bet · GR01UU9 · 2004-03-18 00:00:00 — Dialogernaförs halvårsvis mellan representanter från EU-trojkan samt relevantaministerier i dialogländerna. De politiska dialogmötena kompletteras medmöten mellan akademiska experter och organisationer inom EU respektivedialogländerna för att fördjupa diskussionerna och breddakontaktytorna mellan länderna vad gäller frågor om mänskliga rättigheter.Utskottethar inhämtat att och på hög nivå har tagitupp dödsstraffet med och uppmanat att upphöra med attutdöma dödsstraff och att det helt avskaffas. Detta har skett i direktasamtal och kontakter med den kinesiska regeringen, både bilateralt ochvid olika multilaterala dialogtillfällen, som vid EU:s dialog om mänskligarättigheter, samt genom anföranden i bl.a. FN. kommer ävenfortsättningsvis att noga bevaka användandet av dödsstraffet i ochframföra den principiella ståndpunkten att dödsstraffet bör avskaffas.Liksom dödsstraffet står tortyren också högt på agendan för EU:s dialogmed om de mänskliga rättigheterna. Utskottet konstaterar att ettavskaffande av dödsstraffet i givetvis är i linje med ochEU:s ansträngningar att avskaffa dödsstraffet varhelst det förekommer ochunderstryker att detta kan verka som förebild för den vidare utvecklingeni Kina.Folkrepubliken avrättar fler människor än världens övriga ländertillsammans. har avrättat fler människor än övrigavärlden sammantaget . Dödsstraffen utmäts efterrättegångar som med varje mått mätt måste anses som summariska, politiseradeoch orättvisa. Möjligheterna att överklaga är starkt begränsade. Detförekommer politiskt styrda skenrättegångar och att polisen använder tortyroch misshandel är vanligt. Rättsapparaten används också för politiskförföljelse och oliktänkande och religiösa människor förtrycks och fängslas.Oppositionella förtrycks, förföljs och interneras och staten kontrollerarInternet, tidningar och andra medier. Religiösa grupper förföljs ochbetraktas som politiska hot. Den ekonomiska liberaliseringen har inteåtföljts av politisk demokratisering. Det fria ordet är beskuret ochförtryckt. Den som protesterar eller är oliktänkande utsätter sig för storarisker.Samtidigt som genomförde massavrättningar under "slåhårt"-kampanjen, kommer signaler om att det demokratiska , som ilika hög grad är en del av den kinesiska kultursfären, kan vara på vägatt inleda ett avskaffande av dödsstraffet. justitieministeröppnade 2001 för att diskutera att ersättadödsstraffet med längre fängelsestraff. Ett avskaffande av dödsstraffetskulle understryka omvandling till en fullvärdig demokrati, medfull respekt för mänskliga fri- och rättigheter. skulle Taiwansavskaffande av dödsstraffet påvisa genomskinligheten i FolkrepublikenKinas försvar för massbruket av dödsstraff. Det finns inga "särskildaomständigheter" som nödvändiggör eller försvarar dödsstraff i den kinesiskakultursfären.Utskottet konstaterar även att strävan att bistå i moderniseringenav rättsväsendet har inneburit en rad insatser ochkunskapsutbyte mellan och samt och EU. rättsväsen ochlagstiftning har genomgått omfattande reformeringoch bringats i mer formell överensstämmelse med internationellt rättstänkande.Graden av politisering av rättsapparaten har minskat, och denna trendtycks fortsätta. Full rättssäkerhet kan dock inte uppnås under detenpartisystem som råder. Utskottet ser allvarligt på situationen när detgäller de mänskliga rättigheterna i och understryker vikten av attSverige och EU vid varje givet tillfälle uppmanar attupphöra med de kränkningar som görs både mot enskilda och organisationer.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2002/03:U204yrkandena 1, 2 och 7 och 2002/03:U289 yrkande 2.6. Jämställdhet, kvinnors situation, könsrelaterad handel, kvinnor ochbarn samt FN-resolution , punkt 4 (m)av i (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:U245yrkande 5 och avslår motionerna 2002/03:U212 yrkande 9, 2002/03:U228yrkandena 17 och 18, 2002/03:U235 yrkande 1, 2002/03:U313 yrkandena 5-8,2002/03:U318, 2002/03:U328 yrkandena 1, 2, 4, 5, 7, 9, 12-14, 19-21 och23, 2003/04:Ju447 yrkande 10, 2003/04:Ju478 yrkande 13, 2003/04:U17 yrkande8, 2003/04:U203 yrkande 10, 2003/04:U255 yrkandena 1, 2, 4-6, 8, 10-12,15-18, 21 och 22, 2003/04:U276 yrkandena 1 och 3, 2003/04:U278 yrkandena1, 4 och 5, 2003/04:U282 yrkandena 17, 18 och 20, 2003/04:U285 yrkandena3-6, 2003/04:U286 yrkande 3, 2003/04:U312 yrkande 7, 2003/04:U327 yrkandena1 och 2, 2003/04:U332, 2003/04:U334, 2003/04:U349 yrkandena 1-5, 2003/04:U350yrkande 2, 2003/04:U352 yrkande 11, 2003/04:So242 yrkande 1 och 2003/04:A2.StällningstagandeUtskottet menar att är ett av de länder som är pådrivande när detgäller att i internationella forum lyfta fram frågor kring sexuell ochreproduktiv hälsa och rättigheter, inklusive kvinnors rättigheter, våldmot kvinnor och flickor samt jämställdhet mellan kvinnor och män ochungdomars särskilda behov. Det dokument som länderna enades om i sambandmed FN världskonferens i avspeglar denna syn. De internationellaöverenskommelserna har dock hotats av den rörelse avabortmotståndare som vuxit sig stark bland annat i . I vissa fall harbistånd från villkorats så att internationellaorganisationer i utvecklingsländer begränsas i sitt arbetet om att informeraom eller förespråka aborter. Konsekvensen blir att allt fler kvinnor dörtill följd av försök till illegal abort.Utskottet konstaterar att även och vissa islamska stater intesällan ifrågasätter internationella överenskommelser inom området sexuelloch reproduktiv hälsa.Utskottet framhåller att vid den fjärde kvinnokonferensen som anordnadesi i antogs ett handlingsprogram som innehåller förslagom åtgärder inom områden där kvinnor diskrimineras. Det handlar om utbildning,hälsa, våld, väpnade konflikter, inflytande, mänskliga rättigheter, media,miljö och flickebarnets situation. Handlingsprogrammet innehåller 361paragrafer med förslag på hur flickors och kvinnors situation kan förbättras.Dokumentet är inte juridiskt bindande men innehåller rekommendationersom är moraliskt bindande för de 189 länder som antog handlingsprogrammetgenom konsensus, dvs. 62 länder reserverade sig dock motolika paragrafer i dokumentet. De flesta reservationer gällde kvinnorssexuella rättigheter, frågan om aborter och flickors arvsrätt. Vatikanstatenreserverade sig mot hela avsnittet om hälsa.Utskottet menar att arbetet med att implementera rättigheterna ochhandlingsprogrammet från försvåras när man riskerar att fåminskade medel från . är den överlägset största anslagsgivaren vadgäller stöd till Hiv/aids-forskning och det är därför angeläget attanslagen inte villkoras. De internationella organisationerna som arbetarmed Hiv/aids måste kunna ges ett fritt mandat att optimera sina insatser.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:U245yrkande 5.7. Jämställdhet, kvinnors situation, könsrelaterad handel, kvinnor ochbarn samt FN-resolution , punkt 4 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2002/03:U313yrkandena 5-8 och avslår motionerna 2002/03:U212 yrkande 9, 2002/03:U228yrkandena 17 och 18, 2002/03:U235 yrkande 1, 2002/03:U318, 2002/03:U328yrkandena 1, 2, 4, 5, 7, 9, 12-14, 19-21 och 23, 2003/04:Ju447 yrkande 10,2003/04:Ju478 yrkande 13, 2003/04:U17 yrkande 8, 2003/04:U203 yrkande 10,2003/04:U245 yrkande 5, 2003/04:U255 yrkandena 1, 2, 4-6, 8, 10-12, 15-18,21 och 22, 2003/04:U276 yrkandena 1 och 3, 2003/04:U278 yrkandena 1, 4och 5, 2003/04:U282 yrkandena 17, 18 och 20, 2003/04:U285 yrkandena 3-6,2003/04:U286 yrkande 3, 2003/04:U312 yrkande 7, 2003/04:U327 yrkandena1 och 2, 2003/04:U332, 2003/04:U334, 2003/04:U349 yrkandena 1-5, 2003/04:U350yrkande 2, 2003/04:U352 yrkande 11, 2003/04:So242 yrkande 1 och 2003/04:A2.StällningstagandeFN:s generalförsamling antog 1994 en deklaration om avskaffande av våldmot kvinnor. Den fördömer fysiskt, sexuellt och psykologiskt våld motkvinnor vare sig det inträffar inom familjen, i samhället eller om detutförs av eller accepteras av statsmakten. Medlemsstater uppmanas attfördöma våld mot kvinnor och varken hänvisa till sedvänja, tradition ellerreligiösa överväganden för att undvika sitt ansvar att avskaffa det.Sverige måste verka för att våld mot kvinnor blir en straffbar handling ihela världen.Den kvinnosyn som kommer till uttryck i våldet mot kvinnor låter sig inteförenas med samhällets jämställdhetsmål. I ett jämställt samhälle utsättsinte kvinnor för tvång, utnyttjande, våld och sexuella övergrepp. I ettjämställt samhälle finns inga förövare som måste uttrycka makt med våldoch sexuella övergrepp. Mäns våld mot kvinnor är både en folkhälsofrågaoch en fråga om mänskliga rättigheter Vid Världstoppmötet senareframfördes ett tydligt budskap till enskilda länder och aktörer om viktenav att förbättra fattiga kvinnors villkor för att effektivare bekämpafattigdom och hunger och uppnå internationella åtaganden på detta område.I många av världens länder är merparten av livsmedelsproducenterna kvinnor.Endast en begränsad del av jordens tillgångar i form av mark, finansiellaresurser, teknologi m.m. ägs eller kontrolleras av kvinnor. Kvinnor, bl.a. i och , tillåts inte ärva sina män. Änkor tvingas lämnatillbaka sina hem när den jord de brukat tillfaller makensbröder eller andra manliga släktingar. "Könsblinda" ekonomiska reformprogram, jordbruksutveckling, utbildning m.m. tenderar enligt bl.a. att missa kvinnor, eller direktmissgynna dem. Denna snedfördelning återfinns på alla nivåer i samhället:i familjen, på bynivå, i företag och i offentliga förvaltningar ochpolitiska organ. bör verka för att ekonomiska reformprogram, programför jordbruksutveckling och utbildning inte missgynnar kvinnor. Detta börges regeringen till känna.Kvinnor utesluts ofta från beslutsfattande församlingar på alla nivåer ifrågor som rör fördelning av gemensamma ekonomiska resurser. Kvinnorsrättigheter måste stärkas. Ett sätt är att hitta sätt för att aktivtinvolvera fattiga kvinnor i arbetet med åtgärder för att bekämpa fattigdomoch hunger.En hållbar utveckling kan inte uppnås om inte alla människor ges likavillkor till en dräglig tillvaro. Kvinnors rättigheter kränks påde mest brutala sätt. Detta måste stoppas. Därför är det viktigt att lyftaupp frågan om kvinnors och barns situation i alla tänkbara sammanhang,inte minst vid toppmöten.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2002/03:U313yrkandena 5-8.8. Jämställdhet, kvinnors situation, könsrelaterad handel, kvinnor ochbarn samt FN-resolution , punkt 4 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Ju478yrkande 13 och avslår motionerna 2002/03:U212 yrkande 9, 2002/03:U228yrkandena 17 och 18, 2002/03:U235 yrkande 1, 2002/03:U313 yrkandena 5-8,2002/03:U318, 2002/03:U328 yrkandena 1, 2, 4, 5, 7, 9, 12-14, 19-21 och23, 2003/04:Ju447 yrkande 10, 2003/04:U17 yrkande 8, 2003/04:U203 yrkande10, 2003/04:U245 yrkande 5, 2003/04:U255 yrkandena 1, 2, 4-6, 8, 10-12,15-18, 21 och 22, 2003/04:U276 yrkandena 1 och 3, 2003/04:U278 yrkandena1, 4 och 5, 2003/04:U282 yrkandena 17, 18 och 20, 2003/04:U285 yrkandena3-6, 2003/04:U286 yrkande 3, 2003/04:U312 yrkande 7, 2003/04:U327 yrkandena1 och 2, 2003/04:U332, 2003/04:U334, 2003/04:U349 yrkandena 1-5, 2003/04:U350yrkande 2, 2003/04:U352 yrkande 11, 2003/04:So242 yrkande 1 och 2003/04:A2.StällningstagandeSamhällets insatser för att minska våldet mot kvinnor i allmänhet, och inära relationer i synnerhet, måste ske och sker från flera håll samtidigt.Våld mot kvinnor är ett stort samhällsproblem.Män liksom kvinnor underställs föreskrivna normer om hur de skall betesig som man respektive kvinna. Därför är det av största vikt att männensroll undersöks, analyseras och förändras. En tvärpolitisk utredning börtillsättas för att analysera den nya mansrollen och hur detta skall förasut till allmänheten. Regeringen bör ta initiativ i FN för att hålla envärldskonferens om mansrollen och dess konsekvenser inom samhällets allaområden samt hålla frågan levande i med hjälp av bl.a. nationellamanskonferenser.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadsom ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2003/04:Ju478yrkande 13.9. Konflikten i , punkt 5 (m, fp, kd)av i (m), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U236yrkandena 2 och 3, 2002/03:U251, 2003/04:U14 yrkande 11, 2003/04:U289yrkande 4 och 2003/04:U325 yrkande 1 och avslår motionerna 2002/03:U219,2002/03:U275 yrkande 4, 2003/04:U218, 2003/04:U250, 2003/04:U259 yrkande5, 2003/04:U302 yrkandena 2 och 3 och 2003/04:U340 yrkande 2.StällningstagandeIsraelIsraels rätt att existera inom erkända och säkra gränser måste tydligterkännas av alla inklusive den palestinska sidan. Fredsprocessen gjordeglädjande framsteg men avbröts av systematiskt våld (dens.k. andra intifadan).Israel befinner sig i en svår situation eftersom man både måste skyddasig mot terror och de krafter som vill förgöra landet och samtidigtstimulera och förhandla med de krafter som är beredda att erkänna Israelsexistens. Bekämpningen av terrorism och angrepp på landet måste ske ienlighet med folkrätten. Självmordsbombningar och terrorattacker på civilaIsraeler kan aldrig ursäktas och knappast ens förklaras.Utskottet konstaterar att israelisk lagstiftning garanterar och slår vaktom domstolsväsendets oberoende. saknar en skriven författning. Ettantal s.k. Basic Laws stadfäster en rad friheter som i andra länder ärangivna i författningen. Vissa rättigheter är också angivna i Israelssjälvständighetsförklaring . Tortyr är förbjuden i lag. Israelhar ratificerat CAT (Convention against Torture) men den är inte inkorporeradi israelisk lag. Dödsstraff för ordinära brott avskaffades 1954 men finnskvar för vissa brott i krig. Dödsstraff har endast verkställts i ett fall(1962).Utskottet har inhämtat att har ratificerat kvinnokonventionen ochatt ingen könsdiskriminering återfinns i lagstadgad form. Familjelagstiftningenligger under de religiösa samfundens jurisdiktion. antogs enlag om kvinnans rättigheter som stipulerar jämlikhet vad gäller t.ex.arbete, militärtjänst, utbildning samt reglerar skydd för kvinnan motvåld, sexuella trakasserier och exploatering. De finns inga lagliga hinderför kvinnligt deltagande i det politiska livet men kvinnor är i praktikenunderrepresenterade. Våldet mot kvinnor har inte minskat utan snararefinns oro hos kvinnorättsorganisationer för att tendensen går mot ökatvåld.Under de senaste åren har insikten om att även barn har rättigheter vuxit,och uppmärksamheten kring barnmisshandel har ökat. En indikation om enförändrad attityd var ett beslut i om att inte undantaföräldrar, lärare eller ungdomsledare från brottsligt ansvar för barnmisshandel.Arabiska barn drabbas i större utsträckning än andra av ekonomiska ochsociala nedskärningar, och uppgifter förekommer om barnarbete bland denarabiska befolkningen. Barnprostitution förekommer bland den växandegruppen utländska - ofta illegala - gästarbetare.Utskottet konstaterar att den största minoriteten i utgörs av av befolkningen som är araber. Icke-judiska israeliska medborgare harinte samma rätt att köpa fast egendom som judiska israeliska medborgare.Drygt 93 % av staten territorium förvaltas eller ägs av statengenom Lands Authority eller genom de halvofficiella organisationernaJewish och . Organisationernas stadgar förbjuderupplåtelse eller uthyrning av mark till icke-judar. Arabiska medborgareäger av den privat ägda marken i . I praktiken ärdet omöjligt för en icke-jude att förvärva statsägd mark. Utskottet menaratt det är ett betydande problem även för konflikten mellan ochPalestina att alla medborgare i inte har samma rätt till markägande.Utskottet anser att mer effektivt och systematiskt måste beivraövergrepp från bosättare och rättsföra de skyldiga.Tidigare hade drygt 120 000 palestinier från och Gazaarbetstillstånd i . Efter den andra intifadan är antalet avsevärt mindre.Palestinsk arbetskraft har kommit att ersättas med utländsk arbetskrafti form av legala och illegala gästarbetare. Regeringen försöker nu minskaantalet utländska gästarbetare genom olika åtgärder som deraseftersatta situation alltmer uppmärksammats.Palestina myndighetenPalestinierna har rätt att leva i en egen demokratisk stat med erkändaoch säkra gränser. Dessa gränser måste erkännas av . Fredsprocessenavbröts av den palestinske presidenten i strid med den uttalade viljantill fred och försoning hos en bred palestinsk opinion med ömsesidigterkännande som mål. Detta gav utrymme åt de krafter som motsätter sig enfredlig uppgörelse. De palestinska krafter som strävar efter en fredliguppgörelse är i en svår situation. De måste bekämpa terrorismoch få stöd av den palestinska befolkningen. Även den palestinska sidanmåste följa folkrätten.På grund av centralism korruption, och bristande insyn har den palestinskamyndighetens institutioner ytterligare försvagats . Allvarligakränkningar av mänskliga rättigheter förekommer genom kollektiva bestraffningar.Israel har i strid med den humanitära rätten brukat oproportionerligtvåld.En växande kritik har riktats från det civila samhället och från oberoendepolitiker mot den palestinska myndighetens maktutövning. Det gäller främstden verkställande maktens obehöriga påverkan på rättssystemet och ocksåfenomen som tjänstetillsättningar på politiska grunder och känslighet förkritisk granskning av utomstående. Kritik mot förhållandena kommer bådefrån det civila samhället och från givarhåll.Frihetsberövanden utan rättegång förekommer främst i form av s.k.administrativt frihetsberövande. Sådana frihetsberövanden som sker i Israelregleras numera i israelisk lag medan de som sker på de ockuperade områdenaregleras genom militära order. Den palestinska myndigheten har brustit iansträngningarna att beivra brott som begås av palestinska civila ellerav den palestinska säkerhetstjänsten mot civila israeler på Västbankenoch i . Den har även brustit i ansträngningarna att beivra brott motpalestinier. Detta gäller framför allt palestinier misstänkta för att hadödat andra palestinier som misstänks för att vara kollaboratörer.Behovet av att förbättra rättssäkerheten och stärka den institutionellakapaciteten i det palestinska samhället har fått stor uppmärksamhet igivarsamfundets dialog med den palestinska myndigheten. En växande kritikhar riktats från det civila samhället och från oberoende politiker motden palestinska myndighetens maktutövning. Utskottet menar attden israeliska ockupationen skapar stora svårigheter för den palestinskamyndigheten att uppfylla kraven från den egna befolkningen.Barriären som byggs gör det svårt eller omöjligt för mångapalestinska barn i förorter att ta sig till sina skolor.Möjligheterna för den palestinska myndighetens institutioner att tillhandahållagrundläggande social service undergrävs av den ekonomiska krisen,avstängningspolitiken samt av utegångsförbuden.I detta sammanhang vill utskottet upprepa sin åsikt att antisemitiskauttalanden och handlingar är alltför vanligt förekommande i olika delarav världen, även inom EU. Utskottet framhåller att det är viktigt attunderstryka att antisemitism alltid måste bekämpas men att omvärldensamtidigt måste kunna inta en kritisk hållning till och landetspolitik och att en sådan kritisk hållning inte nödvändigtvis är antisemitisk.Utskottet har inhämtat att det finns palestinska skolböcker som innehållerantijudiska referenser. Detta gäller framför allt äldre böcker av jordanskteller egyptiskt ursprung. I det spända läge som råder i Mellanösternär det ytterst viktigt att förtroende skapas mellan parterna. Detta gällerinte minst i fråga om vilken bild som sprids av den andra parten genommedierna och i skolan. Vanföreställningar och fördomar om den andra sidanförsvårar detta. I kontakter med konfliktens parter kommer och EUäven fortsättningsvis att trycka på hur viktigt det är att ge en balanseradoch rättvis bild av den andra parten i läromedel och medier.En fråga som ständigt tas upp i kontakterna med den palestinska myndighetenär efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. För bilateralautvecklingssamarbete med palestinierna är stödet till MR-organisationeren mycket viktig komponent. Det har framkommit att svenskt skattefinansieratbistånd, som varit avsett som stöd för den palestinska befolkningen, ävenfelaktigt gått till privata konton och till korruption i denpalestinska myndigheten samt dessutom indirekt till våldsåtgärder vidtasför att säkerställa att svenskt bistånd till regionen enbart går tillavsett ändamål.När fredsprocessen i området visar önskat resultat bör det svenska biståndetkunna öka och då mot bakgrund av det stora behovet av återuppbyggnad bidratill att en demokratisk palestinsk stat skall existera i fred tillsammansmed staten mellan parternaUtskottet menar att som ansträngningar görs för att få i gångfredsprocessen begås brott mot folkrätten och de mänskliga rättigheterna.Övergrepp om förödmjukelser drabbar både israeler och palestinier i stridde folkrättsliga konventioner som gäller.Utskottet konstaterar att det s.k. Genèveinitiativet har förhandlats framav framträdande israeler och palestinier. Genèveinitiativet skiljer sigpå viktiga punkter från tidigare fredsförslag i och med att det äveninnehåller konkreta förslag till lösningar av frågor som de israeliskabosättningarna, den palestinska flyktingfrågan, , de heligaplatserna, gränser och status. Genèveinitiativet behöver inte anses stå imotsättning till färdplanen för fred utan utgör ett konkret förslag på enpermanent lösning enligt färdplanens tredje fas. Utskottet ser därförpositivt på initiativet som bl.a. visar på att det även i ett känsligtläge finns möjlighet till fortsatta förhandlingar.Utskottet menar att även om den s.k. Barcelonaprocessen inte är en del avfredsprocessen i utan drivs parallellt och självständigtpåverkas den politiska utvecklingen i regionen av processen. Det är förnärvarande det enda forum förutom FN där israeler och araber möts påministernivå. Inom Barcelonaprocessen finns flera parlamentariska forum,och pågår arbete för att upprätta en parlamentarisk församlingför Barcelonaprocessen. Genom EU:s MEDA-bistånd går stöd till ekonomiskomvandling, stärkande av den socio-ekonomiska jämvikten och stöd förutveckling av det civila samhället samt av regionalt samarbete. Även dettaär ett viktigt bidrag till fredsprocessen i . Utskottet menaratt det är av stor vikt att åter engagerar sig mer intensivt i regionenoch, tillsammans med alla inblandade parter, söker en lösning på problemen.I den rådande situationen, då behovet av engagemang av utomstående blivitstörre, anser utskottet att EU måste agera mer kraftfullt och med störreenighet för att bidra till att parterna återupptar arbetet med fredsprocessen.Det finns en del av världen där diktaturerna kvarstår i stort sett ioförändrad omfattning och som återfinns inom . Vi har där ettblock av diktaturregimer som genom sitt förtryck av egna befolkningarockså utgör ett hot mot freden och stabiliteten i sin region och yttersti världen. Det är ingen överdrift att kalla stora delar av arabvärldenför världens enda återstående diktaturblock.