bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — Utskottetvill i detta sammanhang även påminna om attFjärrvärmeutredningen (dir. 2003:102) har i uppdragatt utvärdera behovet av koncessionsplikt för attbygga och använda rörledningar som används förtransport av fjärrvärme. Utredningen skallslutredovisa sitt uppdrag senast den 31 mars 2005.Någon särskild utredning i enlighet med vad somföreslås i tidigare nämnda motion anser utskottetinte att det finns behov av.Förenklingar när det gäller tillståndsprövningenför höjning av termisk effekt vid kärnkraftverkenefterlyses i motion 2004/05:N425 (s). Utskottetsuppfattning är, såvitt gäller , attregler ibland leder till långdragna ochadministrativt komplicerade processer. Olikaförenklingar har föreslagits av Miljöbalkskommittén.Förslagen har remissbehandlats och ärendet beredsför närvarande inom . Utan att gåin på detaljer är utskottet övertygat om atttillståndsprocesser kan förkortas utan attsakprövningen blir lidande. Utskottet delar dockinte uppfattningen att skall göra ettuttalande med innebörden att det skall vara Statenskärnkraftinspektion och inte regeringen som prövarfrågor om tillstånd för höjning av den termiskaeffekten. Motionen bör därför inte föranleda någonåtgärd från sida.Med det anförda avstyrks här aktuella motioner iberörda delar.VattenkraftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motioner vari olikatillkännagivanden rörande vattenkraftenefterfrågas. Utskottet erinrar om deriktlinjer fastställt och attsmåskalig vattenkraft stimuleras genom detelcertifikatssystem som infördes i maj 2003.Jämför reservationerna 13 (m, fp, kd) och 14(mp).MotionernaEtt tillkännagivande om att förutsättningarna förbibehållen vattenkraft i energisystemet inte börförsämras föreslås i motion 2004/05:N450 (s). Närdet gäller den svenska omställningen avenergisystemet har vattenkraften i stort sett hamnatutanför diskussionen. Motionärerna menar attregeringen bör skicka en tydlig signal om att manuppskattar vattenkraften och att man inte skallförsvåra fortsatt användning av denna energikälla.Det är viktigt att säkerställa attproduktionsminskningar inte blir fallet. I dettainbegrips att omprövningar av vattendomar kan kommaatt leda till nya krav om produktionsminskningar menäven ökad beskattning. Ryckigheten iskattebelastningen skadar investeringsklimatet förlångsiktiga investeringar i vattenkraften.I motion 2004/05:N360 (kd) förordas satsningar påden småskaliga vattenkraften. Motionären menar attinvesteringsbidrag för uppförande, upprustning ellereffekthöjning av småskaliga vattenkraftverk bör öka.I finns det mer än 2 000 nedlagda småvattenkraftverk, sägs det i motionen. Många av dessafinns i glesbygdsområden. Genom att rusta upp dessaoch dessutom bygga en del miljöanpassade nyaanläggningar kan det årliga bidraget från denna typav småskalig vattenkraft öka från till ca 4TWh. Regeringen bör därför på olika sätt stimuleradetta.Vissa kompletterande uppgifterEnligt de riktlinjer för energipolitiken somriksdagen fastställt (prop. 2001/02: 143, bet.2001/02:NU17) skall nationalälvarna och de övrigaälvsträckor som undantagit från utbyggnadäven fortsättningsvis skyddas. I (4:6)stipuleras att vattenkraftverk samt vattenregleringeller vattenöverledning för kraftändamål inte fårutföras i nationalälvarna , ,och med tillhörandevattenområden, källflöden och biflöden samt i vissaandra i bestämmelsen uppräknade vattenområden medtillhörande käll- och biflöden.Inom ramen kortsiktigaenergipolitiska program (1998-2002) gavs stöd bl.a.till investeringar i småskalig vattenkraft. Föråtgärden avsattes under dennaperiod. Bidrag till investeringar i småskaligvattenkraft lämnades avinvesteringskostnaden i miljövänliga, småskaligavattenkraftverk med en installerad effekt mindre är1 500 kW. Målet var att öka den årligaelproduktionen från småskalig vattenkraft med 0,25TWh. Antalet ansökningar om stöd var dock begränsatoch stödet slogs senare samman medinvesteringsstödet till vindkraft sombidraget sänktes till av investeringskostnaden(prop. 2001/02:1). I budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1) redogörs för att de beslutadeåtgärderna för småskalig vattenkraft inom ramen för1997 års energipolitiska program t.o.m. april 2004uppgår till en årlig ökning om 0,04 TWh.I maj 2003 ersattes nämnda stödform av ettelcertifikatssystem (prop. 2002/03:40, bet.2002/03:NU6). Systemet bygger på att den somproducerar förnybar el skall (kostnadsfritt)tilldelas elcertifikat av staten. åläggselanvändare en skyldighet att förvärva elcertifikati förhållande till elförbrukningen (kvotplikt). Elproducerad med användning av vindkraft, solenergi,vågenergi, geotermisk energi, biobränslen och vissvattenkraft är certifikatberättigande elproduktion.I februari 2004 beslöt att ävenelproduktion som sker med torv i godkändakraftvärmeverk skall vara elcertifikatsberättigande(prop. 2003/04:42, bet. 2003/04:NU8). När det gällervattenkraften är en innehavare av en anläggning därel produceras med användning av vattenkraftberättigad att bli tilldelad elcertifikat omproduktionen sker i följande typer av anläggningar:· en anläggning som var i drift vid utgången avapril 2003 och som har en installerad effekt sominte är högre än 1 500 kW,·· en anläggning som hade tagits ur drift före den 1juli 2001 och som därefter tagits i drift efterutgången av ,·· en anläggning som tagits i drift första gångenefter utgången av år 2002.·Utskottets ställningstagandeVattenkraften är den viktigaste energikällan förförnybar elproduktion i . Även framgentkommer den att spela en central roll för landetselförsörjning. Enligt utskottets mening bör de storamöjligheter som finns att effektivisera befintligavattenkraftverk och att bygga ut sådan vattenkraftsom ingår i elcertifikatssystemet tillvaratas.Utskottet vill erinra om att det fastlås iriktlinjerna för energipolitiken att nationalälvarnaoch de övriga älvsträckor som undantagitfrån utbyggnad även fortsättningsvis skall skyddas.Med anledning av vad som påtalas i motion2004/05:N450 (s) om vattenkraftens förutsättningar ienergisystemet vill utskottet anföra följande. Ökademiljöambitioner i form av miljömål, ramdirektivetför vatten och omprövningar av vattendomar kan kommaatt ställa andra krav på framtidens produktion.Detta skulle i vissa fall kunna innebära minskadproduktion. Utskottets uppfattning är attutgångspunkten bör vara att nuvarandeproduktionskapacitet bibehålls vid miljöanpassningav vattenkraften. Denna ståndpunkt har ävenregeringen framfört vid olika tillfällen, bl.a. ipropositionen om svenska miljömål som riksdagenbehandlat (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3).Något uttalande från för att tydliggöradenna strävan anser utskottet inte vara behövligt.När det gäller vad som anförs i motion2004/05:N360 (kd) om att stimulera småskaligvattenkraft är det utskottets mening att detta redani dag görs inom ramen för elcertifikatssystemet somintroducerades . Enligt utskottets åsiktinnebär systemet att det skapats ett kraftfulltekonomiskt incitament att öka produktionen av elfrån vattenkraft, t.ex. i den typ av anläggningarsom omnämns i motionen.Med det anförda avstyrks nämnda motioner i berördadelar.NaturgasUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motionsyrkandenrörande naturgas, däribland om en ökadanvändning av naturgas i och om enutbyggnad av det svenska naturgasnätet.Utskottet menar bl.a. att naturgasen bör växapå egna meriter och att staten inte skallengagera sig i ekonomiskt stöd till ennaturgasutbyggnad. Jämför reservationerna 15(m, fp, kd) och 16 (mp).MotionernaI motion 2004/05:N259 (s) sägs att naturgasnätet börvara ett prioriterat medel i energipolitiken.Motionärerna anser att , för att påskyndautvecklingen av energisystemet, bör sända tydligaoch trovärdiga signaler som ger energimarknadensaktörer förutsättningar att bygga ut ledningsnätettill och övriga . Basindustrini skall inte ha sämre villkor för sinenergiförsörjning än vad konkurrenterna i andraländer har, anförs det i motionen.En utbyggnad av infrastrukturen för naturgas tasockså upp i motion 2004/05:N265 (s). Motionärernamenar att de energipolitiska riktlinjerna börmarkera värdet av en utbyggd infrastruktur förnaturgas och garantera stabila villkor för deaktörer som tar ansvar för utbyggnaden. Samtidigtpåtalas att utbyggnaden bör ske på marknadsmässigavillkor utan skattesubventioner.Att naturgasen behövs för att utvecklaelproduktionen och säkra industrinsenergiförsörjning samt för att minska oljeberoendeti vägtrafiken, hävdas i motion 2004/05:N427 (s). Enutbyggnad av naturgasnätet i med ensträckning genom bör därför uppmuntras.Motionärerna menar att detta skulle bidra tilltillväxt och sysselsättning sommiljöpåverkan skulle minska.Naturgasens roll i energiförsörjningen lyfts frami motion 2004/05:N449 (s). Motionärerna menar attutbyggnaden av naturgasnätet har skett alltförlångsamt i . Naturgasen är ett betydelsefulltkomplement i den svenska energiförsörjningen och enviktig del av en aktiv energipolitik. En utbyggnadav naturgasnätet ger företag möjlighet att gå överfrån kol och olja till naturgas, vilket ger lägrekoldioxidutsläpp.I motion 2004/05:N405 (m) framhålls att det ärviktigt att naturgasen, givet sina miljömässiga ochenergimässiga förutsättningar, ges samma villkor somandra energiformer på den svenska marknaden. Ettskäl till att naturgasutbyggnaden inte tagit fart iSverige är den rådande politiska osäkerheten påenergiområdet. Därtill kommer osäkerheten om hurnaturgasen kommer att behandlas vid tilldelningen avutsläppsrätter när handeln med sådana kommer i gång.Utgångspunkten för energipolitiken måste vara attdet skapas sådana villkor för inhemsk svenskelproduktion som gör det möjligt att fortsätta hållapriserna nere för den svenska basindustrin, sägs deti motion 2004/05:N275 (m). är tillgången tillnaturgas låg i jämfört med övriga ochi saknas tillgång till naturgas. Dettakan bidra till en svagare industriellutveckling i jämfört med konkurreranderegioner, då ett dåligt utbud på energimarknadengenerellt sett leder till högre priser och sämrevillkor för köparna. Det kan även vara enkonkurrensnackdel när det gäller industriellainvesterings- och etableringsbeslut. bördärför ompröva inställningen till naturgas ochenergipolitiken bör formuleras så att en utbyggnadav naturgasnätet på kommersiella grunder iMellansverige välkomnas, menar motionärerna.Naturgasen är ett rent och effektivt bränsle, sägsdet i motion 2004/05: N287 (m). Naturgasnätet bördärför, på marknadsmässiga grunder, byggasut i . Motionären menar att statentillsammans med kommunerna bör underlätta för ensådan investering.För att förbättra energiförsörjningen förbasindustrin i bör statsmakternavälkomna en utbyggnad av naturgasnätet, anförs det imotion 2004/05:N288 (m). Naturgasen kan bidra tillsåväl ökad konkurrens på bränslemarknaden som ökatutbud på elmarknaden. En utbyggnad måste dock skeutan subventioner.Skåne har goda förutsättningar för mångfald påenergimarknaden tack vare det befintliganaturgasnätet i västra delen av regionen, sägs det imotion 2004/05:N348 (m). En fortsatt utbyggnad avnaturgasnätet i östra möjliggör att naturgaskan ersätta andra fossila bränslen.Naturgasens betydelse för tillväxten iÖstergötland lyfts fram i motion 2004/05:N328 (kd).Motionärerna menar att statsmakterna varit oklararörande vilka förutsättningar naturgasen skall ha,inte minst när det gäller beskattningsprinciper.Därför är det synnerligen viktigt att naturgasen gesstabila och långsiktiga förutsättningar för attkunna vara konkurrenskraftig, sägs det i motionen.Två tillkännagivanden rörande den planeradenaturgasledningen i och länförordas i motion 2004/05:N302 (c). Motionärernamenar att klimatskälen talar för att naturgas kananvändas för att ersätta kolkondenskraftverk i andraländer där ett redan utbyggt ledningsnät finns, meninte för att ersätta biobränsleeldadevärmeverk/kraftvärmeverk i . bördärför ge regeringen till känna att en fortsattutbyggnad av ledningen i inland inte börfå koncession. Vidare sägs att inskränkningarna frånen gasledning innebär värdeförluster förlantbruksföretagarna på en helt annan nivå än närreglerna en gång utformades, då dessa företagarealltmer prövar nya utkomstmöjligheter av olika slag.Mot denna bakgrund bör i ett uttalandetill regeringen framhålla att nämndakoncessionsansökan inte bör behandlas innanersättningsreglerna i expropriationslagenmarknadsanpassats fullt ut.I motion 2004/05:N307 (mp) anförs att en storutbyggnad av naturgasnätet är oförenligt med de avriksdagen beslutade klimatmålen, då det skulleinnebära att de svenska klimatgasutsläppen kommeratt öka dramatiskt. I det klimatstrategiska beslutsom tog anges som mål attutsläppen av växthusgaser skall halveras till år2050. Att nå det målet blir i det närmaste omöjligtmed en utbyggnad av naturgasen. Utbyggnaden avnaturgasnätet skall inte heller tillåtas att spelanågon roll för avvecklingen av kärnkraften iSverige.Vissa kompletterande uppgifterEnligt de riktlinjer som beslutade år 1988skall naturgasen av egen kraft konkurrera på densvenska marknaden (prop. 1987/88:90, bet. NU1987/88:40). Investeringar i rörledningar och inköpav naturgas bör ske efter kommersiella principer,vilket innebär att staten inte skall engagera sig iekonomiskt stöd till naturgasprojekt.I de riktlinjer som våren 2002fastställde för energipolitiken (prop. 2001/02:143,bet. 2001/02:NU17) påtalas att naturgasen är detfördelaktigaste fossila bränslet och att detbefintliga naturgasnätet bör utnyttjas.Senast utskottet behandlade motionsyrkanden omökad användning av naturgas var (bet.2003/04:NU3). Ett enigt utskott vidhöll att stateninte skall engagera sig i ekonomiskt stöd till ennaturgasutbyggnad. Utskottet menade att naturgasenhar en roll att fylla när det gäller att ersättaandra fossila bränslen i form av olja eller kol.Utskottet framhöll sin mening attnaturgasen skall få växa på egna meriter och att detär upp till energibolagen att avgöra vad de villsatsa på. Vidare uttryckte utskottet sin uppfattningatt det inte är aktuellt med en storskaligintroduktion av naturgas i . I ett särskiltyttrande (mp) underströks att man inte kommer attmedverka till att naturgasen eller något annatfossilt bränsle ges någon form av ekonomiskt stödeller att en ökad naturgasanvändning uppmuntras pånågot annat sätt av statsmakterna.Det nya gasmarknadsdirektivet (2003/55/EG) träddei kraft och innebär bl.a. att marknadenskall öppnas för företagskunder ochför hushållskunder senast den 1 juli 2007.I februari 2003 tillkallade regeringen en utredare(informationschef ) för att analyseraden fortsatta utvecklingen på el- ochnaturgasmarknaderna. I en första etapp ingick attanalysera vilka åtgärder som krävs i svensklagstiftning för att genomföra EG-direktiven om eninre marknad för el och naturgas. Denna delredovisades i betänkandet om el- ochnaturgasmarknaderna (SOU 2003:113). Den andra delenav uppdraget består bl.a. i en analys av eventuellaförbättringar av de svenska el- ochnaturgasmarknaderna samt olika frågor ommarknadernas funktion. Denna del skall redovisassenast den 31 december 2004.I budgetpropositionen för (utg.omr. 21 s.45) sägs att naturgasmarknadspolitiken, för attskapa goda marknadsförutsättningar, inriktas på attfrämja en fortsatt integrering med övrigagasmarknader inom och i vårt närområde.Utveckling och integration av gasmarknaderna haräven stor betydelse för den framtidaförsörjningstryggheten och klimatpolitiken. Genomfortsatt integrering skapas en naturgasmarknad medtillräckligt många aktörer, vilket stimulerarkonkurrensen. Regeringen påpekar också att en välfungerande konkurrens på lika villkor är enförutsättning för att naturgasmarknaden skallfungera effektivt. I propositionen meddelarregeringen även sin avsikt att under hösten 2004överlämna en proposition om genomförandet av EG:sdirektiv om gemensamma regler för de inremarknaderna för el- och naturgas m.m. tillriksdagen. Regeringen redovisade enlagrådsremiss i ärendet.Med anledning av motion 2004/05:N302 (c), som haraktualiserat en planerad naturgasledning iJönköpings och , kan erinras om attför att bygga och använda högtrycksledningar förnaturgas enligt naturgaslagen (2000:599) krävsregeringens tillstånd. Ett sådant tillstånd fårendast beviljas om anläggningen i fråga är lämpligfrån allmän synpunkt. Lämplighetsbedömningen innebäratt regeringen har att beakta en rad omständigheteroch att en prövning skall görs av de olika intressensom gör sig gällande i sammanhanget. Enmiljökonsekvensbeskrivning skall ingå ibeslutsunderlaget. En ansökan om tillstånd skallberedas av , varvid yttrandeinhämtas från de kommuner som berörs av ansökan.Berörda kommuner har således möjlighet att göra sinasynpunkter gällande vid såväl det inledande samrådetsom vid beredningen av tillståndsärendet. Prövningeni ett tillståndsärende av detta slag omfattar dockinte ersättningsfrågor. Dessa prövas i annan ordningenligt ledningsrättslagen (1973:1144).Utskottets ställningstagandeEnligt de riktlinjer som fastställt skallnaturgasen konkurrera av egen kraft. Utskottet villredan inledningsvis framhålla sin uppfattning attdet inte är aktuellt med någon storskaligintroduktion av naturgas i . Naturgas användsi dag i liten skala i som det frånklimatsynpunkt kan sägas vara det bästa fossilabränslet. Enligt utskottets bedömning kan naturgasenha betydelse . Dettaförutsätter dock att den används på ett sätt somleder till bättre utnyttjande av de samladeenergiresurserna och minskad belastning på miljö ochklimat. Naturgasen bör därför företrädesvisutnyttjas för kombinerad el- ochfjärrvärmeproduktion i kraftvärmeverk och för attersätta kol och olja. Däremot får naturgasen inteförhindra den kraftfulla utvecklingen av biobränslensom nu sker.Något särskilt stöd för en utbyggnad avnaturgasnät från statsmakternas sida är enligtutskottet inte aktuellt. Enligt utskottets meningbör naturgasen växa på egna meriter och det är upptill energibolagen att avgöra vad de vill satsa på.Utskottet vill även påminna om att regeringen, somäven meddelas i budgetpropositionen, avser attöverlämna en proposition till senare underhösten 2004 innefattande förslag rörande bl.a. denfortsatta marknadsöppningen för naturgasen. Därtillskall den av regeringen tillsatta el- ochgasmarknadsutredningen (dir. 2003:22) avlämna sittslutbetänkande vid utgången av året.Beträffande vad som sägs i motion 2004/05:N405 (m)om villkoren för naturgas vill utskottet erinra omatt det är miljö- och jordbruksutskottet som iförsta hand hanterar frågor om handel medutsläppsrätter. Utskottet ser inte att motionen idenna del bör föranleda några avsteg från vadriksdagen tidigare beslutat om rörande handel medutsläppsrätter. När det gäller vad som sägs imotionen om konkurrensen på fjärrvärmemarknadenanser utskottet att detta tillgodoses genom detuppdrag har. Utredningen skallslutredovisa sitt arbete i mars 2005.Utskottet anser inte heller att skall,såsom förordas i motion 2004/05:N302 (c), involverasig i ett pågående koncessionsärende. När det gällerersättningsfrågan så regleras denna, vilket tidigareredogjorts för, genom ledningsrättslagen och kandärmed inte utgöra grund för att inte behandla enansökan om tillstånd för en naturgasledning.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga härbehandlade motioner i berörda delar.VindkraftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motionsyrkanden omvindkraften. Utskottet framhåller attenergiförsörjningen i ökande utsträckningskall baseras på förnybara energikällorenligt de riktlinjer fastställt.Jämför reservationerna 17 (m, fp) och 18(mp).MotionernaVindkraftens roll i omställningen av energisystemetlyfts fram i motion 2004/05:N329 (s). Motionärernaframhåller behovet av ett nationellt centrum förvindkraftsinformation som knyts till Högskolan påGotland. Högskolan har ett centrum förvindkraftsinformation vars syfte är att samordna ochutveckla forskning och utbildning inom området samtatt försöka få till stånd ett nationellt centrum förvindkraftsinformation. Arbetet med att bilda ettnationellt centrum har bedrivits som projekt ochuppvaktningar har gjorts hos såväl Miljö- somNäringsdepartementet för att få fortsätta arbetetmed inriktning på ett sådant centrum.Riksdagen bör, enligt vad som föreslås i motion2004/05:N250 (m), besluta att avveckla planerna påen storskalig vindkraftsutbyggnad. Motionärenframhåller såväl miljömässiga som energipolitiskaoch ekonomiska skäl för ett sådant beslut.Att en viss utbyggnad av vindkraften bör kunnaske, men att denna utbyggnad skall ske på egnameriter anförs i motion 2004/05:N348 (m).Motionärerna menar att det inte behövs någranationella planeringsmål för utbyggnaden avvindkraften. Etablering av vindkraft skall inteheller främjas genom att vissa områden hävdas somriksintressen. är det ohållbart att ha enallt större andel av energiproduktionen som ärberoende av stöd eller kvoter för att levereraelström. Rimligen bör vindkraften vara ettkomplement till andra energialternativ men intelösningen på den framtida energiförsörjningen.Ett avskaffande av subventioner till vindkraftenförordas i motion 2004/05: N390 (m). Detta gälleroavsett om subventionerna finansieras avkonsumenterna genom elcertifikat eller genomstatsbudgeten. En bra och ekonomiskt sundenergiförsörjning bygger på att de olikaenergislagen får konkurrera på lika villkor och ståför sina egna kostnader, anförs det i motionen.Motionärerna menar att även el från förnybaraenergikällor bör produceras utan omfattandesubventioner och särregleringar. Vidare påtalas attdet statliga stödet för forskning och utveckling avvindkraften inte skall få utgå som drifts- elleretableringsbidrag.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att utarbeta enstrategi för att utveckla vindkraften, sägs det imotion 2004/05:N214 (kd). Motionären förordar bl.a.ett industriutvecklingsprogram, marknadsanpassadeåtgärder och ett testcenter för små vindkraftverk.Regeringen bör därefter återkomma till meden redovisning av de genomförda insatserna ochkonsekvenserna av dessa.För att kunna ta till vara den potential somvindkraften utgör krävs förbättrad information ochkunskap om vindkraft i samhället, sägs det i motion2004/05:N380 (c). konstateradeVindkraftsutredningen att det behövs ettinformationscentrum för att samla in och återföraerfarenheterna när det gäller vindkraftsetableringari . Verksamheten vid ett informationscentrumkan bestå av olika delar som t.ex. allmäninformation och rådgivning, erfarenhetsåterföring,utredningsarbete, forskning och skapande och driftav en kunskapsbank. Motionärerna menar att Högskolanpå är en lämplig lokalisering för ettnationellt informationscentrum och föreslår etttillkännagivande därom.Vissa kompletterande uppgifterVissa tidigare riksdagsbeslut om vindkraftenSom tidigare redovisats beslutade våren2003 (prop. 2002/03:40, bet. 2002/03:NU6) ominförande av ett elcertifikatssystem i syfte attfrämja produktionen av förnybar el. Det nyasystemet, vilket infördes , omfattar bl.a.vindkraft. Utskottet framhöll i samband medberedningen av regeringens förslag sin uppfattningatt systemet kommer att skapa möjligheter för enfortsatt utbyggnad av elproduktionen från förnybaraenergikällor, som det stimulerar enmarknadsdynamik som främjar kostnadseffektivitet ochteknikutveckling. Andra uppfattningar gavs uttryckför i reservationer (m, fp, kd; mp).Dessförinnan, i samband med behandlingen av 2002års energipolitiska överenskommelse, hade riksdagenbeslutat (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02: NU17) omvissa särskilda åtgärder för vindkraften. Dessaåtgärder består av tre delar: ett stöd tillteknikutveckling och marknadsintroduktion, ettnationellt planeringsmål för vindkraft och ettavtrappande övergångsstöd.Stödet till teknikutveckling ochmarknadsintroduktion syftar till att, i samverkanmed näringslivet, minska kostnaderna förnyetablering av vindkraft i havs- och fjällområdena.För år 2004 har anslagits fördenna verksamhet. Stödet har tidigare anmälts tilloch godkänts av .