bet · GR01TU6 · 2004-02-17 00:00:00 — Det innebär att fordonet efter trimningenskall registreringsbesiktigas.Tidigare behandling i riksdagenI betänkande 2000/01:TU9 Fordonsfrågor m.m. gjorde utskottet bedömningenatt IT-utvecklingen innebär nya möjligheter att genom chipstrimningoptimera moderna bilmotorer för att uppnå ökad effektivitet. Konverteringav fordon till drift med mer miljövänliga drivmedel som etanol kan dessutommöjliggöras. måste frågor som konsekvenser för motorernasemissionsegenskaper beaktas för att möjliggöra en hållbar utveckling. Detgäller även behovet av en effektiv kontroll och ett tryggat konsumentskydd.Utskottet erfor att beredde utredningen . I samband med remissbehandlingen förde olika myndigheter, organ ochföretag fram en rad synpunkter och tillförde ytterligare underlagsmaterial.Det gällde bl.a. att tillskapa ett oberoende certifieringsinstitut föratt främja konkurrens och teknisk utveckling samt för att underlättaåtgärder för konvertering av traditionella bensinmotorer till drift medalternativa och mer miljövänliga bränslen.Enligt utskottets mening var det angeläget med en fortsatt tekniskfordonsutveckling för att utveckla bilen till ett effektivt och attraktivtfärdmedel och motverka negativa konsekvenser som miljöproblem, trafikolyckoroch förbrukning av fossila naturresurser. För att främja teknikutvecklingenförutsatte utskottet att regeringen vid sin beredning av utredningenAvgasrening 2000 övervägde att inrätta ett certifieringssystem,konverteringstrimning till alternativa och mer miljövänliga bränslen,försäkringsmässigakonsekvenser och övriga frågor som tas upp i motionerna. Med hänsyn härtilloch i avvaktan på regeringens ställningstagande ansågs det att någotinitiativ från sida inte var erforderligt.Regeringen har därefter i proposition 2001/02:31 Avgasrening m.m. bedömtatt det finns ett behov av bestämmelser om godkännande av reservdelar ochtilläggsutrustning för att öka konkurrensen och möjligheterna för oberoendetillverkare av avgasreningsutrustning att tillhandahålla utrustning somkan förbättra avgasreningssystemen. Reglerna måste dock enligt propositionenarbetas fram inom EU, och bör i förhandlingsarbetet verka för attsådana bestämmelser kommer till stånd. I avvaktan på dessa bör det inteinföras särskilda regler i . Frågor om trimning som inte godkäntsav tillverkaren bör drivas inom ramen för arbetet i EU. För att begränsakostnaderna för bilägare och för att förbättra reservdelarna frånmiljösynpunkt förordas i propositionen en fortsatt diskussion om certifieringav sådan utrustning och annan tilläggsutrustning, liksom för reservdelar.Vidare anges i propositionen att dispensförfarandet i det nuvarandesystemet kan utnyttjas vid eftermontering av tilläggsutrustning som visaten inte oväsentlig potential att förbättra avgasreningen på befintligafordon.Propositionen behandlades i betänkande /02:MJU6, där miljö- ochjordbruksutskottet instämde i regeringens överväganden när det gällerkonkurrensen och möjligheterna för oberoende tillverkare avavgasreningsutrustningatt tillhandahålla utrustning som kan förbättra avgasreningssystemen.Utskottet framhöll vidare att det, bl.a. med beaktande av betydelsen avsamordning inom EU, inte finns skäl att nu införa nationella regler omgodkännande av reservdelar och tilläggsutrustning. I likhet med regeringenansåg utskottet att , med hänsyn till intresset av en ökad konkurrenspå området, inom EU-arbetet bör verka för att certifiering skall kunnaske av lämpliga komponenter. Vidare ansåg utskottet att det bör uppmärksammasatt det även utan regler om certifiering av reservdelar och tilläggsutrustninginom det nuvarande systemet finns ett dispensförfarande som kan utnyttjasvid eftermontering av tilläggsutrustning som visat en inte oväsentligpotential att förbättra avgasreningen på befintliga fordon.MotionsförslagOlle () framhåller i motion 2003/04:T298 att det är viktigt attregeringen är pådrivande i EU om ett införande av gemensam certifieringav chipstrimning. Kommissionens arbete med godkännandesystem är mycketkomplicerat eftersom det krävs ett godkännande för varje komponent. Fråganär inte prioriterad av kommissionen och det leder till konkurrensnackdelaroch handelshinder för fristående företag i förhållande till bilproducentersom är certifierade. Vidare föreslås att en utredning tillsätts för attundersöka möjligheterna att sänka kostnaderna för dispenser för fordonmed chipstrimning. Chipstrimning kan öka ett fordons prestanda men teknikeninnebär också att många fordon kan utnyttja ett bättre bränsle än det somfordonet programmerats för.I motion 2003/04:T563 av m.fl. (kd) föreslås att det skallfinnas möjligheter till certifiering för företag som sysslar med chipstrimningom dessa kan verifiera sina resultat och tar sitt ansvar gentemot kunderoch myndigheter. Praktiska prov har visat att begagnade bilar somchipstrimmats har kunnat påvisa både lägre bensinförbrukning, lägreutsläppsnivåersamt högre effektuttag. Motsvarande uppfattning redovisas även i motion2002/03:MJ377 yrkande 9 av m.fl. (kd).Utskottets ställningstagandeSom redovisats i bakgrundsbeskrivningen har utskottet tidigare ansett detvara angeläget med en fortsatt teknisk fordonsutveckling för att utvecklabilen till ett effektivt och attraktivt färdmedel och motverka negativakonsekvenser som miljöproblem, trafikolyckor och förbrukning av fossilanaturresurser. Miljö- och jordbruksutskottet har vidare framhållit viktenav att regeringen bereder frågan om certifiering av lämpliga fordonskomponenter.Utskottet delar miljö- och jordbruksutskottets uppfattning att ,med hänsyn till intresset av en ökad konkurrens inom området, bör verkaför att certifiering skall kunna ske av lämpliga fordonskomponenter. mening är det angeläget att det förutsedda beredningsarbetetsker utan onödig tidsutdräkt. Utskottet avstyrker mot denna bakgrundmotionerna 2002/03:MJ377 (kd), 2003/04:T298 (kd) och 2003/04:T563 (kd).FyrhjulingarUtskottets förslag i korthetUtskottet anser det viktigt med högt ställda krav på trafiksäkerhet vidanvändning av fyrhjuliga motorcyklar och terrängskotrar. Utskottetförutsätter att den tillsatta utredningen om särskilda behörighetskravför dessa fordon ser över frågan och påtalar eventuella behov avregelförändringar. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att riksdagenavslår motionsförslag om särskilda åtgärder för denna fordonskategori (s,m).Gällande bestämmelser och tidigare behandlingEn s.k. fyrhjuling är ett motorfordon på fyra hjul som kan vara registreratsom antingen terrängskoter, traktor, motorcykel eller moped. ATV-maskiner(terränghjulingar) är arbetsredskap som används i terräng och som definierassom terrängskoter. ATV (All Terrain Vehicle) är ett samlingsnamn påterränghjulingar. För att framföra en terrängskoter krävs förarbevis.Fyrhjuliga motorcyklar och terränghjulingar är mycket lika till utseendetoch i vissa fall även när det gäller prestanda. Fyrhjulig motorcykel somregistreras som ett fordon kräver körkort med behörighet B och får framförasöverallt där man får köra med en bil. Vidare finns det terrängskotrar somregistreras som maskiner, det är dels snöskotrar, dels terränghjulingar.Dessa får endast framföras i terräng enligt särskilda regler och endasti undantagsfall får den korsa en väg. För att framföra en terränghjulingkrävs förarbevis eller körkort utfärdat före den 1 januari 2000.De tekniska kraven på fyrhjulig motorcykel har sitt ursprung i ramdirektiv92/61/EEG typgodkännande av två- och trehjuliga fordon (lag omvägtrafikdefinitioner 2001:559). Medan reglerna för terrängskotrar återfinns imaskindirektivet 98/37/EG (AFS 1994:48 Maskiner och vissa andra tekniskaanordningar).I betänkande 2002/03:TU4 Trafiksäkerhet förutsätter utskottet att regeringenredovisar sin bedömning vad det gäller dels åtgärder för att förbättratrafiksäkerheten för terrängskotrar, dels möjligheten att i svensklagstiftning särskilja snöskotrar från terränghjulingar med anledning av attde krav som ställs på föraren av respektive maskintyp, ur etttrafiksäkerhetsperspektiv, skiljer sig åt i väsentlig utsträckning.MotionsförslagAnita () skriver i motion 2003/04:T385 att det bör finnas separataförarbevis för terränghjulingar och för snöskotrar. Eftersom det handlarom två olika fordon som har olika köregenskaper är det en säkerhetsriskatt examinatorn endast genomför ett teoretiskt prov. Motionären framhållerockså att ATV-maskiner och fyrhjulig motorcykel kan vara förväxlande lika,varför det kan vara en möjlighet att låta det framgå av registreringsskyltarnavilken typ av fordon som det handlar om.Elizabeth m.fl. (m) efterlyser i motion 2003/04:T454 yrkandena 12och 13 en översyn av regelverket runt fyrhjuliga motorcyklar. Utbildningarnaför terränghjulingar (ATV-maskiner) och snöskotrar bör separeras ochutbildare som genomför den praktiska undervisningen bör kunna auktoriserassom examinatorer av . I motionen föreslås även att ATV-maskineroch fyrhjuliga motorcyklar bör kunna separeras från varandra med hjälp avolikfärgade registreringsskyltar.Utskottets ställningstagandeTrafikutskottet har tidigare framhållit att kraven på utbildning förterrängskoter bör höjas för att öka trafiksäkerheten. Regeringen har bl.a.mot denna bakgrund tillsatt en utredning om särskilda behörighetskravför olika fordonstyper (dir. 2003:105). Utredningen skall enligt sinadirektiv analysera bl.a. regelverket om förarbevis. Utskottet ser det försin del som naturligt att även de nu väckta motionsfrågorna om separataförarbevis och en översyn av regelverket för fyrhjuliga motorcyklar kommeratt övervägas inom ramen för det pågående utredningsarbetet. Med hänsyntill den snabba utvecklingen på området och vikten av att motverka enutveckling som kan vara negativ ur trafiksäkerhetssynpunkt är det enligtutskottets mening angeläget att beredningsarbetet sker skyndsamt.Med hänvisning till det anförda finner utskottet att något initiativ frånriksdagen inte är erforderligt. Följaktligen avstyrks motionerna 2003/04:T385(s) och 2003/04:T454 (m) yrkandena 12 och 13.FordonsskyltningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser det angeläget att fordonsskyltningen medverkar till högtställda trafiksäkerhetskrav. Med hänvisning till pågående beredningsarbetesom har till syfte att införa LGF-skylt för s.k. mopedbilar avstyrks ettmotionsförslag (m) i ärendet. Jämför reservation 5 (m).BakgrundFordon och fordon med vissa släp som har en begränsad hastighet på 30eller skall vara utrustade med en varningsskylt förlångsamtgående fordon. LGF-skylten har formen av en triangel, röd tillfärgen och med reflexer, och den skall vara monterad väl synlig bak påfordonet. I finns föreskrifter för respektivefordonstyp som skall vara utrustad med en LGF-skylt samt hur den skallmonteras på fordonet.MotionsförslagMot bakgrund av att tidigare planer på att införa LGF-skyltar på s.k.mopedbilar inte har infriats framhåller och (båda m) i motion 2003/04:T324 att det är av största vikt attriksdagen tar beslut om att införa regler om att även mopedbilar skall haLGF-skyltar. Att mopedbilar saknar LGF-skyltar är en trafikfara eftersomdet är svårt för medtrafikanterna att uppfatta att den rör sig i en heltannan hastighet än vanliga fordon.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser det angeläget att de fordon som trafikerar våra vägarskall vara utrustade så att de främjar högt ställda krav på trafiksäkerhet.Enligt vad utskottet erfarit bereds frågan om införandeav LGF-skyltar för s.k. mopedbilar. har lämnat ett förslag påinförande av LGF-skyltar på mopedbilar till . Kommerskollegiumhar underställt frågan om förslaget skall anmälas enligt direktiv /34/EGtill regeringen. Efter regeringens beslut har 2004 anmält förslaget till kommissionen. Utskottet välkomnar att enprocess nu pågår för att utöka kravet på s.k. LGF-skyltar och förutsätteratt ärendet bereds skyndsamt.Enligt utskottets mening finns det mot denna bakgrund inte anledning förriksdagen att ta något initiativ i ärendet. Utskottet avstyrker följaktligenmotion 2003/04:T324 (m).Felparkeringsavgifter m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner (båda m) som behandlar reglerna förindrivning av bl.a. felparkeringsavgifter och borttagande av registeruppgifterom felparkering. Utskottet hänvisar till förutsatt beredningsarbete ochgällande regelverk. Jämför reservation 6 (m).Indrivning av böter och avgifterI dag kan enligt nordiska verkställighetslagen (NVL) ta ut böterför t.ex. hastighetsöverträdelser men inte avgifter för felparkering.MotionsförslagI motion 2002/03:T216 menar och (båda m)att staten går miste om stora belopp i form av böter och avgifter frånutländska trafikanter som inte betalar vid t.ex. felparkering ochhastighetsöverträdelser. Motionärerna menar att svensk lagstiftning måsteskärpas så att böter och avgifter kan drivas in på ett mer effektivt sätti likhet med vad som gäller i andra länder.Marietta de () anser i motion 2002/03:T228 att regeringenbör lägga fram ett förslag till förändring i lagstiftningen som gör detmöjligt att ta bort uppgifter om felparkering i de fall där böterna harerlagts. Enligt motionen kan det inte föreligga något allmän intresse avatt spara uppgifter om felparkering särskilt som förseelsen är att ansesom ringa.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tidigare med två tillkännagivanden till regeringen understrukitvikten av att åtgärder vidtas så snabbt som möjligt i syfte att åstadkommaett påföljdssystem som är effektivt även visavi utländska fordonsförare.Utskottet konstaterar att regeringen mot bl.a. denna bakgrund har aviseratatt en proposition kommer att överlämnas till den 17 mars 2004om antagande av ett rambeslut om ömsesidigt erkännande och verkställighetoch bötesstraff inom Europeiska unionen. I avvaktan på regeringensproposition och förutsatt riksdagsberedning avstyrks motion 2002/03:T216 (m).Vad gäller borttagande av uppgifter om felparkering har utskottet tidigarei betänkande 2001/02:TU10 Trafiksäkerhet m.m. anfört att medborgarnasrätt att ta del av allmänna handlingar och principerna för arkiveringskall beaktas. Likaså måste hänsyn tas till behovet av information förrättskipning och förvaltning. Utskottet erinrade om att den som debiteratsfelparkeringsavgift skall erlägga avgiften inom föreskriven tid även omtalan förs om undanröjande av betalningsskyldigheten. En omedelbar gallringskulle därför äventyra möjligheterna till återbetalning av inbetald avgiftom betalningsansvaret har undanröjts av domstol. En sådan konsekvens borde,enligt utskottets mening, inte accepteras från rättstrygghetssynpunkt.Mot denna bakgrund avstyrktes ett motionsförslag om borttagande avregisteruppgifter. Några omständigheter som föranleder utskottet att ändraståndpunkt har inte framkommit. Motion 2002/03:T228 (m) avstyrks därför.Motorcykel i kollektivkörfältUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att avvägningen av vilka fordonskategorier som får utnyttjakollektivkörfält bäst sker på lokal nivå. Utskottet avstyrker mot dennabakgrund ett motionsförslag (s) om att införa en nationell reglering omrätt för motorcyklar att använda kollektivkörfält. Jämför reservation 7(kd).BakgrundPå många vägar in och ut ur stadskärnor, liksom i stadskärnor, finnskörfält för fordon i linjetrafik. Trafikförordningen (1998:1276) reglerarvar olika fordon får framföras på vägbanan. Vid färd på väg skall fordonföras i det körfält som är längst till höger i färdriktningen och som äravsett för fordonet.All reservation av körfält för fordon av linjetrafik sker på kommunalnivå. På samma sätt beslutar varje kommun respektive länsstyrelse vilkaövriga fordon som, för att underlätta framkomligheten, får framföras ikörfält avsedda för fordon i linjetrafik. Det enda lagstiftningen föreskriverär sålunda att cykel, moped och fordon som är konstruerade för en hastighetav högst eller som inte får föras med högre hastighetän kan framföras i körfält anvisat för linjetrafikom vägren saknas eller är olämplig för framfart.MotionsförslagJan () uppmärksammar i motion 2002/03:T523 att motorcyklarpå många ställen i landet utestängs från bussfiler på ett omotiverat sätt.För att öka trafiksäkerheten föreslås därför att motorcyklar ges sammarättighet att använda bussfilerna som linjelagd busstrafik har.Utskottets ställningstagandeFörslag om att få använda bussfiler har tidigare framförts bl.a. fråntransportföretag, företag som driver beställningstrafik med buss, taxiföretagoch särskilda miljövänliga fordonsgrupper som t.ex. elfordon. Utskottetanser att avvägningen av vilka fordonskategorier som får användakollektivkörfält bäst sker på nivå enligt principen om att kommunernasjälva bör bestämma över sina egna angelägenheter. Utskottet är därförinte berett att ta något initiativ med anledning av motion 2002/03:T523(s). Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.VinterdäckUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag (s) om att vinterdäck skall varastandardutrustning i alla bilar. Utskottet hänvisar till att kravet påanvändning av vinterdäck endast gäller en del av året.BakgrundEnligt trafikförordningen (1998:1276) skall personbil, lätt lastbil ochbuss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådantfordon, vid färd på väg vara försedda med vinterdäck eller likvärdigutrustning mellan och när vinterväglagråder.Tidigare behandling i riksdagenI betänkande 2002/03:TU4 Trafiksäkerhet har utskottet tidigare behandlatfrågan om vinterdäck som standardutrustning vid försäljning av bilar.Utskottet framhöll därvid att det i fordonskungörelsens 11 § regleras vadsom är obligatorisk utrustning för bilar, t.ex. broms, säkerhetsbältenoch varningstriangel. Kravet på vinterdäck återfinns däremot itrafikförordningen(1998:1265) och gäller endast en begränsad del av året. Eftersom kravetendast gäller en del av året var utskottet inte berett förorda att vinterdäckskall ingå i standardutrustning av bil vid leverans.MotionsförslagPer m.fl. (s) föreslår i motion 2003/04:T403 att det bordeinföras krav på att vinterdäck bör vara standardutrustning i alla bilar.Kraven på trafiksäkerhetsutrustning bör som motionärerna ser det varaenhetliga oavsett att viss utrustning endast används under viss tid.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare avstyrkt motsvarande motionsförslag om vinterdäcksom standardutrustning vid försäljning av bilar. Utskottet har inte ändratuppfattning i frågan. Utskottet vill vidare erinra om att bilar som säljsunder den del av året då vinterdäck är obligatoriskt i många fall ärutrustade med vinterdäck. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion /04:T403 (s).Identifiering av fordonsförareUtskottets förslag i korthetEnligt vad utskottet erfarit avser regeringen att, mot bakgrund av etttidigare tillkännagivande från sida, tillsätta enutredning om ägaransvar vid t.ex. hastighetsöverträdelser. Med hänvisningtill aviserat utredningsarbete avstyrker utskottet ett motionsförslag (v)om identifiering av förare vid trafikbrott.BakgrundEn fordonsägares ansvar skiljer sig beroende på om en överträdelse av entrafikbestämmelse är kriminaliserad eller inte. Enligt lagen (1976:206)om felparkeringsavgift har fordonsägaren ansvar för fordonet, oavsett vemsom har gjort sig skyldig till en felparkering. Enligt trafikförordningen(1998:1276) är ägaren av ett fordon skyldig att se till att fordonet intebrukas i strid mot förordningens bestämmelser. När någon annan brukarfordonet gäller dock ägarens ansvar endast vid vissa i förordningen angivnabestämmelser om fordons- och släpvagnsvikt m.m.Tidigare behandling i riksdagenVåren 2003 behandlade utskottet en motion om fordonsägarens ansvar isamband med hastighetsöverträdelser (bet. 2002/03:TU4 Trafiksäkerhet). Ibetänkandet angavs att utskottet såg positivt på den under senare årutökade automatiska hastighetsövervakningen med kameror. Utskottet framhöllvidare att det var angeläget att kameraövervakningen fungerade så effektivtsom möjligt för att trafiksäkerhetsvinsterna skulle kunna tas till varafullt ut. Enligt utskottets mening var det mot denna bakgrund angelägetatt skyndsamt se över förutsättningarna att förändra ägaransvaret vidhastighetsförseelser i syfte att effektivisera den automatiskakameraövervakningen.Utskottet föreslog därför att skulle ge regeringen till kännavad utskottet anfört om att skyndsamt se över förutsättningarna attförändra ägaransvaret vid hastighetsöverträdelser. Detta blev också riksdagensbeslut.MotionsförslagI motion 2002/03:T300 yrkande 19 av m.fl. (v) framhållsatt om rätt person skall kunna ställas till svars för trafikbrott krävsdet möjligheter att identifiera föraren. I grannländer har man löst dettagenom att fordonsägaren är skyldig att uppge till vem denne har lånat utsitt fordon. En liknande regel bör enligt motionärerna införas i Sverige.Riksdagens trafikutskott har enligt motionärerna tidigare avsagt sigsitt ansvar för frågan och förutsatt att regeringen vidtar lämplig åtgärd.Detta har emellertid inte resulterat i förändrade bestämmelser trotsflera års möjligheter. Mot denna bakgrund föreslås ett tillkännagivandeom att regeringen lägger fram lagförslag som innebär att en fordonsägareär skyldig att uppge till vem denne har lånat ut sitt fordon.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit avser regeringen att tillsätta enutredning om ägaransvar vid t.ex. hastighetsöverträdelser. Med hänsyntill aviserat beredningsarbete avstyrker utskottet motion 2002/03:T300yrkande 19 (v).Övergivna fordonUtskottets förslag i korthetMed anledning av beslutade ändringar i lagen om flyttning av fordoni vissa fall, m.m. och förutsatt uppföljningsarbete inom området avstyrkstvå motionsförslag (c). Jämför reservation 8 (kd, c).Tidigare behandlingRiksdagen har behandlat regelverket kring flyttning av övergivnafordon (prop. 2002/03:105, bet. 2003/04:TU2, rskr. 2003/04:8). Lagen(1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall har därmed förtydligats såatt det klart framgår att cyklar och andra oregistrerade fordon kan flyttasmed stöd av lagens bestämmelser. Riksdagsbeslutet innebär vidare att enmarkägares möjlighet att begära att ett fordon flyttas utvidgas till attgälla även om markägaren inte har förbjudit parkering eller ställt uppvillkor för parkering enligt bestämmelserna i lagen (1984:318) omkontrollavgift vid olovlig parkering.MotionernaLena Ek och (båda c) uppmärksammar i motion 2002/03:T404att det är svårt för privatpersoner som fått en bil placerad på sin markatt få den bortforslad. Motionärerna föreslår därför att polisen får rättatt fatta beslut om flyttande av övergivet fordon och att verkställighetendärefter hanteras av kronofogdemyndigheten.I motion 2003/04:T413 yrkande 1 av och (båda c) föreslås att lagstiftningen ändras så att polis eller markägareges befogenhet att snabbare än transportera bort bilar som lämnatsutefter vägar eller på annan plats i naturen.Utskottets ställningstagandeLagstiftningen om flyttning av fordon har ändrats i syfte attminska problemet med övergivna fordon i naturen. I samband med riksdagsbeslutetförutsatte utskottet att en ingående uppföljning skulle ske av den nyalagstiftningen så att regelsystemet inte får oönskade konsekvenser förenskilda markägare eller motverkar syftet att effektivisera möjlighetenatt forsla bort övergivna fordon.Utskottet förutsätter att även frågor som gäller de nu aktuellamotionsförslagen kommer att uppmärksammas inom ramen för det förutseddauppföljningsarbetet. Utskottet är mot denna bakgrund inte nu berett att vidtanågon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därförmotionerna 2002/04:T404 (c) och 2003/04:T413 (c) yrkande 1.Översyn av fordonslagstiftningen m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag (s) om översyn av fordonslagstiftningenoch tillsynen av gällande regelverk.MotionsförslagInger () föreslår i motion 2002/03:T528 en översyn av gällandelagstiftning för att nå ökad trafiksäkerhet samt renare miljö.