bet · GR01SKU20 · 2004-03-09 00:00:00 — Ändå finnshushåll, där den sammantagna effekten åtminstone på kort sikt blir negativ.Problemet bör också ses i ett bredare sammanhang, där andra för- ochnackdelar för glesbygder tas med.Miljöpartiet vill ha en utredning med uppgift att kartlägga för hur mångamänniskor nettoeffekten blir klart negativ och föreslå åtgärder för attmildra de sociala konsekvenserna av höjda koldioxidskatter för denna grupp,utan att miljöstyrningseffekten går förlorad.Som framhålls i motion Sk361 skulle en ökad självbestämmanderättinom beskattningen kunna bidra till en mer rättvis fördelningspolitik ochett bättre utnyttjande av skatterna som styrmedel. Jag anser att konsekvensernaav att ge kommunerna möjlighet att införa progressiv inkomstbeskattningbör utredas.Även på andra sätt vore det intressant att utreda möjligheterna att utökaden kommunala skattebasen. Precis som man på den statliga nivån (och ibegränsad omfattning via avgifter på den kommunala nivån) använder skattersom styrmedel för samhället kan samma behov finnas lokalt. finnsmånga hinder, och för det mesta är det helt omöjligt med gällandelagstiftning för den kommun som vill växla över en del av inkomstskatternatill miljöskatter eller andra skatter. En uppluckring av regelsystemet pådetta område hade enligt det gröna synsättet varit att föredra. Det hadegett möjlighet för kommuner att lokalt lösa aktuella problem som är svårareatt lösa på statlig nivå. Som exempel kan sägas att län med ettannat regelsystem hade kunnat mota delar av den tunga trafiken genom att,med en lokal beskattning, låta beskatta tung trafik hårdare än övrigalandet. Också en sådan möjlighet att utöka den kommunala skattebasen bordeutredas.Med det anförda ställer jag mig bakom motionerna Sk401 yrkande 10 ochSk361 yrkandena 1 och 2.6. Nyckelpersoner, punkt 2 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att tillämpningen av beslutet om skattelättnaderför utländska nyckelpersoner bör utvärderas. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Sk255.StällningstagandeSkattelättnaden för utländska nyckelpersoner innebär att dessa på vissavillkor och efter beslut av kan få av lönenundantagen från beskattning och vissa ytterligare lättnader. För att kunnatillämpa bestämmelserna har krav ställts på specialistkompetens eller attdet är fråga om kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbete med ensådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det finns betydandesvårigheter att rekrytera inom landet.Redan då beslutet fattades i påpekade vi från Vänsterpartietssida att det kan uppstå gränsdragnings- och avvägningsproblem. Vi såg tvåskäl till detta. Dels på grund av de avsteg från likformighet iinkomstbeskattningen som förslaget innebar, dels på grund av de ibland svårabedömningar av vilka som tillhör personkretsen, som måste göras iForskarskattenämnden.Mot bakgrund av detta anser att tillämpningen av beslutetom skattelättnader för utländska nyckelpersoner bör utvärderas.7.Idrottskonto, punkt 4 (kd, c)av Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om s.k. idrottskonton. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:Kr285 yrkande 9 och 2003/04:Kr385 yrkande 12.StällningstagandeKarriären för en professionell idrottsman eller kvinna skiljer sig frånde flesta andra yrken. är den på grund av fysiska skäl begränsadtill tidigt i livet. Inom vissa idrotter är det därför vanligtatt idrottaren tjänar mycket pengar för att sedan tjänaavsevärt mindre. Resultatet av detta bli att idrottaren tvingas betalamycket höga skatter under de år han eller hon tjänar som mest trots attdet är väl känt att inkomsten kommer att minska kraftigt inom några år.På grund av detta är det vanligt att framgångsrika idrottare flyttarutomlands.För att lösa detta problem finns möjligheten att införa s.k. idrottskonton,vilket finns bl.a. i och . Syftet är att plana ut livsinkomsten.Idrottaren sätter en viss del av sin inkomst på kontot, ofta maximalt enviss del av inkomsten, och så länge de sitter där är de skattebefriade.Idrottaren skattar i stället på inkomsten när den tas ut från kontot,vilket sker när idrottskarriären är över. Systemet kanjämföras med det s.k. skogskontot där skogsägare kan sprida sin inkomstöver flera år.Naturligtvis finns det svårigheter med att införa idrottskonton. Blandannat krävs att vissa avgränsningsfrågor utreds ordentligt. Vi anser dockatt det finns stora fördelar med ett sådant system och menar därför attdet finns anledning att utreda om det går att införa konton av detta slagi Sverige.8. Motion och friskvård, punkt 5 (kd, c)av Per () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att öka möjligheterna för arbetsgivare att medfull avdragsrätt satsa på friskvård för anställda. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:Sk443 och 2003/04:Kr329 yrkande 5 och avslår motionerna2003/04:Sk309 yrkande 1, 2003/04:Sk394 och 2003/04:MJ475 yrkande 5.StällningstagandeMedarbetarna är företagens viktigaste resurs. Hälften av medarbetarna somär sjukskrivna uppger att arbetet bidragit till sjukskrivningen. Det ärvanligt med nack- och axelproblem. Förebyggande åtgärder är oerhört viktigtför att mot-verka sådana problem. För att minska samhällets kostnader försjukskrivna måste även förebyggande åtgärder premieras.Människor som får uppskattning på sin arbetsplats mår bättre. Detta göratt de fortsätter att prestera bra. Det blir med andra ord en positivspiral. Det ligger därför i arbetsgivarnas intresse att skapa en godatmosfär på arbetsplatsen, och en viktig del av denna arbetsmiljö ärarbetstagarna. Företag har med andra ord ett egenintresse att satsa på sinaanställda. Men detta kan leda till problem med om det integörs inom skattereglernas snäva ramar. Satsningens positiva atmosfär kandelvis spolieras av att arbetstagarna blir eftertaxerade.Den arbetsgivare som väljer att satsa på t.ex. inredning eller nya maskinerkan dra av dessa kostnader i deklarationen. Men om arbetsgivaren i ställetväljer att satsa ett belopp per anställd som den anställde kan disponeraöver för friskvård och utbildning så finns exempel på att Skatteverketansett det vara en löneförmån. Detta gör insatsen med ett penndrag dyrare,eftersom arbetsgivaren skall betala sociala avgifter och arbetstagarenskall lägga förmånsvärdet till sin arbetsinkomst.Enligt dagens regler kan arbetsgivare erbjuda anställda friskvård somskattefri förmån om den är av mindre värde. Problemet är att för skattefrihetkrävs att det inte är fråga om någon s.k. exklusiv motionsform och attmotionen inte kostar mer än några tusenlappar. Vi menar att dagens reglerger uttryck för en föråldrad syn på motion och andra friskvårdandeaktiviteter.För många arbetsgivare är de anställdas inställning det som är viktigastför att få en bra psykosocial arbetsmiljö. Arbetsgivare som vill satsa påde anställda så att de blir fysiskt och psykiskt starkare skall inte hämmasav skattereglerna. Denna satsning tjänar både arbetsgivare och arbetstagarepå. Även staten får del av fördelarna genom minskade kostnader för sjukvård,sjukpenning m.m. och ökade inkomster om fler arbetar till pensionsåldern.Utrymmet för personalvårdsförmåner som leder till ökad friskhet ochfrånvaro av sjukdomssymtom måste därför ökas. Detta är ett motdrag för atthindra bl.a. de ökade sjukskrivningarna men är också ett led i att fåfler att finna glädje i att gå till arbetet ända fram till pensionsåldern.Därför bör kravet att personalvårdsförmåner skall vara av mindre värdeför att inte tas upp till beskattning i 11 kap. 11 § inkomstskattelagenavskaffas.Vi anser att arbetsgivarens avdragsrätt inte är tillräcklig utan attarbetstagaren måste kunna erbjudas friskvård utan skattekonsekvenser. Denförebyggande friskvården hindrar kostnader och lidande och minskarbelastningen på sjukförsäkringen. Friskvård bör därför vara en skattefriförmån fullt ut.9. Kulturcheckar, punkt 6 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kulturcheckar. Därmed bifaller motionerna2002/03:Kr371 yrkande 4 och 2003/04:Kr391 yrkande 4.StällningstagandeKulturpolitiken måste främja alla samhällets delar att ta aktiv del i detsvenska kulturlivet genom att skapa möjligheter för ett ömsesidigt utbytemellan kulturskapare och samhällets aktörer. Näringslivet har såväl behovsom ansvar som sträcker sig utanför den rent affärsmässiga verksamheten.Kulturlivet har i sin tur behov av vidgade möjligheter att utöva ochsprida sin konst både inom och utom etablerade institutioner. Genom ettsamarbete med det privata näringslivet kan kulturen nå ut till nya grupperoch näringslivet får en möjlighet att ta ett visst samhällsansvar. Vianser därför att möjligheterna för privata aktörer att ta ett ekonomisktansvar för kulturen måste förbättras.Ett långsiktigt samarbete mellan kultur och näringsliv, som bygger pårespekt och som inte inskränker den konstnärliga friheten, kan ge vidgademöjligheter både i form av bättre finanser och nya arbetsformer. Det ärockså ett sätt att uppfylla det kulturpolitiska målet att nå nya grupper.Den privata finansieringen via sponsring skall dock vara ett komplement,inte en ersättning för statliga insatser.Kunskapen om kulturens betydelse för människors hälsa bör komma företagentill del. Det bör också bli möjligt för företag att bidra till sinaanställdas kulturella upplevelser genom skapandet av ett system medkulturcheckar. Kulturcheckarna kan vara en skattebefriad löneförmån frånarbetsgivaren till löntagaren och skall inte heller belasta företaget medskatter eller sociala avgifter. De skattemässiga villkoren skall alltsåvara desamma som när företag subventionerar motionsaktiviteter förpersonalen. Kulturchecken skall vara ett betalningsmedel som kan användasför inköp av t.ex. böcker, konst, teater, konserter, opera, balett,museibesök m.m. Kulturchecken kan skötas och organiseras av en stiftelsedär det ingår utvalda institutioner och organisationer inom kulturlivetsom även ansvarar för att teckna avtal med de intressenter vars verksamheteller produkter kan köpas med kulturchecken. Kulturchecken skulle ge flermänniskor möjlighet att få del av olika kulturupplevelser, vilket harpositiva effekter på hälsan.10. Studenters skattefria stipendier, punkt 7 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om studenters skattskyldighet för stipendier. Därmedbifaller delvis motionerna 2003/04:Fi304 yrkande 38 och2003/04:Sk416.StällningstagandeOm en student vid åtar sig ett uppdrag - t.ex. somstudentföreträdare i en fakultetsnämnd - och uppbär skattepliktig ersättningför uppdraget, blir studenten enligt det interna språkbruket "smittad".Det innebär enligt skattekontoret i att studenten i fråga underinnevarande och de därpå följande två åren inte kan erhålla skattefrittstipendium, t.ex. för resebidrag vid internationellt studentutbyte ellertill en vetenskaplig konferens. Enligt tolkning av skattekontoret iGöteborg är skyldigt att dra preliminär inkomstskatt frånersättningen, eftersom studenten, med hänvisning till tidigare arvodering,är att betrakta som arbetstagare enligt inkomstskattelagen. Detta ställernaturligtvis till stora problem för studenterna och motverkar universitetetssträvan att öka studenternas deltagande i beslutsprocessen.Enligt uppgift gör skattekontoren på andra högskoleorter en för studenternamer positiv tolkning av lagstiftningen.Det är angeläget att regeringen utreder dessa förhållanden och om det ärnödvändigt återkommer till med lagförslag som gör det möjligtför universitet och högskolor att avstå från att göra avdrag för preliminärskatt på smärre stipendier till studenter.11. Reseavdrag, punkt 11 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en sänkt gräns för reseavdrag och ett månadsbaseratreseavdrag. Därmed bifaller motion 2003/04:Fi307 yrkande 6 ochavslår motionerna 2003/04:T392 yrkande 3, 2003/04:T472 yrkande 3,2003/04:N288 yrkande 8 och 2003/04:N328 yrkandena 28 och 29.StällningstagandeVi föreslår att gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbetsänks . Avdragsrätten skall även gällaför den del av resan som görs till eventuell barnomsorg. Detta innebäratt resekostnader på ytterligare blir avdragsgilla jämfört medi dag.Förslaget skall ses både som ett stöd för personer i glesbygd och andrasom inte har möjlighet att utnyttja kollektiva alternativ till bilen ochsom en stimulans till rörlighet på arbetsmarknaden.Skatteverket bör också få i uppdrag att utreda möjligheterna för att göradet möjligt för inkomsttagare att få ta del av reseavdraget istället för årsvis. På så viss får även säsongsarbetande personer ta delav avdraget i större utsträckning.12. Reseavdrag, punkt 11 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om reseavdraget. Därmed bifaller delvismotion 2003/04:N328 yrkandena 28 och 29 och avslår motionerna 2003/04:Fi307yrkande 6, 2003/04:T392 yrkande 3, 2003/04:T472 yrkande 3 och 2003/04:N288yrkande 8.StällningstagandeEn väl utbyggd infrastruktur och fungerande kommunikationer är väsentligadelar i arbetet med att förstora arbetsmarknaderna. Med en god infrastrukturoch fungerande kommunikationer ökar förutsättningarna för pendling tilloch från arbetet. Brister i kollektivtrafik och ett högt bensinpris bidrartill att rörligheten och flexibiliteten på arbetsmarknaden minskar.Reseavdraget till och från arbetet bör omvandlas till en skatterabattmotsvarande en höjning till per mil. Skatterabatten skall ävenomfatta resor till och från barnomsorg för att förbättra möjligheterna attta ett arbete inom ett större arbetsmarknadsområde.Vidare bör den "självkostnadspremie" motsvarande som finnsi reseavdraget fortsättningsvis delas upp på årets 12 månader för att ökamöjligheten för säsongsarbetare att kunna ta del av reseavdraget.13. Arbetsrum i bostaden, punkt 12 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en utvidgning av rätten till skatteavdrag förarbetsrum i bostaden. Därmed bifaller delvis motion 2003/04:Sk219.StällningstagandeDagens samhällsutveckling på arbetsmarknaden präglas bl.a. av att alltflerarbetstagare utför arbete i hemmet, s.k. distansarbete. Fler och flerfasta arbetsplatser på en gemensam arbetsplats ersätts av rörligaarbetsplatser och av ett arbetssätt som innebär att en ökande del av arbetetutförs i arbetstagarens hem.Denna samhällsutveckling motiverar en radikal omprövning av den hittillsvarandemycket stränga lagstiftning beträffande rätt till skatteavdrag för arbetsrumi hemmet som har gällt, i princip oförändrad, . I våraförvaltningsdomstolar har också utvecklats en extremt fyrkantig och rigidrättspraxis på området. Denna praxis har i vissa fall tagit sig närmastparodiska uttryck. Begrepp som "från bostaden avskilt utrymme" har föranlettföretagare med särskilt arbetsrum i sin lägenhet att undra om man måstemura igen dörren och ordna entré till arbetsrummet via repstege.Lagen och rättstillämpningen måste, enligt vår mening, anpassas tillrådande aktuella förhållanden på arbetsmarknaden. Skattelagstiftningenriskerar annars att kraftigt motverka en dynamisk och i övrigt önskvärdutveckling på arbetsmarknaden. Synen på rätten till avdrag för arbetsrumi bostaden för arbetstagare som regelmässigt, och som en del iarbetstagarförhållandet, utför arbete i hemmet är ett tydligt sådant exempel.Av regionalpolitiska skäl ges arbetstagare stöd till hemresor om man tarett arbete långt från hemmet. Detta är ett sätt att stimulera människoratt ta arbeten på andra orter än hemorten. Ett effektivare sätt är docksannolikt att stimulera arbetssätt som innebär att människor kan arbetapå distans. En viktig åtgärd är då att vidga rätten till avdrag för sådanakostnader och arrangemang i bostaden som är relaterade till arbetet.14. Hushållstjänster och ROT-avdrag, punkt 13 (m, fp, kd, c)av (), (), Per (), UlfSjösten (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en skattereduktion för hushållstjänster. Därmedbifaller motion 2003/04:Sk426 och bifaller delvis motionerna2003/04:Fi306 yrkande 12, 2003/04:Sk209, 2003/04:Sk265, 2003/04:Sk271,2003/04:Sk291, 2003/04:Sk311, 2003/04:Sk312, 2003/04:Sk343, 2003/04:Sk415,2003/04:Sk427, 2003/04:Sk433, 2003/04:Sf325 yrkande 29, 2003/04:Sf356yrkande 5, 2003/04:Sf397 yrkande 9, 2003/04:Sf400 yrkande 5, 2003/04:Sf404yrkande 14, 2003/04:N346 yrkande 4, 2003/04:N412 yrkande 22, 2003/04:A307yrkande 19, 2003/04:A309 yrkande 7, 2003/04:A371 yrkande 16 och 2003/04:Bo297yrkande 15.StällningstagandeVi föreslår att en skattereduktion på införs för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster som utförsi det egna hemmet, per år.Det finns en stor efterfrågan på hushållstjänster. Totalt är nästan vartfjärde hushåll i intresserat av hjälp ibland eller regelbundet.Vi vet dock att det är det höga skatteuttaget som hindrar efterfrågan ochutbud från att mötas på en vit marknad. Inkomstskatter, sociala avgifteroch moms driver upp timpriset till nivåer som nästan inga hushåll mednormala inkomster är beredda att betala. Så gott som alla hushållstjänster,som städning, fönsterputsning eller barnpassning, som utförs mot betalningsker därför svart. undersökningar visar att skatt påoredovisade inkomster uppskattas till ca per år.Hushållstjänsterna utgör sannolikt en betydande del av dessa miljarder.Vårt förslag förbättrar förutsättningarna för den vita marknaden förhushållstjänster.Det gör svarta jobb vita. Det är djupt olyckligt att orimliga skattereglerpressar människor till svart arbete. För många unga riskerar den förstakontakten med arbetsmarknaden att bli svartjobb. Genom vårt förslag tillskattereduktion får de som arbetar svart möjlighet att inordna sigi ett legalt system och som alla andra få del av förmånerna isocialförsäkringssystemen: sjukförsäkring, pension m.m.Det ökar valfriheten för hushållen. Med ett ökat utbud av servicetjänsterökar också valfriheten. Människor får större möjlighet att välja mellanatt arbeta mycket och köpa tjänster till hemmet eller att arbeta mindreoch i stället göra hemarbetet själva.Det ökar jämställdheten. Jämställdheten har visserligen gjort framstegunder , men är det kvinnorna som harhuvudansvaret för hemmet och barnen och som utför merparten av det oavlönadehemarbetet. Skattereglerna hindrar kvinnor såväl från att bjuda ut sittkunnande på en vit marknad som från att köpa sig servicetjänster.Det ökar antalet jobb. Det är svårt att med någon större precision angehur många nya arbetstillfällen som kan tillkomma med vårt förslag. Heltklart är det ett betydande antal personer, av vilka flera har svårt attkomma in på arbetsmarknaden, som genom vårt förslag får arbete.Det ökar effektiviteten i ekonomin. Individens fria val mellan fritid,oavlönat hemarbete och beskattat marknadsarbete snedvrids av de storaskattekilarna på tjänsteproduktion. Genom att minska skattekilarna minskarsnedvridningarna. Människor kommer då i större utsträckning att kunnaköpa hushållstjänster och använda den frigjorda tiden till ökat förvärvsarbeteeller till att tillbringa den med barnen.Det är de tjänster som utförs i det egna hemmet eller på den egna tomtensom skall berättiga till skattelättnad. Det innebär att skatten sänks förett antal hushållstjänster där det är lätt att "göra det själv" och därnågon vit marknad knappast förekommer, exempelvis städning, gräsklippningoch barntillsyn. Förslaget omfattar även sådana tjänster som redan delvisutförs på en vit marknad som målning, snickeriarbete och reparation avhushållsapparater. Däremot utesluts offentligt subventionerade tjänster,exempelvis offentlig barnomsorg och andra tjänster som normalt inte utförsi hemmet, exempelvis advokat- och arkitekttjänster.När en privatperson köper en tjänst som är berättigad till skattereduktionfrån ett företag skall företaget dra av kundens skattereduktion direktvid betalningen. På kvittot kommer då att stå hur mycket kunden har betalatoch hur mycket tjänsten skulle ha kostat om kunden betalat full skatt.Företaget drar sedan av kundens skattereduktion i den egna månatligaskattedeklarationen.15. Förmån av hemtjänster, punkt 14 (kd)av Per ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om införande av schablonbelopp för förmån avhushållstjänster tillhandahållna av arbetsgivaren. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Sk446.StällningstagandeTempot i dagens arbetsliv är för många högt uppskruvat. Till detta kommeratt i dagens familjer är oftast båda föräldrarna yrkesarbetande. En branschsom utvecklats är den för hushållstjänster. Det har dockuppmärksammats att den svarta sektorn i denna bransch inte är obetydlig.Detta innebär inte bara skattebrott utan även att de personer som utförtjänsterna ofta står utan anställningstrygghet, socialförsäkringsskydd m.m.Hushållssysslor är en typ av tjänster som då de betalas av privatpersonerofta antingen subventioneras av kommunerna, då de tillhandahålls dem somhar rätt till hjälpen enligt t.ex. socialtjänstlagen, eller sker inom densvarta sektorn. Som exempel kan nämnas att bara ingångslönen i ett av destörre seriösa hemtjänstföretagen är . Detta indikerar att de etablerade företag som betalarskatter och avgifter och betalar avtalsenliga löner tvingas ta ut ettpris som är högre än privatpersoners betalningsvilja för att få hushållssysslorutförda.Vissa arbetsgivare har velat tillhandahålla hushållstjänster till sinaanställda. Arbetsgivarna har ofta motiverat arrangemanget med att detinnebär att de anställda kan koncentrera sig på arbetet och har lättareatt arbeta över då det behövs om någon annan sköter vissa hushållssysslorsom t.ex. städning. Om ett företag ger sina anställda hushållstjänster ärdet en förmån som skall beskattas till marknadsvärdet. Marknadsvärdetsätts till det pris som arbetsgivaren betalat för att fåhushållstjänsten utförd, dvs. högre än vad privatpersoner normalt ärberedda att betala för att få tjänsten utförd.Det bör därför införas ett schablonbelopp för värderingen av förmånensvärde som tar hänsyn till hushållens betalningsvilja. Schablonbeloppetkan sedan knytas till basbeloppet så att förmånen följer prisutvecklingen.Genom att sätta ett schablonbelopp för värderingen av förmånen ökarförutsebarheten för hur förmånen skall värderas. Om schablonbeloppet utgårfrån hushållens värdering av värdet för tjänsten blir det samtidigtförmånligt för anställda att ta emot förmånen (i stället för högre lön somkan användas till att köpa tjänsten svart). Detta kommer att hämma densvarta sektorn i branschen. fann att genomsnittligsvart lön var (se rapportSvart arbete - Arbetstagare och företagare del 2- Omfattning RRV 1998:28).LO har i boken uppgett att var dengenomsnittliga svarta timlönen 1997.