bet · GS01JUU6 · 2004-10-28 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2003/04:153Reformeringen av tingsrättsorganisationen fortsätter. Skrivelsen innehålleren redogörelse för det pågående och planerade arbetet med att förändratingsrätternas yttre organisation.I betänkandet behandlar utskottet även de planerade förändringarna iden yttre tingsrättsorganisationen som regeringen redogör för i åretsbudgetproposition, proposition 2004/05:1.Utskottet behandlar också ett antal motioner som väckts med anledningav skrivelsen samt motioner som väckts under den allmänna motionstideni år och som rör tingsrättsorganisationen.Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna,lämnar propositionen i denna del utan erinran och avslår samtligamotioner.I ärendet finns fyra reservationer (m, fp, kd, c).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. DomkretsindelningenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju4 yrkande 4, 2004/05:Ju328 yrkande2 och 2004/05:Ju471 yrkande 2.Reservation 1 (kd, c)2. Det fortsatta reformarbetetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju4 yrkandena 1-3, 2004/05:Ju7yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju339 yrkandena 1-3 och 2004/05:Ju471 yrkande3.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Regionala projektRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju5 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju6yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju227, 2004/05:Ju265, 2004/05:Ju266,2004/05:Ju268 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju288, 2004/05:Ju306, 2004/05:Ju328yrkande 1, 2004/05:Ju345, 2004/05:Ju394, 2004/05:Ju401 yrkandena 1 och2, 2004/05:Ju436, 2004/05:Ju450, 2004/05:Ju474 yrkandena 5-7, 2004/05:Ju479,2004/05:Ju489 yrkande 14 och 2004/05:Ju503.4. Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju471 yrkande 1 och 2004/05:Ju489yrkande 16.Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)5. Regeringens skrivelse m.m.Riksdagen lägger skrivelse 2003/04:153 till handlingarna samt lämnarvad regeringen anfört i proposition 2004/05:1, utgiftsområde 4 avsnitt4.7 Domstolarnas yttre organisation utan erinran.Stockholm den 28 oktober 2004På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), BeatriceAsk (m), (), (), Elisebeht (),(), (), (), JohanLinander (c), (), (), (), () och ().InledningRegeringen inledde en omfattande reformering avdomstolsväsendet. När det gäller den yttre tingsrättsorganisationen rördessa reformer i stor utsträckning frågor som regeringen själv kanbesluta om.I april 2000 överlämnade regeringen en skrivelse till ,Reformeringen av domstolsväsendet - en handlingsplan (skr. 1999/2000:106).I handlingsplanen beskrevs de allmänna principer som enligt regeringenborde bilda utgångspunkt vid reformeringen av domstolsväsendet. Regeringenanförde att den avsåg att återkommande lämna redogörelser till riksdagenom hur förändringsarbetet utvecklades. ställde sig i principbakom de redovisade utgångspunkterna liksom regeringens tankar i frågaom de organisatoriska lösningarna (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 255).Ett knappt år senare, , överlämnade regeringen till riksdagenen skrivelse om hur reformarbetet i domstolarna hade utvecklats (skr.2000/01:112). I skrivelsen redogjordes bl.a. för genomförda och planeradeförändringar av tingsrättsorganisationen. En utvärdering av gjordareformer aviserades. Utskottet underströk i samband med behandlingen avskrivelsen vikten av att de organisationsförändringar som genomförtsockså följs upp och utvärderas. ställde sig bakom även denskrivelsen (bet. 2000/01:JuU29, rskr. 283).Därefter överlämnade regeringen till skrivelsenFortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126). skrivelsen redogjorde regeringen för den utvärdering som genomförtssamt för planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. Regeringengjorde bedömningen att målen med reformeringen av tingsrättsorganisationeni allt väsentligt uppnåtts genom sammanläggningarna av tingsrätter ochatt arbetet därför borde fortsätta. I budgetpropositionen för år 2004redogjorde regeringen för ytterligare planerade förändringar i den yttretingsrättsorganisationen (prop. 2003/04:1, utg.omr. 4 avsnitt 4.5Domstolarnas yttre organisation). Vid behandlingen av skrivelsen samtpropositionen i den del som rör förändringar i den yttretingsrättsorganisationenunderströk utskottet ånyo vikten av att de organisationsförändringarsom genomförts också följs upp och utvärderas. Utskottet utgick ifrånatt så skulle ske även i fortsättningen. ställde sig bakomskrivelsen samt propositionen i aktuell del (bet. 2003/04:JuU4, rskr.21).I den nu överlämnade skrivelsen (skr. 2003/04:153) redogör regeringenför det pågående och planerade arbetet med att förändra tingsrätternasyttre organisation. Regeringen har vidare redovisat ytterligare planeradeförändringar av tingsrättsorganisationen i budgetpropositionen för år2005 (prop. 2004/05:1, utg.omr. 4 avsnitt 4:7 Domstolarnas yttreorganisation).I det följande behandlar utskottet ett antal frågor rörande den yttretingsrättsorganisationen i vilka det väckts motioner med anledning avregeringens skrivelse. I betänkandet behandlas även de delar avbudgetpropositionen som rör planerade förändringar av den yttretingsrättsorganisationen samt ett antal motioner som väckts under den allmännamotionstiden.Utskottets övervägandenReformarbetets inriktningI enlighet med den handlingsplan som regeringen presenterade våren 2000bildar följande allmänna principer utgångspunkt vid reformeringen avdomstolsväsendet (bet. 1999/2000:JuU22 s. 6).Domstolarna bör finnas på sådana platser i landet att de allra flestahar ett rimligt avstånd till en tingsrätt (senare förtydligat tillbibehållen tillgänglighet). För att även klara en snabb ochkompetent handläggning fordras en stärkt beredningsorganisation, somkan renodla domarens arbete till verksamhet som kräver domarens kompetens.Målunderlaget bör vara tillräckligt stort för att möjliggöra specialisering.För att säkerställa ett brett rekryteringsunderlag måste man se tillatt domstolarna är attraktiva arbetsplatser med god arbetsmiljö ochgoda möjligheter till personlig utveckling för de anställda. Behovet avkompetensutveckling måste kunna tillgodoses. Starka praktiska skältalar för en bättre geografisk samordning med rättsväsendets övrigamyndigheter.Den organisatoriska lösningen bör enligt handlingsplanen vara att störredomkretsar skapas.Riksdagen har ställt sig bakom dessa allmänna principer för reformarbetetsamt de planerade förändringar som redovisats i tidigare skrivelser(bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 255, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 283 och bet.2003/04:JuU4, rskr. 21).DomkretsindelningenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om att det skallvara - i stället för som regeringen - som beslutar omindelningen i domsagor.Jämför reservation 1 (kd, c).I motionerna Ju4 och Ju328 (båda c) samt Ju471 (kd) begärs atttingsrättsorganisationen skall beslutas av riksdagen.Enligt 11 kap. 4 § regeringsformen gäller bl.a. att föreskrifter omhuvuddragen av domstolarnas organisation meddelas i lag. I 1 kap. 1 §rättegångsbalken stadgas inledningsvis att tingsrätt är allmän underrättoch, om ej annat är föreskrivet, första domstol. Av paragrafens andrastycke framgår att domsaga är tingsrättens domkrets och att regeringenförordnar om indelningen i domsagor.Tingsrätternas domkretsar bestäms genom förordningen (1982:996) om riketsindelning i domsagor. Även om det sålunda är regeringen som bestämmerom indelningen i domsagor och därmed om antalet tingsrätter får, medhänsyn till de ändringar i anslagsbehov och personaluppsättning som endomsagoreglering kan föranleda, ofta ett avgörande inflytandepå frågan (se betänkandet Ny domkretsindelning för underrätterna, SOU1967:4 s. 32).Utskottet har återkommande behandlat den häraktuella frågan. Senast skedde detta (se bet. 2003/04:JuU4s. Utskottet hänvisade då till tidigare ställningstaganden, somsammanfattningsvis innebär att det inte finns anledning att lagregleradomkretsindelningen eller på annat sätt överföra beslutanderätten tillriksdagen. Utskottet förordade - och förordar alltjämt - den nuvarandeordningen där regeringen informerar om kommande förändringar.Att regeringen i sina överväganden beaktar vad uttalat omprinciperna för domstolsorganisationen ansåg utskottet vara en självklarhet.Utskottet avstyrker motionerna Ju4, Ju328 och Ju471 i här behandladedelar.Det fortsatta reformarbetetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om att detfortsatta reformarbetet med sammanläggningar av tingsrätter skall avbrytastill dess att en utredning gjorts av konsekvenserna för rättsväsendetoch för de orter som drabbats av nedläggningar respektive till dessregeringen presenterat en helhetssyn och en heltäckande plan för helalandet. Detsamma gäller yrkanden om att en parlamentarisk utredning omdomstolsorganisationen skall genomföras innan ytterligare nedläggningav tingsrätter sker.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).I flera motioner yrkas att det fortsatta reformarbetet med sammanläggningarav tingsrätter skall avbrytas. I motionerna Ju4 (c) och Ju471 (kd) begärmotionärerna att inga nya sammanläggningar av tingsrätter skall sketill dess en utredning med uppdrag att belysa konsekvenserna förrättsväsendet och för de orter som drabbats av nedläggningar av tingsrätterhar genomförts. I motionerna Ju7 och Ju339 (båda fp) krävs en parlamentarisktsammansatt utredning av hela den framtida domstolsorganisationen innanytterligare förändringar av tingsrättsorganisationen sker. Motionärernaanför bl.a. att det saknas en heltäckande analys av hur reformernapåverkar medborgarna i de orter som berörs.Vid behandlingen av regeringens skrivelse med uppföljning av handlingsplanenför reformeringen av domstolsväsendet framhöll utskottet vikten av ensnar utvärdering av genomförda förändringar (bet. 2000/01:JuU29 s. 9).Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att genomföra en utvärderingav de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts underåren 1999-2001 (Ju 2002:11). Utredningen biträddes, förutom av ett antalexperter, av en referensgrupp bestående av representanter förriksdagspartierna.För att ge utredningen ett underlag när det gällde att bedöma effekternaav reformarbetet gav regeringen iuppdrag att granska bl.a. om de förändringar av tingsrättsorganisationensom genomförts skapat större förutsättningarför att uppnå de mål som regeringen ställt upp för reformeringen avtingsrättsorganisationen. redovisade sitt uppdragtill regeringen i rapporten i förändring -granskning av tolv sammanlagda tingsrätter 1999-2001 (RRV 2002:9).Utredningen redovisade sitt uppdrag genom överlämnandetav betänkandet Förändringar i tingsrättsorganisationen - en utvärderingav sammanläggningar av tingsrätter 1999-2001 (SOU 2003:5). Sammanfattningsviskonstaterade utredningen följande.Målet att bibehålla tingsrätternas tillgänglighet har i allt väsentligtuppnåtts, som den geografiska samordningen med rättsväsendetsövriga myndigheter generellt har förbättrats. Vidare har tingsrätternafått bättre förutsättningar att skapa stärkta beredningsorganisationeroch låta personalen delta i olika former av kompetensutveckling, ävenom möjligheterna inte fullt ut tagits till vara. Däremot kunde utredningeninte konstatera några nämnvärda effekter på rekryteringen ochförutsättningarna för specialisering. De granskade sammanläggningarna hardock genomförts relativt . Enligt utredningen är det därför intemöjligt att göra några säkra bedömningar, och utredningens övervägandenmåste ses mot den bakgrunden. Vad gäller konsekvenser för andra äntingsrätterna upplever berörda kommuner bl.a. att kommunen har förloraten kvalificerad arbetsplats med ett stort symbolvärde. Det är vidareutredningens uppfattning att arbetet med att skapa större och mindresårbara tingsrätter bör fortsätta, även om de mål som regeringen harställt upp för de berörda sammanläggningarna endast delvis haruppnåtts. Slutligen anser utredningen att den s.k. flerortsmodelleninte bör användas vid det fortsatta reformarbetet. Om det rör sig omstörre geografiska avstånd är inrättandet av tingsställen (där verksamhetbedrivs vid behov) att föredra.I skrivelsen Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr.2002/03:126) redovisade regeringen sina slutsatser med anledning avutvärderingen. Enligt regeringens bedömning uppnåddes målen medreformeringen av tingsrättsorganisationen i allt väsentligt genomsammanläggningarna. Reformarbetet borde därför gå vidare. De fastställda målenför reformeringen borde även vara utgångspunkt för arbetet.Sammanläggningarna borde även fortsättningsvis ske region för regionmen inte avse alltför begränsade geografiska områden. Mot bakgrund avvad utredningen uttalat om den s.k. flerortsmodellen, där en tingsrätthar kansliort på flera orter, gjorde regeringen bedömningen att den iframtiden bör användas endast om det är särskilt påkallat av omständigheternai det enskilda fallet eller om det föreligger regionalpolitiska,arbetsmarknadspolitiska eller andra liknande skäl.Utskottet har understrukit vikten av attde förändringar i tingsrättsorganisationen som genomförs följs upp ochutvärderas. Så har också skett såvitt avser . Utskottetutgår ifrån att de förändringar som sker och har skett itingsrättsorganisationenäven i fortsättningen noggrant kommer att följas upp och utvärderas.Det finns mot denna bakgrund inte anledning att avbryta reformarbeteti avvaktan på ytterligare utvärderingar. Utskottet anser att reformarbetetbör fortsätta och även i fortsättningen ske stegvis region för region.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avslår motionernaJu4, Ju7, Ju339 och Ju471 i här behandlade delar.Regionala projektUtskottets förslag i korthetI regeringens skrivelse samt i budgetpropositionen redovisas vissaplanerade förändringar i tingsrättsorganisationen. Utskottet anser attde föreslagna förändringarna inte innebär några avsteg från de riktlinjersom gäller för reformeringen av tingsrättsorganisationen och avstyrkerbifall till motionsyrkanden om att planerade förändringar inte skallgenomföras. Vidare avstyrker utskottet bifall till motionsyrkanden omatt bevara vissa domstolar som inte omfattas av de i skrivelsen ochbudgetpropositionen redovisade planerade förändringarna samt motionsyrkandensom rör uppföljning av vissa planerade förändringar. Slutligen avstyrkerutskottet ett motionsyrkande som rör lokaliseringen av tingsrätt.I skrivelsen redogör regeringen för följande planerade förändringar avtingsrättsorganisationen.Lindesbergs och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrättmed kansliort i Örebro.Bollnäs och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrättmed kansliort i och tingsställe i Söderhamn.En ny tingsrätt bör inrättas i genom sammanläggning av Mölndalsoch tingsrätter. kommun, Tjörns kommun ochOrust kommun bör föras till och kommun börföras till den nya tingsrätten i Göteborg.I budgetpropositionen för redogörs för vissa ytterligare planeradeförändringar i den yttre tingsrättsorganisationen.Jönköpings och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrättmed kansliort i Jönköping.Ljungby och tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt medkansliort i Växjö.Trelleborgs och Ystads tingsrätter bör läggas samman till en tingsrättmed kansliort i . kommun bör föras till ochVellinge kommun bör föras till tingsrätt.Enköpings, Tierps och bör läggas samman till entingsrätt med kansliort i Uppsala.Flera motionsyrkanden som väckts med anledningen av skrivelsen ellerunder den allmänna motionstiden går ut på att en viss eller vissa av detingsrätter som omfattas av de redovisade planerade förändringarna skallbevaras. I motionerna Ju5 och Ju436 (båda kd) gäller det Stenungsundstingsrätt. I Ju5 begärs även att skall bevaras. Imotion Ju6 (m) begärs att de föreslagna ändringarna av tingsrättsorganisationeni inte skall genomföras utan i stället skall ett nyttgenomarbetat förslag tas fram. I motionerna Ju227 (m) och Ju401 (fp)begärs att och tingsrätter skall bevaras. Även i motionernaJu328 (c) och Ju394 (kd) begärs att inte skall läggasned, och i motion Ju474 (fp, m, kd, c) begärs att tingsrättinte skall läggas ned. I motion Ju268 (c) gäller det och Tierpstingsrätter. I motion Ju266 (fp) begär motionären att ett tingsställeskall inrättas i . Slutligen begärs i motion Ju489 (c) attTrelleborgs, , , och Tierps tingsrätter skallbevaras.I två motioner begärs att regeringen noga skall analysera effekterna avförändringarna av tingsrättsorganisationen och vid behov ompröva besluten.I motion Ju288 (s) gäller det och i motion Ju503 (s)gäller det tingsrättsorganisationen i kan inte finna att de nu angivna förändringarna itingsrättsorganisationen skulle innebära något avsteg från de riktlinjer somgäller för reformeringen av tingsrättsorganisationen och som riksdagenställt sig bakom. Såväl behovet av lokal förankring som de geografiskaförhållandena på varje ort har beaktats av regeringen. Vidare utgårutskottet från att de planerade förändringarna, liksom även tidigaregenomförda förändringar, noga kommer att följas upp och utvärderas.Något särskilt uttalande härom synes inte motiverat. Mot denna bakgrundföreslår utskottet att avslår motionerna Ju5, Ju6, Ju227,Ju266, Ju268, Ju288, Ju328, Ju394, Ju401, Ju436, Ju474, Ju489 och Ju503i nu behandlade delar.Flera andra motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstidenrör domstolar som inte omfattas av de planerade förändringarna somredovisas i skrivelsen eller i budgetpropositionen. I motionerna Ju306(kd) och Ju345 (s) begärs att och tingsrätter skallbevaras. Även i motion Ju265 (fp) begär motionären att tingsrättskall bevaras. I motion Ju474 (fp, m, kd, c) begärs att tingsrättinte skall läggas ned. Slutligen begärs i motionerna Ju474 (fp, m, kd,c) och Ju479 (fp) att skall bevaras.Utskottet har tidigare ansett att det följer av den principiellainställningen till reformarbetet inom domstolsväsendet som intagitatt den inte bör ta ställning till motionsyrkanden rörande enskildatingsrätter för vilka regeringen inte planerar någonförändring. I den mån de aktuella tingsrätterna skulle komma att berörasav nedläggningar eller sammanläggningar kommer att få tillfälleatt ta ställning därtill när regeringen anmäler sådana organisationsförändringar(se bet. 2003/04:JuU4 s. 13).När det gäller kan tilläggas att frågan om vilka hovrättersom skall finnas regleras i 2 kap. 6 § . Till skillnadmot den yttre tingsrättsorganisationen är detta således inte en frågasom regeringen själv kan besluta om.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan, och utskottet föreslåratt avslår motionerna Ju265, Ju306, Ju345, Ju474 och Ju479 inu behandlade delar.I motion Ju450 (fp) begär motionären att skall lokaliserasi anslutning till polisens och åklagarnas lokaler i presenterade ett förslag till en ny organisationför tingsrätterna i . Regeringen avsåg att ge Domstolsverketi uppdrag att utifrån en angiven inriktning lämna förslag till närmarelokalisering och domkretsindelning. ställde sig bakom förslaget(bet. 2003/04:JuU4 s. 14 f.). En av de allmänna principer som bildarutgångspunkt vid reformeringen av tingsrättsorganisationen är atttingsrätterna skall samordnas geografiskt med rättsväsendets övrigamyndigheter. Hänsyn måste dock självfallet tas t.ex. till var det finnslämpliga lokaler. Utskottet utgår från att regeringen kommer att beaktamöjligheterna till samordning vid lokaliseringen av tingsrätt.Något särskilt uttalande härom synes inte motiverat. Utskottet föreslåratt avslår motion Ju450.Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår dels ett motionsyrkande om atttingsrätter och länsrätter skall läggas samman, dels ettmotionsyrkande om bättre samordning mellan de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna.Jämför reservationerna 3 (kd) och 4 (c).I motion Ju471 (kd) anförs att tingsrätter och länsrätter börläggas samman. I motion Ju489 (c) anförs att en bättre samordning bordekunna ske mellan allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar.Utskottet har haft att ta ställning till liknandemotionsyrkanden. I den principiella frågan om sammanläggning har utskottetanfört att det för sin del inte vill bestrida att det kan finnas vissafördelar med en sammanläggning av de båda domstolsorganisationerna. Ensådan ordning skulle enligt utskottet antagligen framstå som lättareatt överblicka för enskilda. Medborgarperspektivet skulle alltså tjänapå det. Mot en sådan ordning har utskottet dock ansett att man måsteställa nackdelar som också de har sitt samband med just medborgarperspektivet.En viktig fråga i det sammanhanget har enligt utskottet varit attallmänhetens berättigade krav på en kompetent rättskipning kräverspecialisering. En förändring mot en sammanläggning av domstolsslagen skullekunna leda till att specialiseringen tunnas ut. Utskottet har vidarekonstaterat att de övriga fördelar som en sammanläggning skulle kunnaerbjuda också kan tas till vara inom ramen för en sådan inriktning avreformarbetet som regeringen tagit upp i sin handlingsplan för reformeringenav domstolsväsendet, dvs. mot gemensam ledning och administrativ samverkan(bet. 2003/04:JuU4 s. 15 f.).En sådan samverkan är möjlig i enlighet med de ändringar av rättegångsbalkenrespektive lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar som träddei kraft (SFS 2002:996 och 997). I samband medlagändringen tog regeringen också upp frågan om en integreraddomstolsorganisation.Bedömningen som gjordes i den delen var att de två domstolsslagen inomöverskådlig tid kommer att bestå (prop. 2002/03:4 s. 12 f., bet.2002/03:JuU2, rskr. 21).I budgetpropositionen anför regeringen att ett sätt att stärkadomstolsorganisationen som visat sig fungera väl är att mindre tingsrätteroch länsrätter samverkar. Den samverkan som bedrivs i ett antal domstolarinnebär att domstolarna har gemensam chef och i övrigt samverkar iadministrativa frågor. Det är regeringens avsikt att fler tingsrätteroch länsrätter där det bedöms lämpligt skall samverka på detta sätt(prop 2004/05:1, utg.omr. 4 s. 43).Senast utskottet behandlade frågan om sammanläggning av de allmännadomstolarna och förvaltningsdomstolarna var . Utskottet gjordedå samma bedömning som regeringen rörande en integrerad domstolsorganisation.Reformarbetet borde därför, i varje fall , inriktas påadministrativ samverkan. Utskottet kunde mot denna bakgrund inte ställasig bakom ett önskemål om sammanläggning motsvarande det nu aktuella(bet. 2003/04:JuU4 s. 15 f.). Utskottet har inte någon annan uppfattningi dag och föreslår att utskottet avslår motion Ju471 i denna del.När det gäller bättre samverkan mellan de allmänna domstolarna ochförvaltningsdomstolarna har regeringen anfört att avsikten är att flertingsrätter och länsrätter där det bedöms lämpligt skall samverka iadministrativa frågor. Motion Ju489 får därmed anses tillgodosedd i nuaktuell del.Regeringens skrivelse m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lämnar vad regeringen anfört ibudgetpropositionen i här behandlad del utan erinran samt lägger skrivelsentill handlingarna.I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning av propositioneneller skrivelsen.Utskottet föreslår att lämnar vad regeringen anfört ibudgetpropositionen i här behandlad del utan erinran samt lägger skrivelsentill handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Domkretsindelningen, punkt 1 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om domkretsindelningen. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2004/05:Ju4 yrkande 4, 2004/05:Ju328 yrkande 2 och2004/05:Ju471 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att förändringarna i domstolsorganisationen bör ha en bredpolitisk förankring.