefonsamtal , vilketvar fler än tidigare år.Internationella programkontoret förutbildningsområdet ansvarar för genomförandet avolika EU-program samt vissa nordiska och nationellastipendieordningar för främjande av internationelltarbete. Regeringen bedömer att det svenskadeltagandet inom de program som myndigheten svararför huvudsakligen är på en tillfredsställande nivå.Insatser bör dock göras för ökat deltagande inomvissa delar av programmen, bl.a. inom ochLeonardo da Vinci.Myndigheten för bildadesden . Myndigheten har stöttlärosätena i deras utveckling av personalenskompetens kring IT-stödd distansutbildning samtgivit stöd till institutionell utveckling av godarutiner och stödprocesser för flexibelt lärande ochIT-stödd distansutbildning. Myndigheten har äventillsammans med Kungl. arbetat med attbygga upp olika former av nätbaseradebibliotekstjänster.Anslag 25:78 HögskoleverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anvisa det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet, ,för under anslaget 25:78Högskoleverket. Motionsyrkanden med förslagom andra anslagsbelopp bör därmed avslås.Jämför särskilda yttranden 14 (fp) och 15(kd).Högskoleverkets uppgift är att genom uppföljningaroch utvärderingar bidra till att förbättra ochförnya den högre utbildningen och forskningen viduniversitet och högskolor. Verket svarar också förtillsynen över högskolans verksamhet i syfte att ökarättssäkerheten.