bet · GS01KRU2 · 2004-11-16 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ungdomarsdelaktighet i demokratiska processer.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ,inte regeringen, skall besluta om delmål förungdomspolitiken.12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om mötesplatser.2004/05:Kr285 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om möjligheten för en friareanvändning av de medel som avsatts för utveckling avbarn och ungdomars träffpunkter samt att se över påvilket sätt ett nationellt utvecklingscentrum kanetableras i Rinkeby.2004/05:Kr297 av m.fl. (mp):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att formen förekonomiskt stöd till ungdomsverksamhet medblandade åldrar bör omarbetas så att denverksamheten inte diskrimineras.2004/05:Kr351 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avförändrade bidragsregler till de politiskaungdomsförbunden.2. begär att regeringen lägger framförslag till nytt bidragssystem för de politiskaungdomsförbunden, baserat på partiernas mandat iriksdagen samt ett grundbidrag.2004/05:Kr358 av m.fl. (kd):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn avregelverket för ekonomiskt stöd till generations-övergripande verksamhet.Bilaga 2Förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100)Härigenom föreskrivs att det i skollagen(1985:1100)1 skall införas en ny paragraf, 1 kap. 18§, samt närmast före 1 kap. 18 § en ny rubrik avföljande lydelse.----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse----------------------------------------------------1 kap.--------------------------------------------------------------------------------------------------------Information om ickeskolpliktigaungdomar--------------------------------------------------------------------------------------------------------18 §----------------------------------------------------En hemkommun skalllöpandehålla sig informerad omhur de ungdomar ikommunen som full-gjort sin skolplikt mensom intefyllt ärsysselsatta, i syfte attkunna erbjuda demlämpliga indi-viduella åtgärder.Kommunens skyldighetenligt första stycketomfattar inte deungdomar som genomföreller har fullföljtutbildning på nationellaeller specialutformadeprogram i gymnasieskola,gymnasiesärskola ellermotsvarande utbildning.Regeringen, eller denmyndighet som regeringenbestämmer, fårmeddela föreskrifter omden be-handling avpersonuppgifter somär nödvändig för attkommunenskall kunna genomförasin skyl-dighet enligtförsta stycket.----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005.1 Lagen omtryckt 1997:1212.Bilaga 3Utbildningsutskottets yttrande 2004/05:UbU1yMakt att bestämma - rätt tillvälfärdTill kulturutskottetKulturutskottet har beslutatatt bereda utbildningsut-skottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 2004/05:2 Makt att bestäm-ma - rätt till välfärd jämte följdmotioner i dedelar som berör utbildningsut-skottetsberedningsområde.Med anledning av propositionen har väckts motionerna2004/05:Kr1 (m), 2004/05:Kr2 (fp), 2004/05:Kr3 (kd)och 2004/05:Kr4 (c). Utbildningsutskot-tet avgränsaryttrandet till att avse dels regeringens förslagtill ändring i skol-lagen och yrkanden som rörförslaget, dels motionsyrkanden avseende insat-serför att stärka skolor i segregerade områden,elevinflytande, individuella programmet,lärlingsutbildning, ANT-undervisning,entreprenörskap, fristå-ende skolor, nationellskolpeng och sex- och samlevnadsundervisning i sko-lan.1. Kommunalt ansvar att hålla sig informerad omhur ungdomar som inte fyllt ärsysselsattaPropositionenRegeringen föreslår att skollagen skall ändras såatt hemkommunen genom en ändring i skollagen(1985:1100) åläggs en uttrycklig skyldighet attfortlöpan-de hålla sig informerad om hur de ungdomari kommunen som fullgjort sin skolplikt men som intefyllt är sysselsatta. Syftet är att kommunenskall erbjuda dessa ungdomar lämpliga individuellaåtgärder för att minska riskerna att de hamnarutanför studie- och arbetslivet. Skyldigheten skallinte omfatta de ungdomar som genomför eller harfullföljt utbildning på nationella ellerspecialutformade program i gymnasieskola,gymnasiesärskola eller motsva-rande utbildning. Inomvarje kommun bör det enligt regeringen finnas bered-skap att erbjuda vägledning och stöd för de ungdomarsom inte på egen hand lyckas ta sig från grundskolatill gymnasieskola eller som avbryter sina gym-nasiestudier. Regeringen påpekar att den föreslagnabestämmelsen inte inne-bär något utökat ansvar förkommunerna utan utgör ett förtydligande av vad detbefintliga ansvaret innebär. Regeringen avser attfölja utvecklingen för att se om villkoren förmålgruppen förbättras. Regeringen avser vidare attvid behov närmare analysera effekterna av enförändrad ansvarsfördelning mellan staten ochkommunerna och återkomma med förslag om förstärktaåtgärder.Regeringen föreslår också att regeringen, ellerden myndighet som reger-ingen bestämmer, får meddelaföreskrifter om den behandling av personupp-giftersom är nödvändig för att kommunen skall kunnagenomföra sina skyl-digheter att hålla siginformerad om icke skolpliktiga ungdomar. Sammanta-get berör förslaget omkring 430 000 personer.Regeringen betonar att det av integritetsskäl ärviktigt att säkerställa att endast nödvändiginformation be-handlas. Syftet med förslaget är inteatt öka kontrollen av enskilda individer, utan attsäkerställa att berörda erbjuds individuellaåtgärder.Förslagen innebär införande av en ny paragraf iskollagen, 1 kap. 18 §.MotionerCenterpartiet avvisar i motion 2004/05:Kr4 yrkande 6regeringens förslag eftersom det innebär enförstärkning av kommunernas uppföljningsuppdrag medett utökat ansvar och ökad reglering av kommunernasverksamhet. Folk-partiet invänder i motion2004/05:Kr2 yrkande 2 att det register som kommu-nerna enligt regeringens förslag bör införa ärintegritetskränkande. Kommu-nerna bör i ställetenligt koncentrera sina resurser tillatt söka upp ungdomar som är på väg att hamna snettoch se till att det finns fungerande åtgärder föratt få dessa i arbete eller utbildning.Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottettillstyrker regeringens förslag om en ändring iskollagen samt avstyrker motionsyrkandena.Utbildningsutskottet delar regeringens uppfattningatt det är önskvärt med ett förtydligande avseendekommunernas ansvar för ungdomar som inte fyllt 20år. Skollagen bör därför ändras så att denföreskriver att varje kommun fortlöpande håller siginformerad om ungdomars sysselsättning i syfte attkunna erbjuda lämpliga individuella åtgärder för detfall att ungdomar inte går eller har gått igymnasieskolan eller motsvarande.Utbildningsutskottet anser att det är viktigt attvara restriktiv med upp-rättande av personregister.Innehållet i och användningen av sådana registermåste av integritetsskäl vara väl avvägt. Registerkan dock behövas för att underlätta för kommunen attfullgöra sitt uppdrag. Utskottet understyrker attdet är synnerligen angeläget att säkerställa attendast nödvändig information behandlas i det nuaktuella registret; inte minst för att registret rörunga män-niskor.2. Kvalitetsförbättringar inom gymnasieskolanPropositionenRegeringen gör bedömningen att åtgärder bör vidtassom leder till kvalitets-förbättringar inomgymnasieskolan, bland annat genom att stärkaindividuella program och genom en förstärktlärlingsutbildning.Ett centralt mål för regeringen är att höjautbildningens kvalitet och likvär-dighet för elevermed individuella program så att fler kan slutföra engymna-sieutbildning. Regeringen hänvisar tillgymnasiepropositionen (prop. 2003/04:140) där mangjorde bedömningen att utbildningen på individuellaprogram bör bedrivas på heltid. Ibudgetpropositionen aviserar re-geringenatt kommunerna inom ramen för det generellastatsbidraget kommer att tillföras 450 miljonerkronor från för att stärkade individuella programmen.En lärlingsutbildning kan enligt regeringen utgöraen viktig alternativ ut-bildningsväg. Regeringenmeddelar att har fått i uppdrag att när-mare utreda förslag till utformning och reglering aven sådan gymnasial ut-bildning.MotionerModeraterna och menar att stöd tillelever framför allt skall sättas in i . Imotion 2004/05:Kr1 yrkande 5 framhåller Moderaternaatt det är nödvändigt att lösa de problem somuppstår i utbildningsväsendet långt innan elevernanår gymnasiet. De resursförstärkningar regeringenaviserat för det individuella programmet visar attregeringen inte konfronterar den allvar-liga fråganom kunskapsbristerna i . Folkpartietmenar i motion 2004/05:Kr2 yrkande 5 att satsningarbör göras på för att tidigt fånga uppelever i behov av extra stöd och hjälp i stället föratt bygga ut det individuella programmet. I yrkande17 framhåller att det är ange-läget attalla elever som går ut har fått godakunskaper för att klara fortsatta studier.Grundskolan skall ha ansvaret för att elever nårmålen i basämnena svenska, engelska och matematik.Elever med inlärningssvårig-heter och annanproblematik bör få extra stöd tidigt, och det börsatsas betyd-ligt mer på utbildade speciallärare såatt dessa elever kan få kvalificerad hjälp (yrkande13). menar vidare i yrkande 14 attnationella prov och betyg bör ges tidigare för attuppmärksamma stödbehov på ett tidigt stadium.Slutligen förespråkar i yrkande 16 attde tvååriga yrkeslinjerna skall återinföras istället för att en satsning görs på de individuellaprogram-men. Att satsa på yrkesexamen och riktigalärlingsutbildningar skapar goda förutsättningar fören gedigen yrkesutbildning samt minskar avhoppen.Kristdemokraterna menar i motion 2004/05:Kr3yrkande 17 att skolan inte i tillräckligutsträckning tar hänsyn till varje enskild elevsbehov och intres-sen. Bristen på flexibilitet ocharbetsro är två av orsakerna till att andelen eleversom lämnar utan behörighet tillgymnasiet ökat den senastetioårsperioden. I yrkande 7 föreslårKristdemokraterna att det bör inrättas en modernform av lärlingsutbildning och en yrkeshögskola. Påså sätt skulle de yrkesförberedande programmensstatus höjas och fler elever skulle förmodligenfullfölja gymnasiet.Centerpartiet anser i motion 2004/05:Kr4 yrkande 4att det är viktigt att öppna fler vägar fram till engodkänd gymnasieutbildning. Lärlingsut-bildningen ären form där det praktiska lärandet kommer till sinrätt. Upplägg-ningen av lärlingsutbildningen måstevara flexibel och anpassas efter rådandeförhållanden. Lärlingsutbildningen måste enligtCenterpartiet utformas så att många lärlingsplasterkan skapas i småföretag.Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottetavstyrker motionsyrkandena.Utbildningsutskottet har behandlatregeringens proposition 2003/04:140 Kunskap ochkvalitet - elva steg för utveckling av gymnasiesko-lan som bland annat behandlar förslag om att eleverpå individuella pro-grammet skall erhålla utbildningpå heltid och införandet av en lärlingsutbild-ning.I betänkandet Utveckling av gymnasieskolan (bet.2003/04:UbU13 s. 55 f.) understrykerutbildningsutskottet den betydelse möjligheten attfölja indivi-duella program har för elever som inteuppnått behörighet att komma in på ett nationellteller specialutformat program. Att en elev skullestanna kvar i för att uppnå Godkänt ikärnämnena är enligt utskottet ingen lämplig ordningutan eleven bör i stället ges möjlighet attkomplettera sina kunskaper inom ramen förgymnasieskolan. anförde ocksåatt förslaget att införa studier på heltid ochdärmed en mer strukturerad skolgång på detindividuella programmet är ett steg mot attunderlätta för elever att övergå till ett nationellteller specialutformat program. Utskottet menadeockså att samtliga gymnasieprogram även ifortsättningen skall vara treåriga och att samtligaelever i gymnasieskolan skall ha en minsta gemen-samkunskapsbas för såväl studie- som yrkesförberedandeutbildningar. Ut-skottet har ingen annan uppfattningnu men vill framhålla själv-klarabetydelse för elevernas möjlighet att fullföljagymnasieskolan. Ett om-fattande kvalitetsarbetepågår inom , något som också till en delredovisas i propositionen. Vad gäller skolansmöjligheter att erbjuda eleverna en flexibelskolgång föreskriver läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94) att det iundervisningen skall tas hänsyn till elevernas olikaförut-sättningar och behov och pekar på att detfinns olika vägar att nå målen för undervisningen.Skolan har enligt Lpo 94 ett särskilt ansvar för deelever som av olika anledningar har svårigheter attnå målen för utbildningen och under-visningen kanaldrig utformas lika för alla.I betänkandet välkomnade utbildningsutskottetregeringens bedömning att en lärlingsutbildningborde införas inom gymnasieskolan och att Skolverketskulle ges i uppdrag att närmare utreda och lämnaförslag till utformning och reglering av en sådan(s. 62). Utskottet har ingen annan uppfattning nu.Ut-skottet behandlade i det sammanhanget också ettyrkande om yrkeshögskola och framförde då att detvar olämpligt att använda termen högskola om ut-bildning som inte är avsedd att omfattas avhögskolelagen. Utskottet har inte heller här någonannan uppfattning nu.Enligt grundskoleförordningen (7 kap. 2 §) skallläraren fortlöpande in-formera eleven och elevensvårdnadshavare om elevens skolgång och minst en gångvarje termin skall läraren, eleven och elevensvårdnadshavare samtala om hur elevenskunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kanstödjas (utvecklingssamtal). På begäran avvårdnadshavare skall läraren som ett komplementlämna skriftlig information om elevens skolgång.Elever med stödbehov kan enligt utskottetsuppfattning vid sådana samtal på ett tillräck-ligtsätt uppmärksammas. Nationella prov och tidigarebetyg är därför inte nödvändiga.I 4 kap. 1 § andra stycket skollagen regleraselevers rätt till särskilt stöd. Närmare regler omsärskilda stödinsatser finns i 5 kap.grundskoleförordning-en. Utskottet har behandlatfrågor om särskilt stöd i betänkandet Allmännaskolfrågor (bet. 2003/04:UbU12 s. 18 f.) ochhänvisade då till att frågan om sådant stöd harbehandlats av i betänkandetSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU2002:121). Kommittén har föreslagit att ele-versrätt till särskilt stöd skall stärkas. Förslageninnebär också enhetliga och tydligare regler.Utskottet menar också nu att Regeringskanslietsberedning av kommitténs förslag bör avvaktas. Ibetänkandet Lärarutbildning och lärare (bet.2003/04:UbU7 s. 18 f.) behandlar utskottet frågan omlärare med kun-skap i specialpedagogik. Utskottetkonstaterar att, förutom att alla blivande läraresedan den nya lärarutbildningen infördes får vissakunskaper i special-pedagogik, har antaletexaminerade specialpedagoger ökat och kanytterligare förväntas öka.3. Strategiska utvecklingsinsatser i syfte attstärka skolor i segregerade områdenPropositionenRegeringen gör bedömningen att strategiska insatserbör genomföras för att stärka utbildningsvillkoren ide skolor i segregerade områden som har störst behovav utvecklingsresurser och i skolor där behovet avmotsvarande strate-giska insatser är särskilt stort.Regeringen har givit Myndigheten för skolut-vecklingi uppdrag att arbeta för enförbättrad försko-le- och skolsituation isegregerade områden. Myndigheten har angivit att manfrämst avser att arbeta med utvecklingsdialoger,nätverksskapande och andra former för spridande avkunskap. Utöver detta redovisar regeringen i budget-propositionen sin avsikt att avsättasärskilda medel för detta ändamål och2007. Medlen skall i första hand användas tillstrategiska insatser på skol- och kommunnivå.Myndigheten för skolutveckling kommer att fåregeringens uppdrag att ta fram en plan för hurstrategiska överens-kommelser om användning avpengarna skall kunna träffas med kommuner och andraaktörer.MotionModeraterna anser i motion 2004/05:Kr1 yrkande 4 attdet är orimligt att närma sig med enbegäran på - som regeringenaviserar i budgetpropositionen - utan att kunnaprecisera vad dessa medel skall användas till.Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottetavstyrker motionsyrkandet.Utbildningsutskottet välkomnar regeringens förslagom att stärka utbild-ningsvillkoren för skolor ivissa segregerade områden. I detta arbete är detviktigt att ha en väl genomtänkt strategi för attsådana insatser skall vara verkningsfulla och ocksåatt ekonomiska medel finns för sådana strategiskainsatser på skol- och kommunnivå.Utbildningsutskottet delar uppfattningen att demedel som regeringen av-ser att föreslå och2007 bör administreras av Myndigheten förskolutveckling som genom sitt generella uppdrag attarbeta för en förbättrad förskole- och skolsituationi segregerade områden är den myndighet som är bästlämpad för detta. Genom det uppdrag till myndighetenatt ta fram en plan för strategiska överenskommelsersom regeringen aviserat, kommer det att bli tydligthur medlen kommer att användas. Utskottet utgår frånatt satsningarna kommer att utvärderas.4. Stärkt elevinflytande i skolanPropositionenRegeringen bedömer att elevernas möjligheter tillinflytande i skolan bör utvecklas och förbättras.Ansvaret för att främja och utveckla inflytandetöver det egna lärandet bör förtydligas iläroplanerna. Personal och rektor måste enligtregeringen stå för kontinuiteten och det är lämpligtatt ansvaret för att uppmuntra och stärka elevernaläggs på rektor. Vidare anser regeringen att detbehövs förändringar i kursplanerna för desamhällsorienterande ämnena i i syfteatt ytterligare stärka skolans demokratiuppdrag.Demo-kratiundervisning bör omfatta kunskap såväl omhur systemen för demokrati fungerar som om hur mansom elev eller medborgare aktivt kan medverka ipraktiken. Regeringen avser därför att ge Skolverketi uppdrag att se över kursplanerna i dettahänseende. Vidare avser regeringen att geMyndigheten för skolutveckling i uppdrag attförstärka insatserna med att stödja utveck-lingen avarbetet för att eleverna skall bli delaktiga iskolans processer och medvetna om vilkaförutsättningar och kunskaper som krävs för attkunna delta på ett aktivt sätt. Vid varje skolamåste finnas en organisation för att utvecklainformationen samt för delaktighet och påverkan.Frågan hur elever-nas inflytande närmare skallregleras är föremål för ytterligare beredning inomRegeringskansliet.Regeringen bedömer också att elevers rätt tillextra undervisning på grund av uppdrag att företrädaandra elever bör stärkas. Slutligen menar man attmöjligheten att tillsätta lokala styrelser somfunnits i en försöksverksamhet bör göras permanent.MotionernaModeraterna menar i motion 2004/05:Kr1 yrkande 7 attelevinflytandet i första hand skall vara direkt ochpersonligt, men i sammanhang där så är påkallatockså vara del av en större elevdemokrati. Elevenskall delta i ut-formningen av den individuellakunskapsplanen samt i största möjliga mån få väljaskola, lärare och kurser tillsammans med sinaföräldrar. Kristdemokra-terna är i motion2004/05:Kr3 yrkande 18 positiva till de förslag förökat elevinflytande som regeringen presenterar menefterlyser konkreta förslag. menaratt en lagstadgad miniminivå för elevinflytande börinföras både vad gäller omfattning och på vilketsätt inflytande utövas. Skol-ledare, lärare ochövrig personal måste också mer än hitintills geeleverna möjlighet att utöva sina rättigheter.Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottetavstyrker motionsyrkandena.Utbildningsutskottet har vid ett flertaltillfällen uttalat sig till fördel för ökatelevinflytande i skolan. Utskottet har senastbehandlat dessa frågor i betänkandena /04:UbU12(s. 34-36) och 2003/04:UbU13 (s. 32). De förslagtill åtgärder som presenteras av regeringen i den nuaktuella proposi-tionen kommer enligt utskottet attge möjlighet att utveckla och förbättra elevernasmöjligheter att påverka sin skolsituation och deltai den demokra-tiska processen i skolan. Utskottetkonstaterar också att regeringen avser att återkommamed förslag till om hur arbetet medelevinflytande bör organiseras.5. Insater för entreprenörskap och företagandebland ungdomarPropositionenRegeringen anser att entreprenörskap inte bara ärviktigt för egenföretagare utan också en drivkraftför varje samhällsmedborgare i arbetet, i organisa-tionslivet och . Skolan ochföreningslivet spelar enligt regeringens bedömningen viktig roll när det gäller att utveckla ettföretagsamt förhåll-ningssätt hos ungdomar, ochregeringen avser därför att satsa på ett utökatnationellt entreprenörskapsprogram och införa etttydligare entreprenörskaps-perspektiv igymnasieskolans programmål. Regeringen framhållerockså betydelsen av organisationer som främjarungdomars entreprenörskap, såsom Ung Företagsamhetoch Snilleblixtarna. Organisationer som främjarungdom-ars entreprenörskap kommer ocksåfortsättningsvis att stödjas av regeringen ochsamverkan mellan skolan och dessa organisationerkommer att stimule-ras.MotionFolkpartiet menar i motion 2004/05:Kr2 yrkande 12att entreprenörskap i skolan är ett sätt att tidigtväcka intresset för att bli företagare ochframhåller att erfarenheterna från dem som har enutbildning där kunskaper om entrepre-nörskap ingårär positiva, bl.a. från utbildningsprojekt som drivsav Ung Företagsamhet.Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottetavstyrker motionsyrkandet.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärviktigt att det läggs större vikt videntreprenörskap i gymnasieskolan. Utskottet menarvidare att organi-sationer som verkar i skolan ochsom främjar ungdomars entreprenörskap är ett viktigtkomplement till skolans undervisning och noterar attregeringen även i fortsättningen kommer att stödjasådana organisationer.6. Insatser mot ungdomars bruk av alkohol ochnarkotikaPropositionenRegeringen meddelar att man avser att utarbeta en nynationell handlingsplan för att förebyggaalkoholskador och en ny nationellnarkotikahandlingsplan. Skolan är enligt regeringenden viktigaste arenan för att förebygga alkohol- ochdrogmissbruk och andra riskbeteenden och denalkohol- och narkotikafö-rebyggande verksamheten iskolan måste sättas in i ett brett skolutvecklings-perspektiv för att vara framgångsrik.Folkhälsoinstitutet och Myndigheten förskolutveckling har tillsammans med ,och utarbetat en plan för insatser somstärker en hälsofrämjande skolutveckling ochförebygger alkoholskador och narkotikamissbruk. Attstärka samarbetet mellan skolan och föräldrarna ochmellan skolan och fritidsverksamheten, motverkaskolk, utveckla elevhälsans arbete med hälsosamtaloch främja att skolan har en tydlig policy i frågorsom rör alkohol och narkotika är några av deviktigaste inslagen i skolans preven-tiva arbete.Regeringen meddelar också att ett förslag om attförstärka inslag om prevention och missbruk igrundutbildningen av lärare är under beredning iRegeringskansliet.MotionKristdemokraterna menar i motion 2004/05:Kr3 yrkande10 att ett av de vik-tigaste alkoholpolitiska målenmåste vara att skjuta upp alkoholdebuten. SkolansANT-undervisning har en viktig uppgift att visaungdomar vad en för tidig alkoholdebut kan få föreffekter.Utbildningsutskottets bedömningUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottetavstyrker motionsyrkandet.Utbildningsutskottet anser att skolan kan och börspela en stor roll i det preventiva arbetet motanvändning av alkohol, tobak och narkotika. Det ärdärför betydelsefullt att unga lyfts fram i denationella planerna mot alkohol och narkotika ochatt myndigheterna samverkar på detta område. Detsamar-bete mellan myndigheter som pågår ärvärdefullt bl.a. för att ungdomar skall insekonsekvenserna av en tidig alkoholdebut. Ansvaretför undervisningens konkreta innehåll ligger dockhos den enskilda skolan.7. Övriga yrkandenMotionernaFolkpartiet anser i motion 2004/05:Kr2 yrkande 15att villkoren för friskolor bör förbättras och atten nationell skolpeng bör införas.