bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — Och vadhänder då, efter att ni gjort en så negativvalbevakning?Och så fortsatte attackerna under cirka enkvart med ständig hänvisning till hur lägetskulle bli för vid en socialdemokratiskvalseger.Senare på kvällen ringde jag Perssonspressekreterare och informerade omstatsministerns påhopp och hot - bad honominformera sin "chef" om mitt samtal.En kvart senare ringde , sade till migatt vara lugn. Och upprepade sedan lika hårt somtidigare kritiken mot . Kritiken mot gällde denpartiledarutfrågning med som AliceBah och ledde.I skrivelsen anför vidare att handirekt efter samtalet sökte upp samhällschefGöran Ellung och bad honom följa med till sitttjänsterum. Han redogjorde för det inträffade, somde både bedömde som allvarligt och att de därförskulle informera ansvariga för valbevakningen. Underinledningen av deras samtal anslöt TV 4:sprogramdirektör , som också delgavsinformationen om det inträffade.Enligt ringde han efter dettapressekreterare medan ochEva fanns kvar för att höra vad hanframförde. Han informerade om att GöranPersson varit starkt kritisk till TV 4:svalbevakning, men att han också uttryckt direkta hotom vad som skulle kunna hända vid ensocialdemokratisk valseger. Han betonade att det varmycket anmärkningsvärt, och att borde redogöra för hans samtal. ringde tillbaka på hans mobiltelefon korttid därefter.Jan anför att mötet med ochEva avslutades med att de bedömde som akutviktigast att informera ansvariga för TV 4:svalbevakning och säkerställa att valbevakningengenomfördes som planerat.I sin egenskap som vd för såg han inget skälatt vidta andra åtgärder än denna vidareinformation.Han betonade för Ellung och att han skulleanteckna vad som hänt för att när han ansåg detlämpligt offentliggöra det inträffade.Till sin skrivelse har också bifogatkommentarer från och rörandehändelsen den 10 september 2002.Skrivelsen den 24 mars 2004Konstitutionsutskottet beslutade att bereda JanScherman tillfälle att i skriftlig form närmareutveckla det han anför i sin skrivelse av den 8 marsom att han skulle anteckna vad som hänt för att närhan ansåg det lämpligt offentliggöra det inträffade.I en skrivelse till utskottet den 24 mars 2004anför bl.a. att relationen mellanmedier och politiska beslutsfattare är av storbetydelse för hur mediernas självständighet ochintegritet fungerar i praktiken. uttalandenpekade enligt tydligt på attstatsministern ansåg sig ha rätt att påverka ochstyra mediernas sätt att bevaka valrörelsen, vilketär något helt annat än att offentligt framföraåsikter om hur medierna sköter sitt bevaknings- ochgranskningsuppdrag.Jan anför att han ville följa dennaprincipfråga för att se om det inträffade ingick iett mönster, där regeringsmakten och andra politiskaföreträdare ansåg sig ha rätt till nämnda påverkanoch styrning, för att i ett sammanhang där det fannsmöjlighet att utveckla frågan offentliggöra detinträffade. Så skedde i den lördagsintervju i Ekotsom sändes och som blev utlösningentill en relevant diskussion om statsministerns sättatt agera gentemot medierna.Skrivelsen den 16 april 2004I en skrivelse, som kom in till utskottet den 16april 2004, anför att det i hansskrivelse av finns upprepningar avflera saker i händelseförloppet den 10 september2002, vilket beror på att en slutmarkering avcitatet från hans minnesanteckning saknas. Hanklargör att han ringde endast ett samtal till JanLarsson, vilket skedde när både och var närvarande i hans rum.UtfrågningarUtfrågning med den 15 april 2004m.m.Utskottet har hållit en utfrågningmed , vd för . Han uppgav bl.a.att efter partiledardebatt den 10 september2002 framförde statsministern inte bara hård kritikmot valbevakning, utan sa också vid upprepadetillfällen under samtalet att han () ochTV 4 hade investerat tungt i en borgerlig valseger.Statsministern undrade om han hade tänkt på vad somskulle kunna hända om det inte blev så, hur mångaovänner skulle få i och att han skullefå hela kanslihuset emot sig.Jan uppgav att han relativt regelbundetgör anteckningar om vad som händer i anslutning tillhans arbete på . Det här var definitivt av denkaraktären, så pass anmärkningsvärt, att han sammakväll gjorde en ganska utförlig minnesanteckning,som han har återgett i sin inlaga till utskottet.Enligt var det uppenbart att det härinte handlade om det som är naturligt - att vem somhelst har rätt att och tycka och tänka om medier.Det var ett otvetydigt hot, dvs. en varning att omTV 4 inte "bättrade sig", skulle man riskera attråka illa ut.Samma kväll informerade han de personer som hanansåg att det var viktigt att de skulle ha kännedomom det inträffade; programdirektör och TV 4:sansvarige för den aktuella valbevakningen. Han ansåginte att han i sin egenskap av vd hade skyldighet atdärutöver offentliggöra det inträffade. Några dagarsenare informerade han också TV 4:sstyrelseordförande.Jan uppgav att han är medveten om att dentidpunkt vid vilken han berättade om detta mycketväl kan diskuteras och kritiseras. Han ville dockförsäkra utskottet om att det inte finns någon annanförklaring till detta än den som han har lämnat tillutskottet. Han ville vänta in en tidpunkt då hankunde sätta in det inträffade i ett störresammanhang. Under sina som journalist har hanofta deltagit i den publicistiska debatten, inteminst den som gäller hur politiker uppträder motjournalister. fick han ytterligare exempelsom han också berättade om i Ekointervjun.Hans avsikt var att få i gång en diskussion, ochså blev det.På fråga uppgav att skälet till atthan talade med programdirektören och denansvarige för valbevakningen var att han villeförsäkra sig om att det inte på något sätt skulleändra på den valbevakning som var fastlagd. Det varockså den information som han lämnade tillstyrelseordföranden.Beträffande vad hotet bestod i gör han dentolkningen att, med tanke på det dramatiskaslutskede som valrörelsen befann sig i, avsikten medhotet inte i första hand var att utlösa det somorden innebär, nämligen att vid en eventuellsocialdemokratisk valseger försämra villkoren genomolika politiska beslut. Däremot att se till att TV 4i det dramatiska slutskedet av valrörelsen intog enmycket mer positiv position till socialdemokratin.På fråga om det inte kunde ha varit av intresseför tittarna och väljarna att ta del av detinträffade, uppgav att det ärväsentligt att man har en strikt arbetsfördelningoch att verkställande direktören inte agerar iutgivarfrågor. Hans enda ansvar var att förvissa sigom att man inte skulle ändra något i den fastlagdaplanen för valbevakningen.På fråga om hur säker är på denordalydelse från samtalet med statsministern somåtergetts i skrivelsen till utskottet uppgav JanScherman att han är väldigt säker på ordalydelsen.Han valde att anteckna vad som hadesagts. Visserligen kan man slinta på ettkommatecken, ett "och" eller "men". Men allanyckelorden, "tung investering", "få ovänner iregeringen", "få kanslihuset emot sig", somupprepades ett antal gånger, är han mycket säker på.På fråga om på något sätt råkat illa ut pågrund av detta eller tidigare agerande, samt om detfinns något bevis eller något som innebär attmyndigheten missbrukat sin makt, uppgav den första frågan att alla former avsjälvcensur är svåra att vederlägga. Han kan barasäga att han inte på något sätt fått intrycket aveller har fått uppgifter om att man skulle ha ändratsig på denna punkt. Däremot vill han påstå att TV 4lång tid efter valrörelsen haft extremt storasvårigheter att få statsministern att ställa upp förTV 4.När det gäller den andra frågan kan han inte spåraatt det i den formella hanteringen av alla de frågorsom berör finns en koppling mellanstatsministerns kritik av deras valbevakning ellerhotet mot honom själv som har lett till det ellerdet. En annan sak är att han tycker att hanteringenav många ärenden på t.ex. Kulturdepartementettar extremt . Det är möjligt att SverigesTelevision och andra TV-företag upplever det påsamma sätt, men att det skulle finnas ett sambandmellan detta och hans samtal med han inte till.Utfrågning med statsminister har hållit en utfrågningmed statsminister . Han uppgav bl.a.att han upplevde att den avslutandepartiledardebatten i var som de övrigainslagen, inte minst utfrågningarna, mycket dålig.Det var svårt att över huvud taget få ordet idebatten och utfrågningen med honom själv var mycketaggressiv. Han var djupt missnöjd med denbevakningen. Efter debatten var det en buffé medsäkert 100-150 personer närvarande i rummet. Hälftenvar journalister och den andra hälften hörde tilldet politiska sällskapet. Efter debatten ställde sigScherman och han för sig själva. De började tala omdet hela. Han sade säkert då vad han tyckte omsjälva debatten och om valbevakningen. Exakt hurorden föll kommer han inte ihåg. Men kvar och hade inga särskilda synpunkter då närde satt vid bordet. De avslutade sinmiddagskonversation. Han tror att han åkte hem ochlade sig.Göran frågade om han då hade hotat JanScherman? Det vore en rätt märklig situation i såfall. Att han säger att han inte gjort det byggerhan på sannolikheten. Varför skulle han sätta sig iett rum i valspurten med chef och börja hotahonom i närvaro av ca 75 journalister på fem metersavstånd? Han är inte orutinerad och har en storrespekt för medierna och mediernas sätt att arbeta.Men han har också starka uppfattningar om det, såhan ger sin synpunkt till känna. Allt säger honomatt så skulle han aldrig ha uttryckt sig. Något hotförekom inte.Om det var så att han hade hotat ,hade naturligtvis gjort en nyhet av detoch totalt förändrat förutsättningen för helaslutfasen av valrörelsen. Det gjorde han inte. Detär naturligtvis lätt att i det sammanhanget förutsevad en sådan journalistisk person som ha gjort. Det bär inte sannolikhetens prägel.Göran Person fick vidare frågor om varför hanexponerar sig för risken att bli misstänkliggjord pådetta vis, om den omständigheten att inget hänt medkoncessionsavgifterna samt omstatsministern inte upplever det som besvärande atthamna i en situation där den typen av relationeråtminstone av andra kan sägas ha påverkats av dendiskussion som han och hade. uppgav härvid bl.a. att han inte exponerarsig för någon risk när han talar med chefen för . Det är klart att han har rätt och möjlighet atttala med honom.Vidare uppgav han att om medarbetaretecknar ned det som påstår att hanupplevt - varför sänder man inte och gör en nyhet avdet? Det är mycket märkligt. Vad gällerkoncessionsavgifterna bereds denna fråga mediakttagande av de krav man har i Regeringskansliet.Det som har "gått i stå" är att man har fåttkritiska remissynpunkter. Dessa måste man beakta ochdärför har processen blivit mer komplicerad än manförst trodde. När påhoppet från släpps ärman inne i en fas då man berederkoncessionsavgifterna. Man tänker inte låta sigpåverkas av en sådan händelse. De utreder ochbereder sitt ärende utifrån saklighet, och tänker såsmåningom lägga fram ett förslag. Det är på intetsätt kopplat till detta, vare sig sätt attfå in det i debatten eller de samtal som de förde omprogrammen efter valrörelsen 2002.På fråga uppgav att han inte harnågon bild av att han efter valet skulle hamedverkat i mindre utsträckning i än i SverigesTelevision. Man väger in kanalernas genomslagskraft.Det är ofta så att han har erbjudande om attmedverka i både och , och skall välja ett avföretagen. Det är klart att han hellre väljer ettnyhetsinslag i SVT som når fler människor. Den typenav bedömningar gör man, och det tycker han ärlegitimt. Han ha trots det ställt upp i någotsammanhang i för attmarkera att han inte på något sätt misskänner dem.Exempelvis hade han vid premiären av nyaprogram Hetluft ett liknande erbjudande från SVT,men valde ändå Hetluft.På fråga om statsministern är säker på att hanvägt sina ord tillräckligt noga i det här fallet, omdet kan ha varit så att orden föll ungefär som JanScherman uppger utan att det var en avsikt att hota,uppger att han är säker på att haninte har uttalat det som påstår.På fråga uppger statsministern vidare att han troratt ringde till hans presschef , men han är inte säker. har vidutfrågningen uppgett att han, , skulleha bett att lugna ned sig. Om han harringt till , har han säkert sagt så. Närdet gäller vad skulle lugna ned sig medvar det definitivt inte en fråga om att han kändesig hotad.På fråga om statsministern är rädd för attförtroendet för honom i allmänhet och hansrelationer till medierna i synnerhet har rubbats pågrund av att tidigaregranskat hans nära förhållande till en reporter påSVT och granskar ett påstått hot mot vd,uppger bl.a. följande. Han lever ettså intensivt liv i en nära relation till medierna,och medierna spelar en växande roll i den politiskaprocessen. Det vore konstigt om intekonstitutionsutskottet av och till hamnade iresonemang om medierna och mediernas roll iförhållande till politiker. Man skall också kommaihåg att förtroendet bland allmänheten för mediernainte alltid är det största.Utskottets ställningstagandeDen för granskningsärendet aktuella händelsen ägderum efter partiledardebatt den 10 september2002. har uppgett att statsministerGöran i ett samtal med honom var irriteradoch besviken över TV-debatten och riktade kritik motprogramledaren. Därefter tog han enligt en ton och ett ordval, som "var ett otvetydigthot".Statsminister har anfört att han isamtalet med säkerligen sa vad hantyckte om själva debatten och valbevakningen. Hanminns inte exakt hur orden föll. Statsministern haruppgett att han är säker på att han inte har uttalatdet som påstår.Utskottet kan, inom ramen för den granskning somutskottet har att utföra, nu endast konstatera attdet föreligger motstridiga uppgifter om vad somförevarit vid den för granskningen aktuellahändelsen. Den företagna granskningen kan därmedinte föranleda något uttalande från utskottets sida.I detta sammanhang vill utskottet dock anföraföljande. Som redovisats ovan föreskrivs i 1 kap. 9§ RF att domstolar samt förvaltningsmyndigheter ochandra som fullgör uppgifter inom den offentligaförvaltningen i sin verksamhet skall beakta allaslikhet inför lagen samt iaktta saklighet ochopartiskhet. Om det allmänna kan anses haöverskridit sin beslutanderätt kan man tala omillojal maktanvändning. Som otillbörligt anses t.ex.att ett offentligt organ utan författningsstöd begären förmån i utbyte mot myndighetsutövning.När det gäller statsråds relationer med publicservice-företagen uttalade utskottet vid föregåendeårs granskning att statsråden, vid sidan av det somförekommer inom ramen för formulerandet avföretagens uppdrag, bör iaktta en hög grad avförsiktighet så att risk inte uppstår för attföretagens självständighet och oberoende rubbaseller deras granskande uppgift påverkas (bet.2002/03:KU30 s. 117 f.). Utskottet kan konstateraatt , i likhet med public service-företagen,sänder program med stöd av tillstånd frånregeringen. Som villkor också för gäller attsändningsrätten skall utövas opartiskt och sakligtsamt att myndigheter, organisationer och företag somhar inflytande på beslut som rör medborgarna skallgranskas.Utskottet vill framhålla att alla som fullgöruppgifter inom den offentliga förvaltningen har attiaktta en hög grad av försiktighet när det gälleragerandet i förhållande till den som är föremål förmyndighets beslut. Det får inte uppstå risk för attdess handlande kan uppfattas ligga utanför det sominnefattas i myndighetens beslutanderätt. Med hänsyntill statsråds speciella ställning torde särskildakrav kunna ställas på regeringens ledamöter iiakttagandet av denna försiktighetsprincip. Genomatt en sådan försiktighetsprincip iakttas värnasintegriteten för såväl det offentliga organet idess maktutövning som för den som är föremål fördess beslut.4.2 Statsminister till franskavingårdÄrendetI en granskningsanmälan, bilaga A4.2.1, begärs attkonstitutionsutskottet granskar lämpligheten i attstatsminister utnyttjat den franskavingården , som ägs av , för konferensändamål.Anmälaren anför att statsministern nyttjade Vin &tillsammans med ledandesocialdemokratiska tjänstemän för konferensändamålunder perioden den 28 till den 30 september 2003.Det omdömesgilla i att välja just det statligabolagets vingård kan enligt anmälaren ifrågasättas.Anmälaren påpekar att det efterkonferensens slut ännu inte hade kommit in någonfaktura till det socialdemokratiska partiet. Enligtanmälaren kom fakturan in först den 24 november 2003då ekoredaktion eftersökte den.Anmälaren anför att om fakturan från Vin & Spritskrevs ut först måndagen den 24november kan en misstanke uppstå om att bolagetinledningsvis avsåg att bjuda statsministern på logioch uppehälle vid vingården . Man kanenligt anmälaren också befara att fakturanursprungligen inte var ställd på beloppet 110 000 krutan till en lägre kostnad. Statsministernsuppehälle vid kursgården skulle i så fall varasubventionerat av bolaget. Enligt anmälaren börkonstitutionsutskottet granska och utreda nämndaomständigheter för att få dem klarlagda. Han anserockså mot bakgrund av de frågetecken som finns kringkonferensen och hanteringen av den nämnda fakturanatt utskottet bör granska om statsministernsdeltagande i Socialdemokraternas konferens på detstatliga företaget är sådanverksamhet som statsråd enligt 6 kap. 9 § andrastycket regeringsformen inte bör ägna sig åt,eftersom det kan rubba förtroendet för dem.Till grund för granskningen har bl.a. legat tvåpromemorior upprättade inom Statsrådsberedningen,bilagorna A4.2.2 och A4.2.3.Gällande reglerKonstitutionsutskottets granskningsområdeEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen (RF) skallkonstitutionsutskottet granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.I /Stjernquists grundlagskommentar (s. 402)påpekas att föremål för granskningen är för detförsta "statsrådens tjänsteutövning". Här gällerinte någon begränsning till deras position såsommedlemmar av regeringen. I kommentaren framhålls attutskottet också kan granska deras åtgärder somdepartementschefer och om tendenser till"ministerstyrelse" har förekommit.Otillåten verksamhet för statsråd enligtregeringsformenEnligt 6 kap. 9 § andra stycket RF får statsråd inteutöva allmän eller enskild tjänst. Han får inteheller inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kanrubba förtroendet för honom.I förarbetena till bestämmelserna anförs attsyftet i första hand är att värna omstatsrådstjänstens integritet, men de kan ocksåmotiveras av önskemålet att ett statsråd inte skallsplittra sina krafter (prop. 1973:90 s. 284). Enligtdepartementschefen får det från fall till fallbedömas om det rubbar förtroendet för ett statsrådatt han innehar ett visst uppdrag eller utövar enviss verksamhet. Han anförde att det i allmänhettorde gälla att det är olämpligt att ett statsrådhar uppdrag inom bolag, förening eller inrättning,vars verksamhet huvudsakligen har ekonomiskt syfte.Att undantagslöst upprätthålla en sådan regel låtersig enligt departementschefen emellertid inte göra.Han påpekade att å andra sidan kan också innehav avuppdrag av annat slag ha menlig inverkan påförtroendet för den som utövar statsrådstjänst.I regeringens skrivelse 1996/97:56Intressekonflikter för statsråd redovisaderegeringen resultatet av sina strävanden attutveckla rutiner som säkerställer att statsrådsförmögenhetsinnehav eller engagemang i andraverksamheter inte leder till intressekonflikter,insiderproblem eller jäv i uppdraget som statsråd.Redovisningen knöt an till den diskussion som hadeförts i dessförinnan.I skrivelsen behandlas förbudet mot bisysslor (6kap. 9 § RF), förbud mot insiderhandel ochskyldighet att anmäla värdepappersinnehav samtregler om jäv. Vidare redovisades att de rutiner förinsyn och kontroll som utbildats hos regeringenbl.a. innebar att eget fondpappersinnehav skallredovisas offentligt liksom förteckning förnärståendes fondpappersinnehav, att engagemang iandra verksamheter vid sidan av uppdraget somstatsråd samt tidigare anställningar och uppdragredovisas offentligt och att jävssituationer bevakasgenom granskning av ärendeförteckningar införregeringssammanträden.StatsflygsförordningenStatsflygsförordningen (1999:1354) innehållerbestämmelser för användningen av de flygplan somstaten anskaffat för statschefens och den högstacivila och militära ledningens resor. Förordningenskall också tillämpas på flygplan som användstillfälligt för detta ändamål som staten innehareller hyr (1 §).I 2 § föreskrivs att ett flygplan får användas förandra statliga myndigheters behov när statschefeneller den högsta civila eller militära ledningeninte använder sig av planet.Enligt 3 § kan den som reser med ett flygplanbestämma att någon eller några andra personer fårfölja med på flygningen.Vidare sägs i 4 § att Försvarsmakten skall svaraför driften av de flygplan som avses i 1 § förstastycket och samordna beställningar av flygningar.I förordningen finns också bestämmelser omdokumentation. Enligt 9 § skall för varje flygningfinnas en handling hos Försvarsmakten som visar 1)dagen för flygningen, 2) vilket flygplan somanvänts, 3) destinationen, 4) vem beställaren är, 5)vilka passagerarna är, 6) ändamålet med resan samt7) vilken ersättning för flygtransportkostnader ochför upphandling som beställaren skall betala tillFörsvarsmakten enligt 11 §.Därutöver föreskrivs i 10 § att beställaren skallse till att uppgifter om vilka passagerarna är ochom ändamålet med resan lämnas till Försvarsmaktensenast när passagerarna går ombord.Enligt 11 § skall beställaren ersättaFörsvarsmakten för 1) flygtransportkostnader, 2)upphandling, 3) kostnader när beställningar återtassamt 4) avgifter för riksfinansiering ochskadereglering enligt 16 §.Vidare finns i förordningen bestämmelser ombeställarens skyldighet att ta betalt av passagerarevars resa inte är en statlig tjänsteresa.Som huvudregel gäller enligt 12 § att omRegeringskansliet eller någon annan myndighet underregeringen är beställare, skall myndigheten tabetalt av passagerare vars resa inte är en statligtjänsteresa.I 13 § föreskrivs om undantag från vad som sägs i12 §. Skyldigheten enligt 12 § gäller inte 1) närbeställaren skall bekosta ett statsråds resa mellanStockholm och hemorten enligt 6 § lagen (1991:359)om arvoden till statsråd m.m. eller 2) när det finnsandra särskilda skäl att inte ta betalt.Enligt 14 § första stycket skall betalningenmotsvara fullpriset för en liknande resa medreguljärt flyg. Om det är uppenbart att passagerarenkunde ha skaffat en billigare flygbiljett, skall istället priset för en sådan biljett läggas tillgrund för beräkningen.Statsrådsberedningens promemoria från den 15december 1999Inför att statsflygsförordningen skulle beslutasupprättades en promemoria i Statsrådsberedningen medkommentarer till statsflygsförordningen. Promemorianfinns arkiverad i akten som hör till ärendet.Enligt promemorian bygger det förslag tillstatsflygsförordning som har upprättats iRegeringskansliet på Statsflygutredningensbetänkande (SOU 1998:81), remissyttrandena överbetänkandet och uttalandena i budgetpropositionen(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 6 s. 43).Vidare sägs att en utgångspunkt för förslaget ärde speciella förhållandena som statsråden arbetarunder och som kräver att de kan planera ochgenomföra resor utan att vara bundna av debegränsningar i form av fasta avgångstider m.m. somanvändningen av reguljärt flyg innebär. Statsrådensbehov av statsflygplan och ibland flygplan somstaten hyr tenderar att öka inte minst med anledningav det svenska ordförandeskapet i EU . Ipromemorian påpekas att förhållandena självfalletkan vara olika för olika statsråd och också skiftafrån tid till annan.Det är enligt promemorian mot denna bakgrundväsentligt att statsråden från statens sida ges service som behövs för att de skall kunna skötasina uppdrag effektivt. Man bör, när det gällerresandet, inte bara skapa tidsvinster i arbetet ochi övrigt underlätta detta utan också göra detmöjligt för statsråden att leva ett så normaltfamiljeliv som möjligt. I promemorian framhålls attdenna inställning ligger i linje med de bedömningarsom gjorts i jämförbara länder. Som exempel nämnsden grundprincip som följs i , nämligen attstatsrådens resor skall företas på "best tænkeligmode".