bet · GR01AU2 · 2004-01-01 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringsskrivelsen2002/03:140 Jämt och ständigt - Regeringens jämställdhetspolitik medhandlingsplan för mandatperioden. I skrivelsen redovisas hurjämställdhetsarbetethar utvecklats inom olika politikområden. Det gäller exempelvis fördelningav makt och inflytande, lika lön för lika och likvärdigt arbete, mänsvåld mot kvinnor och män och jämställdhet. Vidare redovisar regeringenhuvuddragen i det fortsatta jämställdhetsarbetet i en handlingsplan förmandatperioden. I skrivelsen återfinns också en redogörelse för Sverigesdeltagande i det internationella samarbetet på jämställdhetsområdet.Ibetänkande behandlas 10 motionsyrkanden som har väckts med anledning avskrivelsen och 43 motionsyrkanden om jämställdhet m.m. som väckts underden allmänna motionstiden hösten 2003.Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden och föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Ibetänkandet finns 19 reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål och inriktning avjämställdhetspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N328 yrkande 10,2003/04:A1 yrkandena 1 och 2, 2003/04:A4 yrkandena 1, 2 och 10, 2003/04:A258yrkande 1, 2003/04:A302 yrkande 2 och 2003/04:A307 yrkande 2.Reservation1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (c)2. FunktionshindradekvinnorRiksdagen avslår motion 2003/04:A287.3. Frågor om makt ochinflytandeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A4 yrkande 3, 2003/04:A258yrkande 12, 2003/04:A288 yrkandena 1-3, 2003/04:A302 yrkande 15, 2003/04:A307yrkandena 1 och 12, 2003/04:A335 och 2003/04:A371 yrkandena 2 och32.Reservation 4 (m)Reservation 5 (fp)Reservation 6 (kd)Reservation7 (c)4. Sektorsövergripande ansvar för JämställdhetsombudsmannenRiksdagenavslår motion 2003/04:A334.5. Internationellt jämställdhetsarbeteRiksdagenavslår motion 2003/04:A332.6. Lika lön för lika och likvärdigtarbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A4 yrkandena 5-7, 2003/04:A293yrkandena 1 och 2, 2003/04:A302 yrkandena 10, 11 och 13, 2003/04:A307yrkandena 3, 4, 8 och 9 och 2003/04:A371 yrkande 10.Reservation 8 (m,fp, kd, c)7. Mäns våld mot kvinnorRiksdagen avslår motionerna2003/04:A4 yrkande 9 och 2003/04:A280.Reservation 9 (fp)Reservation10 (v)8. Jämställda försäkringsvillkorRiksdagen avslår motion2003/04:A302 yrkande 18.Reservation 11 (c)9. Män och jämställdhetRiksdagenavslår motion 2003/04:Ju478 yrkandena 12 och 14.10. Föräldraledighetm.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf404 yrkande 15 och 2003/04:A371yrkande 19.Reservation 12 (kd)11. Sexualiseringen av det offentligarummetRiksdagen avslår motion 2003/04:So419 yrkande 2.Reservation13 (v)12. Jämställdhetslagen m.m.Riksdagen avslår motionerna2003/04:A329 yrkande 9 och 2003/04:A371 yrkandena 11 och 13.Reservation14 (kd)13. Översyn av jämställdhetslagenRiksdagen avslår motion2003/04:A262 yrkandena 1 och 2.Reservation 15 (v)14. Skadestånd ijämställdhetsmålRiksdagen avslår motion 2003/04:A302 yrkande9.Reservation 16 (fp, c)15. JämställdhetsmärkningRiksdagen avslår motion2003/04:A307 yrkande 13.Reservation 17 (fp)16. Forum idiskrimineringstvisterRiksdagen avslår motion 2003/04:A302 yrkande 7.Reservation18 (c)17. Grupptalan på jämställdhetsområdetRiksdagen avslår motion2003/04:A302 yrkande 8.Reservation 19 (v, c)18. Regeringens skrivelse2002/03:140Riksdagen lägger skrivelse 2002/03:140 till handlingarna.Stockholmden 11 november 2003På arbetsmarknadsutskottets vägnarAndersKarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), ChristerSkoog (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), TobiasBillström (m) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningBakgrundI skrivelse2002/03:140 Jämt och ständigt - Regeringens jämställdhetspolitik medhandlingsplan för mandatperioden redovisar regeringen hur jämställdhetspolitikenutvecklats då föregående regeringsskrivelse om jämställdhetlades fram (skr. 1999/2000:24). Regeringen redovisar även huvuddragen idet fortsatta jämställdhetsarbetet i en handlingsplan för mandatperioden.I skrivelsen ges också en beskrivning av deltagande i detinternationella jämställdhetsarbetet.Med anledning av skrivelsen har detväckts två motioner som bereds i arbetsmarknadsutskottet. Utskottetbehandlar även 17 motioner från den allmänna motionstiden somavser jämställdhetsfrågor. Det har även väckts motioner som berör frågor som behandlas i detta betänkande men somhar remitterats till andra utskott.Utöver de motionsförslag som behandlasi detta betänkande har två motioner som väckts med anledning av skrivelsenöverlämnats till andra utskott för beredning.Skrivelsens huvudsakligainnehållI skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av hurjämställdhetspolitiken har utvecklats då den senaste skrivelsen omjämställdhet presenterades (skr. 1999/2000:24). Redovisningen omfattarinsatser inom de flesta politikområdena samt det internationellajämställdhetsarbetet. Regeringen redovisar även huvuddragen i det fortsattajämställdhetsarbetet i en handlingsplan för mandatperioden. Handlingsplanen,som också omfattar åtgärder inom en mängd politikområden, kommer attutvecklas och preciseras efter hand och regeringen avser att återkommatill med en redovisning av resultaten. Regeringen anger ävenfem s.k. fokusområden som kommer att lyftas fram i regeringensjämställdhetspolitik under mandatperioden.Utskottets övervägandenMot bakgrund av redovisningen i regeringensskrivelse samt de förslag som har lagts fram genom motionerna behandlarutskottet i det följande under skilda rubriker de frågor som aktualiserats.Framställningen inleds med ett avsnitt som tar upp frågor om mål ochinriktning av politiken. Härefter följer fem avsnitt som knyter an tillde fem områden som regeringen avser att prioritera särskilt undermandatperioden. Avslutningsvis behandlas vissa övriga frågor.Inriktningenav jämställdhetspolitikenUtskottets förslag i korthetI detta avsnittbehandlas ett antal motioner som innehåller förslag om inriktningen avden framtida jämställdhetspolitiken. Utskottet avstyrker motionerna bl.a.med hänvisning till att regeringen avser att tillsätta en utredning somskall ha i uppdrag att utvärdera jämställdhetspolitikens mål, inriktning,organisation och effektivitet samt lämna förslag till den framtidaorganisationen och inriktningen av jämställdhetsarbetet. Utskottet behandlaräven en motion som tar upp situationen för handikappade kvinnor som ocksåavstyrks.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp) och 3 (c).SkrivelsenDetövergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och mänskall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentligaområden i livet. har kvinnor och män formellt samma rättigheter,men ändå har ett jämställt samhälle inte uppnåtts. Trots en lång historiaav aktivt jämställdhetsarbete präglas vårt samhälle fortfarande av enkönsmaktsordning där kvinnor är underordnade och män är överordnade.Könsmönstren skapas och upprätthålls både på det personliga planet och pådet samhälleliga planet. Om vi inte bryter dagens könsmaktsordning kommervi inte att uppnå ett jämställt samhälle.I skrivelsen redovisas vilkaframsteg som har gjorts i förhållande till de uppsatta målen.Där läggs också fram en handlingsplan som innehåller huvuddragen i detfortsatta jämställdhetsarbetet.Regeringen anför att grunden förjämställdhetsarbetet även fortsättningsvis kommer att varajämställdhetsintegrering,dvs. att jämställdhet integreras i alla politikområden. Vid sidan avhandlingsplanen pekar regeringen ut fem s.k. fokusområden under mandatperioden2002-2006. Dessa är: 1) representation; jämn fördelning av makt ochinflytande, 2) lika lön för lika och likvärdigt arbete, 3) mäns våld motkvinnor; prostitution och handel med kvinnor för sexuella ändamål, 4) mänoch jämställdhet samt 5) sexualiseringen av det offentliga rummet.Regeringenkonstaterar att målet för jämställdhetspolitiken har varit oförändratunder , detta trots att mycket har skett inom jämställdhetsområdet.Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som bl.a. skallutvärdera jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation ocheffektivitet.Det internationella jämställdhetsarbetet är nära sammankopplatmed det nationella arbetet. EU-arbetet prioriteras eftersom det har storbetydelse för utvecklingen i vår del av världen.MotionerModeraternaanser i motion A1 att regeringens skrivelse är onödigt detaljerad samtidigtsom den inte leder till någonting. Den är ointressant då den saknar devitala delarna, dvs. konkreta förslag på vad som kan lösa problemen (yrk.1).I samma motion (yrk. 2), liksom i motion A258 (yrk. 1), anförModeraterna att utgångspunkten och målen för jämställdhetspolitiken i ställetför den kvoteringstanke som tycks dominera regeringens tänkesätt, bordeta sikte på att skapa ett samhälle där män och kvinnor uppfattas som främstindivider och där kön är irrelevant - ett samhälle där alla behandlaslika inför lagen. Frihet ger jämställdhet. Politikernas roll måste varaatt inspirera och skapa möjligheter till fritt val för den enskilde ochför familjer, inte att dirigera. Det måste bli möjligt att räcka till ivardagen.För att uppnå detta skall familjepolitiken läggas om så attden skapar förutsättningar för individer och familjer att välja sina egnalösningar. Den främsta formen av oberoende är att kunna leva på sin lön;därför behövs en skattereform. Den som betalar skatt borde inte behövavara beroende av bidrag.En annan förutsättning för jämställdhet är attdet finns alternativa former av barnomsorg. Om kvinnor skall kunna blifullt ut konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden krävs också individuella,flexibla arbetstider och individuella, flexibla barnomsorgstider.Imotion A4 ger sin syn på regeringens skrivelse och konstateraratt det finns brister i handlingsplanen rörande de grundläggande orsakernatill kvinnors sämre villkor. Jämställdhet handlar om makt enligt Folkpartiet.Kvinnor har på de flesta av livets områden mindre makt och möjlighet attpåverka sina liv än män. Därför består den viktigaste jämställdhetsutmaningeni att möjliggöra för fler kvinnor att få ökad makt och ökat inflytandeöver sina egna liv. Detta förhållande bortser regeringen från. Jämställdhetär inte ett färdigt samhällsresultat som skall uppnås, som regeringentycks tro, utan handlar om att skapa lika villkor för kvinnor och män attsjälva forma sina liv. Den allvarligaste bristen i skrivelsen är därföratt den saknar idéer om hur "vanliga" kvinnor skall få ökat inflytandeöver sin vardag och sitt arbetsliv (yrk. Utgångspunkterna förjämställdhetspolitiken måste i stället vara grundkriterierna valfrihet ochegenmakt (yrk. Partiet pekar också på att jämställdhetsarbetet vadgäller integrationspolitiken måste ta sitt avstamp i de grundläggandevillkoren för integration, nämligen jobb, utbildning och vardagsmakt (yrk.10).Liknande argument framförs av i motion A307. Därpresenterar partiet också en handlingsplan för ökad jämställdhet (yrk. 2)som angriper de grundläggande orsakerna till vårt ojämställda samhälle.Det handlar enligt partiet t.ex. om att bryta upp de offentliga monopolen,höja kvinnodominerade arbetens status, satsa på ökat kvinnligt företagandeoch att sänka skatten på hushållsnära tjänster.Centerpartiet konstaterari motion A302 att ett jämställt samhälle är något som alla tjänar på.Trots jämställdhetslag, diskrimineringslagar och mycket debatterande gårjämställdhetsarbetet långsamt. som förr finns det värderingar, attityderoch könsroller som måste förändras. Det handlar om ett arbete på olikaplan, allt ifrån politiska beslut, myndigheters agerande och i slutändenhur vi som individer agerar. Utgångspunkten för arbetet måste vara individen.För att samhällets olika resurser skall komma individen till del på ettjämställt sätt är det viktigt att stat, landsting/region och kommun haren noggrann planering och uppföljning vad gäller det som motionen benämnerjämtegrering för att kunna korrigera orättvisor i resursfördelning mellankönen. Det offentliga skall vara ett bra exempel i fråga om jämställdhet.Av den anledningen bör det inför olika beslut göras konsekvensbeskrivningarur ett jämställdhetsperspektiv i likhet med vad som gäller förmiljökonsekvensbeskrivningar (yrk. 2).I motion N328 pekar på attden största gruppen som lämnar landsbygden är flickor och unga kvinnor.Skall kvinnor kunna bosätta sig och verka i hela landet krävs krafttagmot nuvarande strukturer och normer. I utflyttningsregionerna återfinnsofta en mer traditionell syn på levnadsmönster där mäns och kvinnors rollerär mer uppdelade. Därför kan det, trots att det övergripande målet måstevara att integrera jämställdhetsarbetet i olika verksamheter, ibland varamotiverat att genomföra vissa kvinnoinriktade stödåtgärder (yrk. 10).Imotion A287 anför () att kvinnor med funktionshinder är engrupp som drabbas särskilt hårt, i jämförelse både med män med motsvarandehandikapp och med kvinnor utan handikapp. Det krävs därför ytterligareåtgärder som särskilt beaktar och åtgärdar de brister som drabbarfunktionshindrade kvinnor.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottetvill inledningsvis framhålla det värdefulla i att utvecklingen inomjämställdhetspolitiken fortlöpande och i samlad form redovisas för riksdagen.Utskottet stöder den inriktning på jämställdhetspolitiken som förordasav regeringen och som beskrivs i skrivelsen.Det övergripande målet försvensk jämställdhetspolitik är att kvinnor och män skall ha samma möjligheter,rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Måletinnebär en jämn fördelning av makt och inflytande, samma möjligheter tillekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga om företagande,arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebärockså lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling avpersonliga ambitioner, intressen och talanger, delat ansvar för hem ochbarn samt frihet från könsrelaterat våld.Utskottet utgår från att detfinns en bred politisk samstämmighet kring det övergripande målet. Utskottetutgår också från att det finns en bred enighet om att både attitydförändringaroch goda exempel behövs för att åstadkomma full jämställdhet.SomCenterpartiet pekar på är en av hörnstenarna för arbetet medjämställdhetspolitikenatt ett jämställdhetsperspektiv skall införlivas med alla politikområden,s.k. Jämställdhetsintegreringen är också grundeni den handlingsplan som regeringen lagt fram för mandatperioden. Genomatt redovisa de olika insatserna politikområdesvis görs det tydligt attdet konkreta ansvaret för jämställdhetspolitiken ligger inom respektivepolitikområde.Det sammanhållande och strategiska ansvaret förjämställdhetsarbetet finns dock kvar inom politikområdet Jämställdhetspolitik.Sedan något år pågår ett arbete inom för att förbättraarbetsformerna avseende styrningen av jämställdhetspolitiken. I december2002 tillkallade regeringen en styrgrupp för jämställdhetsintegrering iRegeringskansliet (N2002/11370/JÄM). Gruppen, som består av statssekreterarefrån tre departement samt förvaltningschef, skall lämnaförslag till en plan för genomförande av jämställdhetsintegrering iRegeringskansliet. Den effekt som skall uppnås med planen är attjämställdhetsperspektivet skall finnas inom alla delar av regeringens politik.Styrgruppens arbete är också tänkt att utgöra en grund för regeringensfortsatta arbete med att genomföra jämställdhetsanalyser, som i sin turskall ligga till grund för formulering av jämställdhetsmål inom respektivepolitikområde. Uppdraget skall redovisas senast i december i år.Underår 2002 inleddes ett utvecklingsarbete i med syfte attutarbeta ett förslag till struktur för hur faktorn kön skall synliggörasoch jämställdhetspolitiken integreras i den statliga budgetprocessen.Somredovisas i skrivelsen har det skett en oavbruten utveckling inomjämställdhetsområdet . Ökad kunskap har vunnits om de mekanismersom ligger bakom de ojämställda villkor som råder mellan könen. Medvetenhetenär större om den könsmaktsordning som råder, där kvinnor ärunderordnade och män är överordnade. Könsmaktsordningen skapas och upprätthållsbåde på det personliga planet och på det samhälleliga planet. Dennastruktur har inte förändrats, trots den ökade medvetenheten och trots attkvinnors och mäns representation på vissa samhällsområden kvantitativtsett närmat sig varandra. Det fortsatta arbetet måste därför ha dennastrukturella ordning som utgångspunkt.Regeringen konstaterar att måletför jämställdhetspolitiken har legat fast och att det därförfinns skäl att pröva om de samhällsförändringar som skett medför att jämställdhetspolitiken bör ges en annorlundainriktning.Utskottet, som delar denna bedömning, välkomnar att regeringenavser att tillsätta en utredning som skall ha i uppdrag att utvärderajämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation och effektivitet.Utifrån utvärderingsresultaten skall utredningen identifiera vilket ansvaroch åtagande som det offentliga i form av stat och kommun bör ha samtlämna förslag till den framtida organisationen och inriktningen avjämställdhetsarbetet. Mot bakgrund av utvecklingen sedan den nuvarandejämställdhetspolitiska inriktningen fastlades, skall utredningen analyseravilka som är de viktigaste jämställdhetspolitiska uppgifterna införframtiden. Slutligen skall utredningen föreslå mål och resultatindikatorerför politikområdet jämställdhetspolitik som bygger på det ansvar ochåtagande som det offentliga bör ha.När det gäller de förslag som försfram i motionerna noterar utskottet att det anför om behovetav vissa särskilda åtgärder riktade mot kvinnor och av konsekvensanalyseri stort ligger i linje med den politik som regeringen förespråkar iskrivelsen.Utskottet har ett flertal gånger tidigare behandlat yrkandensom i huvudsak motsvarar de som och för fram isina motioner och då i huvudsak anfört att den politik som de förespråkarhar en annan utgångspunkt än den som regeringen och utskottet företräder(se t.ex. bet. 2002/03:AU2 och AU3).Sammanfattningsvis anser utskottetatt regeringen i skrivelsen lägger fram en ambitiös handlingsplan för detfortsatta arbetet med jämställdhetspolitiken. Det är positivt med detarbete som pågår inom med att utveckla arbetet med hurfaktorn kön skall synliggöras och jämställdhetspolitiken integreras i denstatliga budgetprocessen. Som nämnts ovan kommer regeringen också attlåta utreda den framtida jämställdhetspolitikens mål, inriktning,organisation och effektivitet. Detta arbete bör enligt utskottet inteföregripas.Något uttalande med anledning av motionerna A1 yrkandena 1 och 2 (m), A4yrkandena 1, 2 och 10 (fp), A258 yrkande 1 (m), A302 yrkande 2 (c), A307yrkande 2 (fp) och N328 yrkande 10 (c) är därför inte påkallat. Motionernaavstyrks.När det gäller de synpunkter som förs fram i motion A287 om dehandikappade kvinnornas situation kan utskottet hålla med om att handikappadekvinnor är en grupp som är extra utsatt i jämförelse med andra grupper.Frågan är emellertid uppmärksammad och utskottet vill påminna om attriksdagen ställde sig bakom propositionen Från Patient tillMedborgare - En nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop.1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). I de mål somanges i handlingsplanen ingår jämlikhet i levnadsvillkor för flickor,pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Handlingsplanen sträcker sigfram till 2010.Flera myndigheter har också genom regleringsbrev ochsärskilda uppdrag fått i uppgift att följa upp, analysera och redovisakönsskillnader i insatser inom sina respektive ansvarsområden för personermed funktionshinder.Utskottet avstyrker motion A287 (s) i den mån deninte kan anses tillgodosedd med vad som anförts.Representation - jämnfördelning av makt och inflytandeUtskottets förslag i korthetI dettaavsnitt behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden som tar upp frågorkring bl.a. representation, makt och inflytande, kvinnors organiseringoch internationellt jämställdhetsarbete. Samtliga motioner avstyrks ihuvudsak med hänvisning till kommande utredningsarbete.Jämför reservationerna4 (m), 5 (fp), 6 (kd) och 7 (c).SkrivelsenJämn fördelning av makt ochinflytande har vid sidan av lika lön för lika och likvärdigt arbete sedanlänge varit ett prioriterat område inom den svenska jämställdhetspolitiken.En jämn representation av kvinnor och män i beslutande organ ses som enviktig demokratifråga. För att kvinnor och män skall kunna delta ochpåverka samhällsutvecklingen på lika villkor måste de vara representeradeinom alla samhällsområden och på alla nivåer. Med en jämn fördelning mellankönen anses också förutsättningarna för ett bredare beslutsunderlag iolika samhällsfrågor öka.I skrivelsen ges en redogörelse för utvecklingenav representationen inom olika organ och de åtgärder som vidtagits inomområdet sedan den senaste skrivelsen 1999.Regeringen kommer i detfortsatta arbetet att öka insatserna för att synliggöra kvinnors och mänstillgång till makt och inflytande. Detta skall ske bl.a. genom bättrestatistik och fortlöpande samtal med näringslivet. Genom en ändring iårsredovisningslagen finns det, fr.o.m. , en skyldighetatt i årsredovisningen redovisa andelen kvinnor och män i företagensstyrelser och ledning.MotionerModeraterna konstaterar i motion A258att problem med diskriminering gentemot kvinnor förekommer både inom privatoch offentlig sektor. Kvinnor tjänar mindre och har inte likvärdigamöjligheter. Kvinnor är dessutom i stor utsträckning i och med valet avyrke oftast hänvisade till den offentliga sektorn, vilket medför att desaknar tillgång till en fri arbetsmarknad. Den offentliga sektorn ochbristen på alternativa arbetsgivare har blivit en kvinnofälla. Lönerna ärlåga, arbetet är tungt och ansvaret för hemmet kvarstår i många fall. Detsystem som var tänkt att underlätta för kvinnor bidrar paradoxaltnog till att hämma kvinnors möjligheter på en fri arbetsmarknad.Undersökningarvisar också att de anställda anser att det är mer givande att arbeta fören privat arbetsgivare, man arbetar mer effektivt, har större ansvar ochinflytande, bättre ledarskap och framför allt mer flexibla lösningargällande arbetstiden. Attitydförändringar kräver synliggörande av kvinnoroch goda exempel. vill att regeringen tillsätter en utredningom effekterna av den egna arbetsplanen för jämställdhet inom den offentligaförvaltningen (yrk. 12).Folkpartiet tar i motionerna A4 och A307 uppfrågor om kvinnor och makt. Som framgår av föregående avsnitt anser partietatt jämställdhet handlar om makt. Den bristande makten hos kvinnor hör ihög grad ihop med att kvinnor osynliggörs. Till exempel visar en studievid att bara en fjärdedel av dem som syntes inyhetsprogrammen Aktuellt och Rapport var kvinnor (A307 yrkande 1).Partietpåpekar att regeringen inte nämner frågan om kvinnor, ägande och kapital,trots att makten över pengarna är en del av vägen mot ett mer jämställtsamhälle. En orsak är kanske att ekonomisk makt traditionellt sett intehar förknippats med kvinnor. Frågor om makt måste därför kopplas tillpengar och ägande (A4 yrkande 3).I motion A307 pekar ävenpå den bristande jämställdheten i näringslivet. Enligt EU:s statistikmyndighetEurostat är av toppcheferna i kvinnor, att jämföra med20 % i och i . Syftet med att nå en jämnarekönsmässig representation i företagens ledning är inte, som regeringentycks tro, att få en jämn och bra statistik. Det är i stället att förändraarbetslivet så att det fungerar för alla människor och ge såväl näringslivsom offentlig sektor bättre möjligheter att utvecklas i en positiv riktning.För att komma till rätta med den skeva fördelningen anser partiet attdet krävs en aktiv opinionsbildning om vikten av mångfald inomledarskapskulturen.Partiet vill bl.a. ha ett utökat samarbete med börsbolagen och andraberörda för att finna lösningar på problemet men också för att ökamedvetenheten hos allmänheten om situationen (yrk. 12).Jämställdhet är enfråga om demokrati, säger i motion A371. Kvinnor ochmän skall ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta isamhällsutvecklingen.