bet · GS01UU2 · 2004-11-18 00:00:00 — Alltfler uppgifter och besluthar delegerats och en stor del av såväl planering, analys,genomförande som uppföljning sker vid ambassader och fältkontor. Enökad fältorientering har också blivit allt angelägnare i takt med attpartnerländernas eget ansvar och ägarskap över den egna utvecklingenhar ökat. har kraven ökat på att samarbetsländernamåste ta ett tydligare ansvar för samhällsutvecklingen. För attutvecklingssamarbetet skall fungera bra krävs att det finns ett aktivtägarskap i samarbetsländerna, och en huvuduppgift för biståndet har varitatt bygga upp kunskap och institutioner i dessa. Utskottet understrykervikten av att denna utveckling fortsätter.Utskottet kan konstatera att ett stort antal samarbetsländer har utarbetategna fattigdomsstrategier. De bildar en utgångspunkt för såväl landsamarbetesom givarsamordning. I samtliga regioner medverkar Sida aktivt iharmoniserings- och givarsamordningsinitiativ på landnivå och detta ärcentrala instrument för Sidas verksamhet. I flertalet regioner ökarinriktningen på sektorsprogramstöd, stöd till finansiell styrning ochbudgetstöd och i samtliga regioner är hiv/aids och korruption fortsattallvarliga problem och föremål för särskild prioritering.Utskottet menar att samordningen av utvecklingssamarbetet fungerar bästnär den sker på plats under ledning av landet självt. Ofta görs dettagenom en övergång från projektstöd till mer generellt stöd till sektoreroch program när politisk vilja och nationella planer finns för verksamheten,liksom kapacitet att genomföra dem. har utökat sitt programstödi länder som har sådana förutsättningar. Det gäller både budgetstöd ochsektorsprogramstöd inom framför allt utbildnings- och hälsosektorn.Näringsliv och kommuner har viktiga roller att spela och är också deexempel på aktörer som spelar en stor roll för den svenska politikenför global utveckling. Samarbetet mellan dessa aktörer och derasmotsvarigheter i utvecklingsländerna skall stärkas. Det gäller inte minstenskilda organisationer, vars roll för främjandet av utvecklingen avett livskraftigt och demokratiskt samhälle inte kan överskattas. Enskildaorganisationer och det civila samhället har en viktig del i utformandetav samarbetsstrategierna mellan och olika länder. Det pågår nuen översyn av formerna för strategiarbetet. En viktig målsättning ärjust att stärka möjligheterna till samråd mellan olika aktörer både iSverige och i utvecklingsländerna. Utskottet framhåller att det s.k.projektbidraget är en av grundvalarna i samarbetet med de svenskaenskilda organisationerna. Det innebär att organisationerna själva driveroch genomför en verksamhet som Sida ger bidrag till. Målsättningen äratt genom stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbete främjautveckling av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle ochstärka de lokala samarbetsorganisationerna. Detta görs genom att densvenska organisationen betonar kunskapsuppbyggnad och kompetensutvecklinghos sina lokala samarbetspartner. Utskottet har erfarit att huvudregelnför närvarande är att organisationen står för av det totalabeloppet som egeninsats för ett projekt eller program men att regeringenavser sänka egeninsatsen till . Graden av effektivitet i förhållandetill andra former av bistånd kan variera från fall till fall. Avgörandeför de svenska insatserna och därmed för Sidas stöd är att mottagarländernasprioriteringar skall vara styrande.Som framgår av propositionen kommer en ny Sidaenhet att förläggas tillGotland. Liksom Sida i övrigt finansieras den över anslaget 8:2 inomutgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Verksamheten vid enheten, somdäremot finansieras över utgiftsområde 5 Internationell samverkan, kommeratt ha en tonvikt på ett fördjupat samarbete mellan och EU:snya medlemsländer i . Samarbetet skall utformas på ettsådant sätt att det är till ömsesidig nytta för både svenska och regionalapartner. har beslutat att genomföra en internutredning som skall lämna förslag på geografisk avgränsning av enhetensverksamheter samt på hur Sidaenheten och det kommande Östersjöcentrumkan samverka med varandra. Utredningen skall vara färdig senast den 30november 2004.Utskottet vill understryka att alla individer skall kunna åtnjuta sinarättigheter oavsett sexuell läggning. I vissa länder där motståndet ärstarkt vad avser homo- och bisexuellas och transpersoners rättigheterär detta ännu kontroversiella frågor. Detta får dock inte hindra Sverigeatt på lämpligt sätt driva dessa frågor bilateralt och multilateralt,t.ex. i FN:s kommission för mänskliga rättigheter och i ochsom en del av MR-dialogen med svenska samarbetsländer. Utskottet harinhämtat att har påbörjat en studie om HBT-frågori svensk utvecklingspolitik och svenskt utvecklingssamarbete.Utskottet välkomnar även propositionens förslag om ett nytt institutför utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete. Diskussion ominnehållet och i någon mån formen för dialogen regering-aktörer inomett "" har inletts . Önskemål har hittillsuttryckts om att "" skall främja samhällsdialogen, skapadebatt, främja samverkan och samarbete mellan olika aktörer, bidra tillerfarenhetsutbyte och ömsesidigt lärande samt spela en viktig roll idiskussionen om målkonflikter och den årliga resultatskrivelsen.Biståndsministern kommer att i ett större sammanhangintroducera "". Detta kommer att ske med deltagande frånnäringslivet, fackföreningar, universitet, kommuner, enskilda organisationer,myndigheter, och Regeringskansliet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2004/05:U226 (fp)yrkandena 17, 19 och 20, 2004/05:U278 (v) yrkande 3, 2004/05:U307 (m)yrkandena 11, 12, 16 och 17, 2004/05:U331 (kd) yrkande 10 samt 2004/05:U337(mp, fp, v, c) yrkande 4.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.m., punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet angivit, anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ienlighet med förslag i tabell i bilaga 2 till betänkandet.Därmed bifaller proposition 2004/05:1, volym 4, utgiftsområde7 Internationellt bistånd, punkterna 1 och 7 samt motion 2004/05:U321yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2004/05:1, volym 4, utgiftsområde7 Internationellt bistånd, punkt 5 samt motionerna 2004/05:U283 yrkande15, 2004/05:U293, 2004/05:U307 yrkande 18, 2004/05:U331 yrkandena 38,40 och 41 samt 2004/05:U339 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeCenterpartiet har förordat en annan inriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår.För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd har föreslagiten ändrad fördelning av anslagen jämfört med regeringen och dessstödpartier. Genom beslut med anledning avbetänkande 2004/05:FiU1, vari behandlas budgetpropositionens förslagtill utgiftsram för bl.a. utgiftsområde 7, skall summan av de tillutgiftsområdet hörande utgifterna högst uppgå till . Anslageninom varje utgiftsområde skall därtill fastställas genom ett särskiltriksdagsbeslut. lägger i detta betänkande fram förslagbeträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 7. Med anledning avCenterpartiets förslag till ändrad fördelning på anslagen inom utgiftsområdet(se tabell i bilaga 2 till betänkandet) vill lyfta framföljande:Centerpartiet menar att det är av största vikt att de medel som anslåstill svensk biståndsverksamhet används på rätt sätt. harkritiserat regeringens styrning och uppföljning av utvecklingsbiståndet.Sida har genomfört en tydlig expansion av sin fältverksamhet.Detta är helt i linje med tidigare krav från . Samtidigtmedför denna expansion att det finns risk för att viss typ av kompetensinte räcker till för att klara alla arbetsuppgifter. Tills Sida harfått ordning på hur biståndsanslagen används bör ingen ökning av anslagetske.Centerpartiet har avsatt anslag för miljöbistånd. Så görsäven då valt att föreslå ett nytt anslag förmiljöbistånd inom ramen för utgiftsområde 7, för att på detta sätt renodlabiståndsverksamheten. anslås för miljöbistånd.En hållbar utveckling förutsätter att de tre dimensionerna ekologisk,ekonomisk och social hållbarhet ges utrymme och inte prioriteras bortav kortsiktiga ekonomiska intressen. Ekonomisk och social utvecklingförutsätter hänsyn till miljön. Rent dricksvatten, sunda och säkralivsmedel är en förutsättning för vår hälsa. Varje människa har rätt attvåga njuta av solen och att kunna äta den fisk som fångas. Därför måstemiljöbistånd in som en viktig del i biståndsverksamheten. För att Sidaskall klara av administrationen med biståndet, där miljöbistånd ingårsom en del, behövs en kompetenshöjning inom Sida. villäven att allt bistånd skall undergå en klimatpåverkande analys då svensktutvecklingsbistånd inte skall leda till klimatförsämringar.Utskottets majoritet föreslår att en ny myndighet skall inrättas. Dennaskall utvärdera hur svenskt biståndsmedel används i förhållande tillutvecklingssamarbetets mål och syfte liksom effekter av de använda medlen.Centerpartiet avslår förslaget om inrättande av en ny myndighet.Utvärderingen av svenskt biståndsmedel kan och bör skötas dels interntinom Sida, dels av UD och det naturliga granskningsorgan som Riksrevisorernautgör.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U321yrkandena 1 och 2.2. Ändringar i Sidas regleringsbrev, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U226yrkande 13.StällningstagandeHomosexuellas, bisexuellas och transpersoners grundläggande rättigheterär mänskliga rättigheter. I en lång rad länder utsätts människor förförföljelse, polistrakasserier, fängslanden, tortyr eller i värsta falldödsstraff på grund av sin sexuella läggning eller sin könsidentitet.Därför behövs en internationell för att försvaraHBT-personers grundläggande mänskliga fri- och rättigheter.Totalförbud mot homosexuella handlingar finns i ett stort antal länder,främst i tredje världen, däribland i många tidigare brittiska koloniersamt i de flesta muslimska länder. I andra länder finns organisationsförbudför homosexuellas organisationer. Det händer också att regimer organiserarkampanjer mot homosexualitet, ofta med delsyftet att misskreditera denpolitiska oppositionen genom att förknippa den med levnadssätt sombetecknas som omoraliska (t.ex. ). ger bistånd tillutvecklingsländer där homosexuella, bisexuella och transpersoner har fåeller inga rättigheter. Den förekommande diskrimineringen av dessagrupper bör successivt föras in i biståndsdialogen och om möjligt motverkasgenom val av nya projekt och att det i Sidas regleringsbrev även hänsyn till situationen för HBT-personer.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det i Sidas regleringsbrev bör tas hänsyn till situationenför HBT-personer.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U226yrkande 13.3. Biståndets inriktning, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U219yrkande 13 och avslår motionerna 2004/05:U255, 2004/05:U257 yrkande 2,2004/05:U337 yrkande 1 och 2004/05:U339 yrkande 2.StällningstagandeFlyktingarna i världen blir glädjande nog färre. Enligt UNHCR minskadeantalet människor på flykt till drygt 17miljoner - den lägsta nivån på ett årtionde. Trenden har varit densammaunder . Minskningen har flera orsaker. Flyktingar som har velatåtervända har fått mer hjälp . UNHCR satsar mer påhemtransporter, integrering, återuppbyggnad och att hjälpa återvändandeatt skaffa arbeten och bostäder. Det är viktigt att omvärlden inteminskar sitt stöd till UNHCR:s arbete så att den positiva trenden intevänds.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U219yrkande 13.4. Ökad insyn i beslutsprocesser, punkt 7 (m, fp, kd, c)av (), (), (), BjörnHamilton (m), (), () och AnnikaQarlsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U249.StällningstagandeInformationen i budgetpropositionen för visar bristeri redovisningen avseende användning av multilateralt bistånd. Dettabeskär insyn i grunderna för multilateralt bistånd samtidigtsom det negativt påverkar insyn i det svenska utvecklingssamarbetetgenerellt sett. Dessutom innebär det att ledamöter inom dettaområde inte förväntas ha några synpunkter på hur det multilateralaanslaget skall fördelas. Det gagnar inte heller de medborgare som harintresse inom detta område. Bristerna är beklagliga och vi begär därmedatt regeringen i nästa års budgetproposition redovisar anslagen gällandemultilateralt bistånd på ett lika tydligt sätt som görs för övriga delaringående i utgiftsområde 7. uppgift att i efterhand följaupp och utvärdera fattade beslut försvåras också högst påtagligt närinformationen vid beslutstillfället är bristfällig.Denna ordning måste ifrågasättas. Inför kommande års budgetarbete måsteäven de delar som innefattar multilateralt bistånd redovisas tydligt.Viföreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vadvi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U249.5.Biståndsmålen, avbindningen av biståndet m.m., punkt 8 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U307yrkande 1 och avslår motionerna 2002/03:Fö271 yrkandena 1 och 3,2003/04:Ju447 yrkande 11, 2004/05:U226 yrkandena 1, 3, 22 och 30, 2004/05:U258yrkandena 1 och 2, 2004/05:U261 yrkande 4, 2004/05:U278 yrkande 2,2004/05:U310 yrkandena 2 och 3, 2004/05:U331 yrkandena 1, 3, 15, 23 och39, 2004/05:U337 yrkande 2 och 2004/05:Sf266 yrkandena 25 och 26.StällningstagandeFör att kunna bidra till att uppfylla om atthalvera fattigdomen bör den svenska politiken för globalutveckling bygga på ett samlat synsätt rörande de funktioner som olikapolitikområden har. Denna deklaration innehåller åtaganden om fred,säkerhet och avrustning, utveckling och fattigdomsbekämpning, miljöhänsyn,mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning samt skyddför särskilt utsatta och behandlar speciella behov. Millenniemålenbestår av åtta olika delmål och skall ses som ett steg på vägen tillatt helt utrota fattigdomen i världen.Biståndet måste i ökad utsträckning fokuseras på åtgärder som verkligenutrotar fattigdomen på allvar. Arbete med bistånd, gällande strategioch ledning, måste i större utsträckning vara mer framåtsyftande.Millenniemålen kan vara vägledande i detta arbete. politik förglobal utveckling skall därutöver bidra till att främja respekten förmänskliga rättigheter och demokrati. skall ta initiativ till entotal skuldavskrivning för högt skuldsatta låginkomstländer,varav huvuddelen finns i . Den skall kombineras med fyra villkor:ej ny upplåning, ej leda till korruption och vanstyre, ej användas förkrig och komma de fattiga till godo.Ett system för att garantera de mänskliga rättigheterna och demokratimåste byggas upp. kan tjäna som ett föredöme och EU måstege stöd till detta.Från moderat håll menar vi att en verklig global utveckling kan nåsgenom att man anlägger ett globalt perspektiv på utveckling i sin helhet.Vi menar därför att det svenska biståndet här och framför allt måsteinriktas på följande akuta huvudproblem:krigen och konflikterna som plågar en betydande del av Afrikahiv/aids och andra allvarliga utbredda sjukdomar som förlamarutvecklingsansträngningarnaden stora skuldbördan som ligger som ett ok över många länders ekonomier.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Vårt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U307yrkande 1.6. Biståndsmålen, avbindningen av biståndet m.m., punkt 8 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U331yrkandena 1, 3, 15, 23 och 39 samt avslår motionerna 2002/03:Fö271yrkandena 1 och 3, 2003/04:Ju447 yrkande 11, 2004/05:U226 yrkandena 1,3, 22 och 30, 2004/05:U258 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U261 yrkande 4,2004/05:U278 yrkande 2, 2004/05:U307 yrkande 1, 2004/05:U310 yrkandena2 och 3, 2004/05:U337 yrkande 2 och 2004/05:Sf266 yrkandena 25 och 26.StällningstagandeDe övergripande målen för det internationella biståndet måste inkluderafrämjandet av mänskliga rättigheter, demokrati och fattigdomsbekämpning.Kristdemokraterna vill särskilt framhålla de demokratiska rättigheternasom mål i sig, men också som en förutsättning för en utveckling frånfattigdom till välfärd. För en rättvisare utveckling krävs också spridning,fördjupning och respekt för de demokratiska principerna och degrundläggande mänskliga rättigheterna. Politikerna i en demokrati måste ståtill svars för sina handlingar, vilket leder till bättre fördelning.Skyddet av de mänskliga rättigheterna är därför en ofrånkomlig del avbiståndet.Solidaritet är en av huvudprinciperna i kristdemokratisk ideologi. Iblanduttrycks den i termer av att alla människor är ömsesidigt beroende avvarandra och att banden mellan människor inte är något som vi kan -eller vill - klippa av. Vi har ett gemensamt ansvar för varandra ochför att trygga människovärdet för alla i hela världen. Denna vision omatt alla människor skall kunna åtnjuta mänskliga rättigheter engagerarhundratusentals människor i vårt land att göra betydelsefulla insatserför människor i de fattiga länderna. För kyrkor, folkrörelser, organisationeroch en mängd ideella föreningar är solidariteten med utsatta människoren självklarhet. Den svenska utvecklingspolitiken har genomgått viktigaförändringar . Två speciella perspektiv skall nu präglapolitiken: Den ena är de fattigas perspektiv på utveckling. De fattigasbehov, intressen och förutsättningar skall vara utgångspunkt i strävandenaför en rättvis och hållbar utveckling. Det andra perspektivet ärrättighetsperspektivet. nya utvecklingspolitik vidgar ocksåfattigdomsbegreppet och lyfter fram att fattigdom inte bara handlar ombrist på fysiska resurser, utan också brist på makt, säkerhet ochmöjligheter att välja i livet, något som länge har verkatför och välkomnar.Ansträngningarna för att bekämpa fattigdomen skall främst göras för demsom drabbas av den, men också därför att fattigdomen och bristen påmänskliga rättigheter är ett globalt problem genom det hot som den utgörför den allmänna tillväxten, välfärden, miljön och säkerheten på jorden.För att inte förlora effektiviteten i utvecklingssamarbetet och biståndetanser vi att inom ramen för det breddade synsättet ändå måstefortsätta att prioritera ett antal samarbetsländer. En lämplig begränsningär ca 20 länder, vilket bör ske . Fördelen medprioriterade länder är uppenbar i det att det ökar möjligheterna tillkontrollerade samarbetsformer, effektivare samarbete, bättre revisionoch uppföljning. De länder som i så fall inte ingår i den prioriteradeskaran kan stödja inom ramen för internationellt samarbete. Ettfortsatt system med programländer gör det också lättare att arbeta framtydliga strategier för när biståndet till ett land skall avslutas ochnär samarbetet skall övergå i mer normala former av ekonomiskt ochpolitiskt samarbete.Kristdemokraterna är för en successiv avbindning av biståndet. Vi villsamtidigt betona vikten av flexibilitet för en sådan process. Obundetbistånd och direkt budgetstöd skall inte ges till alla utan endast tilldem som uppvisar goda resultat och har en dokumenterat god vilja tillförändring. Det positiva med detta är att det ger fattiga länder enmöjlighet till ökat självstyre.Enskilda organisationer bör därför användas i större utsträckning i planeringen och genomförandet av nationella såväl som internationellabiståndsinsatser och i samråd kring landstrategier och möjligheternaatt bygga upp starka civila samhällen. I de fall där samarbete ingåsmed demokratiskt tvivelaktiga regimer bör därför svenska biståndsinsatseri första hand kanaliseras via och till enskilda icke-statliga organisationer.Det är speciellt viktigt att stödja det civila samhället på lokal nivå.Under behandlingen av regeringens proposition underströkriksdagen också behovet av att det klargörs var samordningsansvaret förpolitiken skall ligga och att det säkerställs att uppkomna målkonflikterhanteras på ett systematiskt och transparent sätt så att de uppsattamålen verkligen blir de mål som prioriteras.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Mitt förslag lämnas med anledning av motion 2004/05:U331yrkandena 1, 3, 15, 23 och 39.7. Biståndsmålen, avbindningen av biståndet m.m., punkt 8 (v)av Sermin Özürküt (v).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U258yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2002/03:Fö271 yrkandena 1 och3, 2003/04:Ju447 yrkande 11, 2004/05:U226 yrkandena 1, 3, 22 och 30,2004/05:U261 yrkande 4, 2004/05:U278 yrkande 2, 2004/05:U307 yrkande 1,2004/05:U310 yrkandena 2 och 3, 2004/05:U331 yrkandena 1, 3, 15, 23och 39, 2004/05:U337 yrkande 2 och 2004/05:Sf266 yrkandena 25 och 26.StällningstagandeInte i något samhälle har kvinnor samma möjligheter som män. Därförmåste eliminerandet av skillnader mellan flickor och pojkar, kvinnoroch män ges högsta prioritet i all skolutveckling, både av kvantitativoch kvalitativ art. Detta är ett måste för att leva upp till deklarationenom mänskliga rättigheter, och det är också en nödvändighet för detglobala samhället. Att investera i flickors och kvinnors utbildningunderstöder en utveckling med minskande fattigdom, bättre levnadsvillkor,bättre hälsa och nutrition, sjunkande födelsetal och bättre utsikterför framtida generationer. Dessa förhållanden gäller speciellt i länderdär skillnaderna i utbildningsmöjligheter för flickor och pojkar i dagär stora. Vetskapen om detta borde få till följd att andelen biståndsmedelsom går till utbildning ökar, för genom utbildning, särskilt av flickoroch kvinnor, uppnås många eftersträvansvärda effekter.Nästa år var det tänkt att skillnaderna mellan flickor och pojkar igrundläggande utbildning skulle vara utplånade. Detta mål förband sigdet globala samhället vid (i ). Viddet tillfället var av de 104 miljoner av världens barn som ej gicki skolan flickor, och två tredjedelar av världens 860 miljoner analfabetervar kvinnor. Men målet "lika tillgång till utbildning " är endastett delmål. Målet är att 2015 ha nått jämställdhet i utbildningen, ochdå handlar det inte enbart om tillgång utan om kvalitet, resultat ochatt utbildning skall vara lika lönsamt för kvinnor och män i ett livslångtperspektiv.Målet "en procent av BNI till bistånd" skall enligt budgetpropositionennås 2006. Hur stor andel av det svenska biståndet som går tillutbildning är svårt att fastställa på grund av den tekniska utformningenav biståndet, men det handlar om . I har man beslutat attutbildning skall utgöra av det totala biståndet .