bet · GR01TU14 · 2004-05-06 00:00:00 — Möjligheten tillarbetspendling med tåg är en avgörandeförutsättning för att människor skall kunna bo kvardär de vill som de kan bredda sinarbetsmarknad eller studera på annan ort. I motionenframhålls betydelsen av väl fungerandejärnvägstrafik (yrkande 27).I motion 2003/04:N288 av och (båda fp) anförs att den tågtrafik som finnsi dag måste förstärkas för att skapa bättrependlingsmöjligheter av både varor och persontrafikmellan större orter. drabbades Dalslandav ytterligare ett dråpslag då beslut togs att Linksämnar dra in samtliga tågstopp i ().Motionärerna har förståelse för denkonkurrenssituation som förhärskar mellan flyg ochtåg, men anser att staten måste ställa kvalitetskravvid upphandling så att landsbygdens chans tillöverlevnad säkerställs. För att kunna utvecklas ärdet en nödvändighet för att ha tillgångtill goda järnvägskommunikationer (yrkande 5).Prispolitiken inom SJI motion 2003/04:T411 av () anförsatt SJ tidigare använt sig av en enhetligkilometertaxa, där sträckans längd bestämde prisetpå biljetten. är de populära sträckorna dyrareän de mindre efterfrågade sträckorna, och dessutomfinns en mängd sätt att beställa biljett på, vilketskapar en flora av priser för samma åktur. Statenmåste ta sitt ansvar som ägare och driva eninfrastruktur som är god för resenärer och miljö.Reserabatter för studenterI motion 2002/03:T416 av och (båda s) anförs att har SJändrat sitt rabattsystem gällande studentrabatt påtågresor. Det nya systemet innebär att endastheltidsstuderande som beviljas studiemedel skallomfattas av rabattsystemet. Detta innebär en klarförsämring för många av studenter. Imotionen föreslås att studentrabatt på tågresorskall gälla alla studenter.I motion 2002/03:T490 av och (båda s) anförs att SJ ochSAS nu har infört mycket strikta regler för vilkasom tilldelas rabatt. För att få rabatt krävs attstudenten studerar på heltid och uppbär studiemedelfrån (). Mångastudenter drabbas av de nya reglerna. Regeringen ochberörda myndigheter bör arbeta för goda resevillkorför alla studerande.I motion 2002/03:Ub489 av m.fl. (c)anförs att SJ nu ändrar villkoren för reserabatterför studenter. Medlemskap i studentkåren skall intevara grunden för rabatter utan i stället vill SJ attreserabatten enbart skall gälla dem som ärheltidsstuderande och som har tagit sina 20 poängper termin. SJ räknar bort alla som inte studerarheltid, något som är en väldigt omodern syn påstudenter. Regeringen har ett ansvar i denna frågaoch bör se över studeranderabatten (yrkande 16).I motion 2003/04:T412 av () anförsatt studier innebär stora förändringar för många,både ekonomiskt och socialt. Från glesbygden ökarandelen kvinnor som deltidsstuderar. Dessa kvinnorkan bo kvar på sin hemort och förena familj ochstudier.I dag finns inte rabatt på SJ för de studenter somdeltidsstuderar, vilket kan vara ett ekonomiskthinder för att påbörja eller genomföra endistansutbildning. Därför bör rabatten som deheltidsstuderande åtnjuter även kommadeltidsstuderande till godo.Utskottets ställningstagandeResstandard m.m.Inledningvis vill utskottet framhålla att staten harett transportpolitiskt ansvar för att en hållbartransportutveckling byggd på en väl fungerandejärnvägstrafik skall kunna uppnås i landet ienlighet med det transportpolitiska beslut riksdagenfattade . Staten har också som ägare ettsärskilt ansvar för att skall kunna fullgörasina uppgifter mot landets tågresenärer och kunder.Det är dock tågföretagen själva, som inom ramen försitt självständiga ekonomiska ansvar, bestämmer omtidtabeller, biljettaxor och om olikastandardfrågor.Utskottet vill vidare nämna att frågor som harberöring med de nu behandlade motionerna om bl.a.resstandard m.m. togs upp av statsrådet i svar på fråga 2003/04:765 av () om betydelsen av goda pendlingsmöjligheter föratt människor skall kunna bo kvar på sin hemort ochpendla till sin arbets- eller studieort. Statsrådetanförde att såväl somKollektivtrafikkommittén har uppmärksammat demöjligheter som regionsförstoring kan innebära. Ideras betänkanden finns flera förslag om hursamarbete över länsgränserna kan förbättras. Efteratt betänkandena har remissbehandlats kommerregeringen att ta ställning till hur servicenframöver kan förbättras och hur möjligheten till brakommunikationer över länsgränserna kan öka.Med hänvisning till det anförda är utskottet inteberett att ta något initiativ med anledning av de nubehandlade motionerna. Motionerna 2002/03:T375 (s),2002/03:N302 yrkandena 18 och 19 (mp), 2003/04:T564yrkande 27 (c) och 2003/04:N288 yrkande 5 (fp)avstyrks följaktligen.Prispolitiken inom SJUtskottet vill återigen erinra om att SJ har etteget ansvar att bestämma sina biljettpriser ochrabattregler. När det gäller prispolitiken inom SJhar utskottet erfarit att SJ införde en nyprismodell som innebär flerbiljetter till lägre priser. De nya biljetternaskall attrahera kunderna att ta tåget, men också attgöra det enklare för kunden att hitta en biljett sompassar det egna behovet. Ett nyhet är den s.k. Justnu-biljetten som bygger på att efterfrågan och utbudstyr priset. Den nya prismodellen skall bl.a.stimulera till ett ökat resande och bidra till enjämnare beläggning.Om en resenär är ute kan den s.k. Justnu-biljetten erbjuda attraktiva priser. Så t.ex. kandå biljettpriset för sträckan till med X 2000 respektive medIntercity. För sträckan blir dåbiljettpriset med X 2000 respektive 145 krmed Intercity.Som utskottet ser det har SJ infört en prismodellsom delvis ligger i linje med vad som efterfrågas imotionen. Utskottet vill därtill erinra om att detinte bör ankomma på att fastställa reglerför hur SJ bör konstruera sina biljettpriser. Motion2003/04:T411 (s) avstyrks därmed.Reserabatter för studenterMed anledning av motionerna som tar upp frågor omreserabatter för studenter vill utskottet framhållavad utbildningsminister i augusti 2001i svar på fråga 2001/02:1432 av () anförde. Utbildningsministern anförde bl.a. attsedan beslutade attslopa de statliga medlen för subventioneradestuderanderabatter har () och () m.fl.lyckats behålla ett fungerande rabattsystem förstuderandekollektivet.I de överenskommelser som ligger till grund fördagens reserabatter har inteUtbildningsdepartementet tagit någon aktiv del. Idet befintliga studiestödssystemet bidrar regeringoch riksdag i stället till att ge de studerande ettmer generellt ekonomiskt stöd. Utbildningsministernframhöll också att studerandegruppen är en mycketviktig grupp resenärer för de olika reseföretagen.Därför har CSN och studerandesammanslutningarna godamöjligheter att genom förhandlingar medreseföretagen söka olika rabattsystem för allastuderandegrupper. Utbildningsministern utgick ifrånatt CSN och studerandesammanslutningarna även ifortsättningen kommer att utnyttja sina möjligheteratt söka reserabatter för så breda studerandegruppersom möjligt.Utskottet kan instämma i vad utbildningsministernanfört om reserabatter för studenter och förutsätteratt trafikföretagen kan utveckla attraktiva biljett-och rabattsystem som främjar ett ökat tågresandetill gagn för såväl trafikföretag som resenärer.Motionerna 2002/03:T416 (s), 2002/03:T490 (s),2002/03:Ub489 yrkande 16 (c) och 2003/04:T412 (s)avstyrks därmed.StängselskyldighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget medhänvisning till tidigare uttalanden i frågan.MotionsförslagI motion 2003/04:T301 av ()anförs att för att förhindra att människor och djurtar sig upp på järnvägsspåren beslutar kommuner oftaatt stängsel skall sättas upp längs mark.Järnvägens ägare, oftast , är då skyldigatt sätta upp stängsel. Kommunen betalar dock 90 %av kostnaden och . Hadeförhållandet gällt en väg i stället för en järnväghade väghållaren fått betala, oavsett om väghållarenär en enskild, staten eller kommunen.Kostnadsfördelningen mellan banhållaren ochmarkägaren för stängsel längs banan är ålderdomligoch måste omprövas. Stängsellagen måste anpassastill det synsätt som råder inom miljö- ochtrafiksäkerhetsområdet i övrigt, dvs. att den somförorsakar en störning eller risk också måste vidtaåtgärder och bekosta dessa för att minska ellereliminera störningen eller risken.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade frågor rörande stängsellagen ibudgetbetänkandet (bet. 1997/98:TU1) hösten 1997.Utskottet anförde då bl.a. att gällande regler förstängsel utmed järnväg anger att stängsel förallmänheten i första hand är en kommunalangelägenhet. Enligt lagen (1945:119) omstängselskyldighet för järnväg m.m. har kommunernagetts rätt att inom sitt område besluta om varstängsel skall sättas upp och hur de skall utformas.Kostnaderna för sådana stängsel skall enligt lagenbetalas till av kommunen och till avjärnvägsinnehavaren. För stations- ochbangårdsområden gäller att kostnaderna skall delaslika.För att pröva frågor om uppsättning ochkostnadsfördelning finns en särskild nämnd,. Utskottet kunde konstatera att medBanverkets sektorsansvar för järnvägssystemet följerett samlat ansvar för järnvägens trafiksäkerhet.Vidare erinrades om att i samband med att riksdagenvåren 1975 lade fast kostnadsansvaret förjärnvägsstängsel förutsatte utskottet att om ändradeförhållanden skulle uppstå , på grund avden tekniska utvecklingen av järnvägens drift somkräver utökad stängselskydighet, bör frågan omkostnadsfördelningen upptas till förnyad prövning(prop. 1975:67, bet. TU 1975:14, rskr. 1975:196).Utskottet har inte haft anledningatt ändra sin uppfattning i dennafråga utan avstyrker motion2003/04:T301 (m) med hänvisning tilltidigare uttalanden i frågan omstängselskyldighet.TågförseningarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen bl.a.med hänvisning till SJ:s vidtagna åtgärdermed en s.k. restidsgaranti.Jämför reservation 7 (c).MotionsförslagI motion 2002/03:T360 av () ochLennart () anförs att järnvägssträckanUppsalaStockholm är landets mest trafikerade ochlönsamma sträcka. Trots det är det regel medförseningar, inställda tåg, överfulla vagnar ochknapphändig information. För passagerarna, som tillhuvuddel är pendlare, och berörda arbetsplatserinnebär detta mycket stora problem.StockholmUppsalaregionen är landets mest dynamiskatillväxtområde.Staten ansvarar för såväl infrastrukturen genomBanverket och tågtrafikledningen som trafiken genomSJ AB. Därför bör regeringen låta utredajärnvägstrafiken på sträckan UppsalaStockholm samtlämna förslag på förbättringsåtgärder.I motion 2002/03:T466 av m.fl. (c)anförs att ambitionen skall vara hög vad gäller attha fungerande och säker järnvägstrafik i helalandet, både i nordsydlig riktning och i östvästligriktning. Järnvägarna har på sina hållkapacitetsbrist och bristande underhåll. Detta ledertill förseningar för både människor och gods, vilketi sin tur försämrar järnvägens konkurrenskraft(yrkande 10).I motion 2003/04:T231 av och (båda fp) pekar motionärerna bl.a. på attproblemen med tågkommunikationerna mellan Uppsalaoch har uppmärksammats vid upprepadetillfällen. Något måste göras . SJ ochövriga inblandade bolag och parter måste ta till sigatt det är oacceptabelt för de människor som pendlarpå en av landets dyraste pendelsträckor att intekunna lita på tidtabeller, att det inte finnstillräckligt med sittplatser, att det ofta är mycketallvarliga förseningar, att informationen ärbristfällig, att man inte kan åberopa någon form avresegaranti och att det är väldigt dålig komfort ivagnarna (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeMed anledning av de frågor om tågförseningar, somtas upp i ett antal motioner, vill utskottet anföraatt punktlighetsförbättrande åtgärder är en del avdet kvalitetsarbete som och alla andraaktörer verksamma inom järnvägssektorn bedriver. Ivissa avseenden finns också behov av gemensamtarbete och gemensamma åtgärder. Det arbetet skerinom ramen för Punktlighet i samverkan (PULS).Utskottet vill i sammanhanget också erinra om attden införde SJ den s.k.restidsgarantin. Det innebär att kunder som resermed vanlig biljett får ersättning i form avvärdebevis motsvarande biljettpriset. Syftet medrestidsgaranti är att öka kundernas förtroende förSJ och att locka fler att välja tåget. har 20 000 personer använt sigav restidsgarantin och harbetalats ut i form av värdebevis.Punktligheten för SJ:s alla tåg låg i januari 2004på och på . Det förbättraderesultatet är främst en följd av att antaletförseningar som beror på infrastruktur- ochfordonsrelaterade orsaker har minskat. På flerasträckor har tågen uppnått en punktlighet överuppsatta mål. De flesta garantiärenden har kommitfrån pendlare på linjerna ,och . Deenskilda händelser som gett upphov till flestärenden är dels två tågurspårningar vid Stockholmcentral som medförde stora förseningar itågtrafiken, dels en tragisk dödsolycka utanförKungsbacka.Utskottet välkomnar att SJ har vidtagit åtgärdersom bl.a. medfört ökad punktlighet och enrestidsgaranti för resenärerna och utgår ifrån attvidtagna åtgärder leder till förbättringar ienlighet med vad som efterfrågas i motionerna. Någraytterligare uttalanden anser utskottet inte varapåkallat. Motionerna 2002/03:T360 (kd, m),2002/03:T466 yrkande 10 (c) och 2003/04:T231 yrkande1 (fp) avstyrks därmed.Utvärdering av avregleringenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget medhänvisning till att regeringen tillsatt enutredning om en utvärdering av genomfördaavregleringar.MotionsförslagI motion 2003/04:T498 av m.fl.(v) anförs att det är dags att tänka om när detgäller avregleringen inom järnvägssektorn. Att detinte går att köra om på spåren är en tekniskbegränsning som inte ens de mest hängivnamarknadsekonomer rår på. I ett frågesvar i riksdagenden meddelade bl.a.att regeringen anser att det är av värde att få ensamlad bild av resultatet av de utvärderingar somhar gjorts över de avreglerade sektorerna och avserdärför att initiera att en sådanöversyn görs. anser att frågor omhuruvida målen med avregleringen ochkonkurrensutsättningen uppnåtts och omkonkurrensutsättningen blivit en belastning eller entillgång för statens budget bör bli besvarade iöversynen. Även frågor om det blivit lättare ellersvårare att nå de transportpolitiska målen, om deanställda upplever att de har fått bättre ellersämre möjligheter att göra ett fullgott arbeteliksom frågan om vad som är bäst för resenären ochgodstransportköparen bör besvaras.Vänsterpartiet anser att regeringen börtillsätta en utredning som utvärderar denavreglering som ägt rum inom järnvägstrafiken samtav SJ:s bolagisering i enlighet med vad som anförtsovan (yrkande 2). anser att inga nyaspårsträckor skall konkurrensutsättas innanutvärderingen är färdig (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionsförslagen om en utvärderingav avregleringen inom järnvägssektorn vill utskottetanföra att regeringen tillkallat ensärskild utredare som skall, utifrån deutvärderingar som gjorts av regelreformeringar inomtele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- ochjärnvägsmarknaden, utvärdera de långsiktigaeffekterna för konsumenterna, näringslivet,arbetsmarknaden och samhällsekonomin (dir.2003:151). Utredaren skall även, utifrån degenomförda utvärderingarna, föreslå de åtgärder somkan behövas för att ytterligare förbättramarknadernas funktion. Utredaren skall redovisa sittuppdrag senast den 1 november 2004.Utskottet ser positivt på att regeringen initieratutredningen om en utvärdering av genomfördaavregleringar. Det är viktigt att effekterna avgenomförda avregleringar fortlöpande följs upp. Deolika marknaderna har olika karakteristika, problemoch förutsättningar. Utvecklingen på detinternationella planet ser vidare olika ut för olikasektorer. Det kan därför vara svårt att dragenerella slutsatser om avregleringens effekter.Att kunna ge statsmakterna en samlad bild aveffekterna på de avreglerade marknaderna tordedärför kunna bli en värdefull vägledning för enomsorgsfull planering av hur avregleringarfortsättningsvis bör genomföras.Mot bakgrund av att regeringen tillkallat enutredning om en utvärdering av genomfördaavregleringar i enlighet med vad som efterfrågas imotionen blir därmed syftet med motionentillgodosett. Motion 2003/04:T498 yrkande 2 (v)avstyrks följaktligen.Utskottet anser att resultatet av utvärderingenbör avvaktas innan utskottet kan ta ställning tillmotionens yrkande 3. Således avstyrks motion2003/04:T498 yrkande 3 (v).Ägarstrategi för tågtrafikenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen bl.a.med hänvisning till pågående beredningsarbeteinom Regeringskansliet.Jämför reservationerna 8 (v) och 9 (c).MotionsförslagI motion 2002/03:T466 av m.fl. (c)anförs att regeringen bör ta konsekvenserna avägardirektiven till och antingen säljaföretaget eller ge direktiv som gör att företagettar samhällsansvar. Resonemanget är i stora styckenanalogt på SJ där prispolitiken hämmar en godresandeutveckling, detta oavsett eventuellaförändringar av banavgifter och ökade kostnader förandra transportslag. Motionärerna föreslår enöversyn av SJ:s och isyfte att tydliggöra företagens samhällsansvar(yrkande 12).I motion 2003/04:T401 av () anförsatt den avreglerade tågtrafiken, bolagisering, högaavkastningskrav osv. är på god väg att förstöra deresandes tilltro till tågtrafiken som ett alternativtill andra färdsätt, t.ex. den privata bilen, flygoch långfärdsbussar.Huvudprincipen måste vara att tågen skall stannavid järnvägsstationer där det finns resande som villstiga på eller kliva av tåget (yrkande 1). Vidareskall SJ, som ett samhällsägt företag, ha endemokratiskt prioriterad ägarstrategi somprioriterar verksamhetens samhällsnytta ochmedborgarnas behov och i samarbete med andrabedriver verksamheten utifrån de resandes behov ihela landet (yrkande 2). Alla samhällsägda företagskall drivas på ett effektivt sätt och med rimligavkastning, men detta får inte motverka företagensegentliga verksamhet (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeNär utskottet senast behandlade en motion om i budgetbetänkandethösten 2001 (bet. 2001/02:TU1) anfördes bl.a. attsyftet med bolagiseringen av affärsverket SJ /01 var att skapa effektiva ochlönsamma järnvägsföretag som kan konkurrera på sammavillkor som övriga intressenter på marknaden och somkan garantera att kunderna får en bra och prisvärdservice.SJ AB agerar på affärsmässiga villkor på enkonkurrensutsatt marknad och finansieras inte avskattebetalarna utan genom kundernas köp avtransporter. Att besluta om tjänsteutbud ochprissättning ligger helt inom svarar förgodstransporter över hela landet och har en uttaladmålsättning att under affärsmässiga förutsättningarbidra till att andelen gods som transporteras påjärnväg ökar. agerar på en avregleradmarknad för godstransporter, där kunderna kanförhandla med andra operatörer i syfte attåstadkomma effektiva och prisvärda transporter.Utskottet vill med anledning av motionerna ocksåpeka på vad statsrådet i svar påinterpellation 2003/04:379 om ägarstrategi förtågtrafiken anförde . Statsrådethänvisade bl.a. till att bakom beslut omatt bolagisera SJ fanns behovet av att skapa etteffektivt och lönsamt järnvägsföretag som kundekonkurrera på lika villkor med övriga operatörer påmarknaden och som kunde garantera kunden en bra ochprisvärd service. SJ:s primära uppgift, somriksdagen har formulerat den, är inte att ta ettsärskilt ansvar för trafiken i vissa regioner.Enligt statsrådet kan och skall inte regeringenpåverka järnvägsföretagens kommersiella verksamhetoch detaljstyra deras tidtabeller. Däremot vilar detpå Rikstrafiken och på trafikhuvudmännen att svaraför att persontrafikförsörjningen lever upp tillangelägna behov runtom i vårt land. Detta kan skegenom en samlad bedömning av vilket trafikslag somanses mest effektivt utifrån de förutsättningar somfinns i den aktuella regionen.Utskottet kan instämma i statsrådets slutsatseratt en angelägen uppgift inom transportpolitiken äratt se till att vi får en god och effektivtrafikförsörjning i hela landet, där järnvägen harsin givna roll. Utskottet ser därför positivt på attregeringens avsikt är att se till att deinvesteringar i infrastruktur som gjorts och somkommer att göras leder fram till ett effektivt ochprisvärt utnyttjande av järnvägen för både person-och godstrafik.Utskottet vill också anföra att den särskildeutredaren som tillkallats för att göra en bredöversyn av organisationen och lagstiftningen inomjärnvägssektorn (dir. 2001:48) har itilläggsdirektiv (dir. 2002:128) haft i uppdrag attäven föreslå en lämplig form för att främjagodstransporter på järnväg där sådana avgodstågsoperatörer inte har bedömts vara möjliga attupprätthålla på kommersiella grunder. Beredning avärendet pågår inom och enproposition kan förväntas överlämnas till riksdagenunder kommande riksmöte.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna2002/03:T466 yrkande 12 (c) och 2003/04:T401yrkandena 1-3 (v).Reservationer1. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.2.3. Persontrafikens reglering, punkt 2 (m, fp,kd, c)4.av (), (), JohnnyGylling (kd), (), RunarPatriksson (fp), () och BjörnHamilton (m).Vi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna2002/03:T298 yrkande 13 av m.fl.(fp),2002/03:T321 yrkande 12 av . (m),2002/03:T438 av (),2002/03:T462 yrkande 16 av m.fl.(kd),2003/04:T231 yrkande 2 av ochErik (båda fp),2003/04:T430 yrkande 2 av (),2003/04:T496 yrkandena 1 och 2 av (båda c),2003/04:T530 yrkande 11 av . (m),2003/04:T560 yrkande 11 av m.fl.(kd),2003/04:T562 yrkande 15 av m.fl.(fp) och2003/04:T564 yrkande 31 av m.fl.(c) ochavslår motion2002/03:T301 av ().StällningstagandeDagens tågtrafik i förknippas med storabrister. Avregleringen har bara genomförts delvis.Vi anser att en fortsatt avreglering avjärnvägstrafiken medför stora fördelar. Konkurrensgynnar kunder och sektorns modernisering ochattraktionskraft. Viktigt är också attavregleringarna inte leder till problem förresenärerna. Det ligger i allas intresse attavregleringen lyckas. Detta kommer att ledatill fler operatörer och lägre priser.När det gäller upphandling av tågtrafik i Sverigeråder den märkliga regeln att upphandling endastsker av olönsamma tågsträckor. har, trotsavregleringen, fortfarande monopol på de sträckorsom trafikeras av störst antal människor.Trafikeringsrätten ger den unika rätten att imonopolställning, och utan några skyldigheter,bedriva persontrafik på de sträckor och tider mansjälv väljer.Vi anser att samtliga järnvägssträckor måstekonkurrensutsättas fullt ut på likvärdiga villkormellan olika operatörer. SJ:s ensamrätt atttrafikera bör avskaffas . Viutgår därför ifrån att den utveckling avkonkurrensen inom persontrafiken som regeringengenom låtit utreda innebär attflera aktörer än ges möjlighet att konkurreraom trafiken även på lönsamma sträckor.1. Banavgifter, punkt 4 (m)2.av (), ()och ().Vi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna2002/03:T321 yrkande 11 av . (m),2003/04:T530 yrkande 10 av . (m) ochavslår motion2003/04:T430 yrkande 3 av ().StällningstagandeModerata samlingspartiet vill framhålla attbanavgifterna ursprungligen var tänkta som enkostnad avsedd att täcka underhållskostnaderna. År1997 beslutade att avgifterna skullesänkas, och viss trafik befriades helt från dessaavgifter. Avsikten med förändringen var att stärkajärnvägens konkurrenskraft. täckerstaten en stor del av kostnaderna för underhåll avjärnvägen med budgetmedel.Moderata samlingspartiet anser att det är viktigtatt drifts- och underhållskostnaderna påjärnvägsområdet i ökande grad täcks avtrafikavgifter.1. Konkurrensneutral lok- och vagnpool m.m.,punkt 8 (m)2.av (), ()och ().Vi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3.