bet · GR01AU4 · 2004-04-27 00:00:00 — Arbetstagarinflytande i europabolag och övrigarbetsrätt m.m. SammanfattningDetta betänkande är uppdelat i två huvudavsnitt. Detförsta delen avser regeringens förslag i proposition2003/04:122 Arbetstagarinflytande i europabolag. Denandra delen avser motioner om allmän arbetsrätt ochledighetslagstiftningen som väckts riksmötena /03 och 2003/04.Förslaget i propositionen syftar till attgenomföra rådets direktiv om komplettering avstadgan om europabolag när det gällerarbetstagarinflytande. Propositionen innehållerförslag till en ny lag om arbetstagarinflytande ieuropabolag och förslag till ändringar i lagen omeuropeiska företagsråd och lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda.Arbetstagarinflytandet i europabolag föreslåskomma till stånd på följande sätt. Det bildas enförhandlingsdelegation för arbetstagarna som hartill uppgift att med de företag som direkt deltar ibildandet av ett europabolag träffa ett avtal omarbetstagarinflytandet i det bolag som ska bildas.Om parterna inte lyckas ingå ett avtal föreslåssärskilda bestämmelser som reglerararbetstagarinflytandet i europabolaget.Förhandlingsdelegationen kan också välja att avbrytaförhandlingarna eller att avstå frånarbetstagarinflytande i europabolaget. Då blir inteheller de särskilda bestämmelserna tillämpliga. Föreuropabolag gäller att den svenska arbetsrättsligalagstiftningen som t.ex. lagen om medbestämmande iarbetslivet ska tillämpas fullt ut i sammaomfattning som tidigare med utgångspunkt isedvanliga normer för lagkonflikter. Ett undantag äratt lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda inte tillämpas i europabolag.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den8 oktober 2004.Inga motioner har väckts med anledning avpropositionen. Utskottet godtar lagförslagen.I den andra delen av betänkandet behandlas ettstort antal motioner som gäller krav på allmännaförändringar av arbetsrätten och en översyn avdenna. Vidare lämnas i motionerna förslag omändringar i centrala delar av de arbetsrättsligalagarna, t.ex. turordningsbestämmelserna i . Ävenvissa enskilda frågor tas upp bl.a. när det gällerde olika ledighetslagarna.Utskottsmajoriteten tillstyrker ett antal motionerom upphävande av tvåpersonsundantaget i LASturordningsregler för småföretag. Övriga motioneravstyrks.I betänkandet finns 25 reservationer. I enfempartireservation (m, fp, kd, c, mp) anserpartierna att tvåpersonsundantaget ska finnas kvar.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Arbetstagarinflytande i europabolagRiksdagen antar regeringens förslag enligtbilaga 2 till- lag om arbetstagarinflytande i europabolag,- lag om ändring i lagen (1987:1245) omstyrelserepresentation för de privatanställda,- lag om ändring i lagen (1996:359) om europeiskaföretagsråd.Därmed bifaller proposition2003/04:122.2. enligtstyrelserepresentationslagenRiksdagen avslår motion 2003/04:A297 (kd).3. En förändrad arbetsrättRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A310yrkande 12 (fp), 2003/04:A329 yrkandena 18 och 19(kd), 2003/04:Kr232 yrkande 6 (m), 2003/04:N227yrkande 6 (fp) och 2003/04:N248 yrkande 8 (m).Reservation 1 (m, fp, kd, c)4. LAS diskriminerande effekterRiksdagen avslår motion 2003/04:A324 (fp).Reservation 2 (fp)5. ArbetstagarbegreppetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A255 (m),2003/04:A278 (kd), 2003/04:A304 yrkande 1 (v) och2003/04:A371 yrkande 22 (kd).Reservation 3 (m, kd)6. Godkännande av centralarbetstagarorganisation vid avsteg frånLASRiksdagen avslår motion 2003/04:A304 yrkandena2, 6 och 7 (v).Reservation 4 (v)7. Beräkning av anställningstidRiksdagen avslår motion 2003/04:A219 (s).8. Tidsbegränsad anställning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:A213 (fp),2003/04:A225 (s), 2003/04:A236 (s), 2003/04:A292yrkandena 2 och 3 (v), 2003/04:A304 yrkandena10-12 (v), 2003/04:A323 i denna del (s),2003/04:A329 yrkande 20 (kd), 2003/04:A357 (m,fp, kd, c) och 2003/04:A370 yrkande 3 i denna del(fp).Reservation 5 (m, c)Reservation 6 (kd)9. Skydd för gravida och föräldraledigaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A247yrkande 14 (c), 2003/04:A283 yrkandena 1 och 2(mp), 2003/04:A304 yrkande 5 (v), 2003/04:A307yrkande 15 (fp), 2003/04:A318 (s), 2003/04:A359(s) och 2003/04:A371 yrkande 15 (kd).Reservation 7 (kd, c)Reservation 8 (fp)10. Tilläggsförsäkring tillföräldraförsäkringenRiksdagen avslår motion 2003/04:A302 yrkande 16(c).Reservation 9 (c)11. Uppsägning av personliga skälRiksdagen avslår motion 2003/04:A304 yrkande 9(v).Reservation 10 (v)12. Turordning vid uppsägning m.m.Riksdagen antar utskottets förslag enligtbilaga 3 till ändring i lagen (1982:80) omanställningsskydd och bifaller därmed motionerna2003/04:A217 (s), 2003/04:A228 (s), 2003/04:A234(s), 2003/04:A237 (s), 2003/04:A242 (s),2003/04:A244 (s), 2003/04:A250 (s), 2003/04:A304yrkande 3 (v), 2003/04:A317 (s) och 2003/04:A323i denna del (s) och avslår motion 2003/04:A292yrkande 4 (v).Reservation 11 (m, fp, kd, c, mp)13. Dubbelräknad turordningstidRiksdagen avslår motion 2003/04:A370 yrkande 3i denna del (fp).Reservation 12 (fp)14. Förkortad företrädesrätt tillåteranställningRiksdagen avslår motion 2003/04:A329 yrkande 21(kd).Reservation 13 (m, kd)15. Förlängd företrädesrätt tillåteranställningRiksdagen avslår motion 2003/04:A304 yrkande 4(v).16. Företrädesrätt för deltidsanställdaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A304yrkande 8 (v) och 2003/04:A371 yrkande 31 (kd).Reservation 14 (kd)17. Facklig vetorättRiksdagen avslår motion 2003/04:A304 yrkande 15(v).Reservation 15 (v)18. StridsåtgärderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A229 (m)och 2003/04:A329 yrkandena 22 och 23 (kd).Reservation 16 (m, kd)19. Företagsnedläggning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:A252 (s)och 2003/04:A304 yrkandena 13 och 14 (v).20. Medicinska kontrollerRiksdagen avslår motion 2003/04:A304 yrkande 20(v).21. Personlig integritetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A294 (s),2003/04:A319 (s) och 2003/04:A343 (s).22. Yttrandefrihet för privatanställdaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A207yrkandena 1 och 2 (mp), 2003/04:A271 (s) och2003/04:A303 yrkande 1 (fp).Reservation 17 (mp)23. m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:A274 (s),2003/04:A325 (s), 2003/04:A345 (s) och2003/04:U351 yrkande 3 (kd).Reservation 18 (kd)24. Ledighet för att ta hand om barn upptill tre årRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sf380yrkande 12 (kd), 2002/03:So514 yrkande 5 (mp)och 2003/04:Sf404 yrkande 10 (kd).Reservation 19 (kd)Reservation 20 (mp)25. Ett barnvänligare arbetslivRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So250yrkande 8 (c) och 2003/04:So500 yrkande 9 (c).Reservation 21 (c)26. Rätt till ledighet förfamiljehemsföräldrar m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:A298 (fp),2002/03:A325 (s) och 2003/04:A239 (kd).27. Ledighet för att ta hand om anhörigaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:So508yrkande 6 (kd), 2003/04:So574 yrkande 15 (mp) och2003/04:So641 yrkande 6 (kd).Reservation 22 (kd)Reservation 23 (mp)28. Ledighet för att utföra samhällsuppdragm.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:A227 (fp),2002/03:A246 (s), 2002/03:A334 (s), 2003/04:A298(s) och 2003/04:A312 (fp).29. Ledighet för att prova annat arbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A314yrkande 7 (v) och 2003/04:Sf327 yrkande 15 (c).30. Längre tjänstledighet för att startaeget m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:A202 (c)och 2003/04:A351 (s).31. Rätt att gå ned i arbetstid för äldreRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A224yrkande 4 (kd) och 2003/04:A308 yrkande 2 (kd).Reservation 24 (kd)32. HelgdagarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:A243yrkandena 1 och 2 (mp) och 2002/03:A250 yrkandena1 och 2 (fp).Reservation 25 (mp)den 27 april 2004På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: AndersKarlsson (s), (), LailaBjurling (s), (), (), (), (),(), (),(), (), (), (), (), (), () och ().2003/04AU4Redogörelse för ärendetI detta ärende behandlar arbetsmarknadsutskottetdels regeringens proposition 2003/04:122Arbetstagarinflytande i europabolag, dels motionersom väckts under allmänna motionstiden underriksmötena och 2003 som tar upp olikaarbetsrättsliga frågor. Motionerna från hösten 2002refereras i det följande med angivande av årtal2002/03 medan motionerna refererasutan årtal (2003/04).Propositionens och motionernas yrkanden återfinnsi bilaga 1 till betänkandet.Utskottets övervägandenProposition 2003/04:122Arbetstagarinflytande ieuropabolagUtskottets förslag i korthetUtskottet godtar regeringens förslag till lagom arbetstagarinflytande i europabolag och omändringar i lagen om styrelserepresentationför de privatanställda och lagen omeuropeiska företagsråd.BakgrundFörslaget till lag om arbetstagarinflytande ieuropabolag har sitt ursprung i att Europeiskaunionens råd (rådet) antog enförordning om stadga för europabolag ((EG) nr2157/2001) (i det följande kallat förordningen). Vidsamma tillfälle antog rådet ett direktiv omkomplettering av stadgan för europabolag vad gällerarbetstagarinflytande i europabolag (2001/86/EG) (idet följande kallat direktivet). Förordningen ärdirekt tillämplig i . Den behöver dockkompletteras med nationell lagstiftning imedlemsstaterna och EES-staterna eftersom man intelyckades uppnå en heltäckande lagstiftning på EU-nivån. Direktivet ska vara införlivat med svensklagstiftning senast den 8 oktober 2004.Regeringen tillkallade en särskild utredare meduppgift att lämna förslag om hur direktivet skullegenomföras i . överlämnadesbetänkandet Arbetstagarinflytande i europabolag (SOU2003:64) med förslag om en ny lag. Lagrådet har yttrat sig överregeringens förslag till lagstiftning och föreslagitändringar som regeringen i huvudsak har följt ipropositionen.Regeringen har till riksdagenöverlämnat en proposition om europabolag (prop.2003/04:112) med förslag om en ny lag om europabolagoch en annan proposition om arbetstagarinflytande isådana bolag (prop. 2003/04:122) som innehållerförslag om en ny lag om arbetstagarinflytande ieuropabolag. Förslaget om europabolagslag bereds avriksdagens lagutskott. De lagförslag somarbetsmarknadsutskottet i detta betänkande tarställning till är bl.a. lagen omarbetstagarinflytande i europabolag och tvåföljdändringar i annan lagstiftning.EuropabolagEtt europabolag är en europeisk associationsform förgränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform.Syftet är bl.a. att göra det möjligt att bilda ochdriva bolag med en europeisk dimension utan attolikheter i och den begränsade territoriellatillämpningen av de nationella lagstiftningar somgäller för affärsdrivande bolag hindrar ellerförsvårar detta. Den ursprungliga tanken inom EU varatt europabolag uteslutande skulle falla undergemensamma EG-regler. Detta visade sig bli mycketsvårt och många frågor har överlåtits tilllagstiftaren i de enskilda medlemsstaterna.Resultatet kommer att bli att europabolag fallerunder en blandning av EG-rättsliga regler ochnationella bestämmelser.Ett europabolag kan bildas på fem olika sätt: genomfusion, bildande av holdingbolag, skapande avdotterbolag eller ombildning eller genom att etteuropabolag självt bildar ett eller fleradotterbolag i form av europabolag.Ett samband mellan förordningen om europabolag ochdirektivet om arbetstagarinflytande består i attregistreringen av ett europabolag är villkorad avatt en ordning för arbetstagarinflytande ärfastställd eller av att arbetstagarna avstått fråninflytandet.Europabolag föreslås blir registrerade i etteuropabolagsregister hos den nya myndighetenBolagsverket.Liksom i svenska aktiebolag utövas aktieägarnasbeslutanderätt i europabolag vid bolagsstämman. Närdet gäller europabolagets övriga organisation kandenna vara uppbyggd på två olika sätt, enligtantingen ett monistiskt system eller ett dualistisktsystem. Det monistiska systemet - som är det somligger närmast det svenska systemet - innebär attdet utöver bolagsstämman finns ett bolagsorgan,förvaltningsorganet, som motsvarar styrelsen enligtden svenska aktiebolagslagen. I det dualistiskasystemet finns det, utöver bolagsstämman, tvåbolagsorgan, ett ledningsorgan och etttillsynsorgan. Ledningsorganet svarar för bolagetsledning och förvaltning, medan tillsynsorganet hartill uppgift att tillsätta och entlediga ledamöternai ledningsorganet och att kontrolleraledningsorganets förvaltning. Det är europabolagetsjälvt som bestämmer vilken organisationsmodell sombolaget ska ha. Det innebär att europabolag med sätei kan besluta sig för att tillämpa den försvensk lagstiftning okända dualistiskaorganisationsmodellen.Arbetstagarinflytande i europabolagFörslagen i propositionen går i korthet ut påföljande.Syftet med direktivet är att säkerställa attbildandet av ett europabolag inte medför attarbetstagarinflytande försvinner eller minskar i debolag som deltar i bildandet, den s.k. före- ochefterprincipen.Arbetstagarinflytandet kommer till stånd genom attarbetstagarorganisationerna eller arbetstagarna i deberörda bolagen bildar en förhandlingsdelegation somförhandlar med de deltagande bolagen omarbetstagarinflytande i företräder arbetstagarna ide deltagande bolagen och de berörda dotterbolagenoch filialerna.I lagen ges detaljerade regler om hurförhandlingsdelegationen inrättas och hur platsernaska fördelas dels mellan arbetstagarna i de olikaEES-staterna, dels mellan arbetstagarna i de olikabolag och filialer som finns i Sverige.Arbetstagarna i varje EES-stat tilldelas enordinarie plats för varje (hel) eller påbörjadtiondel som de tillsammans utgör av samtligaarbetstagare i de deltagande och berördadotterbolagen och filialerna. När ett europabolagbildas genom fusion har arbetstagarna under vissaförutsättningar rätt till extraplatser. Skulle underden tid då förhandlingsdelegationen verkar antaletarbetstagare förändras i sådan omfattning att detpåverkar fördelningen ska fördelningen göras om.De ordinarie platserna som tilldelas arbetstagarna iSverige fördelas i fallande ordning efter antaletarbetstagare i respektive bolag, dock högst en platsper bolag. De lokala arbetstagarorganisationerna kankomma överens om en annan fördelning. Extraplatsernavid fusion tilldelas på motsvarande sätt. Om ettdeltagande bolag eller berörda dotterbolag ellerfilialer inte längre ska delta eller vara berördaska platsen omfördelas enligt vissa regler.Ledamöterna från utses av den eller delokala arbetstagarorganisationer som ärkollektivavtalsbundna i förhållande till de iSverige deltagande eller berörda dotterbolagen ellerfilialerna. Om det är fråga om att utse en ledamot iförhandlingsdelegationen tillkommer denna rätt denlokala organisation som företräder det störstaantalet av de kollektivavtalsbundna medlemmarna. Ärdet fråga om att utse flera ledamöter gällermotsvarande regler som i lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda. Dettagäller om organisationerna inte kommer överens omannat. I det fall att det inte finns någonkollektivavtalsbunden organisation utses ledamöternaav den lokala arbetstagarorganisation som företräderflest arbetstagare i deltagande eller berördabolag/filialer såvida inte organisationerna kommeröverens om annat. Om det inte finns någonorganisation utses ledamöterna av arbetstagarna. Densistnämnda regeln har tillkommit för att göra detmöjligt att bilda en förhandlingsdelegation även närdet saknas kollektivavtal eller organiseradearbetstagare. På det sättet tillgodoses dedeltagande bolagens intresse att kunna bilda etteuropabolag.Så snart en förhandlingsdelegation har inrättats skaförhandlingar inledas mellan de deltagande bolagenoch arbetstagarnas förhandlingsdelegation. Syftetmed förhandlingarna är att fastställa en ordning förarbetstagarinflytandet i europabolaget.Förhandlingarna får pågå högst , menparterna får gemensamt besluta om att förlängaförhandlingsperioden till sammanlagt högst ett år.Förhandlingsdelegationen får avstå från att inledaförhandlingar och avbryta pågående förhandlingar.Detta får dock inte ske om bolaget ska bildas genomombildning och det finns en rätt till visst slag avarbetstagarinflytande i det bolag som ska ombildas.Om ett beslut har fattats om att avstå från elleravbryta förhandlingar, kan en förhandlingsdelegationsammankallas på nytt tidigast efter beslutetom av de berörda arbetstagarnaskriftligen begär detta.Vid förhandlingarna mellan bolagen ochförhandlingsdelegationen har delegationen rätt tillinformation om arbetstagarinflytandet i dedeltagande bolagen, om planerna för bildandet aveuropabolaget och om hur den processen fortskrider.Delegationen får biträdas av experter. Kostnadernaför att delegationen ska kunna utföra sina uppgifterpå ett lämpligt sätt ska bäras av de deltagandebolagen.Vissa omröstningsregler gäller förförhandlingsdelegationen. Somliga beslut kräverkvalificerad majoritet. Dit hör ett beslut om attavstå från eller avbryta förhandlingar.Regler ges också om formen för och innehållet i ettavtal om arbetstagarinflytande. Avtalet ska varaskriftligt. Det ska också ange om ett arbetstagarrådska inrättas eller om en annan ordning förinformation och samråd ska gälla. Om ettarbetstagarråd inrättas ska avtalet bl.a. angerådets sammansättning och uppgifter. I det fall atteuropabolaget bildas genom ombildning ska avtalet omarbetstagarinflytande föreskriva minst samma nivåför arbetstagarinflytandet som finns i det bolag somska ombildas.I lagen föreslås också vissa regler som träder in omett avtal inte träffas , idirektivet benämns detta referensbestämmelser.Reglerna innebär bl.a. att ett arbetstagarråd skainrättas antingen om parterna är överens om dettaeller om förhandlingsperioden har löpt ut utan attett avtal har träffats som uppfyller lagens krav. Imotsvarande fall ska bestämmelser om s.k. medverkantillämpas.Medverkan innefattar en viss rätt till inflytandenär ledamöter utses i ett företagsorgan.Förutsättningen för rätt till sådan medverkan ärantingen att parterna i förhandlingarna omarbetstagarinflytande är överens om det eller atteuropabolaget bildats på visst sätt och attarbetstagarna haft rätt till medverkan förebildandet. Som redovisats ovan kan europabolagetsorganisation vara uppbyggd enligt ett monistiskteller dualistiskt system. I det fall att europabolagmed säte i beslutar sig för att tillämpa denför svensk lagstiftning okända dualistiskaorganisationsmodellen avser rätten till medverkanenbart tillsynsorganet. Genom en ändring i lagen omstyrelserepresentation för privatanställda klargörsatt europabolag ska vara undantagna från lagenstillämpningsområde.Om ett arbetstagarråd ska inrättas gäller regler försammansättningen som i huvudsak överensstämmer medreglerna för förhandlingsdelegationen. Rådet harrätt till information från och samråd medeuropabolaget. Minst en gång skaeuropabolaget sammanträffa med arbetstagarrådet.Mötet ska särskilt handla om bolagsstruktur,ekonomisk och finansiell situation, förväntadutveckling, sysselsättningsläge, investeringar,organisationsförändringar, arbetsmetoder m.m. I godtid före beslut ska arbetstagarrådet få informationom sådana särskilda omständigheter som påverkararbetstagarnas intressen. Även arbetstagarrådet fårbiträdas av experter och har rätt att påeuropabolagets bekostnad sammanträda inför möten medbolaget. Ledamöterna i rådet ska ha rätt tillnödvändig ledighet med bibehållnaanställningsförmåner. Rådets kostnader ska bäras aveuropabolaget i den utsträckning som krävs för attuppgiften ska kunna fullgöras på lämpligt sätt.Ledamöterna ska, med beaktande av eventuelltystnadsplikt, underrätta representanter för berördaarbetstagare om informationen och samrådet. Fyra årefter det att arbetstagarrådet har inrättats skarådet pröva om förhandlingar ska inledas för att istället träffa ett avtal om arbetstagarinflytande.Referensbestämmelserna om medverkan när ledamöterutses i ett företagsorgan innebär, om europabolagettillkommit genom ombildning, att arbetstagarna harsamma rätt till medverkan som före ombildningen. Ombolaget bildats på annat sätt bestäms rätten tillmedverkan i förhållande till vad som gällde föreregistreringen av europabolaget. Det finns ocksåregler om arbetstagarnas rätt till medverkan.En förhandlingsdelegation och ett arbetstagarråd ären juridisk person som kan förvärva rättigheter ochikläda sig skyldigheter. När ett arbetstagarrådinrättas övertar det rättigheterna ochskyldigheterna från förhandlingsdelegationen ochinträder som part i ett avtal omarbetstagarinflytande i europabolaget. Skydds- ochledighetsbestämmelserna i förtroendemannalagen ärtillämpliga. Tystnadsplikt för ledamöterna iförhandlingsdelegationen eller arbetstagarrådetgäller under vissa förutsättningar.I lagen finns en allmän bestämmelse om missbruk avreglerna om europabolag. Reglerna får inte tillämpasi syfte att frånta eller förvägra arbetstagarnaderas rätt till inflytande. Om väsentligaförändringar inträffar i europabolaget, dessdotterbolag eller filialer fråneuropabolagets registrering som innebär attarbetstagarna skulle ha fått ett mer omfattandeinflytande om förändringarna gjorts föreregistreringen, ska förändringarna anses ha gjorts isyfte att frånta eller förvägra arbetstagarna derasrätt till inflytande, om inte bolaget visar andraskäl för förändringarna.Lagens regler är skadeståndssanktionerade enligtgängse arbetsrättslig modell. Tvister ska handläggasenligt lagen om rättegången i arbetstvister.Europabolag och deltagande bolag ska anses somarbetsgivare vid tillämpning av rättegångsreglernamedan arbetstagarråd, arbetstagarnasförhandlingsdelegation och andra organ förinformation och samråd ska anses somarbetstagarorganisation.Lagen föreslås träda i kraft ,vilket är den dag då medlemsstaterna enligtdirektivet ska ha antagit de lagar och författningarsom är nödvändiga för att följa direktivet. Lagen omeuropabolag är tänkt att träda i kraft samma dag.MotionIngen motion har väckts med anledning avpropositionen.Mikael () vill i motion A297 attregeringen ska se över möjligheten attarbetstagarrepresentanterna i svenskaföretagsstyrelser ska utses genom direkta, fria ochhemliga val bland samtliga företagets anställda.Utskottets ställningstagandeEn under den allmänna motionstiden väcktmotion, A297, om hur arbetstagarrepresentanterna isvenska företagsstyrelser ska utses avser frågor somäven berörs i propositionen och behandlas därförunder detta avsnitt.Inledningsvis vill utskottet betona vikten avinflytande för arbetstagare både i nationella bolagoch i den nya bolagsformen, europabolag. Även omtyngdpunkten i propositionen ligger på de formellareglerna om hur inflytandet ska komma till stånd ochadministreras är det naturligtvis i den löpandeverksamheten som det materiella innehållet avinflytandet är av största betydelse. Utskottet villunderstryka vikten av att man vid tillämpningen avlagen om arbetstagarinflytande i europabolag sålångt möjligt känner igen sig i den svenskaarbetsrättsliga traditionen. Det är därför viktigtatt såsom regeringen gjort försöka hitta lösningarsom är anpassade till svensk arbetsrätt därdirektivet så medger.Frågan om hur platser ska fördelas och ledamöterutses i förhandlingsdelegation och arbetstagarrådägnas stort utrymme både i direktivet och ilagförslaget. Regeringen har valt att införanationella bestämmelser i nära anslutning tillsvensk arbetsrättslig tradition på området. Bådestyrelserepresentationslagen och lagen om europeiskaföretagsråd har använts som förebilder för delagtekniska lösningar som regeringen valt. Utskottet godtar också den lösningsom regeringen föreslår för hur ledamöter frånSverige ska utses när varken kollektivavtal ellermedlemmar i någon arbetstagarorganisation finns iett bolag eller en filial. Förslaget innebär attsådana ledamöter utses av arbetstagarna direkt.Regleringen, som vanligtvis inte förekommer iarbetsrätt, har tillkommit för att inte hinder attregistrera ett europabolag i en sådan för Sverigeovanlig situation ska uppstå.Detta ställningstagande påverkar dock inteutskottets inställning till motion A297 som föreslåsbli avstyrkt med hänvisning till det som sagts.Utskottet vill påpeka att den s.k. före- ochefterprincipen innebär att nivån på inflytandet idet land där ett europabolag registreras bliravgörande för arbetstagarinflytandet även om bolagetskulle byta sätesland.