bet · GS01BOU2 · 2004-12-09 00:00:00 — Därutöver ges socialnämnden möjligheter tillinsatser som hindrar eller förebygger att bostadsrättshavarens socialasituation försämras genom de sanktioner som bostadsrättsföreningen kankomma att vidta. Hänsynen till barn gör sig i dessa sammanhang gällandemed avsevärd styrka. Lagstiftaren bör söka garantera att de socialamyndigheterna blir uppmärksammade på enskilda bostadsrättshavares problem.En bostadsrättsförening är en form för samverkan där syftet är att beredaägarna bostäder. Det är för utskottet en främmande tanke att som angiveribeteckna en underrättelse till socialnämnden om att någon i samverkanskretsenriskerar att förlora sin bostad. Enligt utskottet ligger enunderrättelseskyldighet klart inom ramen för en god samverkan med syfte atttillgodose medlemmarnas bostadsbehov.Först vad gäller frågan om uppsägning på grund av störningar. Som bl.a.Fastighetsägarna och i sina remissvar har framhållitfinns det vissa olikheter mellan upplåtelseformerna hyres- och bostadsrättsom synes tala mot att överföra de regler om underrättelseskyldighetsom gäller enligt hyreslagen till bostadsrättslagen. Hit hör t.ex. attdet kan vara känsligt för styrelsen i en bostadsrättsförening att skickaen underrättelse om störningar som gäller en granne och föreningsmedlemtill socialnämnden. Vidare synes, såsom flera remissinstanser, bl.a.HSB Riksförbund, har påtalat, systemet med underrättelser inte alltidfungerat tillfredsställande på hyresrättens område. harframhållit att en möjlighet att komma till rätta med detta kan vara attförbättra rutinerna i samband med avhysning. För att åstadkomma dettabehövs inga lagstiftningsåtgärder. står det klart att - somStockholms och kommuner också har framhållit - enunderrättelseskyldighet kan ge kommunerna ökade möjligheter att sätta instödinsatser så att man kan komma till rätta med störningarna ochdärmed förhindra avhysning. Som skäl mot förslaget skulle man ocksåeventuellt kunna hävda att en underrättelseskyldighet medför en vissadministrativ belastning för bostadsrättsföreningarna. Invändningen ärav underordnad betydelse men det kan nämnas att inget har framkommitsom tyder på att förverkande av bostadsrätt är särskilt vanligtförekommande. i sitt sammanhang skulle därför ett system med underrättelsetill socialnämnden på bostadsrättens område medföra en enbart mycketbegränsad ökning av bostadsrättsföreningens åligganden. Vid en avvägningav de skäl som kan anföras för och emot en underrättelseskyldighet anserutskottet att fördelarna med en underrättelseskyldighet klart vägeröver.Enligt mening framstod det som följdriktigt att enunderrättelseskyldighet gentemot socialnämnden införs också när enbostadsrättshavarekommit i betalningsdröjsmål och föreningen avser att säga upp honom.Det kan, uttalade , under vissa förutsättningar finnas godaskäl att ge en bostadsrättshavare ekonomiskt stöd så att denne kan bokvar i sin lägenhet. tillkännagav därför att det finns skälatt genom lagstiftning söka garantera att de sociala myndigheterna bliruppmärksammade på enskilda bostadsrättshavares problem och att enunderrättelseskyldighet motsvarande den som gäller för hyresrätter därförbör införas för bostadsrätter. Några remissinstanser, bl.a. ,har hänvisat till att en bostadsrätt - till skillnad från en hyresrätt- representerar ett förmögenhetsvärde och att en underrättelseskyldighetdärför inte är särskilt meningsfull. Vidare har flera remissinstanserpåtalat att underrättelserna inte fungerar särskilt bra på hyresrättensområde. Utskottet vill liksom regeringen framhålla att det finnsbostadsrätter med ett mycket begränsat ekonomiskt värde som såtillvidaliknar hyresrätter. Det bör också framhållas att socialnämnden, vidförverkande av en bostadsrätt med ett betydande ekonomiskt värde, kanvidta andra åtgärder än att verka för att bostadsrättshavaren får bokvar, t.ex. ordna med en ny bostad. Ovan har utskottet tillstyrktregeringens förslag om att en bostadsrättsförening skall underrättasocialnämnden före uppsägning som grundas på störningar i boendet. Det ärenligt utskottets liksom regeringens mening naturligt att en liknandeordning införs när det gäller uppsägning på grund av betalningsförsening.En bostadsrättsförening skall därför vara skyldig att meddela socialnämndenom en bostadsrättshavare sägs upp på grund av att årsavgiften inte harbetalats i rätt tid. Underrättelseskyldigheten bör - liksom enligthyreslagen - avse enbart bostadslägenheter. I hyreslagen utgör meddelandeten förutsättning för att återvinningsfristen skall börja löpa. Dettabör gälla även här. De föreslagna reglerna har utformats med de motsvarandereglerna i hyreslagen som förebild.På de här återgivna skälen och i övrigt på de skäl som redovisats ipropositionen tillstyrkte utskottet regeringens lagförslag och avstyrktede motstående motionerna.Utskottet finner inte skäl att inta en annorlunda ståndpunkt än tidigare.M-motionen avstyrks därför.Hyressättning vid andrahandsupplåtelse av bostadsrättslägenhet m.m.I motion 2004/05:Bo238 (m) lämnas förslag om att bruksvärdesprincipenskall slopas vad gäller en andrahandsupplåtelse av bostadsrättslägenhet.I motionen påpekas att någon hänsyn till bostadsrättshavarens kapitalkostnadinte kan tas när hyresnämnden prövar skäligheten av hyran för en sådanlägenhet (förslag om tillkännagivande).Förslaget i motion 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 5 gäller att en översyngenomförs av reglerna om andrahandsupplåtelse av bostadsrättslägenhetomfattande frågor om återbetalningsskyldighet av överhyra och hyresnivåvid andrahandsupplåtelse vilka regleringar inte bör ske på samma sättsom när det gäller andrahandsupplåtelse av en hyreslägenhet. I motionenanförs att bostadsrättshavarens faktiska kostnader måste kunna beaktas(förslag om tillkännagivande).Genom lagstiftning under /88 infördes en möjlighet förandrahandshyresgäster att återfå erlagd överhyra, dvs. hyra som liggeröver bruksvärdesnivå, och att få den framtida hyran bestämd (numera 55d § hyreslagen). Bestämmelsen gäller vid andrahandsupplåtelser både avhyreslagen och bostadsrättslägenheter. Möjligheten gäller endast i frågaom bostäder men inte vid förhyrning för fritidsändamål. I lagstiftningsärendetmotionerades om att en bostadsrättshavare som upplåter sin lägenhet iandra hand skall ha möjlighet att få ersättning för sina faktiskakostnader när hyran fastställs. Det fanns vidare motionsförslag om attregeringsförslaget helt skulle avslås. Reglerna om villkorsändring hadedittills i många fall inneburit att hyresgästen blev bunden att betaladen hyra som överenskommits även om den låg över bruksvärdesnivå, låtvara att vissa överuttag varit straffbelagda (prop.1987/88:162, bet. 1987/88:BoU22).Utskottet avstyrkte motionsförslagen och anförde (i nämnda bet.) "Inte minst mot bakgrund av läget på bostadsmarknaden finnsdet enligt bostadsutskottets mening skäl att förstärka skyddet för bl.a. andrahandshyresgäster. De som hyr sin lägenhet i andra hand representerarofta grupper - t.ex. ungdomar och invandrare - som har en svag ställningi samhället och då inte minst på bostadsmarknaden. Det är därför nödvändigtatt vidta åtgärder som stärker deras ställning och som gör det möjligtför dem att hävda sina krav. Andrahandshyresgästerna måste i likhet medvad som gäller för andra hyresgäster, ges möjlighet att värja sig motorimliga hyror. Även enligt bostadsutskottets mening bör sålunda hyreslagenändras i enlighet med regeringens förslag. Utgångspunkten bör härvidvara att en hyresgäst som hyr i andra hand inte skall behöva betala enhögre hyra än vad som motsvarar bruksvärdeshyran för den aktuellalägenheten. Detta bör gälla oavsett om uthyrningen avser en hyreslägenheteller en lägenhet som upplåtaren innehar med bostadsrätt. "Utskottet har tagit upp motioner om friarehyressättning vid andrahandsupplåtelser och då avstyrkt dessa medhänvisning till vad som sagts i samband med det ovan nämndalagstiftningsärendet.Regeringen har i den ungdomspolitiska propositionen (prop. 2004/05:2)uttalat sin avsikt att tillsätta en utredare som skall se över villkorenför uthyrning av bostad i andra hand. Detta görs mot bakgrund av attmånga ungdomar särskilt i storstadsregionerna är hänvisade tillett andrahandsboende.Utskottet anser att bör avvakta med sitt sakliga ställningstagandetill motionsförslagen intill dess att överväganden kan göras mot bakgrundav resultaten av de nämnda aviserade utredningsinsatserna. Det kan ävenfinnas skäl att avvakta beredningen av förslagsom nu pågår inom för att se vilka förändringar avbruksvärdessystemet som blir aktuella. förslagåterfinns i betänkandet Reformerad hyressättning (SOU 2004:91). Förtydlighets skull skall nämnas att inte lämnatnågot förslag till lagändring av det slag motionerna syftar till. M-och fp-motionerna avstyrks.ÖvrigtObligatorisk hemförsäkring för boendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om en obligatorisk hemförsäkringför boende i hyres- och bostadsrätt.Förslaget i motion 2004/05:Bo217 (s) avser att det skall införas kravpå en obligatorisk hemförsäkring för boende (förslag om tillkännagivandeavseende en översyn). Förslaget tar sikte på både hyresgäster ochbostadsrättshavare.Utskottet har tidigare behandlat (bet. 2001/02:BoU13) ett liknandeförslag vad gäller hyresgäster och uttalade då:Motionärernas i och för sig vällovligt syftande förslag synes närmastförutsätta en ordning där hyresförhållandets bestånd görs beroende avatt hyresgästen innehar en försäkring. Det skulle nämligen vara fögameningsfullt med en ordning som innebär att en av hyresgästen tagenförsäkring skall utgöra ett villkor för en förhyrning, om hyresgästensedan hyreskontraktet tecknats utan vidare skulle kunna säga uppförsäkringen.Det förekommer att hyresvärdar ställer upp krav på hemförsäkring föratt en hyresgäst skall få hyra en lägenhet. En hyresvärd kan ju somförutsättning för uthyrning i princip ställa upp de villkor han anserviktiga. (Det finns undantag, se t.ex. förbud mot olagadiskriminering.) Villkoret kan i efterhand prövas av hyresnämnden. Bedömsdet som oskäligt kan nämnden besluta att det inte längre skall gälla.Enligt vad utskottet erfarit har det inte genom ett överrättsavgörandeprövats om ett krav på försäkring är att anse som skäligt.Enligt utskottets mening får det anses rimligt att en hyresgäst självfår bestämma om denne genom en försäkring vill skydda sig för det fallatt skadeståndskrav riktas mot honom eller hans egendom förstörs. Detkan befaras att ett krav på hem- eller brandförsäkring skulle försvåraen resurssvag hyresgästs möjlighet att erhålla ett hyreskontrakt. Detkan i vart fall inte komma i fråga att i förhållande till en normaltaktsam hyresgäst göra dennes rätt att fortsättningsvis hyra en lägenhetberoende av att han vidmakthåller en försäkring. Inte heller på annatsätt finner utskottet skäl att förorda att en hem- eller brandförsäkringgörs obligatorisk för hyresgäster även om tagandet av en sådan försäkringframstår som en klok handling.Utskottet finner skäl att göra samma bedömning . Motsvarande synpunktergör sig i allt väsentligt gällande också i fråga om en obligatoriskförsäkring för bostadsrättshavare. Utskottet avstyrker således motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Andrahandsuthyrning - rätt till förstahandsavtal, punkt 1 (v, mp)avOwe (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo225yrkande 2 och 2004/05:Bo265 i denna del.StällningstagandeVi anser att boende som hyr i andra hand behöver starkare rättigheter.I dag kan ingen andrahandshyresgäst göra något för att få bo kvar omförstahandshyresgästens rätt upphör. Det spelar ingen roll vad som liggerbakom. Förstahandshyresgästen kan ha dött, vräkts på grund av otillåtenandrahandsuthyrning eller det kan vara något annat skäl. Hur längeandrahandshyresgästen haft lägenheten, hur skötsam han eller hon varithar inte den minsta betydelse. Andrahandshyresgästen kan alltså ställasutan bostad helt oberoende av sitt eget handlande. Vi anser därför attandrahandshyresgästen under vissa förutsättningar bör kunna träda iförstahandshyresgästens ställe om dennes hyresrätt av något skäl upphör.Det kan t.ex. vara fråga om att andrahandshyresgästen under lång tidbebott lägenheten och praktiskt taget framstår som den egentligahyresgästen. Vi anser att det finns skäl att närmare överväga hur enreglering med den inriktning vi förordar kan utformas och hur de närmareförutsättningarna för en rätt till ett förstahandsavtal bör vara utformade.Därvid bör särskilt beaktas att systemet inte bör ge ett utrymme förmissbruk i form av planerade överlåtelser av hyresrätter.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo225 (v)yrkande 2 och 2004/05:Bo265 (s) i denna del.2. Andrahandsuthyrning - överhyra, punkt 2 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo225yrkandena 3 och 4 samt bifaller delvis motion 2004/05:Bo265 i denna del.StällningstagandeEn hyresgäst som inte själv kan använda sin hyreslägenhet har enligthyreslagen rätt att under vissa förutsättningar hyra ut den i andrahand om fastighetsägaren inte går med på uthyrningen. Det är inteovanligt med hög omsättning bland andrahandshyresgästerna och att enlägenhet hyrs ut i både tredje och fjärde hand. Andrahandsuthyrningenger skadeverkningar för hyresmarknaden genom att lägenheter inte friställs.Fastighetsägarens kontrollmöjligheter över vilka som vistas i fastighetenminskar och slitaget på lägenheterna ökar.Ändå är andrahandsuthyrning i vissa fall mycket angelägen, rentav ennödvändighet för svaga grupper på bostadsmarknaden.Den som hyr i andra hand har en svag rättsställning och saknar enligthuvudregeln besittningsskydd, vilket innebär att hyresgästen med kortvarsel kan förlora sin bostad. En andrahandshyresgäst kan efter två årerhålla ett besittningsskydd i förhållande till förstahandshyresgästen,dock aldrig till fastighetsägaren.Enligt lag skall hyresnämnden anse en hyra oskälig om den är påtagligthögre än vad hyran är i en jämförbar lägenhet hos ett kommunaltbostadsföretag. Bruksvärdesregeln gäller också för den som hyr i andra hand(i förhållande till den som har förstahandskontraktet). Hyresnämndenbrukar godkänna ett påslag på om lägenheten hyrs ut möblerad.Det är dock ovanligt att andrahandshyresgästen vänder sig till hyresnämndenför att få sin hyra sänkt för framtiden och redan erlagd hyra återbetald.Detta beror troligtvis på att besittningsskydd saknas.För att förbättra förhållandena på andrahandsmarknaden bör hyresvärdarnasoch hyresnämndernas kontroll öka genom att värdens medgivande respektivenämndens tillstånd skall förenas med villkor om vilken högsta hyra somfår tas ut. Ett för högt hyresuttag skall kunna leda till attförstahandshyresgästens hyresrätt förverkas, vilket skulle ha en starktavskräckande effekt när det gäller förstahandshyresgästens vilja att taut överhyror. I dessa förverkandefall bör andrahandshyresgästen ha rättatt få överta hyresrätten.En ökad kontroll skulle leda till färre andrahandsuthyrningar eftersomdessa inte skulle ge lika stora vinster som . Också med siktetinställt på att fler lägenheter skall komma ut på den reguljära(förstahands)marknaden behöver kontrollen över vilka hyror som tas ut vidandrahandsuthyrning öka.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo225 (v)yrkandena 3 och 4 och bifaller delvis motion 2004/05:Bo265 (s) i dennadel.3. Andrahandsuthyrning - besittningsskydd, punkt 3 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo277yrkande 8.StällningstagandeSamtidigt med att hemlösheten har ökat har också den sekundärabostadsmarknaden blivit större. En del av denna består av hyresgäster med s.k. sociala/kommunala kontrakt. För den sekundära marknaden gäller attde boende har en svagare ställning än de hyresgäster som har kontraktdirekt med fastighetsägaren.Det ställs ofta krav på hyresgäster med sociala/kommunala kontrakt sominte skulle kunna ställas vid uthyrning till vanliga hyresgäster. Kravenkan variera från urinprovstagning till att hyresvärden (kommunen) skallha möjligheter att göra inspektioner som den själv bestämmer.Hyres- och uppsägningstiderna är korta, vilket innebär att hyresvärdensnabbt kan avsluta hyresförhållandet. Hyresgästen har i praktiken intenågon möjlighet att få skäligheten av sina hyresvillkor prövade eftersomhan riskerar att bli uppsagd. Han har avhyresförhållandet heller ingen möjlighet att få hyresvärdens skäl för enuppsägning prövade eftersom han enligt lagen då saknar besittningsskydd.Det är naturligtvis nödvändigt att samhället underlättar för olikautsatta grupper att komma in i ett boende och att då vissa villkor förett hyreskontrakt utgör en del av vård och tillsyn. Men det får inteleda till rättslöshet för den hyresgäst som är föremål för samhälletsbistånd. Det är inte ovanligt att man bor kvar med ett socialt kontrakti mer än två år.Reglerna om besittningsskyddet, eller snarare reglerna om när sådantskydd saknas, måste ändras så att de redan från början utsatta kategoriernaav hyresgäster erhåller en god trygghet i sin bostad. Syftet måste varaatt de skall ha rimliga möjligheter att komma in på den reguljärabostadsmarknaden. En tänkbar ordning är att lagen gör det möjligt attomforma ett andrahandskontrakt till ett förstahandskontrakt. Det framstårsom utomordentligt viktigt att det närmare övervägs vilka lagändringarsom behövs för att uppnå dessa mål. Det är viktigt att man ser överdessa frågeställningar med det snaraste. Men enligt vår mening gällerfrågan också om särskilda villkor för förhyrning över huvud taget börställas. Erfarenheterna från ett tyskt hemlöshetsprojekt (H13 i )visar på framgångar när stöd från och frivilligorganisationerförmedlades som ett erbjudande, inte som ett villkor för bostad. Dettaalternativa närmande till hemlöshetsproblematiken och andra bostadsrelateradefrågor på den sociala/sekundära bostadsmarknaden bör följas upp.Regeringen bör på lämpligt sätt se till att en översyn genomförs medden av oss förordade inriktningen.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo277 (v)yrkande 8.4. Andrahandsuthyrning - blockuthyrning, punkt 4 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo225yrkande 7.StällningstagandeDen definition av upplåtare vid blockuthyrning som används innebär attblockuthyrning förekommer då tre eller flera lägenheter hyrs av enupplåtare vid ett och samma tillfälle. Det vill säga att den som harflera avtal om att hyra lägenheter, där endast två lägenheter ingår ivarje avtal, kan bedriva andrahandsuthyrning utan att omfattas avreglerna som gäller för blockuthyrning. Det betyder att andrahandshyresgästernainte får ett normalt besittningsskydd i dessa fall. Vi anser att begreppetblockuthyrare bör ges en tydligare innebörd, så att lagstiftningenomfattar alla som hyr ut tre eller fler lägenheter i andra hand.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo225 yrkande7.5. Förutsättningarna för vräkning - samrådsförfarande, punkt 5 -motiveringen (m)av de (), () och ().StällningstagandeVi anser inte att det är meningsfullt att införa ett system med ettobligatoriskt samrådsförfarande inför en vräkning. Vi anser att det börligga på den enskilde hyresgästen att själv ta kontakt med socialtjänsten.Vårt ställningstagande sker mot bakgrund av att den hyresrättsligaregleringen förutsätter en ganska betydande försumlighet frånhyresgästens sida för att en hyresrätt skall kunna förverkas (42-44 §§hyreslagen). I systemet är dessutom inbyggt en del regler som gerhyresgästen möjligheter att vidta rättelse eller på annat sätt fullgörasina skyldigheter och därmed undvika att förlora lägenheten. Ytterligareomgångar med kontakter mellan hyresvärd, socialtjänst och hyresgästskulle lägga sten på börda för både hyresvärden och ideras verksamheter. Vi tror att mycket få vräkningar därigenom skulleundvikas och att nettoeffekten därmed för hyresvärdens och socialtjänstensdel skulle bli negativ i form av ökade kostnader som hyresgästerna somgrupp respektive skattebetalarna skulle få stå för.Med hänvisning till vad vi framför bör avslå motionerna.6. Förutsättningarna för vräkning - samrådsförfarande, punkt 5 (kd,c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Bo3yrkande 2 och 2004/05:Bo303 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeBestämmelserna i 42-44 §§ hyreslagen med de däri angivna förutsättningarnaför vräkning är mycket restriktiva för den enskilde hyresgästen.Hyresgästens möjligheter blir i dessa och andra fall när vräkning bliraktuell ytterst beroende av kommunens förhållande till fastighetsägaren.I flera kommuner finns det visserligen ett gott samarbete där socialtjänstengår in som stöd för den enskilde och fastighetsägaren. Det finns dockett behov av att utveckla ett samrådsförfarande för vräkningssituationer.Enligt vår mening bör det i samtliga fall där frågan om vräkning bliraktuell ställas krav på att hyresvärden medverkar i ett samrådsförfarandesom syftar till att göra det möjligt för hyresgästen att behålla sinbostad.Det kan regleras i hyreslagen på det viset att hyresvärdens medverkani ett samråd görs till en förutsättning för att en vräkning skall fåbeslutas. I den meningen bör samrådsförfarandet vara obligatoriskt. fall en hyresgäst inte deltar i samrådet eller förklarar att haninte önskar att samråd skall ske skall detta inte hindra att hyresgästenvräks.Samrådsförfarandet skulle kunna innebära att hyresvärden och hyresgästensamt en företrädare för kommunen, t.ex. socialförvaltningen, träffasför att diskutera om och under vilka förutsättningar hyresavtalet skullekunna förlängas. Parterna i hyresförhållandet skulle i samband med dettakunna träffa avtal om att hyresavtalet under en prövotid (t.ex. )skall gälla för en kortare bestämd tid (t.ex. en månad) med rätt kortare förlängning (t.ex. en månad) vid utebliven uppsägning. Tankenär att avtalet efter en problemfri prövotid skall förlängas på obestämdtid, vilket är det normala. Vidare skulle det med kommunen kunna träffasavtal angående hyresbetalningen m.m. Samrådsförfarandet skulle ävenkunna innehålla andra moment. Beroende på grunden för uppsägningen kanvitt skilda lösningar vara att föredra.Vi är av den uppfattningen att ett samrådsförfarande tveklöst skulleleda till färre vräkningar och anser att det nu skissade samrådsförfarandetförtjänar en närmare utredning. Det bör ankomma på regeringen attskyndsamt låta utföra en sådan utredning och därefter återkomma tillriksdagen med de lagförslag m.m. som kan bli aktuella. Utredningen börockså omfatta frågan om hyreslagens regelsystem är väl anpassat tillatt ge hyresgäster som inte uppfyller sina åtaganden som hyresgäst sådanahyresvillkor, vilket kan möjliggöra att hyresgästen får bo kvar.