bet · GR01LU22 · 2004-04-13 00:00:00 — När frågan om äktenskap för personer av sammakön var föremål för utskottets bedömning våren 1998med anledning av motioner uttalade utskottet ibetänkande 1997/98:LU10 att äktenskap ävenfortsättningsvis endast skall få ingås av en man ochen kvinna. I anslutning därtill avstyrkte utskottetmotionsyrkanden om att familjebegreppet skulleutvidgas till att även omfatta bi- och homosexuellamed hänvisning till att begreppet familj inte ärdefinierat i den familjerättsliga lagstiftningen ochatt inget hindrar att begreppet används också ihomosexuella relationer. följde utskottet.Våren 1999 vidhöll utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande 1998/99:LU18 de uppfattningarriksdagen gett uttryck för ochavstyrkte bifall till de då aktuella motionerna.Därefter har liknande motioner avstyrkts medhänvisning till tidigare ställningstaganden ibetänkandena /01:LU13 och 2001/02:LU8. Riksdagenhar följt utskottet.När utskottet nu åter har att ta ställning tillolika motionsyrkanden som rör en könsneutraläktenskapslagstiftning kan konstateras att fråganunder har varit föremål för enintensiv debatt. I debatten har förts fram röstersåväl för som mot en könsneutraläktenskapslagstiftning.Efter det att senast behandlade dennafråga bör uppmärksammas att våren 2002beslutade lagändringar som innebär att registreradepartner ges en möjlighet att prövas somadoptivföräldrar. Genom detta beslut togs en avskillnaderna mellan äktenskapet och partnerskapetbort. Lagstiftningen trädde i kraft den 1 februari2003. Vidare bör pekas på det arbete som förnärvarande bedrivs inom angåendemöjligheterna för lesbiska kvinnor att få tillgångtill assisterad befruktning. Arbetet berör en av denumera få återstående skillnaderna mellanäktenskapet och partnerskapet. Enligt vad utskottethar erfarit är arbetet inriktat på att endepartementspromemoria i ämnet skall presenterasunder . Därutöver kan också nämnasriksdagens beslut om en ny sambolag somgäller för både heterosexuella och homosexuellasamboförhållanden.Det har gått riksdagensursprungliga ställningstagande till frågan om etthomosexuellt äktenskap. harsamhällets syn på homosexuella och homosexuellsamlevnad förändrats radikalt. Enligt utskottetsmening kan det inte uteslutas att allmänhetens synpå dessa frågor också genomgått betydandeförändringar, vilket stöds av gjordaopinionsundersökningar. Mot denna bakgrund anserutskottet att tiden nu kan anses mogen för att brettoch förutsättningslöst utreda frågan. uppfattning bör lämpligen enparlamentariskt sammansatt utredning ges dettauppdrag där olika aspekter på denna fråga ges ennoggrann genomlysning. Det får ankomma på regeringenatt tillkalla en sådan utredning och utarbetaerforderliga direktiv.Vad som anförts ovan bör , med bifalltill motionerna 2002/03:L233 yrkande 2 och2002/03:L254 yrkande 9, som sin mening ge regeringentill känna.I övriga motionsyrkanden behandlas bl.a. krav påen ordning med s.k. civiläktenskap, rätten attförrätta vigslar och partnerskapsregistreringar,uppdragen som vigsel- och registreringsförrättare,behörigheten att förrätta vigslar samt olika krav påändringar i partnerskapslagen. Utskottet utgår frånatt regeringen i samband med utarbetandet avdirektiven till utredningen kommer att beakta vadsom anförs i dessa motioner i tillämpliga delar.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 2002/03:L218, 2002/03:L223,2002/03:L233 yrkande 1, 2002/03:L249 yrkandena 2-5,2002/03:L254 yrkandena 1-4, och 8, 2002/03:L262,2002/03:L276, 2002/03:L282, 2002/03:L292 yrkandena1-3, 2002/03:L299, 2002/03:L316 yrkandena 1 och 2,2002/03:L318 yrkandena 1-3, 2002/03:L321,2003/04:L12 yrkande 6, 2003/04:L212 yrkandena 1 och2, 2003/04:L245, 2003/04:L254, 2003/04:L261 yrkande3, 2003/04:L289, 2003/04:L294 yrkandena 1 och 2,2003/04:L297 yrkande 1, 2003/04:L304, 2003/04:L314,2003/04:L350 yrkandena 1 och 2, 2003/04:K363 yrkande7, 2003/04:K418 yrkandena 21 och 23 samt2003/04:So568 yrkandena 1 och 2.Ersättning till vigsel- ochregistreringsförrättareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner som gällerersättningen till vigsel- ochregistreringsförrättare. Utskottet hänvisartill pågående beredningsarbete. Jämförreservation 2 (m, fp, kd, c).BakgrundAv förordningen (1987:1019) med närmare föreskrifterom vigsel som förrättas av domare eller särskiltförordnad vigselförrättare framgår attvigselförrättare som har förordnats av länsstyrelsenhar rätt till ersättning med för varje vigselsom han eller hon förrättat. Har vigselförrättarensamma dag förrättat mer än en vigsel utgör dockersättningen för varje vigsel utöver denförsta. Enligt förordningen (1994:1341) omregistrering av partnerskap är ersättningen densammaför registreringsförrättare. - Ersättningsnivåernahar varit oförändrade sedan år 1988.MotionernaI fyra motioner tas frågan om ersättningen tillvigsel- och registreringsförrättare upp. I motion2002/03:L216 av () begärs etttillkännagivande om behovet av en översyn avregelverket för vigsel- och partnerskapsförrättare isyfte att ersättningsnivåerna skall justeras uppåt.Liknande krav framställs i motionerna 2002/03:Ju235av och (båda kd) (yrkande2), 2003/04:L210 av () samt2003/04:L297 av m.fl. (kd) (yrkande2).Utskottets ställningstagandeNär motsvarande motionsyrkanden senast behandladesav utskottet förutsatte utskottet att ettpågående beredningsarbete med frågan inomRegeringskansliet skulle komma att leda tillatt ersättningen höjs till en rimlig nivå. Någotformellt tillkännagivande härom ansågs inteerforderligt (bet. 2001/02:LU8). följdeutskottet.Därefter har justitieministern i ett frågesvar den18 anfört att det pågår en översyn avde ersättningsregler som gäller för särskiltförordnade vigselförrättare ochregistreringsförrättare. En promemoria där olikaalternativa vägar tas upp har remitterats ochremissvaren håller på att analyseras.Justitieministern anförde vidare att det var hansförhoppning att regeringen skulle kunnata ställning till hur reglerna bör ändras (svar påfråga 2002/03:1273).Frågan har återigen varit aktuell genom enfråga till justitieministern. I ett frågesvar frånden anförde justitieministern attdet är viktigt att hålla i minnet att uppdraget somförrättare i grunden är ett hedersuppdrag. Även omersättningen legat på samma nivå ansåghan det inte givet att den bör höjas. Däremot skulledet vara mer befogat att ersätta även vissaresekostnader. I den promemoria som remitterats somett led i den översyn som pågår har fråganuppmärksammats. Remissutfallet var dock blandat. Ettpar länsstyrelser ansåg att ersättning inte bordelämnas för resekostnader, bl.a. med hänvisning tilldet administrativa merarbete det skulle leda till.Vidare anförde han att regeringen kommeratt ta ställning till frågan om ersättning tillvigselförrättare och partnerskapsförrättare (svar påfråga 2003/04:691).Utskottet anser alltjämt att ersättningsnivåernaför vigselförrättare och partnerskapsförrättare börhöjas till en rimligare nivå. Utskottet förutsätteratt regeringen löser frågorna medersättningsnivåerna för vigsel- ochregistreringsförrättare.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 2002/03:L216, 2002/03:Ju235yrkande 2, 2003/04:L210 och 2003/04:L297 yrkande 2.Betänketid vid äktenskapsskillnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med krav påavskaffande av betänketiden vidäktenskapsskillnad. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden. Jämförreservation 3 (v).MotionenI motion 2002/03:L239 av m.fl. (v)anför motionärerna att gällande regler om betänketidutsätter människor för ett onödigt lidande. Att enbetänketid löper är, enligt motionärerna, inte tillfördel för någon, i synnerhet inte för barnen.Betänketiden drar i stället ut på processen ochförsätter människor i ansträngande situationer.Enligt motionärerna ligger det i tiden att nu göraen annan avvägning och låta människor skilja sigutan att det ställs krav på betänketid. Mot dennabakgrund begär motionärerna att regeringen skallåterkomma med ett lagförslag som innebär ettavskaffande av betänketiden vid äktenskapsskillnad(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeEnligt gällande regler skall äktenskapsskillnadföregås av betänketid om båda makarna begär deteller om någon av dem varaktigt bor tillsammans medeget barn som står under den makensvårdnad (5 kap. 1 § ). Vill bara enav makarna att äktenskapet skall upplösas, har denmaken rätt till äktenskapsskillnad endast efterbetänketid (5 kap. 2 § ). Harbetänketiden löpt , skall dompå äktenskapsskillnad meddelas om någon av makarnadå framställer ett särskilt yrkande om detta (5 kap.3 § ). I fall då makarna leveråtskilda har var och en av demrätt till äktenskapsskillnad utan föregåendebetänketid (5 kap. 4 § ). Också ivissa andra speciella fall som närmare anges i 5kap. 5 § har makarna rätt tilläktenskapsskillnad utan föregående betänketid.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällenavstyrkt motionsyrkanden med krav på längrebetänketid vid äktenskapsskillnad med motiveringenatt den nuvarande betänketidens längd på minst 6månader är väl avvägd (se bet. 2001/02:LU8).Riksdagen har följt utskottet.Utskottet anser alltjämt att en betänketid på 6månader är väl avvägd och är därför inte berett attföreslå ett avskaffande av betänketiden vidäktenskapsskillnad. Motion 2002/03:L239 yrkande 2bör därför avslås.Överklagande av dom påäktenskapsskillnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande medkrav på att möjligheten att överklaga en dompå äktenskapsskillnad tas bort. Utskottethänvisar till tidigare ställningstaganden.Jämför särskilt yttrande 4 (v).MotionenTasso Stafilidis m.fl. (v) begär i motion2002/03:L239 att regeringen skall återkomma med ettlagförslag som innebär att rätten att överklaga endom på äktenskapsskillnad tas bort (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeEnligt 49 kap. 1 § gäller som enallmän regel att en tingsrättsdom får överklagas.Motsvarande gäller enligt 54 kap. 1 §rättegångsbalken i fråga om överklagande av enhovrättsdom. För att skall prövahovrättens dom krävs enligt 54 kap. 9 §rättegångsbalken prövningstillstånd.I departementspromemorian (Ds 2001:36)Hovrättsprocessen föreslås att det ialla tvistemål - dvs. även äktenskapsmål - alltidskall krävas prövningstillstånd vid ett överklagandefrån en tingsrätt till en hovrätt. Förslaget harremissbehandlats och en proposition är aviserad tillmaj 2004.Utskottet avstyrkte i sitt av riksdagengodkända betänkande 2001/02:LU8 motsvarandemotionsyrkande med hänvisning till att resultatet avdet fortsatta beredningsarbetet borde avvaktas.Utskottet anser alltjämt att resultatet av detpågående beredningsarbetet bör avvaktas. Motion2002/03:L239 yrkande 1 bör därför avslås.Utländska medborgares rätt tilläktenskapsskillnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande somgäller utländska medborgares rätt tilläktenskapsskillnad.BakgrundI 3 kap. 2 § lagen (1904:26 s. 1) om vissainternationella rättsförhållanden rörande äktenskapoch förmyndarskap (lag) anges i vilka falläktenskapsmål får tas upp av svensk domstol. Sådanamål får tas upp av svensk domstol bl.a. om bådamakarna är svenska medborgare (p. 1), om käranden ärsvensk medborgare och har hemvist här i riket ellertidigare haft hemvist här sedan han eller hon fyllt18 år (p. 2), om käranden inte är svensk medborgaremen har hemvist här i riket (p.3) eller om svaranden har hemvist här i riket(p. 4).Enligt 3 kap. 4 § första stycket lagföreskrivs som huvudregel att talan omäktenskapsskillnad skall prövas enligt svensk lag. Iandra och tredje styckena stadgas dock vissaundantag från denna huvudregel. Är båda makarnautländska medborgare och har inte någon av demhemvist här i riket , får inte motmakes bestridande dömas till äktenskapsskillnad omgrund till äktenskapets upplösning inte föreliggerenligt lagen i den stat där makarna eller någon avdem är medborgare (3 kap. 4 § andra stycket). Enligtförarbetena räcker det, för att äktenskapsskillnadskall kunna beviljas, att grund för äktenskapetsupplösning föreligger enligt någondera makesnationella lag (prop. Är i annat fallbåda makarna utländska medborgare och åberopar enamaken att grund för äktenskapets upplösning saknasenligt lagen i det land där han eller hon ärmedborgare, får inte dömas till äktenskapsskillnad,om det med hänsyn till samma makes eller gemensammabarns intressen föreligger särskilda skäl däremot (3kap. 4 § tredje stycket).MotionenUlla m.fl. (v) är i motion 2002/03:A323kritiska till de ovan redovisade bestämmelserna.Enligt motionärerna bör svenska lagar tillämpas likai fråga om äktenskapsskillnad oavsett medborgarskap,så att allas likhet inför lagen garanteras. Imotionen begärs ett tillkännagivande med dettainnehåll (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att regeringen iproposition 2003/04:48 Åtgärder mot barnäktenskapoch tvångsäktenskap föreslagit bl.a. att vidhindersprövning för vigsel inför en svensk myndighetskall den svenska lagens bestämmelser omäktenskapshinder alltid tillämpas. Om ingen avparterna har anknytning till genommedborgarskap eller hemvist skall för var och en avdem även medborgarskapslandets eller hemvistlandetslag tillämpas. Om det finns särskilda skäl skallhindersprövningen dock kunna göras med tillämpningav enbart svensk lag även i ett fall med sådan svaganknytning till Sverige.I den ovan nämnda propositionen föreslås också attett utländskt äktenskap inte skall erkännas iSverige om det är sannolikt att det har ingåttsunder tvång, eller om minst en av parterna hadeanknytning till och det skulle ha funnitshinder mot äktenskapet enligt svensk lag vid dentidpunkt då det ingicks. Undantag görs dock om detfinns särskilda skäl att erkänna äktenskapet. Vidareföreslås vissa ändringar i 5 kap. 5 §äktenskapsbalken som innebär ökade möjligheter tilläktenskapsskillnad utan betänketid. Det föreslås atten make skall ha rätt till omedelbar skilsmässa omdet görs sannolikt att maken har tvingats att ingåäktenskapet eller om maken har gift sig utan tillstånd. Även allmän åklagare skallkunna föra talan om äktenskapsskillnad i dessa fall.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 maj2004.I betänkande 2003/04:LU19 har lagutskottet ställtsig bakom förslagen i propositionen. harföljt utskottet (rskr. 180).Genom lagändringarna säkerställs således att densvenska lagens bestämmelser om äktenskapshinderalltid skall tillämpas vid hindersprövning förvigsel inför en svensk myndighet. Vidare utökasmöjligheterna att vägra erkänna utländska äktenskapoch möjligheterna till äktenskapsskillnad utanbetänketid. - Mot denna bakgrund anser utskottet attdet inte finns anledning att föreslå någonytterligare åtgärd från med anledning avmotionsyrkandet, varför motion 2002/03:A323 yrkande6 bör avslås.Åklagares skyldighet att föra talanom äktenskapsskillnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omskyldigheten för åklagare att föra talan omäktenskapsskillnad. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden.BakgrundEnligt 5 kap. 5 § första stycket äktenskapsbalkenhar var och en av makarna rätt tilläktenskapsskillnad utan föregående betänketid omäktenskapet har ingåtts trots att makarna är släktmed varandra i rätt upp- och nedstigande led ellerär helsyskon. Detsamma gäller om äktenskapet haringåtts trots att någon av makarna redan var gifteller partner i ett registrerat partnerskap och dettidigare äktenskapet eller partnerskapet inte harblivit upplöst. I sådana fall kan talan omäktenskapsskillnad föras även av allmän åklagare (5kap. 5 § tredje stycket ). Åklagarenkan endast yrka att det senare äktenskapet skallupplösas. Någon absolut skyldighet för åklagare attingripa föreligger inte.MotionenCarina () yrkar i motion 2002/03:L256 etttillkännagivande om behovet av att åklagare blirskyldig att föra talan om äktenskapsskillnad vidtve- eller månggifte när någon av makarna är bosatti Sverige.Utskottets ställningstagandeFöre var åklagaren skyldig attingripa och föra talan om upplösning av det senareäktenskapet. I proposition 1973:32 föreslogregeringen att bestämmelsen skulle ändras och attåklagaren i fortsättningen inte skulle ha någonabsolut skyldighet att föra talan.Departementschefen anförde därvid bl.a. att man intehelt kan utesluta att ett äktenskap bör accepterastrots att det har ingåtts i strid mot ett s.k.indispensabelt äktenskapshinder. Det kan t.ex. varafråga om ett tvegifte, där det första äktenskapethar ingåtts utomlands och det andra äktenskapet harbestått varunder båda parterfelaktigt utgått från att det första äktenskapetenligt svensk rätt varit att anse som upplöst. -Utskottet och hade inget att erinra motden föreslagna ändringen (bet. LU 1973:20).Som redovisats ovan föreslår regeringen iproposition 2003/04:48 att möjligheterna i 5 kan 5 §äktenskapsbalken till äktenskapsskillnad utanbetänketid utökas. Allmän åklagare skall kunna föratalan om äktenskapsskillnad även i sådana fall.Utskottet har i sitt av godkändabetänkande /04:LU19 tillstyrkt förslagen ipropositionen.Ett motionsyrkande motsvarande det nu aktuella haravstyrkts av utskottet med hänvisningtill att utskottet inte fann skäl att frångåtidigare ställningstaganden (bet. 2001/02:LU8).Riksdagen följde utskottet.Utskottet anser alltjämt att det inte finns skälatt frångå tidigare ställningstaganden, varförmotion 2002/03:L256 bör avslås.HindersprövningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion variförespråkas ett nytt system förhindersprövning. Utskottet kan inte ställasig bakom en sådan ordning.MotionenI motion 2002/03:L283 av ()anförs att innan en person ingår äktenskap måste detgöras en hindersprövning. I samband medhindersprövningen skall man intyga att man inte ärgift. Enligt motionären finns det tyvärr de somfelaktigt uppger att de är ogifta trots att defortfarande är gifta i sina hemländer. I motionenanförs att svenska myndigheter inte kräver någraintyg eller dylikt för att styrka en uppgift om är ogift, vilket enligt motionärens uppfattningär en stor brist. Motionären förespråkar att det börinföras ett system som innebär att myndigheterna isamband med en ansökan om hindersprövning skallkräva någon form av intyg som styrker att personenär ogift såväl i som i sitt hemland. Enligtmotionären skulle detta tvinga män som tidigarevägrat skilja sig fullt ut att göra det och därmedskulle kvinnor som hålls som gisslan i gamlaäktenskap av sina män i få hjälp. I motionenbegärs ett tillkännagivande med detta innehåll.Utskottets ställningstagandeFrågan om en person anses vara skild eller inteavgörs av reglerna i det land där fråganaktualiseras. I finns sådana regler i 3 kap.lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationellarättsförhållanden rörande äktenskap ochförmynderskap samt i lagen (1973:943) om erkännandeav vissa utländska äktenskapsskillnader ochhemskillnader. innebär reglerna att mani ett land anser att ett skilsmässobeslut sommeddelats i ett annat land är giltigt också i detegna landet.Har en person skilt sig i anses denpersonen skild här. Detta gäller även om personensenare vill gifta om sig. I samband med enhindersprövning skall de som begär hindersprövningpå heder och samvete skriftligen uppge om detidigare har ingått äktenskap. Den som haringått äktenskap skall styrka att äktenskapet harblivit upplöst, om inte detta framgår avfolkbokföringen eller av intyg från utländskmyndighet (3 kap. 3 § andra stycketäktenskapsbalken).Utskottet kan alltså konstatera att gällandeordning innebär att den som tidigare ingåttäktenskap vid en hindersprövning skall styrka attdet tidigare äktenskapet blivit upplöst, om dettainte framgår av folkbokföringen eller av intyg frånutländsk myndighet.En person som har skilt sig i skallsåledes vid en hindersprövning ange att han ärskild. Att han anses gift i sitt hemlandsaknar betydelse. Ett annat system, t.ex. det somföreslås i motionen, skulle innebära att Sverigeinte erkänner sina egna domar på äktenskapsskillnad.Det av motionären föreslagna systemet torde ävenkunna innebära att en kvinna som skilt sig i Sverigemen inte anses skild i sitt hemland skulle kunnahindras från att ingå ett nytt äktenskap i Sverige.Motionärens förslag synes också innebära att Sverigeskulle godta andra länders skilsmässoregler även omde helt strider mot svenska värderingar, t.ex.regler som innebär att en kvinna inte kan fåskilsmässa om mannen inte medger det.Mot bakgrund av det anförda kan utskottet inteställa sig bakom den ordning som förespråkas imotion 2002/03:L283, varför motionen bör avslås.Upphävande av sambolagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omupphävande av sambolagen. Utskottet hänvisartill tidigare ställningstaganden.MotionenSten Tolgfors (m) anser i motion 2003/04:L331 attsambolagen inskränker enskildas möjligheter attsjälva besluta över sina samlevnadsformer.Sambolagen innehåller en serie rättsliga regler omsammanboende pars ekonomiska förhållanden. Tillskillnad från äktenskap och partnerskap är denofrivillig. Enligt motionären bör sambolagenavskaffas (yrkande 1) och ersättas med en möjlighettill frivilliga avtal om sammanboende pars inbördesekonomiska förhållanden. På detta sätt blir deömsesidiga ekonomiska förhållandena föremål förmänniskors aktiva och medvetna val (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeEtt liknande motionsyrkande behandlades av utskottetvåren i samband med behandlingen av proposition2002/03:80 Ny sambolag. Utskottet avstyrkte den dåaktuella motionen och anförde att sambolagen gällt idrygt och synes, enligt utskottetsuppfattning, väl uppfylla sitt övergripande syftesom skyddslagstiftning. Utskottets mening var ocksåatt lagstiftningen har ett brett stöd blandallmänheten genom att bidra till en mer rättvisuppdelning av bostad och bohag när ettsamboförhållande upplöses (bet. 2002/03:LU19).Riksdagen följde utskottet.Utskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande och föreslår att avslårmotion 2003/04:L331 yrkandena 1 och 2.Förutsättningar för sambolagenstillämpningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omförutsättningarna för sambolagenstillämpning. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden. Jämför reservation 4 (m,fp, kd).MotionenInger m.fl. (m) anser i motion 2003/04:L222 atttiden nu är mogen för att pröva om ettanmälningsförfarande bör införas i sambolagen samtvilka för- och nackdelar som skulle vara förenademed en sådan ordning. Enligt motionärernasuppfattning är det principiellt tveksamt att entämligen omfattande familjerättslig lagstiftningblir tillämplig på par utan att de själva har avsetteller ens känt till detta. Ett tillkännagivandebegärs i enlighet härmed (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeMotsvarande motionsyrkanden behandlades av utskottetvåren i samband med behandlingen av proposition2002/03:80 Ny sambolag. Utskottet avstyrkte de dåaktuella motionerna med motiveringen att de faktiskaförhållandena skall vara avgörande för om lagenskall tillämpas (bet. 2002/03:LU19). Riksdagenföljde utskottet.Utskottet anser inte att det , knappt ett årsenare, finns skäl att frångå sitt tidigareställningstagande, varför motion 2003/04:L222yrkande 1 bör avslås.Följdändringar till den nyasambolagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande somgäller följdändringar till den nyasambolagen. Utskottet hänvisar till ettaviserat arbete. Jämför reservation 5 (m,fp).MotionenI motion 2003/04:L222 av m.fl. (m) anförsatt regeringen i proposition 2002/03:80 Ny sambolagvalde att inte föreslå följdändringar i deförfattningar som berörs av sambolagenstillämpningsområde. Enligt motionärerna får dettatill följd att de berörda författningarna får etttillämpningsområde som står i strid med derasordalydelse. Mot denna bakgrund begär motionärernaett tillkännagivande om att regeringen böråterkomma till med förslag tillföljdändringar (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeI samband med beredningen av proposition 2002/03:80Ny sambolag behandlade utskottet motsvarandemotionsyrkande.