bet · GS01AU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Dettaställer ökade krav påarbetsgivaren att vara rädd om sina anställda och låta dem tadel av utvecklingen isin egen takt. Man anför i yrkande 11 att regeringen börunderlätta för män ochkvinnor att kunna kombinera föräldraskap med arbetsliv ochkarriär.Vänsterpartiet påpekar i motion A287 att när Medlingsinstitutetinrättades var delarav fackföreningsrörelsen kritiska till de befogenheter sominstitutet skulle få.Regeringen har aviserat att institutet ska utvärderas. Imotionen anförs attutvärderingen ska ske från ett arbetstagarperspektiv, attinstitutets vara eller intevara bör prövas förutsättningslöst och att arbetsmarknadensparter bör spela en aktivroll i utvärderingsarbetet.Birgitta Gidblom (s) anför i motion A316 attutmattningsdepression och utbrändhet harblivit alltför vanligt . Problemet äratt arbetsgivarna integärna anställer en person som inte har fullarbetskapacitet. Därför måste flerarbetsplatser skapas som är anpassade för människor sombehöver en lugnarearbetsmiljö. Satsningarna på företagshälsovården bör ocksåfortsätta och flerarbetsgivare bör anslutas.Sten Tolgfors (m) påpekar i motion A221 yrkandena 2 och 3,motion A239 yrkande 5 samti motion Sf287 yrkandena 8 och 10 sambanden mellan dynamikeni näringslivet ochorsaker till ohälsa, att regeringen inte når sina mål samtproblem med politiskstyrning av arbetstiden. Orsaken till ohälsotalen går inte ihuvudsak att finna inomarbetslivet sägs det i motionerna. I motionerna föreslåsåtgärder för ett merdynamiskt näringsliv som medel att nå bättre hälsa iarbetslivet. Att politisktreglera fram sextimmarsdag, kortare arbetstid eller friår ärtoppstyrning. Politiskstyrning av arbetstiden ska undvikas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i betänkande 2003/04:AU1 uttalat att detvore önskvärt med enresultatredovisning för verksamhetsområdena inomarbetslivspolitiken som kan ställas irelation till kostnader i statsbudgeten. Utskottet noterar medtillfredsställelse denvidareutveckling av resultatredovisning med indikatorer somutskottets uttalande harresulterat i. Utskottet accepterar regeringens slutsats atten heltäckande kopplingmellan resultat och kostnader inte kan åstadkommas pågrund av politikområdetskaraktär. Detta gäller särskilt inom verksamhetsområdetarbetsrätt och i synnerhet förArbetsdomstolens verksamhet.Utskottet håller med om att inflytande, yrkesmässig rörlighetoch möjligheter tillkompetensutveckling har betydelse för hälsa och ett meningsfulltarbetsliv. Utskottetinstämmer också i vad som anförts om värdet för den enskilde avindividuell utformningav arbetslivet och noterar att regeringen initierat arbeteför att hitta nya vägartill ett bättre arbetsliv för fler.Den gemensamt avgivna avsiktsförklaringen "Etthälsosammare arbetsliv" somregeringen, och presenterat angerbl.a. åtgärder för ettförbättrat arbetsmiljöarbete. Bland insatserna kan nämnas· ett särskilt arbetsmiljöråd ska inrättas under ledning avarbetslivsministern·· myndigheter ska få i uppdrag att utarbeta mallar förutbildning i systematisktarbetsmiljöarbete·· företagshälsovårdens roll ska stärkas·· en översyn av lagstiftningen ska göras för attförbättra systematisktarbetsmiljöarbete och rehabilitering·· arbetsmarknadens parter ska uppmanas att sluta gemensammaarbetsmiljöavtal·· goda exempel på arbete som främjar hälsa ska lyftasfram och spridas.·Förutom dessa insatser är det viktigt att ta fram merkunskap om sambandet mellanarbetstidens längd och arbetstagarnas hälsa. Det är i dettasyfte som regeringen hargivit ett uppdrag till attorganisera ett försök medarbetstidsförkortning. har 50 miljonerkronor avsatts.Utskottet ser positivt på att försöket genomförs.Även inom andra områden som berörs av motionerna pågårkunskapsinhämtning ochutredningsarbete. Regeringen beslutade atttillsätta en utredning omarbetsmiljölagen (dir. 2004:91). Som nämns i Vänsterpartietsmotion är en utvärderingav () planerad. Utskottet delar denuppfattning som framförs imotionen om att arbetsmarknadens parter bör ha en roll iutvärderingsarbetet.Utskottet är dock inte berett att verka förutredningsdirektiv som kan resultera iförslag om nedläggning av MI. Institutet har under de år detverkat visat sig fungerai sin roll att underlätta dialogen mellan arbetsmarknadensparter. Arbetskonflikterhar kunnat undvikas. Utskottet delar i allt väsentligt desynpunkter Kristdemokraternaför fram om inriktningen på MI:s verksamhet och vill peka påatt institutet anordnaroch medverkar i ett stort antal konferenser om olikalönebildningsfrågor meddeltagande från arbetsmarknadens parter,, ,affärsbankerna, forskarvärlden m.fl. Man genomför ocksåöverläggningar medarbetsmarknadens parter för samråd om kommande och pågåendeförhandlingar. I olikarapporter för MI fram sin syn på lönebildning och lönestatistik.En samlad översyn av diskrimineringslagstiftningen pågår (dir.2002:11, dir. 2003:69)och ska enligt utredningsdirektiven vara klar den 1 juli 2005.En utredning om denkönssegregerade svenska arbetsmarknaden (dir. 2003:18, SOU2004:43) behandlar frågormed anknytning till ett barnvänligt arbetsliv. Utredningensförslag bereds förnärvarande i . Inom de områden där utredningoch beredning pågår villutskottet inte föregripa resultatet av arbetet.Några motioner framhåller att alternativa driftsformer inomvård och omsorg skulleha en gynnsam inverkan på hälsa och ett meningsfullarearbetsliv. Utskottet delaruppfattningen att speciell uppmärksamhet måste ägnas åtproblem med arbetsrelateradohälsa inom vårt och omsorg. Utskottet anser dock attproblemen inte skulle lösasgenom omfattande omläggning av vård- och omsorgssystemen pådet sätt som motionernaförespråkar. I syfte att minska sjukfrånvaron i den offentligasektorn avsattes under2001 och 2002 totalt tillförsöksverksamhet för det förebyggandeoch rehabiliterande arbetet på arbetsplatserna. hade sju av 19projekt avslutats. Regeringen har uppdragit åt Verket förinnovationssystem ()att följa och utvärdera försöksverksamheten. Syftet meduppdraget är att samlat kunnadra slutsatser från projekten, få en effektiv spridning avresultaten och ge underlagför fortsatt forskning. Uppdraget ska slutredovisas senast den 1september 2006.Riksrevisionen har på flera punkter haft synpunkter påstyrning, redovisning ochkontroll av . Med tanke på den viktiga rollmyndigheten spelar försvenskt arbetsliv är det viktigt att situationen förbättras.Utskottet ser fram emotden redovisning av resultatet av förändringsarbetet somregeringen aviserar senasttill budgetpropositionen för år 2006.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf287 yrkandena8 och 10 (m), Sf363 yrkande 36 (kd), A221 yrkandena 2 och 3(m), A239 yrkande 5 (m),A261 yrkandena 8 och 11 (c), A287 (v), A316 (s), A354yrkandena 2 och 5-9 (kd), A355yrkandena 1 och 2 (fp) och A356 yrkande 18 (kd).System för individuell kompetensutvecklingUtskottet förslag i korthetUtskottet ställer sig bakom regeringens bedömning ibudgetpropositionen, attdet inte varit möjligt att konstruera ett tillfredsställandesystem förkompetenssparande. Samtliga motioner avstyrks.Jämför reservation 29 (m, fp, kd, c).PropositionenEtt livslångt lärande är en viktig utgångspunkt iregeringens tillväxt- ochutbildningspolitik. Återkommande kompetensutveckling också iförvärvsaktiv ålder blirallt mer avgörande för att säkra ett högt arbetsutbud och enhög sysselsättning. Isamband med en inledande skatteväxling 2000 avsattes 1,15miljarder kronor förett system med individuell kompetensutveckling.Det har, trots betydande ansträngningar, inte varitmöjligt att konstruera etttillfredsställande system för kompetenssparande somfått brett stöd hosarbetsmarknadens parter. Sedan propositionen Ettsystem för individuellkompetensutveckling (prop. 2001/02:175) lades fram harockså rättspraxis ändrats.Ändringen innebär att sparande för utbildningsändamål på detsätt som systemet förindividuell kompetensutveckling syftade till redan är möjligttill viss del i andraformer.Regeringens uppfattning är dock att det fortfarande ärprioriterat att genomföraåtgärder som ökar möjligheterna till ett livslångt lärande.Därför anser regeringenatt en del av de avsatta medlen användas för två ändamål förkompetensutveckling.Till kompetensutveckling för personal som arbetar med vårdoch omsorg av äldreavsätts 2005 och 2006och 2007. Möjligheternatill studiemedel för äldre förbättras från ,vilket innebär ökaderesurser om 2006 och 250 miljoner kronorårligen fr.o.m. 2007.Regeringen redovisar i en särskild bilaga tillbudgetpropositionen, utgiftsområde 14bilaga 1, det arbete som bedrivits i Regeringskanslietkring ett system förindividuell kompetensutveckling efter det att riksdagenbeslutade i enlighet medregeringens förslag i proposition 2001/02:175.MotionernaModeraterna, i motion A338skarp kritik mot regeringens hantering av frågan omindividuell kompetensutveckling.Motionärerna beklagar att också , som i olikasammanhang betonat vikten avkompetensutveckling, valt att frångå sina tidigaredeklarationer om införande av ettindividuellt kompetenssparande. I motionen drar de fyraförstnämnda partiernagemensamt upp riktlinjerna för ett system för individuellkompetensutveckling.Enligt partierna är det viktigt att återfår sin fornaställning i toppen avden s.k. välståndsligan. Dagens situation är bekymmersam. Imånga kommuner är entredjedel av den arbetsföra befolkningen antingenarbetslös, föremål för någonarbetsmarknadspolitisk insats eller förtidspensionerad.Arbetslivet genomgår en snabb förändring. Globaliseringoch teknikintensifieringleder till ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Det blir alltvanligare att en personvarit anställd hos flera arbetsgivare och att man växlar mellanutbildning och arbete.Utbildningen är färskvara, och många gamla yrken är påtillbakagång som nyatillkommer.Det är viktigt att man understöder det livslångalärandet och ökar människorsmöjligheter att förkovra sig och utvecklas. Utbildning ochkompetens är nyckelord förframtidens arbetsmarknad. Därför ska ett system införasför sparande tillkompetensutveckling. Systemet ska vara individuellt ochfrivilligt. Kompetenssparandefrämjar möjligheterna för individen att utbilda sig vidare.När kompetensen stärksökar den enskildes trygghet på arbetsmarknaden liksombenägenheten att prövautmaningar i arbetslivet. Ökade möjligheter tillkompetenssparande är därför en viktigkomponent i en strategi för långsiktig tillväxt.Kompetenssparande är inte bara positivt ur ettindividperspektiv. Sådant sparandebidrar till kompetenshöjning och därmed till att begränsaarbetslösheten. Landetsförmåga att stå emot ekonomiska kriser förstärks.Systemet ska bygga på en möjlighet för fysiska personer attmed skattemässig verkangöra insättningar på individuella kompetenssparkonton. Det skainte bara gälla föranställda, utan det är också viktigt attegenföretagare ges möjlighet attkompetensspara.Medlen på kompetenssparkontot är individens egna och skakunna användas till sådankompetensutveckling som den enskilde själv bestämmer.Kompetensutveckling bör ges envid definition. Om sparmedlen inte kommer till användning förkompetensutveckling börde kunna användas för att förstärka pensionen.Den avdragsrätt som regeringen tidigare (prop. 2001/02:175)förordat är otillräckligför att nå reformens syfte. Avdragsrätten bör gälla förinsättningar upp till ettprisbasbelopp per år.För låginkomsttagare bör det införas någon form av extraskattekredit eller bidrag.Arbetsgivarnas medverkan är viktig för att stödja ochutveckla individernaskontinuerliga vidareutbildning. Det är angeläget att få derasmedverkan bl.a. därföratt kapitalet i systemet då kan byggas upp i en snabbare takt.I syfte att stimuleraarbetsgivare att bidra till den anställdes egetutbildningssparande bör det införas enrätt till avdrag för sociala avgifter vid avsättningartill den anställdeskompetenssparkonto.Två av de ovannämnda partierna lägger i egna parti- ochkommittémotioner framförslag med motsvarande eller liknande innehåll, Folkpartieti motionerna Sk454yrkande 11 och Ub321 yrkande 11 och imotionerna 2003/04:MJ63yrkande 49, A353 yrkande 7, A354 yrkande 3 och A356 yrkande 16.Utskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig bakom regeringens bedömning ibudgetpropositionen, att det trotsbetydande ansträngningar inte varit möjligt att konstrueraett tillfredsställandesystem för kompetenssparande, och avstyrker därmed motionerna2003/04:MJ63 yrkande 49(kd), Sk454 yrkande 11 (fp), Ub321 yrkande 11 (fp), A338 (m,fp, kd, c), A353 yrkande7 (kd), A354 yrkande 3 (kd) och A356 yrkande 16 (kd).Anslag på utgiftsområde 14 för 2005Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om fördelning avanslag påutgiftsområde 14 och om bemyndiganden för verksamhet i någramyndigheter påområdet. föreslår utskottet en 50miljoner kronorhögre nivå när det gäller bemyndigande att ingå ekonomiskaförpliktelser somavser . Anslagsnivån påverkas inte av detta.Samtliga motioneravstyrks.Jämför särskilda yttranden från m, fp, kd respektive c.Anslag 23:1 ArbetsmiljöverketPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor-----------------------------------------------------2003 Utfall 653 948 Anslagssparande 23 264-----------------------------------------------------2004 Anslag 639 919 Utgiftsprognos 627 056-----------------------------------------------------2005 Förslag 648 862-----------------------------------------------------2006 Beräknat 656 051 1-----------------------------------------------------2007 Beräknat 667 469 2-----------------------------------------------------1Motsvarar 648 884 tkr prisnivå2Motsvarar 648 918 tkr prisnivåAnslaget avser utgifter för personal, lokaler samt för övrigförvaltning vidArbetsmiljöverket. Anslaget omfattar även utgifter för denregionalaskyddsombudsverksamheten. I propositionen framhålls att en välfungerandetillsyn behövs och att det är viktigt att utvecklingen avtillsynen fortgåroch effektiviseras. Regeringen anser också att det är viktigtatt verketfortsätter att utveckla samspelet mellan central och lokal nivå itillsynen.Ett annat område som verket måste uppmärksamma särskilt är attutvecklametoder för en kvalificerad utvärdering av de insatser somverket gör. Medanledning av (RIR2004:14) kommer regeringen, som tidigare nämnts, senast isamband medbudgetpropositionen att återkomma till med enredogörelseför de åtgärder som vidtagits och vilka resultat som uppnåtts.Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2 miljonerkronor som försöver för att finansiera viss isocyanatforskning i Hässleholmoch attforskningen fortsätter att bedrivas inom ramen för Stockholmsuniversitetsledning . Anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatserm.m. minskasmed för samma ändamål (jfr anslag 23:3 nedan).Totalt försalltså över från utgiftsområde 14 Arbetsliv tillanslag 25:29Stockholms universitet: Forskning och forskarutbildning inomutgiftsområde16 . förs tillbaka till anslag23:1 som enföljd av att den tillfälliga satsningen för att finansieraflyttningen avBelastningsskadecentrum till upphörfrån ochmed 2005.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen attunder 2005 föranslag 23:1 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjordaåtaganden medförutgifter på högst (budgetpropositionen,UO14 punkt1). Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på648 862 000kr för (budgetpropositionen, UO14 punkt 4 i dennadel).MotionernaOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagTusental kronor----------------------------------------------------------------Regeringens m fp kdcförslag----------------------------------------------------------------648 862 -100 000 -100 000----------------------------------------------------------------lägger i motion A375 yrkande 19 i denna delsparbeting på Arbetsmiljöverketoch räknar med att anslaget kan minskas med 100 miljonerkronor i förhållande tillregeringens förslag.Kristdemokraterna menar i motion A356 yrkandena 28och 33 i denna del attArbetsmiljöverket fått kraftigt ökadeanslag, vilket bl.a. fått tillföljd att alla medel inte kunnat förbrukas. Med tanke på deökade anslagen under senare åroch den rationaliseringspotential som bör finnasefter sammanslagningen avArbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionernabedöms att en besparing på 100miljoner kronor är möjlig. villinföra en ny och samordnadrehabiliteringsförsäkring i linje med förslaget i utredningenRehabilitering till arbete(SOU 2000:78). Denna försäkring skulle avlastaArbetsmiljöverket från en delarbetsuppgifter som myndigheten fått.Rehabiliteringsförsäkringen föreslås gälla från den1 . För beräknarKristdemokraterna anslaget till ett 100miljoner kronor lägre belopp än vad regeringen föreslår.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som anser att anslaget är väl avvägt, tillstyrkerregeringens förslag tillmedelsanvisning under anslaget och avstyrker motionerna A356yrkandena 28 och 33 i dennadel (kd) och A375 yrkande 19 i denna del (fp).I slutet av detta avsnitt finns en sammanställning avutskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 14.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i fråga ombemyndigande för (budgetpropositionen, UO14 punkt 1).Anslag 23:2 ArbetslivsinstitutetPropositionenAnslagsutvecklingTusental kronor-----------------------------------------------------2003 Utfall 295 727 Anslagssparande 23 299-----------------------------------------------------2004 Anslag 309 420 Utgiftsprognos 289 650-----------------------------------------------------2005 Förslag 360 771-----------------------------------------------------2006 Beräknat 364 749 1-----------------------------------------------------2007 Beräknat 321 075 2-----------------------------------------------------1Motsvarar 360 771 tkr prisnivå2Motsvarar 312 159 tkr prisnivåAnslaget avser kostnader för ()forsknings- ochutvecklingsverksamhet, inklusive samarbetsavtal med externaparter samtutbildningsverksamhet och annan kunskapsförmedling. Anslagetomfattar ävenkostnader för personal och lokaler samt övrigaförvaltningskostnader.Regeringens bedömning är att har gjortvärdefulla insatserinom arbetslivsområdet. har bidragit till att kunskapen omviktiga faktoreroch samband har ökat. Den budgetsanering som regeringen beställtär utförd. ALIbör fortsätta utvecklingsarbetet utifrån den femårigautvecklingsplan sompresenterades . De speciella förutsättningar somfinns vid församverkan mellan forskare inom olika forskningsområden ochdiscipliner bör tastillvara och utvecklas ytterligare. Arbetslivsforskningbör bedrivas isamverkan med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner,universitet ochhögskolor inom och utom landet och då bör samfinansieringeftersträvas.Spridning av information och kunskaper är en väsentlig del iALI:s verksamhetsom bör utvecklas och stärkas.Regeringen föreslår att under2005 och 2006tillförs detta anslag för försöksverksamhet medarbetstidsförkortning. Ettuppdrag till förbereds där institutet ges i uppgift attorganisera ettsådant försök. Syftet med försöket är att klarläggasambandet mellanarbetstidens längd och arbetstagarnas hälsa. För att förstärkaArbetsdomstolensverksamhet minskas anslaget med som förstill anslag 23:4Arbetsdomstolen (jfr anslag 23:4 nedan). Den tillfälligasatsningen om 3miljoner kronor till metodutveckling för företagshälsovårdenunder upphörvid ingången av 2005.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen attunder 2005 förramanslag 23:2 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjordaåtaganden medförutgifter på högst under 2006-2008(budgetpropositionen, UO14punkt 2). Regeringen föreslår att anvisar ettramanslag på360 för (budgetpropositionen, UO14,punkt 4 i dennadel).MotionernaOppositionens förslag i förhållande till regeringens förslagTusental kronor----------------------------------------------------------------Regeringens m fp kdcförslag----------------------------------------------------------------360 771 -50 000 -150 000 -100 000 -280000----------------------------------------------------------------beräknar i motion A340 yrkande 4 i denna delanslaget till 50 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslår.Folkpartiet föreslår i motion A375 yrkande 19 i denna delatt läggs ned och att störredelen av dess forskningsanslag förs över till universitetoch forskningsråd. Under 2005räknar partiet med att detta sparar avmyndighetens anslag. Folkpartietvill inte anslå de som regeringenföreslår till för försöket medarbetstidsförkortning; partiet vill ha en ny mer flexibelarbetstidslag. För budgetåret 2005beräknar anslaget till ett 150 miljoner kronorlägre belopp än vad regeringenföreslår.Kristdemokraterna pekar i motion A356 yrkandena 29 och33 i denna del på att allvarligabrister har konstaterats i styrningen av . Det krävs därföratt en rejäl översyn genomförsav och dess relationer till andra myndigheter.Översynen ska vara grundlig ochförutsättningslös. Mycket talar för att kommer till effektivareanvändning om de finansierar forskning på universitet,högskolor och andra organ.Informationsspridningen och utbildningsverksamheten kan tasöver av . ALIbör kunna genomföra en del rationaliseringar ochfokusera sin verksamhet, bl.a.minska en del av sin bidragsgivning. menaratt arbetslivsinriktad forskningpå organisationsområdet bör prioriteras. På tre års siktbör kunna avvecklas och dessuppgifter fördelas på , universitet,högskolor och andra aktörer. Anslagettill kan minskas med . Kristdemokraternaanser att det inte finns någonanledning att ge extra för försök medarbetstidsförkortning. Partietmenar att arbetstidsfrågan bäst löses mellanarbetsmarknadens parter. För budgetåret 2005beräknar anslaget till ett 100 miljonerkronor lägre belopp än vadregeringen föreslår.Centerpartiet tydliggör i motion A365 att partiet villsatsa på en decentraliseradforskningsstruktur. Det är viktigt att bygga upp livskraftigaforskningsmiljöer runt om ilandet. Därför bör en del av det forskningsarbete som i dagutförs på i stället bedrivasute på landets universitet och högskolor. För budgetåret 2005beräknar anslagettill ett lägre belopp än vad regeringenföreslår.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill understryka betydelsen av att det finnsen fungerande organisation förforskning och utveckling som rör de snabba och djupgåendeförändringar som pågår inomarbetslivet. , vars uppgift är att forska, utveckla,utbilda och förmedla kunskap om och iarbetslivet, har en viktig roll i detta. Utskottet anserockså att det är viktigt attarbetslivsforskning bedrivs i aktiv samverkan medmyndigheter, högskolor etc. Avpropositionen framgår att regeringen avser att genomföra enextern utvärdering av och att ambitionen är att kontinuerligt följa uppmyndighetens verksamhet för attutvärdera dess effektivitet. Utskottet har i avsnittet omallmän inriktning på utgiftsområde14 Arbetsliv berört frågan om arbetstidsförkortning. Medhänvisning till det ovan framfördaavstyrker utskottet motionerna A340 yrkande 4 i denna del(m), A356 yrkandena 29 och 33 idenna del (kd), A365 (c) och A375 yrkande 19 i denna del(fp) samt tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning under anslaget.Sist i detta avsnitt finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga omanslagen på utgiftsområde 14.När det gäller nivån på det bemyndigande som föreslås förALI kan utskottet konstatera -efter underhandskontakter med - attbemyndiganderamen inte omfattarresurser för det tidigare redovisade försöket medarbetstidsförkortning som sträcker sig . Bemyndigandet bör därför uppgå till ett 50 miljonerkronor högre belopp än vad somföreslås i propositionen. Detta påverkar inte anslagsnivån.Utskottet tillstyrker därmed delvis regeringens förslag ifråga om bemyndigande för (budgetpropositionen, UO14 punkt 2) med den ändringenatt bemyndigandet utökas medytterligare , dvs.