bet · GR01KRU4 · 2004-02-12 00:00:00 — Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner som väckts och år 2003.Utskottet behandlar motioner om vissa biblioteksfrågor, såsom upphävandeav bibliotekslagen m.m., nationell bibliotekspolitik och kommunalabiblioteksplaner, stöd till folk- och skolbibliotek, skolbibliotek förförskolan m.m., arameiskt bibliotek och pliktexemplar. Vidare behandlasmotioner om litteraturens betydelse och en utredning om böcker för barn.Inom kulturtidskriftsområdet behandlar utskottet motioner om införandeav kulturporto, distributionen av kulturtidskrifter, frågan om ettersättningssystem för kulturtidskrifter på bibliotek, elektroniskt publiceradetidskrifter, utvecklingen av stödet till kulturtidskrifter samt stödettill organisationstidskrifter. Slutligen behandlas en motion som rörnamnsdagslängd och en motion om språklig mångfald i den offentliga miljön.Utskottet avstyrker samtliga dessa motioner.I betänkandet finns tio reservationer och åtta särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Upphävande av bibliotekslagen, m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:Kr209 yrkande 7.Reservation 1 (m, fp, c)2. Nationell bibliotekspolitikRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr241 och 2002/03:Kr346.3. Kommunala biblioteksplanerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr369 yrkande 8 och 2003/04:Kr387yrkande 8.4. Stöd till folk- och skolbibliotekRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr345.5. Skolbibliotek för förskolan m.m.Riksdagen avslår motion 2002/03:Ub337 yrkandena 2 och 3.Reservation 2 (v)6. Arameiskt bibliotekRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr207.7. PliktexemplarRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr294.Reservation 3 (m, fp, c)8. Litteraturens betydelse, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236 yrkande 6 i denna del och2003/04:Kr209 yrkande 6 i denna del.Reservation 4 (m)9. Utredning om böcker för barnRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr355.10. Införande av kulturporto och distribution av kulturtidskrifterRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr274 yrkandena 1 och 2.Reservation 5 (v)11. Ersättningssystem för kulturtidskrifter på bibliotekRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr236 yrkande 6 i denna del,2002/03:Kr274 yrkande 3 och 2003/04:Kr209 yrkande 6 i denna del.Reservation 6 (m)Reservation 7 (v)12. Elektroniskt publicerade tidskrifterRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr372 yrkande 5.Reservation 8 (fp)13. Utvecklingen av stödet till kulturtidskrifterRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr338.14. Stöd till organisationstidskrifterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr334 yrkande 1 och 2003/04:Kr386yrkande 1.Reservation 9 (kd)15. NamnsdagslängdRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr244.16. Språklig mångfald i den offentliga miljönRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr304.Reservation 10 (fp)den 12 februari 2004På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (),(), (), (), LenaAdelsohn (), (), (), GöranPersson i (s), (), i HisingsBacka (s), (), () och ().Utskottets övervägandenBibliotekUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om- upphävande av bibliotekslagen, m.m.,jämför reservation 1 (m, fp, c),- nationell bibliotekspolitik,- kommunala biblioteksplaner,- stöd till folk- och skolbibliotek,- skolbibliotek för förskolan m.m., jämför reservation 2 (v),- arameiskt bibliotek och- pliktexemplar, jämför reservation 3 (m, fp, c).MotionernaI motion 2003/04:Kr209 (m) begärs att bibliotekslagen skall upphävas, dåden kan innebära hinder för förnyelse och mångfald (yrkande 7). Motionärernaanser att om lagen avskaffas skulle detta främja tillkomsten av andraformer av biblioteksverksamhet, där olika driftsformer och olika profileringges större utrymme. Huvudmännen skall uppmuntras att utnyttja de möjlighetersom informationstekniken erbjuder och samarbete mellan biblioteken skallstimuleras.En nationell bibliotekspolitik efterlyses i motion 2002/03:Kr241 (v).Motionärerna framhåller bibliotekens betydelse som strategisk resurs,inte minst med tanke på informationsteknologins utveckling. Ambitionsnivånnär det gäller biblioteksverksamheten varierar i kommunerna och ansvaretför helheten och samordningen måste därför tas på nationell nivå. bör enligt motionärerna få i uppdrag att granskabibliotekspolitiken och utarbeta ett idéprogram för bibliotekens fortsattautveckling. Även i motion 2002/03:Kr346 (s) framhålls betydelsen avbiblioteken som det viktigaste offentliga redskapet för att säkerställa attdet framväxande kunskapssamhället omfattar alla medborgare. En nationellbiblioteksstrategi behövs för att komma ifrån beroendet av att det tasregionala och kommunala utvecklingsinitiativ samt för att skapa en helhetssynpå biblioteksväsendet, anser motionären.Liknande synpunkter rörande folkbibliotekens framtida betydelse ikunskapssamhället förs fram i motionerna 2002/03:Kr369 (kd) yrkande 8 och2003/04:Kr387 (kd) yrkande 8. Enligt motionärerna bör kommunalabiblioteksplaner utarbetas, där frågor om bibliotekens roll i kommunen samtmål och visioner diskuteras.I motion 2002/03:Kr345 (s) betonas vikten av att det statliga stödet tillfolk- och skolbiblioteken fortsätter för att motverka det förhållandetatt vissa kommuner låter biblioteksverksamheten stå för besparingarna iden kommunala verksamheten.Motionärerna bakom motion 2002/03:Ub337 (v) konstaterar att kravet påskolbibliotek inte gäller förskolan. Det är emellertid enligt motionärernaviktigt för barns kreativitet, fantasi och framtida möjligheter i samhälletatt de kommer i kontakt med böcker och litteratur på ett tidigt stadium,långt innan de själva kan läsa. Förskolebarnens behov av skolbibliotekbör därför beaktas i den pågående översynen av bibliotekslagen (yrkande2). bör också ges uppdraget att ta fram skolboksstatistik förförskolan (yrkande 3).Ett arameiskt bibliotek bör enligt motion 2002/03:Kr207 (s) byggas upp.Ett sådant bibliotek bör utöver att samla, tillhandahålla och spridaarameisk litteratur även ha som uppgift att samarbeta med kulturellainstitutioner både i och utlandet, anförs i motionen.Lagen om pliktexemplar behandlas i motion 2003/04:Kr294 (fp). samt universiteten i , , , ,och rätt att, förenklat uttryckt, få ett exemplar av varjedokument som gjorts tillgängligt för allmänheten i landet. Motionärenpekar på att fyra nya universitet - i , , och Örebro- tillkommit och anser att även dessa bör ha rätt att fåpliktexemplar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare tillfällen (senast i bet. 2001/02:KrU13 s.6-8) haft att behandla motionsyrkanden om upphävande av bibliotekslagen(1996:1596). Utskottet har avstyrkt motionerna bl.a. med hänvisning tillatt lagen infördes mot bakgrund av de kraftiga besparingar som gjordes ikommunerna och som hotade biblioteksbeståndet, bokinköpen och övrigamedieinköp samt öppethållandet. Vidare har utskottet förklarat att syftetmed lagen varit att ange vissa grundläggande principer för det svenskaoffentliga bibliotekssystemet och att markera betydelsen av den verksamhetsom bedrivs inom biblioteksväsendet samt att garantera avgiftsfrihet.Utskottet har alltjämt samma uppfattning om behovet av den ramlagstiftningsom bibliotekslagen utgör.Motionärerna anser att ett avskaffande av bibliotekslagen skulle ledatill varierade driftsformer och betonar vidare att biblioteken bör utnyttjaden nya informationstekniken bättre. Utskottet vill i det sammanhangeterinra om att verksamheter pågår som syftar till förnyelse på dessa områden.Kulturrådet har prioriterat strategiskt utvecklingsarbeteoch samverkan mellan flera län i syfte att stärka folkbibliotekens ställningoch att förändra och förnya bibliotekens olika verksamhetsformer. De störreprojekten syftar främst till att förbättra biblioteksanvändarnas tillgångtill litteratur och information. Ett viktigt inslag i projekten ärfortbildning för bibliotekspersonal i länen.Vidare har i betänkandet KB - ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129),en översyn av Kungl. , lämnats vissa förslag som berör dessafrågor. Bland annat föreslås att ett nationellt insatsprogram för samordnaddigital informationsförsörjning, , skall inrättas.Utredningen anser vidare att en ökad samordning inom biblioteksväsendetbör ske genom att Kungl. får ansvaret för utveckling ochsamordning av informationsförsörjning till alla offentligt finansieradeoch tillgängliga bibliotek, dvs. även för folk- och länsbiblioteken.Betänkandet bereds inom . Beredningsarbetetbör inte föregripas.Sammanfattningsvis föreslår utskottet med hänvisning till det anförda attriksdagen skall avslå motion 2003/04:Kr209 (m) yrkande 7.När det gäller motionerna 2002/03:Kr241 (v) och 2002/03:Kr346 (s) rörandenationell bibliotekspolitik och motionerna 2002/03:Kr369 (kd) yrkande 8och 2003/04:Kr387 (kd) yrkande 8 om kommunala biblioteksplaner villutskottet inledningsvis erinra om att gav regeringen tillkänna att den ytterligare borde överväga en lagreglering av frågan omhuvudmännen skall göra upp planer för biblioteksverksamheten och därredovisa olika kvalitetsbegrepp (bet. 1996/97:KrU1 s. 74, rskr. 1996/97:129).Frågan om en nationell bibliotekspolitik har också i olika sammanhanguppmärksammats av , bl.a. i dess omvärldsanalys Om världen2003. Rådet framhåller att biblioteken fått helt nya uppgifter inom lärandeoch information, bl.a. genom den förändrade tekniken och ökade möjlighetertill nätbaserad information. Ur medborgarnas perspektiv bör de offentligtstödda biblioteken ses som en gemensam resurs och en nationell strategiför detta utvecklas, framförs i analysen. I skrivelse till Kulturdepartementeti har överlämnat en promemoria om behovet av ennationell strategi för folkbiblioteken.Regeringen konstaterar i budgetpropositionen för att det finnsbehov av en djupare analys för att undersöka om bibliotekslagen bör ändraspå ett sätt som kan motverka de skillnader som finns mellan olika kommunervad avser biblioteksverksamheten. En ämnessakkunnig har därför haft iuppdrag att närmare analysera dessa skillnader. I den redovisning avuppdraget som föreligger - Om biblioteksverksamheterna (Ds 2003:66) -föreslås att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmännabiblioteksväsendet skall samverka genom att ett nationellt samråd kommer tillstånd och fortlöpande sker mellan företrädare för bibliotek, huvudmänneninom det allmänna biblioteksväsendet och berörda myndigheter och organisationeri övrigt inom biblioteks- och utbildningsområdet. Ett sådant samråd skallbidra till ökad samsyn beträffande målsättningar för olikabiblioteksverksamheteroch befordra samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet. Vidareföreslås i promemorian att kommuner och landsting bör anta planer förbiblioteksverksamheten. Dessa ändringar föreslås komma till stånd genom atten ny bestämmelse förs in i bibliotekslagen. Promemorian bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Även i det ovan nämnda betänkandet rörande Kungl. föreslåsåtgärder på ett nationellt plan, bl.a. en digitalisering av material somfinns t.ex. på KB, arkiv och bibliotek samt utveckling av bibliotekskatalogenLibris till ett gemensamt nationellt system. En nationell bevarandeplanbör vidare tas fram för kulturhistoriskt värdefulla boksamlingar och ettnationellt bevarandesekretariat inrättas.Med hänsyn till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2002/03:Kr241 (v) och 2002/03:Kr346 (s) om nationell bibliotekspolitik samtmotionerna 2002/03:Kr369 (kd) yrkande 8 och 2003/04:Kr387 (kd) yrkande 8rörande kommunala biblioteksplaner.Med anledning av motion 2002/03:Kr345 (s) vill utskottet påminna om attkommunerna genom inköpsstödet till folk- och skolbibliotek har möjlighetatt ansöka om statsbidrag för inköp av litteratur till barn och unga. Meddistributionsstödet får biblioteken gratis tillgång till den litteratursom fått statligt utgivningsstöd. Det sammanlagda stödet för uppgårtill ca . Kommunerna har dessutom möjlighetatt utöka personalresurserna på skolbiblioteken genom att utnyttja statensstöd till personalförstärkning i skola och fritidshem (inom utg.omr. 16).Vidare kan nämnas att och kommit överens om ettlångsiktigt samarbete i frågor som rör bibliotek och utbildning. Inomramen för samarbetet har myndigheterna uppmärksammat bl.a. integreradefolk- och skolbibliotek.De utredningar som lagts fram och som nämns ovan, blir också enligtbudgetpropositionen för viktiga underlag för fortsatta satsningarpå biblioteksväsendet. Utskottet delar motionärernas uppfattning om viktenav stöd till folk- och skolbiblioteken, men anser inte att det finns skälför ett tillkännagivande. Motion 2002/03:Kr345 (s) avstyrks.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden rörande skolbibliotek tillförskolan liknande dem i motion 2002/03:Ub337 (v) yrkandena 2 och 3 och dålämnat följande redogörelse (se bet. 2001/02:KrU13 s. 6-8).Förskolan fick sin första läroplan . Detta innebär att förskolannumera ingår i och utgör det första steget i samhällets samladeutbildningssystem för barn och ungdom. är sedan desstillsynsmyndighetför förskolan. I förskolans läroplan ingår som mål bl.a. att förskolanskall sträva efter att varje barn känner delaktighet i sin egen kulturoch utvecklar känsla och respekt för andra kulturer, utvecklar sin förmågaatt lyssna, berätta, reflektera och ge uttryck för sina uppfattningar.Vidare skall strävan vara att barnen skall kunna utveckla ett rikt ochnyanserat talspråk och sin förmåga att kommunicera med andra. Deras förmågaskall utvecklas att kunna uttrycka tankar, utveckla sitt ord- ochbegreppsförråd och sin förmåga att leka med ord. Deras intresse för skriftspråkskall utvecklas. De skall få utveckla sin skapande förmåga och sin förmågaatt förmedla upplevelser, tankar och erfarenheter i många uttrycksformersom lek, bild, rörelse, sång och musik, dans och drama. I förskolansuppdrag ingår också att såväl utveckla barns förmågor och barns egetkulturskapande som överföra ett kulturarv - värden, traditioner, historia,språk och kunskaper - från en generation till nästa.Utskottet vill liksom tidigare framhålla att förskolebarnen har rätt tillbiblioteksservice i sin hemkommun på samma sätt som övriga kommuninvånare.Deras behov bör således kunna tillgodoses inom kommunens biblioteksorganisationoch bl.a. ske genom samarbete mellan barnomsorgen och kommunens folkbibliotekoch skolbibliotek. Det bör ankomma på kommunen att avgöra på vilket sättden skall tillgodose förskolebarnens behov av biblioteksservice.Eftersom det inte finns särskilda skolbibliotek för förskolebarn är detinte heller möjligt att producera särskild skolbiblioteksstatistik förförskolan. Det bör ankomma på - som har ansvaret för att detproduceras statistik på kulturområdet - att prioritera angelägna statistikbehovoch att avgöra i vad mån det är möjligt att sammanställa uppgifter frånkommunernas biblioteksverksamhet, som kan utvisa på vad sätt förskolebarnenhar tillgång till biblioteksservice.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att avslårmotion 2002/03:Ub337 (v) yrkandena 2 och 3.Arameiska talas i fyra varianter, varav endast en, urmiskan - ocksåkallad assyriska - är skriftspråk (uppgifterna hämtade frånNationalencyklopedin).När det gäller motion 2002/03:Kr207 (s) om ett arameiskt bibliotek villutskottet, liksom ovan, framhålla att det får anses vara en kommunalangelägenhet att tillgodose de behov av litteratur som finns blandkommuninvånarna. I det nu aktuella fallet kan exempelvis nämnas att Södertäljestadsbibliotek har ett antal titlar på arameiska. Nämnda bibliotek har nuockså genomfört ett projekt tillsammans med där sex svenskabarnböcker talats in på suryoyo, en variant av arameiska. Vidare kan nämnasatt ett visst bokbestånd på arameiska finns hos Internationella biblioteketvid . Böckerna kan beställas vid det egnabiblioteket via den lånekedja som finns uppbyggd inom biblioteksväsendet.Utskottet avstyrker motion 2002/03:Kr207 (s).Frågor om pliktexemplar tas upp i betänkandet KB - ett nav i kunskapssamhället,nämnt ovan. Av betänkandet framgår att vissa av de nya universitetenönskar få pliktexemplar, andra inte. Också hos en del av högskolorna finnsönskemål om pliktexemplar. Något förslag när det gäller utökning avmottagare av pliktexemplar förs inte fram av utredningen. Utskottet, somkonstaterar att mottagandet av pliktexemplar också är förbundet medkostnader, anser inte att det finns anledning att föregripa det remissförfarandesom kommer att följa och avstyrker motion 2003/04:Kr294 (fp).LitteraturUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionerna om- litteraturens betydelse, m.m., jämför reservation 4 (m) och- utredning om böcker för barn.BakgrundLitteraturstödet m.m.I regeringens proposition 1997/98:86 Litteraturen och läsandet lämnadesen rad förslag till förändringar inom litteratur- och kulturtidskriftsområdet.Riksdagen godkände regeringens förslag (bet. 1997/98:KrU15, rskr.1997/98:240). budgetproposition föreslogs resursförstärkningar fr.o.m. , då också de nytillkomna stödformerna börjadegälla (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99: 55).Besluten innebar på litteraturområdet i huvudsak följande.Ett distributionsstöd kopplat till det redan då befintliga utgivningsstödetinfördes. Genom stödet erhåller varje kommun samt vissa bokhandlar ettexemplar av varje utgivningsstödd titel. En särskild stödordning för nyamedier, t.ex. elektroniskt publicerad litteratur eller litteratur på cd-rom,inrättades liksom ett stöd för poesi- och berättarfestivaler. Bestämmelsernaför här nämnda stödformer finns i förordningen (1998:1469) om statligtlitteraturstöd.Vidare infördes ett stöd till läsfrämjande insatser, som innebär att olikaaktörer kan ansöka om bidrag till verksamheter som syftar till att främjaläsning bland barn och unga. Bestämmelserna för stödet finns i förordningen(1998:1386) om statsbidrag till läsfrämjande insatser. Det läsfrämjandestödet omfattar även en satsning på en barnbokskatalog, som produceras avKulturrådet, samt marknadsföringsinsatser på Internet av utgivningsstöddatitlar.Kulturrådet ansvarar för fördelningen av här aktuella stöd i enlighet medbestämmelserna i stödförordningarna.MotionernaI motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 6 i denna del och 2003/04:Kr209(m) yrkande 6 i denna del framhålls litteraturens betydelse. Boken är enviktig kulturbärare. Tidig kontakt med litteraturen kan lägga grundentill ett framtida allmänt kulturintresse. Enligt motionärerna bör vidareFörfattarfondens uppgift att fördela författarstödet ses över.Betydelsen av god skönlitteratur och bra läroböcker för kulturens bevarandeoch utveckling av förmågor och allmänkunskap framhålls i motion 2003/04:Kr355(m, kd). Motionärerna vill ha en utredning om hur man på bästa sätt delskan få barn intresserade av att läsa, dels kan stimulera barnboksförfattareatt ge ut böcker som fängslar barn.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är litteraturen och läsandet en viktig delav kulturen. Inom ramen för den statliga kulturpolitiken har under årenslopp väsentliga satsningar gjorts för att stimulera en bred utgivning avkvalitetslitteratur och för att öka tillgången till och intresset förlitteratur. Utskottet anser således - i likhet med vad som framhålls imotionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkande 6 i denna del och 2003/04:Kr209 (m)yrkande 6 i denna del - att boken är en mycket viktig kulturbärare. Dådet gäller , har denna till uppgift att betala utden s.k. biblioteksersättningen och besluta i vilka former den skallbetalas ut. Det har i motionen inte anförts något skäl till varför enförändring skulle vara erforderlig när det gäller denna uppgift. Utskottetavstyrker, med hänvisning till det anförda, motionerna 2002/03:Kr236 (m)yrkande 6 i denna del och 2003/04:Kr209 (m) yrkande 6 i denna del.Då det gäller motion 2003/04:Kr355 (m, kd) om en utredning om böcker förbarn, vill utskottet till fullo instämma i motionärernas uppfattning ombetydelsen av att barn lär sig umgås med böcker och litteratur och attgoda läsvanor grundläggs . Läsning och tillgång till bra böcker ärviktiga faktorer för barns språkutveckling, självkänsla och inte minstlivsglädje.Det litteraturstöd, som fördelas av och som består av bl.a.utgivningsstöd och distributionsstöd, omfattar självfallet även barn- ochungdomslitteratur. Utgångspunkter för bedömning av en boks kvalitet ärenligt uppgift från intensitet, originalitet och komplexitetsamt trovärdighet i berättandet och hur berättelsen förmår engagera dentänkta läsaren. Stödet torde därmed enligt utskottets mening vara en starkstimulans för förlagen att ge ut barnböcker som fängslar barn. I sammanhangetkan nämnas att flera förlag regelbundet anordnar tävlingar för att fåfram bra böcker för barn. Av det utgivningsstöd om 38,3 miljoner kronorsom lämnades via avsåg ca 8 miljoner kronorbarn- och ungdomsböcker.Kulturrådet disponerar vidare för läsfrämjandeåtgärder. Bidraget syftar till att främja initiativ och utveckla nyasamarbetsformer när det gäller läsfrämjande arbete för barn och ungdomar.Bidrag kan sökas av bl.a. kommuner, förskolor, skolor och bibliotek förprojekt som syftar till långsiktiga effekter. En egen ekonomisk insats,i regel hälften av det belopp som projektet kostar, skall utgöra grundenför projektet. Bidraget är inte avsett för projekt som kan anses utgöranormal verksamhet. Bland de prioriterade områdena återfinns bl.a. förskolebarnens språkutveckling. Av bidraget får högst 1 800 000 kronoranvändas till barnbokskatalogen, som trycks i drygt 400 000 exemplar ochlämnas gratis till bl.a. bibliotek, skolor och daghem. Katalogen syftartill att skapa läslust för barn och unga och att informera om de nyutkomnabarn- och ungdomsböckerna. Den används i läsfrämjande projekt på bibliotekoch skolor, i synnerhet i arbetet med Bokjuryn, där barn röstar fram åretsbästa böcker. Vidare ges stöd till En bok för alla för utgivning ochspridning av kvalitetslitteratur, bl.a. barnböcker, till lågpris.I sammanhanget bör också nämnas den överenskommelse om långsiktigt samarbetesom finns mellan och i frågor som rör bibliotekoch utbildning. Inom ramen för överenskommelsen har de nämnda myndigheternauppmärksammat bl.a. integrerade folk- och skolbibliotek samt läsfrämjandeinsatser inriktade på barn och ungdomar. I samarbetet skall myndigheternaanta ett helhetsperspektiv på barns och ungas lärande och språkutveckling.Det gemensamma långsiktiga målet är att alla barn och unga skall fålivslång lust att läsa och lära.Utskottet anser sammanfattningsvis, med hänvisning till vad som anförts,att motion 2003/04:Kr355 (m, kd) i stort sett torde vara tillgodosedd,varför den avstyrks.KulturtidskrifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionerna om- införande av kulturporto och distribution av tidskrifter,jämför reservation 5 (v),- ersättningssystem för tidskrifter på bibliotek,jämför reservationerna 6 (m) och 7 (v),- elektroniskt publicerade tidskrifter,jämför reservation 8 (fp),- utvecklingen av stödet till kulturtidskrifter och- stöd till organisationstidskrifter, jämför reservation 9 (kd).BakgrundSyftet med statens stöd till kulturtidskrifter är att garantera en kulturelltvärdefull mångfald i tidskriftsutbudet. Med kulturtidskrift avses entidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmänpublik med samhällsinformation eller med ekonomisk, social eller kulturelldebatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentationinom de skilda konstarternas områden. Stöd kan ges i form av produktionsstödeller utvecklingsstöd enligt förordningen (1993:567) om statligt stödtill kulturtidskrifter. Inom ramen för utvecklingsstödet utgår även stödtill tidskriftsverkstäder. utgår dessutom särskiltprenumerationsstöd till biblioteken enligt förordningen (1996:1608) omstatsbidrag till folkbibliotek. Frågor om stöd prövas av Statens kulturrådi enlighet med nämnda förordningar och förordningen (1988:676) medinstruktion för Statens kulturråd.MotionernaI motion 2002/03:Kr274 (v) begärs att skall göra tillkännagivandenför regeringen när det gäller införande av kulturporto för tidskrifter(yrkande 1).