bet · GS01SFU2 · 2004-11-23 00:00:00 — Utvecklingspengen skall följa individenoch administreras avsocialförsäkringsadministrationen. Ett liknandeyrkande finns i motion Sf365 yrkande 24 av . (kd).Utskottets ställningstagandeKommunersättningen avser att täcka de kostnader somflyktingmottagandet medför för kommunerna. Det är avstor vikt att den kommun som tar emot personer somomfattas av flyktingmottagandet har kapacitet atterbjuda boende och en god introduktion, allt för attden enskilde skall få så goda förutsättningar sommöjligt att komma in i det svenska samhället.Utredningen om flyktingmottagande och introduktionöverlämnade betänkandet Etableringi (SOU 2003:75). Beträffande individensförsörjning har utredningen bl.a. föreslagit att enstatlig skattefri etableringsersättning införs sombetalas ut direkt till den berättigade personenunder maximalt så snart bosättning skett ochen handlingsplan föreligger. Handlingsplanen skallvara individuell och kunna revideras vid behov. Densom avviker från planen skall ges en reduceradersättning. När det gäller det statligaersättningssystemet föreslås bl.a. att det riktadestatsbidraget till kommunerna tas bort. Kommunernafår i stället ersättning via det generellastatsbidragssystemet och med kostnadsutjämning fördet som återstår sedan det som går till försörjningunder tagits bort. Betänkandet harremissbehandlats, och enligt regeringen planeras enproposition under 2005.Mot bakgrund av vad som anförts finnerutskottet ingen anledning att göra någon annanbedömning vad gäller anslaget än den regeringen hargjort. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motionerna Sf351 yrkande 25 och Sf365yrkande 24.10:4 HemutrustningslånUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör dels bifalla regeringensförslag till medelsanvisning, dels godkännaatt lån får tas upp i under2005 för det samlade behovet avhemutrustningslån intill ett belopp av1 . bör vidare avslåett motionsyrkande om lånens utformning.PropositionenFlyktingar och vissa andra utlänningar kan fåstatliga lån till hemutrustning när de skalletablera hushåll i . Lånen administreras avCentrala och tas upp iRiksgäldskontoret. Upplåningen uppgick till 1,2miljarder kronor 2003. Underskottet i verksamheten -i huvudsak låneeftergifter och bristandeinbetalningar av räntor och amorteringar - täcks viaanslaget.Enligt regeringen finns det låntagare från destora mottagningsåren 1993 och 1994 som haft anståndmed återbetalning av lånen . För någraav dessa kan låneeftergifter bli aktuella. Utfalletför 2004 och prognosen för anslaget tyder på attnuvarande anslagsnivå bör ligga fast för 2005.För 2005 föreslår regeringen ett ramanslag på 18631 000 kr.Vidare föreslås att godkänner att lånunder 2005 tas upp i för detsamlade behovet av hemutrustningslån intill ettbelopp av 1 300 000 000 kr.Motion utan anslagseffekt 2005I motion Sf235 av () begärs etttillkännagivande om hemutrustningslån. En växandeskuldsättning kan enligt motionären bli ettpermanent hinder att komma in på arbetsmarknaden.Lånen måste därför utformas så att de möjliggör enbra start i Sverige.Utskottets ställningstagandeUtskottet har förståelse för den oro som motionärenger uttryck för när det gäller risken att låntagarnaskall fastna i en skuldfälla. Som framgår avbudgetpropositionen finns det låntagare från destora mottagningsåren 1993 och 1994 som haft anståndmed återbetalning . Även om det förnågra av dem kan bli aktuellt med låneeftergifterbefarar utskottet att vissa andra kan komma att fåsvårigheter att klara av sin lånesituation.Utskottet ser ingen anledning att nu föreslå någonändring av reglerna för hemutrustningslån men anseratt regeringen noga bör följa utvecklingen och omproblem skulle uppstå återkomma till . Meddet anförda får motion Sf235 anses i huvudsaktillgodosedd.Utskottet tillstyrker dels regeringens förslagtill medelsanvisning, dels att godkänneratt lån får tas upp i Riksgäldskontorettill angivet belopp.10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning och därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning.PropositionenFrån anslaget finansieras Ombudsmannen motdiskriminering (DO) och på DO:s verksamhet har enligt regeringenökat väsentligt genom nylagstiftning, nya befogenheter och ett ökande antalanmälningar, vilket också lett till att ett störreantal ärenden kan bli föremål för endomstolsprövning . DO:stillsyn av hur arbetsgivare uppfyller lagens krav påaktiva åtgärder för och arbete med romer visar påbehovet av fortsatt omfattande insatser. För att DOskall kunna uppfylla de krav som ställs påmyndigheten och bedriva ett effektivt arbete krävsen förstärkning av myndigheten. DO:s anslag tillförsdärför , varav 2 miljoner kronorgenom en överföring av medel från anslaget 10:1Integrationsverket.Verksamheten hos 2005 uppgå till en kostnad på 150 000 kr.För 2005 föreslår regeringen ett ramanslag på 24416 000 kr.Motioner med anslagseffekt 2005ModeraternaPer m.fl. (m) begär i motion Sf366yrkande 6 i denna del att inte anvisarnågra medel till anslaget. Motionärerna anser attDO skall överföras till utgiftsområde 14Arbetsliv.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkande 28i denna del att anvisar 4 miljoner kronormer än regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 27 begärs att DO tilldelasytterligare medel och ges ett särskilt ansvar föropinionsbildning mot diskriminering,främlingsfientlighet och rasism. Även i motion Sf365yrkande 21 av m.fl. (kd) begärs att DO gessärskilt ansvar för opinionsbildning motdiskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar att DO nu tillförs ytterligaremedel och tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning. Motionerna Sf366 yrkande 6 i dennadel, Sf351 yrkandena 27 och 28 i denna del och Sf365yrkande 21 avstyrks därmed.I övrigt noterar utskottet attDiskrimineringskommittén (dir. 2002:11 och 2003:69)bl.a. har i uppdrag att överväga dels en samordningeller sammanslagning av vissa ombudsmän, dels om deneller de framtida ombudsmannainstitutioner somföreslås skall vara underställda regeringen ellerriksdagen. Kommittén skall redovisa sitt uppdragsenast den 1 juli 2005.Utskottet noterar också att enligttilläggsbestämmelsen till 5 kap. 12 §riksdagsordningen skall beslut i fråga om vilkaändamål och verksamheter som skall innefattas i ettutgiftsområde fattas i samband med beslut medanledning av den ekonomiska vårpropositionen. Någotbeslut att flytta anslaget har inte fattats avriksdagen (se bet. 2003/04:KU25).StorstadspolitikenPropositionenStorstadspolitiken syftar till att stärkaförutsättningarna för tillväxt och brytasegregationen i storstäderna. Regeringen har som ettled i detta arbete tecknat lokala utvecklingsavtalmed sju storstadskommuner om insatser i 24stadsdelar. har regeringensuppdrag att utveckla och samordna den nationellastorstadspolitiken. Politikområdet har intetilldelats några medel och föreslås inteheller tilldelas några medel för 2005.Utvecklingen i de stadsdelar som omfattas av delokala utvecklingsavtalen uppvisar enligt regeringeni vissa avseenden ett positivt trendbrott. Det ärdärför angeläget att denna utveckling inte avstannareller vänder. Storstadsarbetet skall nu utvärderasoch erfarenheterna spridas till kommuner medliknande situation som storstadskommunerna.Utskottets ställningstagandeHösten 2003 fick en särskild utredare i uppdrag attutvärdera de rapporter m.m. som tagits fram inomramen för arbetet med de lokala utvecklingsavtalen(dir. 2003:136). Utredaren skall inventera,sammanställa och analysera rapporterna i syfte attomvandla gjorda erfarenheter till kunskap. Kunskapenskall göras tillgänglig bl.a. för kommuner som inteomfattas av lokala utvecklingsavtal. Utskottet noteraratt ett delbetänkande (SOU 2004:79) med förslag påett långsiktigt nationellt utvärderingsprogram förde lokala utvecklingsavtalen har överlämnats tillregeringen i juli 2004.Politikområdet föreslås inte tilldelas några medelför 2005. Mot bakgrund av den utvärdering som nuskall ske har utskottet inget att erinra häremot.MigrationspolitikenMål för politikområdet MigrationspolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna dels regeringensförslag till nya mål för politikområdetMigrationspolitik, dels att de tidigare målenför politikområdet skall upphöra.PropositionenMigrationspolitiken omfattar frågor som rörmigration till och från vårt land, flyktingpolitikeninklusive mottagande av asylsökande samtutlänningars rätt att vistas i . Tillpolitikområdet hör Migrationsverket ochUtlänningsnämnden.Målen för politikområdet är att migration till ochfrån vårt land kan ske i ordnade former, denreglerade invandringen upprätthålls, asylrätten iSverige och i ett internationellt perspektiv värnassamt att harmoniseringen av flykting- ochinvandringspolitiken i EU ökar.I budgetpropositionen föreslås nya mål, nämligenatt målen för politikområdet skall vara att värnaasylrätten i och internationellt, attupprätthålla en reglerad invandring samt att ökaharmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken iEU.I arbetet med målens uppfyllande skall enligtförslaget verksamheten präglas av rättssäkerhet,humanitet och respekt för individens rättigheter.Utskottets ställningstagandeDe nya mål som föreslås innebär inte någonförändring i sak i förhållande till tidigare mål.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till nyamål för politikområdet Migrationspolitik och att detidigare målen för politikområdet skall upphöra.12:1 MigrationsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning och därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkandenom att skall ha frihet attanvända sina resurser och organisera sinverksamhet på det sätt det finner effektivastliksom om obligatorisk vidareutbildning avverkets personal. Jämför reservation 6 (m).PropositionenAnslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader förMigrationsverket, som är centralförvaltningsmyndighet inom migrationsområdet, samtkostnader för IT-stödet i migrationsarbetet vidutlandsmyndigheterna.I strävan att öka öppenheten och rättssäkerhetenvid handläggningen av asylärenden, har regeringengett i uppdrag att förändraarbetssättet vid asylutredningar. Anslaget behöverdärför ökas med . Därutöverföreslås anslaget ökas med för dearbetsuppgifter väntas få medanledning av regeringens förslag i propositionenPrövning av verkställighetshinder iutlänningsärenden (prop. 2003/04:59). Regeringenföreslår dessutom att anslaget ökas med 20 miljonerkronor för att minska ärendebalanserna bl.a. infören ny instans- och processordning.Enligt regeringens prognos kommer 22 000 personeratt söka asyl i 2005.För 2005 föreslår regeringen ett ramanslag på 642505 000 kr.Motioner med anslagseffekt 2005ModeraternaPer m.fl. (m) begär i motion Sf366 yrkande 6 idenna del att anvisar 120 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit i syfteatt förkorta handläggningstiderna.FolkpartietBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf401 i dennadel att anvisar mer änvad regeringen föreslagit. Genom anställning av flerasylhandläggare kan de långa handläggningstidernaförkortas.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf277yrkande 19 ett tillkännagivande om betydelsen av attkorta handläggningstiderna för att förhindra atthumanitära skäl uppstår under den långahandläggningstiden.KristdemokraternaSven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkande 28i denna del att anvisar 112 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 8 begärs etttillkännagivande om att tillförsytterligare medel för att förkortahandläggningstiderna för asylansökningar. Enligtmotionärerna kan på så sätt resurser frigöras somannars skulle läggas på sjukvård och boende. Iyrkande 23 begärs beslut att slopa prövningen avuppehållstillstånd för de av svensk domstolmeddelade adoptionerna för barn i åldern 12-17 årsamt nyfödda barn till föräldrar meduppehållstillstånd i . En sådan åtgärd skulleminska belastningen på Migrationsverketsadministration.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf335 yrkande5 ett tillkännagivande om att ytterligare medeltillförs för att tidsfristen förhandläggning av ensamkommande barns ärenden skallkunna hållas . Ett likalydandemotionsyrkande finns i motion 2003/04:Sf8 yrkande11 av m.fl. (kd).Övriga motionerPer m.fl. (m) begär i motion Sf237yrkande 5 ett tillkännagivande om attMigrationsverket skall ha frihet att använda sinaresurser och organisera sin verksamhet på det sättsom det finner effektivast. Enligt motionärerna ärdetta nödvändigt för att för att uppnå målet omhögst sex månaders handläggningstid. att anvisade medel inte får flyttas mellananslagen. Ett liknande motionsyrkande finns i motion2003/04:Sf5 yrkande 10 av Per m.fl. (m).Utskottets ställningstagandeI detta avsnitt behandlar utskottet främst demotionsyrkanden om handläggningstider som harbudgeteffekt 2005. Ytterligare yrkanden som rörhandläggningstider behandlas nedan i avsnittetAsylprocessen.Som framgår av budgetpropositionen har regeringenföreslagit en ökning av anslaget med 18 miljonerkronor för de arbetsuppgifter Migrationsverketväntas få med anledning av regeringens förslag ipropositionen Prövning av verkställighetshinder iutlänningsärenden (prop. 2003/04:59). Regeringensförslag har inte färdigbehandlats i (bet.2004/05:SfU3). Om förslaget att ersätta detnuvarande systemet med s.k. ny ansökan med prövningav verkställighetshinder inte skulle antas avriksdagen kommer detta att få betydelse förverksamheten inom såväl . Utskottet anser att det i så fallfår ankomma på regeringen att i tilläggsbudget taställning till om anslag inom utgiftsområde 8 skallanpassas härtill.Antalet asylsökande minskade 2003 jämförtmed 2002. sökte sammanlagt 31 555personer asyl i . Därefter har minskningenfortsatt och t.o.m. oktober har 19 491 personersökt asyl här, vilket omräknat till helår motsvararca 23 400 personer. har i enverksamhets- och utgiftsprognos den 20 oktober 2004angett att prognosen höjts något, från 23000 asylsökande till 24 000, jämfört med tidigareprognos. Företrädare för har den 28oktober 2004 upplyst att verket görbedömningen att ca 24 000 personer kommer att sökaasyl i . är motsvarande siffra 22000 personer.Som redan nämnts gör regeringen bedömningen att 22000 personer kommer att söka asyl här under 2005.Prognosen för antalet asylsökande är som alltidmycket osäker och beror i högsta grad påomvärldsfaktorer. Eftersom antalet asylsökande är avavgörande betydelse för kostnadernas utveckling inomområdet är det enligt utskottet mycket viktigt menockså mycket svårt att göra prognoser över antaletasylsökande. Mot bakgrund av antalet asylsökandehittills och senastebedömning avseende 2005 är det rimligt att anta attregeringens prognos är något för låg. Utskottet kandock inte bortse från den osäkerhet som vidlåderdenna typ av prognoser och gör därför bedömningenatt den tills vidare får godtas. Det är dockangeläget att regeringen redan under vårenåterkommer med förslag på tilläggsbudget omprognoserna då tyder på ett högre antal asylsökande.I den uppföljningsstudie som utskottet låtit göra(och som redovisas närmare nedan i detta avsnitt)framhålls betydelsen av att på etttidigare stadium får besked om de resurser man kandisponera.När det gäller handläggningstiderna kan utskottetkonstatera att målet är att den totala väntetidenför den asylsökande bör vara högst 12 månader. Dentotala genomsnittliga handläggningstiden, dvs. frånasylansökan till beslut i överklagande avUtlänningsnämnden, var för de ärenden somavgjordes av nämnden . Motsvarandegenomsnittliga handläggningstid var året innan 435dagar. Av verksamhets- ochutgiftsprognos framgår att dentotala väntetiden för avgjorda ärenden för periodenjanuari-september 2004 var (median 456).Det framgår också att verket förutspår atthandläggningstiden i under 2006kommer att vara nere i sex månader.Beslut om uppehållstillstånd eller avvisning skallfattas från det att ansökaninkommit till . Av de avgjordaärendena beslutades jämförtmed året innan. Den genomsnittligahandläggningstiden för grundärenden hosMigrationsverket var (median 184) 2003.Den genomsnittliga handläggningstiden förgrundärenden vid under periodenjanuari-september 2004 var enligt verksamhets- ochutgiftsprognosen (median 203).Orsakerna till långa handläggningstider är enligtregeringen flera och ofta komplexa. Bland annatsaknar av de asylsökande passhandlingarvid ansökningstillfället, vilket innebär attasylutredningar om bl.a. deras identitet och resvägförsvåras. Hur organiserarprövningsverksamheten är också av betydelse förhandläggningstiderna. Enligt regeringen är detdärför angeläget att vidtaråtgärder som leder till effektivare handläggning.Ett sådant förändringsarbete har påbörjats vidverket.Under 2003 var av alla som sökte asyl barn.Av de 8 568 barn som sökte asyl hade 561 kommit tillSverige som s.k. ensamkommande barn. Under 2003avgjorde av alla ansökningarom asyl från ensamkommande barn inom målet om tremånader. Detta var en förbättring i jämförelse med2002 när avgjordes inom tre månader.Företrädare för har den 28 oktober2004 upplyst att nu har kunnathalvera antalet barn med öppna ärenden.Regeringen konstaterar själv i budgetpropositionen(s. 52) att de uppsatta målen vad gällerMigrationsverkets handläggningstider inte haruppnåtts. Detta är enligt utskottet beklagligt inteminst mot bakgrund av att långa handläggningstiderär mycket påfrestande för de enskilda somde ger upphov till stora ärendebalanser. Långahandläggningstider kan därmed inverka negativt påden nya instans- och processordning som skallinföras . För att komma till rätta medproblemen föreslår regeringen att Migrationsverketsoch, som redovisas nedan, Utlänningsnämndensresurser ökas bl.a. för att minska ärendebalansernainför införandet av den nya ordningen. Ett minskatantal asylsökande och det förhållandet attmyndigheterna tillförs ökade resurser ökar enligtutskottets mening förutsättningarna för dem attminska de alltför långa handläggningstiderna. Medhänsyn härtill och då ett minskat antal asylsökandeäven minskar kostnaderna för migrationspolitiken serutskottet mycket positivt på denna förstärkning.Utskottet noterar att en särskild utredare idagarna har fått regeringens uppdrag att i samverkanmed förbereda och vidta åtgärder föratt en ny instans- och processordning skall kunnainrättas. I uppdraget ingår också att tillsammansmed förbereda och genomföra enavveckling av nämnden senast den 1 januari 2006.Utskottet vill också något beröra frågan ombristande flexibilitet mellan olika anslag ocheffekten på handläggningstiderna. På utskottetsuppdrag har universitetslektorn ,vid Lundsuniversitet, gjort en studie avMigrationsverkets resurser i förhållande tillkostnaderna i asylmottagandet. I studien anförsbl.a. att har haft en mycket tuffsituation under de studerade med enmycket hög och oförutsägbar inströmning avasylsökande utan att resurserna till prövning ökat imotsvarande grad. Då flexibiliteten mellan olikaanslag och verksamheter är låg har detta lett tillökad ärendebelastning och långa väntetider imottagningssystemet, vilket i sin tur medfört storasamhällsekonomiska kostnader. Bristen pålångsiktighet har också lett till stora problem medplaneringen inom myndigheten och resurstillskott flera tillfällen kommit än vad somvarit önskvärt. Enligt studien är det visserligenmöjligt att spara pengar på asylmottagandet genomatt anslå extra resurser till asylprövningen menbesparingen uppkommer inte . Under eninledningsperiod krävs därför en fördubbling avresurserna.Utskottet anser det olyckligt om bristandeflexibilitet mellan anslag, i första hand anslagen12:1 och 12:2, leder till ökad ärendebelastning ochlånga väntetider i mottagningssystemet och därmedtill både påfrestningar på individerna och storakostnader för samhället. Även Statskontoret har irapporten styrning av (2004:20) påtalat att den nuvarandeanslagskonstruktionen försvårar Migrationsverketsmöjligheter att snabbt prioritera mellan och inomolika verksamhetsområden, i synnerhet inomasylärendena. Utskottet noterar att ocksåRiksrevisionen i rapporten asylprövning(RiR 2004:24) har granskat regeringens ochMigrationsverkets åtgärder bl.a. för att minska delånga handläggningstiderna. har äventagit upp frågan om anslagsstrukturen och pekat påolika sätt att öka flexibiliteten inomasylprocessen.Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet attdet finns starka skäl att överväga möjligheternatill ett flexiblare utnyttjade av anslagen påmigrationspolitikens område med beaktande av de kravsom ställs på verksamheten. Eftersom Statskontoretsrapport bereds i Regeringskanslietförutsätter utskottet att detta sker utan ettformligt tillkännagivande från sida.Enligt 2 kap. 4 § 2 a utlänningslagen (1989:529)gäller att uppehållstillstånd får ges adopteradeunder bl.a. om adoptionsbeslutet meddelats avsvensk domstol. Bestämmelsen trädde i kraft den 1juli 2001 och utskottet kan inte se något skäl attföreslå en ändring därav.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna Sf366 yrkande 6 i denna del, Sf401 idenna del, Sf277 yrkande 19, Sf351 yrkandena 8, 23och 28 i denna del samt Sf335 yrkande 5 och2003/04:Sf8 yrkande 11.Motionerna Sf237 yrkande 5 och 2003/04:Sf5 yrkande10 får anses tillgodosedda med vad utskottet anförtovan om flexiblare användning av Migrationsverketsanslag.12:2 Mottagande av asylsökandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill medelsanvisning och därmed avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning.PropositionenAnslaget finansierar mottagande av asylsökande m.fl.Boende för asylsökande, organiserad verksamhet,förvar och arbete med verkställighet utgör delar avkostnaderna för mottagandet. Vidare finansieras frånanslaget***********************************************************************d *b*l*.*a*. * *b*o*s*t*a*d*s*-* *o*c*h**d*a*g*e*r*s*ä*t*t*n*i*n*g*a*r* *t*i*l*l**a*s*y*l*s*ö*k*a*n*d*e*,* *e*r*s*ä*t*t*n*i*n*g*a*r**t*i*l*l* *l*a*n*d*s*t*i*n*g* *f*ö*r* *h*ä*l*s*o*-**o*c*h* *s*j*u*k*v*å*r*d* *t*i*l*l**a*s*y*l*s*ö*k*a*n*d*e*,* *e*r*s*ä*t*t*n*i*n*g*a*r**t*i*l*l* *k*o*m*m*u*n*e*r* *o*c*h**l*a*n*d*s*t*i*n*g* *f*ö*r* *b*a*r*n* *o*c*h**u*n*g*d*o*m*a*r*s* *u*t*b*i*l*d*n*i*n*g*,**f*ö*r*s*k*o*l*e*v*e*r*k*s*a*m*h*e*t* *o*c*h**s*k*o*l*b*a*r*n*s*o*m*s*o*r*g*. * *Ä*v*e*n**e*r*s*ä*t*t*n*i*n*g* till kommuner för vissautredningskostnader m.m. avseende asylsökandeensamkommande barn och för kostnader för god mantill dessa barn finansieras från anslaget.Utgifterna styrs främst av antalet asylsökande,handläggningstiderna hos berörda myndigheter samttiden från lagakraftvunnet avvisnings- ellerutvisningsbeslut till utresa. 2005 beräknas dengenomsnittliga dygnsutgiften inom mottagandesystemettill 219 kr.För att delfinansiera kriminalvårdens ökadeutgifter med anledning av regeringens förslag iproposition 2003/04:35 Människosmuggling ochtidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande ochvittnen m.m. föreslår regeringen att 2 miljonerkronor överförs till utgiftsområde 4 Rättsväsendetfr.o.m. 2005.I budgetpropositionen föreslås att den statligaersättningen till kommuner för vissa socialautredningar gällande ensamkommande asylsökande barnäven skall gälla för 2005.Enligt regeringen bygger beräkningen av anslagetpå att kommer att anta det förslag omändring i lagen (1994:137) om mottagande avasylsökande m.fl. (LMA) som regeringen under höstenkommer att lämna till . Förslaget innebäratt den särskilda bostadsersättningen avskaffas,vilket leder till minskade utgifter på anslaget.Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 mars 2005.För 2005 föreslår regeringen ett ramanslag på 3296 162 000 kr.Motioner med anslagseffekt 2005ModeraternaPer m.fl. (m) begär i motion Sf366yrkande 6 i denna del att anvisar 400miljoner kronor mindre än vad regeringenföreslagit.