bet · GR01SOU6 · 2004-03-16 00:00:00 — Undantagsvis kan det varalämpligt att smittskyddsläkaren självfortsätter kontakten med den smittade.Smittskyddsläkarens skyldighet att bevakaatt den smittade får behövligt stöd ellervård torde främst aktualiseras genom enanmälan om att en smittad person inteföljer meddelade förhållningsregler,genom att den smittade själv vänder sigtill smittskyddsläkaren för att han ellerhon inte får hjälp eller genom enanhållan om hjälp från behandlande läkarei enskilda fall. Smittskyddsläkaren skalldäremot inte bedriva någon generelltillsyn eller rutinmässigt kontrollerasamtliga rapporterade sjukdomsfall. Ilagen skall dock uttryckligen anges attsmittskyddsläkaren skall ha befogenhetatt göra påpekanden om brister ismittskyddet. Om påpekandet inte följsskall smittskyddsläkaren kunna anmälaförhållandet till tillsynsmyndigheten.Tillsynsmyndigheten kan därefter, om detbehövs, utfärda föreläggande om rättelse,eventuellt i förening med vite.MotionenI motion So6 av ()yrkande 7 begärs ett tillkännagivande omsmittskyddsläkarens roll. Motionärenanför att det bör ingå ismittskyddsläkarens roll att stödjaenskilda i viss omfattning.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning attden behandlande läkarens ochsmittskyddsläkarens uppgifter i principbör hållas isär. Smittskyddsläkaren börsåledes inte ta över den behandlandeläkarens roll och själv t.ex. geomfattande samtalsstöd till den enskilde.Som regeringen anför kan det dockundantagsvis vara lämpligt attsmittskyddsläkaren själv fortsätterkontakten med den smittade. Avlagförslaget framgår att det ismittskyddsläkarens uppgifter skall ingåatt bevaka att de som bär på en smittsamsjukdom får det stöd eller den vård sompåkallas av sjukdomen eller smittrisken.Detta innebär som regeringen anfört attsmittskyddsläkaren skall utreda vilkaproblem den smittades svårigheter bottnari och vilka insatser som krävs för attkomma till rätta med problemen. Det kanröra sig om medicinsk vård, men också omt.ex. vård för drogproblem ellerpsykosocialt stöd i olika former. Vidareframgår av förslaget att omsmittskyddsläkaren uppmärksammar bristeri smittskyddet skall han eller hon påpekadetta för den myndighet eller annan somhar att avhjälpa bristerna. Om bristernainte avhjälps kan smittskyddsläkarenunder vissa förutsättningar anmäla dettatill tillsynsmyndigheten. Utskottetställer sig bakom förslaget i denna deloch anser att bör anta 6 kap. 2och 5 §§ förslaget till smittskyddslag.Motion So6 (mp) yrkande 7 är delvistillgodosedd med det anförda.SekretessfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta 7 kap. 2 § och 14kap. 2 § förslaget till lag om ändringi sekretesslagen (1980:100) och avslåmotionsyrkanden i vilka framförs olikaaspekter på avvägningen mellanoffentlighet och sekretess. Utskottetuttalar att det utgår från attregeringen fortlöpande, och särskiltmed anledning av den föreståendeberedningen av Offentlighets- ochsekretesskommitténs förslag till nysekretesslag, noga följer frågor omavvägningen mellan offentlighet ochsekretess och vidtar de åtgärder somkan anses vara nödvändiga.Jämför reservationerna 10 (m), 11 (fp)och 12 (m).BakgrundBeslut enligt smittskyddslagen omfattassom huvudregel av sekretess enligt 7 kap.1 § sekretesslagen. Undantag görs dock i7 kap. 2 § 2 för beslut som angårfrihetsberövande åtgärd, utom då det ärfråga om sådana smittsamma sjukdomar somanges i 1.3 bilagan till smittskyddslagen(dvs. gonorré, hivinfektion, klamydia,syfilis och ulcus molle).Undantaget för beslut som angårfrihetsberövande innebär att beslutet äroffentligt. Motsvarande undantag frånsekretess gäller också vid beslut ompsykiatrisk tvångsvård ochrättspsykiatrisk vård.I sekretesslagen finns vidare i 12 kap.särskilda bestämmelser om sekretess viddomstolar. Dessa bestämmelser ärtillämpliga även på förvaltningsdomstolarnas handläggning av mål ochärenden enligt smittskyddslagen. Avbestämmelserna följer att om en domstol isin rättskipande eller rättsvårdandeverksamhet från domstol eller annanmyndighet erhåller en uppgift som ärsekretessbelagd där, gäller sekretessenäven hos domstolen (12 kap. 1 §).Sekretess vid domstol för en uppgiftupphör dock om uppgiften förebringas vidoffentlig förhandling, varmed menas attuppgiften faktiskt åberopats ellerföredragits vid förhandlingen.Förvaltningsdomstolar har emellertid enrelativt vittgående möjlighet att hållaförhandling inom stängda dörrar, vilketinnebär att förhandlingen inte äroffentlig. Enligt 16 §förvaltningsprocesslagen (1971:291) fårrätten utöver vad som följer av 5 kap. 1§ (RB) förordna om atten förhandling skall hållas inom stängdadörrar om det kan antas att vidförhandlingen kommer att förebringasuppgift för vilken sekretess gäller hosdomstolen. Om förhandlingen hålls inomstängda dörrar bibehålls sekretessen föruppgifter som har förebringats vidförhandlingen, om inte domstolenförordnar om annat (12 kap. 3 § 2 andrastycket sekretesslagen). Om en uppgifttas in i domstolens dom eller beslutupphör normalt all sekretess för denuppgiften (12 kap. 4 §). Domstolen kandock, när målet avslutas, förordna attsekretessen skall bestå. Underförutsättning att sekretess fortfarandegäller för en uppgift kan domstolen ävensekretessbelägga uppgifter i domskälen.Domslutet kan i princip inte sekretessbeläggas. Om beslutet omfattas avundantagsregeln i 7 kap. 2 § saknardomstolen också möjlighet attsekretessbelägga de uppgifter som ingår idomen eller beslutet.Undantagsreglerna i 7 kap. 2 § om vissabesluts offentlighet innebär således attde uppgifter som framgår av själva domeneller beslutet blir offentliga. Förövriga uppgifter som finns tillgängliga imålet kan domstolen förordna attsekretessen skall bestå.PropositionenRegeringen anför att enligt nuvarandebestämmelser i sekretesslagen (1980:100)saknas möjlighet att bryta hälso- ochsjukvårdssekretessen i övervägandeantalet fall som rör brott som innebärvverföring eller risk för överföring avsmittsam sjukdom.Sekretessen för den enskildespersonliga förhållanden gör sig starktgällande inom hälso- och sjukvården ochinom . Detta är av storbetydelse för att den enskilde medförtroende skall våga vända sig till sinläkare eller socialhandläggare. I mål somrör överföring av smittsam sjukdom är detemellertid för utredningens skull av storbetydelse att polis och åklagare kan fådel av uppgifter beträffande när denmisstänkte konstaterats vara smittad,vilken information om sjukdomen han ellerhon fått av sin läkare, vilka råd somgivits honom eller henne m.m.Regeringen föreslår därför en ändring isekretesslagen så att sekretess inteskall hindra vårdpersonal eller personalvid att lämna de uppgiftersom behövs till åklagare eller polis dådet föreligger misstanke om brott ellerförsök därtill, för vilket inte ärföreskrivet lindrigare straff än fängelsei och som avser överföring ellerförsök till överföring av sådanallmänfarlig sjukdom som omfattas avbestämmelserna i smittskyddslagen (se 1kap. 3 § och bilagan i lagförslaget).Vad härefter gäller de undantag förfrihetsberövande åtgärder som regleras i7 kap. 2 § sekretesslagen anförregeringen att de har motiverats av attdet av rättssäkerhetsskäl är väsentligtatt det finns möjligheter till insyn idessa mål. Regeringen anser att på motsvarande sätt som skall sekretesseninom hälso- och sjukvården inte gällabeslut enligt smittskyddslagen ombeslutet angår frihetsberövande åtgärd.De beslut som berörs är isolering ochtillfällig isolering. Beträffande övrigabeslut gör sig offentlighetsintressenadäremot inte lika starkt gällande, varförundantaget från sekretess bör begränsastill de beslut som nämnts.En särskild fråga är dock om sekretessfortfarande skall gälla beslut omfrihetsberövande vid sådana sjukdomar somanges i 1.3 bilagan till nu gällandesmittskyddslag. I praktiken handlar detnästan uteslutande om beslut som rörhivinfektion.Rättssäkerhetsskäl talar starkt för attäven beslut som rör frihetsberövande avhivpositiva bör vara offentliga. Medhänsyn till att ett frihetsberövandeutgör ett allvarligt ingrepp i denenskildes personliga frihet är det avstor vikt att sådana beslut kan bliföremål för offentlig insyn och kontroll.De relativt långvariga frihetsberövandendet här kan vara fråga om, även med debegränsningar som regeringen föreslår,understryker också behovet av offentliginsyn i dessa mål.Regeringen har även betonat vikten aven förändrad syn på hivinfektion ochframhållit att hivinfektion bör behandlaspå samma sätt som andra allvarligasmittsamma sjukdomar i lagstiftningen.Det framstår också som svårt att motiveraatt en åtskillnad görs mellan nu aktuellafrihetsberövanden och frihetsberövandenvid t.ex. psykisk sjukdom eller sådantmissbruk som motiverar tvångsvård enligtLVM. Uppgifterna i dessa mål torde iflera fall vara likartade med deuppgifter som framkommer i ett mål omisolering vid hivinfektion.Mot dessa argument får vägas den storabetydelsen hälso- och sjukvårdssekretessen har för den enskildesförtroende för kontakterna medsjukvården. förekommer oftafördomar och obefogad rädsla införhivinfektion, även om allmänhetenskunskaper och syn på sjukdomen har blivitmer nyanserade och realistiska.Regeringen vill dock framhålla demöjligheter som domstolarna har attbegränsa vilka uppgifter som redovisas idomen. I princip är endast deomständigheter och resonemang som liggertill grund för domslutet nödvändiga. Iövrigt kan sekretessen behållas. Oavsettde invändningar som kan göras vägerrättssäkerhetsaspekterna så tungt attregeringen finner att undantaget förvissa sjukdomar inte bör behållas i dennya smittskyddslagen.MotionernaI motion So3 av . (m) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om bättre skydd för denenskildes integritet vid ansökan hoslänsrätt om tvångsundersökning.Motionärerna anser att det måstesäkerställas att en misstänkt smittadsidentitet inte röjs som en följd av attsmittskyddsläkaren ansöker omtvångsundersökning. Regeringen bör därföråterkomma med förslag hur anonymitetenför den enskilde kan skyddas. Vidarebegärs i yrkande 3 ett tillkännagivandeom möjlighet till sekretessprövning avlänsrättens beslut om tvångsisolering.Motionärerna anför att rättssäkerhetenökar genom att länsrättens beslut äroffentligt och därmed kan granskas avutomstående. Det borde dock vara möjligtför den smittade och det juridiskaombudet att kunna få prövat möjligheternatill sekretessbeläggning av länsrättensbeslut i samband med förhandlingarna.I motion So5 av m.fl.(fp) yrkande 4 begärs att regeringenåterkommer med förslag till ändring isekretesslagen (1980:100). Motionärernaanför att individens självklara rätt tillskydd för sitt privatliv i en utsattsituation måste prövas mot behovet av attjournalister, beslutsfattare,intresseorganisationer m.fl. kan följahur lagen tillämpas. är det ipraktiken omöjligt för utomstående att tadel av något annat än själva beslutet.Detta är problematiskt eftersom det ärfråga om en lagstiftning som germöjlighet till långtgåendefrihetsberövanden och andrafrihetsinskränkningar. Regeringen börpröva om det finns möjlighet attunderlätta granskning av domskäl utan atthota den enskilde patientens integritet.Pågående arbeteOffentlighets- och sekretesskommittén harnyligen överlämnat sitt huvudbetänkandeNy sekretesslag (SOU 2003:99) tillregeringen.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet anför attregeringens förslag om vidgad möjlighetatt lämna uppgifter till polis ochåklagare har inte föranlett någon motion.Utskottet tillstyrker på de skäl somregeringen har anfört propositionen idenna del.Konstitutionsutskottet påpekar vidareatt inte heller vad avser sekretessen fördomar och beslut om frihetsberövandeåtgärder vid vissa sjukdomar harregeringens förslag föranlett någonmotion som står i strid medpropositionen. Utskottet delar denbedömning som regeringen har gjort ifråga om behovet av insyn i fråga omsådana allvarliga ingrepp som ettfrihetsberövande utgör. Utskottettillstyrker således propositionen även idenna del.I de motioner somkonstitutionsutskottet yttrar sig övertas från olika utgångspunkter uppintresseavvägningen mellan offentlighetoch sekretess för beslut omtvångsåtgärder enligt smittskyddslagen.Konstitutionsutskottet anför attoffentlighetsintresset är utgångspunkteni motion 2003/04:So5 (fp). Enligtmotionärerna innebär regeringens förslagtill ändringar i sekretesslagen endastkonsekvensändringar. Utskottet vill dockpeka på att båda de ovan redovisadeförslagen - den vidgade möjligheten attlämna uppgifter till polis och åklagarevid misstanke om brott ochsekretessinskränkningen för beslut omfrihetsberövande som avser bl.a.hivinfektion - gäller materiellaförändringar, som vidgar offentlighetenoch inskränker sekretessområdet. Denföreslagna och av utskottet tillstyrktabegränsningen av beslutssekretessen börtillgodose motionen, i vad den avser ökadmöjlighet till granskning av dom- ochbeslutsskäl.Konstitutionsutskottet behandlar vidaremotion 2003/04:So3 (m) i vilkenavvägningen tas upp med den motsattautgångspunkten, nämligen den enskildesönskan att slippa insyn i ochoffentlighet för sina personligaförhållanden. Konstitutionsutskottetkonstaterar att den föreslagna ändringeninnebär att domskälen vid beslut omtvångsisolering kommer att omfattas avoffentlighet enligt samma regler somredan gäller för beslut om exempelvispsykiatrisk tvångsvård. Uppgifter sominte tas in i domen kommer fortfarandeatt kunna beläggas med sekretess.Utskottet har ovan ställt sig bakomförändringen.Konstitutionsutskottet utgår från attregeringen fortlöpande, och särskilt medanledning av den förestående beredningenav Offentlighets- och sekretesskommitténsovan nämnda förslag till ny sekretesslag,uppmärksammar frågor om avvägningenmellan offentlighet och sekretess. Ävenriksdagen kommer att ha tillfälle attåterkomma till denna avvägning, i vår vidbehandlingen av en aviserad propositionom ändringar i sekretesslagen och senarei samband med det planerade ärendet om nysekretesslag. Utskottet anser inte attnågot uppdrag till regeringen i det nuaktuella ärendet är påkallat.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /04:So3 (m) yrkande 3 och2003/04:So5 (fp) yrkande 4.Vad slutligen avser den i motion2003/04:So3 (m) yrkande 1 aktualiseradefrågan om sekretess för ansökningar hoslänsrätten om tvångsundersökning påpekarkonstitutionsutskottet att utskottet intehar att ta ställning till frågan om dessaärenden över huvud taget skall avgöras avdomstol. Denna fråga bereds avsocialutskottet, och frågan om sekretessaktualiseras bara under förutsättning attsocialutskottet tillstyrker regeringensförslag i denna del. Sekretessen föruppgifter om enskildas hälsotillståndeller andra personliga förhållandenenligt 7 kap. 1 § sekretesslagen gäller,som redovisats ovan, med s.k. omväntskaderekvisit, dvs. med presumtion försekretess. Sekretessen gäller inom hälso-och sjukvården och i annan medicinskverksamhet. Paragrafen är tillämplig iärenden som gäller myndighetsutövning motenskilda, t.ex. i ärenden enligtnuvarande smittskyddslag. Någonförändring i detta hänseende föreslåsinte i den nu aktuella propositionen. Enprövning enligt gällandesekretessbestämmelser bör enligtkonstitutionsutskottets mening getillräckligt skydd för sådana uppgiftersom avses i motionen. Utskottet avstyrkerdärmed det aktuella yrkandet.Socialutskottets ställningstagandeSom anfört harregeringens förslag om vidgad möjlighetatt lämna uppgifter till polis ochåklagare inte föranlett någon motion. Ilikhet med konstitutionsutskottettillstyrker socialutskottet propositioneni denna del. bör således antaförslaget till lag om ändring i 14 kap.2 § sekretesslagen.Enligt nu gällande lagstiftningomfattas beslut enligt smittskyddslagensom huvudregel av sekretess enligt 7 kap.1 § sekretesslagen. Undantag görs dock i7 kap. 2 § 2 samma lag för beslut somangår frihetsberövande åtgärd, utom dådet är fråga om sådana smittsammasjukdomar som anges i 1.3 bilagan tillsmittskyddslagen (dvs. gonorré,hivinfektion, klamydia, syfilis och ulcusmolle). Regeringens förslag innebär attäven beslut som avser de sistnämndasjukdomarna blir offentliga. anfört kommerdärmed skälen vid beslut om isolering attomfattas av offentlighet. Uppgifter sominte tas in i domen eller beslutet kommerfortfarande att kunna beläggas medsekretess. Även socialutskottet ställersig bakom den föreslagna förändringen ochtillstyrker 7 kap. 2 § förslaget till lagom ändring i sekretesslagen. Motion So5(fp) yrkande 4 bör somkonstitutionsutskottet anfört ansestillgodosedd med förslaget ipropositionen, i vad den avser ökadmöjlighet till granskning av dom- ochbeslutsskäl. I likhet medkonstitutionsutskottet utgårsocialutskottet från att regeringenfortlöpande, och särskilt med anledningav den förestående beredningen avOffentlighets- och sekretesskommitténsförslag till ny sekretesslag, noga följerfrågor om avvägningen mellan offentlighetoch sekretess och vidtar de åtgärder somkan anses vara nödvändiga.Socialutskottet avstyrker med det anfördamotion So3 (m) yrkande 3.Socialutskottet har ovan ställt sigbakom propositionens förslag att beslutom tvångsundersökning bör fattas avdomstol. finner ingenanledning att göra någon annan bedömningän när det gällerfrågan om sekretess. Även när det gällerdenna fråga vill socialutskottet betonaatt utskottet utgår från att regeringennoga följer de aktuella spörsmålen ochvidtar de åtgärder som kan anses varanödvändiga. Motion So3 (m) yrkande 1avstyrks.Bastuklubbar och andra liknandeverksamheterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta förslaget till lagom upphävande av lagen (1987:375) omförbud mot s.k. bastuklubbar och andraliknande verksamheter.Jämför reservation 13 (kd).PropositionenRegeringen föreslår att lagen (1987:375)om förbud mot s.k. bastuklubbar och andraliknande verksamheter upphävs.Regeringen anför att det inte harkunnat beläggas att förbudet ibastuklubbslagen haft den åsyftandeeffekten på epidemins förlopp. Med hänsynhärtill anser regeringen att etttotalförbud mot bastuklubbar inte längrekan anses motiverat av smittskyddsskäl.Detta innebär dock inte att den påklubbarna utövade verksamheten är riskfrifrån smittskyddssynpunkt. Det kan övervägas om det behövs en möjlighet tillingripande om förhållandena i ett enskiltfall är sådana att det kan antasföreligga konkret risk för smittspridning. I princip finns inte stöd föringripanden mot bastuklubbarna (om frågainte är om ingripande på grund av brottenligt eller liknande)enligt annan befintlig lagstiftning änbastuklubbslagen. Ordningslagen(1993:1617) innehåller visserligenbestämmelser om vad som gäller vidallmänna sammankomster och offentligatillställningar, men i normalfallet kanden verksamhet som sker vidbastuklubbarna varken betraktas somallmän sammankomst eller offentligtillställning enligt lagens nuvarandelydelse. Någon typ av lagändring skullesåledes krävas för att möjliggöraingripanden vid missförhållanden påbastuklubbar i det enskilda fallet.Införandet av en reglering i exempelvisordningslagen som ger möjlighet tillingripande i det konkreta fallet kan dockantas medföra relativt storatillämpningssvårigheter. För att ettingripande skall kunna ske blir det dånödvändigt att konstatera dels att det ärfråga om en sådan verksamhet som omfattasav bestämmelserna, dels att detföreligger en konkret risk försmittspridning i det enskilda fallet.Vinsterna ur smittskyddssynpunkt med ensådan ordning torde bli små. Vidareförbättras möjligheterna att informeraden som besöker bastuklubbar och liknandeinrättningar om smittrisker och säkraresexualbeteende om förbudet motbastuklubbar upphävs.Mot bakgrund av vad som anförtsanser regeringen att lagen om förbud mots.k. bastuklubbar och andra liknandeverksamheter bör upphävas samt att detsaknas skäl att reglera verksamheter avdetta slag i annan lagstiftning.MotionernaI motion So7 av m.fl.(kd) yrkande 2 begärs att riksdagenavslår propositionens förslag att upphävalagen (1987:375) om förbud mot s.k.bastuklubbar och andra liknandeverksamheter. Motionärerna anför att detunderlag som redovisas och uppgesmotivera ett upphävande av lagen är heltotillfredsställande. Informationspliktenför smittade kan svårligen upprätthållasi en miljö som är avsedd för anonymasexuella kontakter, och smittspårningomöjliggörs. Motionärerna kan därför inteställa sig bakom ett upphävande av lagenom inte regeringen presenterarkompletterande åtgärder i syfte attminska risken för smittspridning.I motion So259 av m.fl.(v) yrkande 5 och motion So571 av MartinAndreasson m.fl. (fp, v, c, mp) yrkande 3begärs ett tillkännagivande omavskaffande av den s.k. bastuklubbslagen.Liknande yrkanden framförs i motionerna2002/03:So512 av m.fl.(fp, s, v, c, mp) yrkande 7, 2002/03:L318av m.fl. (mp) yrkande 21,2002/03: So261 av m.fl. (fp),2002/03:So311 av ochHillevi () och 2002/03:Ub556 avTasso Stafilidis (v) yrkande 11.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför har det inte kunnatbeläggas att förbudet i bastuklubbslagenhaft den åsyftade effekten påhivepidemins förlopp. Ett totalförbud motbastuklubbar kan därför inte längre ansesmotiverat. Likaså ställer sig utskottetbakom regeringens bedömning att detsaknas skäl att reglera verksamheter avdetta slag i annan lagstiftning.Sammanfattningsvis anser utskottet attriksdagen bör anta förslaget till lag omupphävande av lagen (1987:375) om förbudmot s.k. bastuklubbar och andra liknandeverksamheter och avslå motion So7 (kd)yrkande 2.Motionerna So259 (v) yrkande 5, So571(fp, v, c, mp) yrkande 3, 2002/03:So512(fp, s, v, c, mp) yrkande 7, 2002/03:L318(mp) yrkande 21, 2002/03:So261 (fp),2002/03:So311 (s) och 2002/03:Ub556 (v)yrkande 11 är tillgodosedda medpropositionens förslag.Tester m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om bl.a.information och laboratorietester.Utskottet uttalar sig om vikten avinformation till ungdomar angåendesexuellt överförbara sjukdomar.Utskottet utgår från att regeringennoga följer frågan och vid behov vidtarde åtgärder som bedöms erforderliga.Jämför reservationerna 14 (v) och 15(mp).MotionernaI motion So1 av m.fl. (v)yrkande 5 begärs ett tillkännagivande omskyldighet för laboratorier attrapportera antalet laboratorietester försexuellt överförbara infektioner.Motionärerna anför att det är enbegränsning ur epidemiologiskt perspektivatt endast positiva testresultat försexuellt överförbara infektioner (STI)registreras. Laboratorierna bör få enskyldighet att rapportera antalet utfördalaboratorietester för STI uppdelat på könoch ålder. I yrkande 6 begärs etttillkännagivande om avidentifiering avhivprov på laboratorium. Motionärernaanför att i samband med uppföljandetestningar av virushalter hos hivpositivaär prover avidentifierade i alla led utompå laboratoriet. Denna allvarliga bristbör ses över och åtgärdas.I motion So6 av () yrkande 9 begärs etttillkännagivande om vikten av informationoch hög tillgänglighet på testmöjlighetnär det gäller klamydia.Pågående arbeteVid pågår förnärvarande i samarbete medSocialstyrelsen och landetssmittskyddsenheter uppbyggnad av ettsystem, SMINET, för inrapportering avsmittskyddsdata från såväl laboratoriersom behandlande läkare.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på detutvecklingsarbete som pågår vidSmittskyddsinstitutet i samarbete medSocialstyrelsen och landetssmittskyddsenheter. Utskottet ställer sigvidare bakom regeringens förslag om vaden anmälan av sjukdomsfall skallinnehålla samt att regeringen eller,efter regeringens bemyndigande,får meddela närmareföreskrifter beträffande sådan anmälan. 6 och 7 §§ förslaget tillsmittskyddslag tillstyrks således.Riksdagen bör inte ta något initiativ medanledning av motionerna So1 (v) yrkandena5 och 6.Utskottet delar inställningen i motionSo6 (mp) yrkande 9 om vikten avinformation till ungdomar om sexuelltöverförbara sjukdomar.Informationsinsatser för att hindraspridningen av sexuellt överförbarasjukdomar görs som regeringen anfört avbl.a. av ,landsting och kommuner samt av olikaorganisationer. Utskottet utgår från attregeringen noga följer frågan och vidbehov vidtar de åtgärder som bedömserforderliga.