bet · GR01MJU14 · 2004-04-20 00:00:00 — En journal skall föras över samtliga djur ochinnehålla uppgifter om djurens identitet, skador eller sjukdomsfall,dödsfall och om möjligt dödsorsaken samt noteringar från tillsynsmyndigheteroch uppgifter om den veterinär som bedriver den veterinärmedicinskarådgivning som verksamheten föranleder. Journalen skall bevaras . I föreskrifterna finns även bestämmelser om skötseln av djuren.Bland annat anges att djuren skall ha möjlighet att röra sigfritt i inhägnader, voljärer eller bassänger eller genom frigång i manegen.För elefanter får dock möjligheten att röra sig fritt ersättas med dagligpromenad. När det gäller sjölejon anges bl.a. att de skall ha en landytasom minst är så stor att samtliga djur kan ligga på den och enbassäng som innehåller vatten, har ett vattendjup om0,och är försedd med en ramp eller en trappa. Utskottet har vidareerfarit att i en skrivelse till år2001 har föreslagit vissa ändringar i djurskyddsförordningen. När detgäller bestämmelserna om djurhållning på cirkus föreslår verket ändringari djurskyddsförordningen som skulle innebära att elefanter, antiloper,vilda oxdjur, valar och sjölejon inte längre får visas på cirkus. Utskottethar erfarit att regeringen bedömer att nya ändringar av bestämmelsernainte bör ske innan en utvärdering har skett av de bestämmelser som införts.En bedömning av behovet av ytterligare förändringar bör enligt regeringensmening ske mot bakgrund av en sådan analys och med hänsyn tagen till denvetenskapliga dokumentation som finns om de aktuella djurslagens behov.Regeringen har därför låtit utvärdera djurhållningen vad gäller de djurslagsom föreslås omfattas av förbudet. Detta uppdrag redovisades i december2003, och rapporten bereds i . Utskottetanser mot bakgrund härav att inte nu bör vidta några åtgärder.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 2002/03:MJ252 (fp)yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ287 (m), 2002/03:MJ439 (v) yrkandena 1 och2, 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 33, 2003/04:MJ251 (fp) yrkandena 1 och2.Djurskyddslagens och djurskyddsförordningens föreskrifter ochmyndighetsföreskrifter om hur djur skall hållas och skötas på ett bra sättgällernaturligtvis även djurparksdjur. Djurparkerna omfattas dessutom avmyndigheternas djurskyddstillsyn, och en anläggning för offentlig förevisningav djur får inte tas i bruk innan den godkänts. EG-direktivet (99/22/EG)om hållande av vilda djur i djurparker och artskyddsförordningen (1998:179)är andra regelverk som reglerar djurskyddet i djurparkerna. Ytterligarekrav som uppställs är att djurparken deltar i forskning som leder tillatt arternas bevarande främjas eller i utbildning som ger relevantakunskaper om bevarande eller i informationsutbyte med avseende på arternasbevarande eller, i förekommande fall, i uppfödning i fångenskap,återinplantering och återinförande av arter till ett liv i vilt tillstånd.Utskottet har vidare bekant att dessutom harinterna regelverk som gagnar bevarande och djurskydd. Djurparkerna kombineraroftast bevarandearbete med offentlig förevisning och därmed spridande avinformation och kunskap om såväl husdjur som vilda djur. När det gällerkravet på strängare djurskydd i djurparkerna vill utskottet framhålla attsärskilda myndighetsföreskrifter för djurhållning i djurparker trädde ikraft så sent som (SJVFS 2003:77). De tidigarebestämmelserna täckte inte in alla djurslag, vilket inneburit problem närdjurparker och andra liknande anläggningar vill visa djurarter som intefunnits med. Exempelvis har lantbrukets djur och flera vilda djurartersaknats i författningen. Ändringarna av bestämmelserna innebär enmodernisering med bl.a. måttangivelser för varje arts djurutrymme. Författningeninnehåller dessutom krav för hur utrymmena skall utformas t.ex. medklättermöjligheter, grävmöjligheter, högt placerade liggplatser m.m. Denaktuella författningen innehåller föreskrifter om krav som måste uppfyllasför att en djurpark eller liknande anläggning skall bli godkänd föroffentlig förevisning av djur. Föreskrifterna gäller för alla som visardjur offentligt på samma plats i , . Den nyaförfattningen innehåller bl.a. kapitel med specifika krav på mått ochmiljöberikning för varje djurart. Nästan alla djurarter kan bestämmas inågon av djurkategorierna. Utskottet har erfarit att uppdateringen avförfattningen har skett i samråd med en referensgrupp där ävenbranschorganisationer har ingått. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2002/03:MJ341 (fp) yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ414 (v) yrkandena 1 och2, 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 34 och 2003/04:MJ252 (fp) yrkandena 1 och2 i den mån dessa inte är tillgodosedda med det anförda.Som utskottet redogjort för ovan stadgar EG:s direktiv /22/EG omhållande av vilda djur i djurparker att en djurpark måste bedriva forskning,undervisning eller bevarande av biologisk mångfald. Djurparkernakontrolleras regelbundet beträffande gällande djurskyddsregler och EU:sartskydd och djurparksdirektiv. Djurparkerna har således förändrat sinverksamhet från att nästan enbart visa djur till att arbeta med bevarandeav biologisk mångfald och att sprida kunskap och information om djur.Sedan 1960-talet har djurparkernas antal projekt med forskning och bevarandeav biologisk mångfald stigit från några få till att bestå av ett150-tal. Som en följd av att djurparkerna förändrat sin verksamhetklassificeras de numera som svensk kultur, vilket medfört lägre moms påinträde. Utskottet konstaterar att utvecklingen av verksamheten i våradjurparker har varit omfattande och skett i en positiv riktning. Utskottetanser dock inte att bör vidta några åtgärder med anledning avmotionerna 2002/03:MJ341 (fp) yrkande 3 och 2003/04:MJ252 (fp) yrkande 3.Utskottet instämmer till fullo i den ståndpunkt som intar i EUatt tjurfäktning inte är förenligt med principerna för ett gott djurskydd.Utskottet är emellertid införstått med att tjurfäktningen i vissa länderutgör en nationell sedvana, vilket enligt EG-fördraget måsterespektera. Enligt () tar Sverigedock upp frågan i mera informella sammanhang. Med hänvisning till denredovisade svenska ståndpunkten i EU och till regeringens ambition attaktualisera frågan anser utskottet att motion 2003/04:MJ367 (kd) yrkande16 inte bör föranleda något uttalande från sida. Utskottetavstyrker därför motionen.Den 1 juli 2003 trädde myndighetsföreskrifter (SJVFS 2003:29) om användningav djur vid film-, video- eller TV-inspelning och föreställning ellerannan förevisning som anordnas för allmänheten i kraft. Bestämmelsernainnehåller regler om villkor för hållande av djur vid angivna tillfällen.Föreskrifterna gäller inte vid dokumentär inspelning eller förevisning.Av föreskrifterna framgår bl.a. att djuren före första inspelningen,föreställningen eller annan förevisning skall ha genomgått veterinärbesiktning.Djurutrymmen skall finnas iordningställda innan djuren kommer till platsenför arrangemanget. Inga djur får drogas, utsättas för skaderisk, fara,smärta eller utsättas för onödig stress inför eller under inspelningen,föreställningen eller annan förevisning. Om ammunition, sprängmedel ellerandra effekter skall användas i närheten av djuren måste ljud- ochljusstyrkan reduceras till en sådan nivå att de inte förorsakar djuren lidande.Ett djur får aldrig tvingas utföra handlingar som det inte har fysiologiskaoch träningsmässiga förutsättningar för. De redovisade reglerna innebärenligt utskottets förmenande att motionerna 2002/03:MJ458 (v) och2002/03:MJ462 (s) yrkande 1 får anses vara tillgodosedda. Utskottet avstyrkerdärför motionerna i berörda delar.I myndighetsföreskrifterna finns bestämmelser om tävlingsverksamhet meddjur och hur djur får tränas (SJVFS 2000:23). Vid hundkapplöpningar fåren hund starta vid tävling tidigast . Träning påbana efter mekanisk harattrapp får påbörjas tidigast vid 12 månaders ålder.En hund får starta i högst tre tävlingslopp inom en fjortondagarsperiod.Under samma tävlingsdag får en hund starta i endast ett tävlingslopp. Enhund som har startat i en tävling skall efter tävlingen ges minst tvåtränings- och tävlingsfria dagar. Enligt föreskrifterna skall en veterinärmedverka i princip vid alla offentliga tävlingar. Undantag kan göras vidhundkapplöpning på rakbana så att veterinären endast behöver besiktigahundarna och tävlingsbanan före tävlingen. Utskottet anser mot bakgrundhärav att inte bör vidta några åtgärder med anledning av motion2002/03:MJ462 (s) yrkande 2.Med hänvisning till vad utskottet anfört om djurskyddet i nöjesbranschenavstyrker utskottet också motion 2002/03:MJ373 (s).Djur i pornografiska sammanhangUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre yrkanden (s, kd, mp) i vilka användningen av djuri pornografiska sammanhang tas upp. Utskottet hänvisar härvid huvudsakligentill vad justitieministern anfört i om att frågan ägnasuppmärksamhet.Jämför reservationerna 25 (kd) och 26 (mp).MotionernaI några motioner framhåller motionärerna att användning av djur ipornografiska sammanhang är en grov kränkning av djuren. De kräver därför ettuttryckligt förbud mot denna företeelse. Yrkandena återfinns i motionerna2002/03:MJ479 (s) och 2002/03:MJ490 (mp) yrkande 36. I motion 2003/04:MJ367(kd) yrkande 17 efterfrågar motionärerna ett förslag till ändring avbrottsbalken så att tidelag förbjuds.Utskottets ställningstagandeNär det gäller användning av djur i pornografiska sammanhang vill utskottetinledningsvis hänvisa till bestämmelserna i djurskyddslagen om att djurskall skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. I återfinnsdessutom straffbestämmelser för djurplågeri, dvs. att någon uppsåtligeneller av grov oaktsamhet, genom misshandel, överansträngning eller vanvårdeller på annat sätt, otillbörligen utsätter djur för lidande. Straffet ärböter eller fängelse i högst . Det är således förbjudetatt utsätta djur för lidande och att plåga dem oavsett hur det sker.Justitieministern har i ett interpellationssvar framhållit attdjurpornografi som sprids via Internet eller i filmer i vissa fall ärförbjudet som olaga våldsskildring. Den som skildrar eller sprider sådanpornografi kan dömas till böter eller fängelse i upp till två år.Justitieministern påpekar dessutom att tillgången till djurpornografi begränsasgenom myndighetsingripanden när pornografin är straffbar och att detdärutöver råder en självsanering. Frågan om det behövs och bör vidtasytterligare åtgärder för att begränsa tillgången till djurpornografisktmaterial är enligt justitieministern komplicerad att besvara, eftersomsådana åtgärder måste vägas mot våra grundlagsfästa bestämmelser omtryckfrihet och yttrandefrihet. När det gäller de brottsbekämpandemyndigheternashandläggning av brott mot djurskyddslagstiftningen förutsätter justitieministernatt dessa brott utreds och lagförs på samma sätt som andra brott. Hanpåpekar också att polisen fortlöpande arbetar med att stärka och effektiviserasin verksamhet när det gäller att bekämpa alla typer av brott. Justitieministernanser sig inte se något behov av lagstiftningsåtgärdermen säger sig följa frågan (svar på interpellation 2003/04:252). Utskottetförutsätter att den uppmärksamhet regeringen ägnar åt frågan vid behovkommer att leda till de åtgärder som bedöms lämpliga. Utskottet anserdärmed att det inte är nödvändigt att beslutar om etttillkännagivande till regeringen vilket föreslås i motionerna 2002/03:MJ479 (s),2002/03:MJ490 (mp) yrkande 36 och 2003/04:MJ367 (kd) yrkande 17. Utskottetavstyrker därför motionerna i berörda delar.Exotiska sällskapsdjurUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett yrkande (m) om förbud för privatpersoner attimportera giftiga ormar och två yrkanden (mp) om bl.a. förbud mot att hållaexotiska djur.MotionernaI motion 2003/04:MJ202 (m) förespråkar motionären förbud för privatpersoneratt importera giftiga ormar. Motionären påpekar att man i medier har kunnatläsa om ökad import och att giftormar kommer lösa. Motionären hävdar attdet förekommit att det varit svårt att få tag i motgift om en sådan ormbitit någon. bör enligt motion 2002/03:MJ309 (mp) begära attregeringen utreder vilka problem som kan uppstå med exotiska djur somsällskapsdjur och föreslår åtgärder för att komma till rätta med dessaproblem. Enligt motion 2003/04:MJ317 (mp) bör allt hållande av exotiskadjur förbjudas.Utskottets ställningstagandeFör införsel av bl.a. reptiler från land inom EU och gäller bl.a.att importören skall vara registrerad hos ansvarig myndighet. Anmälanskall ske till tullmyndighet respektive gränskontrollveterinär, ochinförseln får ske under förutsättning att djuret är uppfött i fångenskap.När det gäller införsel av bl.a. reptiler från land utanför EU skallsändningen åtföljas av en försäkran utfärdad av exportören som intygar attdjuren kommer ifrån en anläggning där djuren vid tiden för avsändandetvar kliniskt friska samt att djuren är uppfödda i fångenskap (SJVFS1996:24). Vissa arter omfattas av särskilda bestämmelser enligt CITES(konventionen om internationell handel som reglerar handeln med utrotningshotadearter från naturvårdssynpunkt) eller artskyddsförordningen. Regeringenfår enligt 9 kap. 11 § föreskriva att vissa djur inte utansärskilt tillstånd av kommunen får hållas inom områden med detaljplaneller områdesbestämmelser, om sådana föreskrifter behövs för att hindraatt olägenheter för människors hälsa uppstår. I förordning (1998:899) ommiljöfarlig verksamhet och hälsoskydd anges i 39 § att en kommun fårföreskriva att bl.a. orm inte får hållas inom område med detaljplan ellerområdesbestämmelser utan särskilt tillstånd av den kommunala miljönämnden.Ett sådant tillstånd får förenas med särskilda villkor. Många kommunerhar i sina lokala hälsoskyddsföreskrifter dessutom bestämmelser omtillståndskrav beträffande hållande av orm. Enligt uppgift har Jordbruksverkettidigare bedömt att de flesta giftormar i privat ägo stammar från avelinom landet och inte från införsel. Utskottet avstyrker med hänvisningtill det anförda motion 2003/04:MJ202 (m).Den 1 juli 2002 trädde en ändring av 4 § djurskyddslagen i kraft, vilkeninnebär att alla djur omfattas av bestämmelsen att de skall hållas ochskötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar derashälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Bestämmelser om atthålla, föda upp och försälja djur avsedda för sällskap och hobby finns iDjurskyddsmyndighetens föreskrifter (SJVFS 2003:24). Bland annat angesatt viltfångade djur inte får hållas, förmedlas eller säljas för sällskapoch hobby. Det är inte heller tillåtet att hålla, förmedla eller säljaapor, rovdjur eller rovfåglar. I föreskrifterna finns dessutom bestämmelserom utbildningskrav för den som driver handel med sällskapsdjur och omskyldighet för den som säljer sällskapsdjur att lämna information omdjurets skötsel. Enligt bestämmelserna skall ett förvaringsutrymme försällskapsdjur vara tillräckligt stort för att möjliggöra de rörelser ochden motion som varje djur behöver. Det skall också innehålla en inredningsom aktiverar djuret och medger de klättermöjligheter, grävmöjligheter,viloplatser, gömställen, bad-, sim- eller dykmöjligheter som varje djurartbehöver för att kunna utöva sitt naturliga beteende. Om ett djur harsärskilda krav på klimat, som temperatur och luftfuktighet, skall dettatillgodoses. Djur som har behov av att vara tillsammans med andra djurskall hållas och skötas på ett sätt som tillgodoser dessa behov. Detanförda innebär enligt utskottet att inte bör vidta några åtgärdermed anledning av motionerna 2002/03:MJ309 (mp) och 2003/04:MJ317 (mp).Motionerna avstyrks.Xenotransplantationer, grytjakt och övriga djurskyddsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (mp) vilka bl.a. behandlar djurrasermed genetiskt betingade defekter och djur som behandlats med hormon ellerantibiotika i tillväxtfrämjande syfte. Dessutom avstyrker utskottet ettyrkande (kd) om lidande för genetiskt modifierade djur samt ett yrkande(kd) om att förädlingsstöd bör kunna beviljas sådana företag som utvecklarprodukter vars värde består i att djurskyddshänsyn tagits. Därutöveravstyrker utskottet ett yrkande (kd) om djurskydd vid s.k. xenotransplantation.Utskottet avstyrker vidare två yrkanden (s, fp) om grytjakt och slutligenett yrkande (m) om att förkorta hanteringstiderna vid import av försöksdjur.Jämför reservationerna 27 (fp, kd), 28 (v, mp), 29 (kd) och 30 (mp).MotionernaI motion 2002/03:MJ490 (mp) förespråkas import av djur som är genmanipuleradeeller har behandlats med tillväxthormon eller antibiotika i tillväxtsyfte(yrkande 21). Dessutom anser motionärerna att det är fel att avla djur pådet sätt som skett med rasen Belgisk blå. Benen orkar knappast bära djuretskroppstyngd, och kon kan inte ens föda sina kalvar på naturlig väg utanmåste förlösas med kejsarsnitt. Dessa och andra raser med genetisktbetingade defekter samt många högproduktionsavlade höns och kycklingar somhar ständig växtvärk skall enligt motionen inte få användas i (yrkande 22).Ett förslag som framförs i motion 2003/04:MJ367 (kd) är att medgeförädlingsstöd till företag som vill utveckla produkter vars värde delvisbestår i att särskilda djurskyddshänsyn tagits (yrkande 1). Motionärernaanser dessutom att regeringen bör återkomma med förslag till ändringar idjurskyddslagen i syfte att förbjuda sådana genetiska modifieringar sommedför lidande för djuret, underminerar dess möjligheter till naturligtbeteende eller medför nedsatt välbefinnande (yrkande 7). Den medicinskavetenskapens framsteg har enligt motionärerna väckt förhoppningar om attdet skall vara möjligt att föda upp djur med mänskliga organ,som vid behov skall kunna transplanteras till behövande människor. Detär viktigt att de etiska ramarna för denna s.k. xenotransplantationdiskuteras och blir föremål för politiska beslut (yrkande 15).Det krävs importtillstånd för de flesta försöksdjur påpekas det i motion2003/04:MJ204 (m). Vid sådan import skall djuren undersökas av engränsveterinär vid den gränskontrollstation som finns i anslutning tillflygplatsen. Importören skall därför avisera gränsveterinären om djurensankomst minst i förväg. Djuren kommer först till ett tillfälligtställe och förs sedan till gränskontrollstationen. När gränsveterinärengivit klartecken klarerar ärendet och djuret kan lämnas ut. Demånga transporterna från lagret till gränskontrollstationen och tillbakaförlänger hanteringstiden. Eftersom detta ofta kan bli plågsamt för djurenmåste det till en förenkling för att minska antalet transporter förförsöksdjur. Motionären anser därför att regeringen måste vidta åtgärderför att förenkla och förkorta hanteringstiden vid import av försöksdjur.I två motioner föreslås att grytjakt förbjuds med hänvisning till attföreteelsen är oetisk från djurskyddssynpunkt. Dessa är motionerna2003/04:MJ273 (s) yrkande 3 och 2003/04:MJ372 (fp).Utskottets ställningstagandeInom EU är det enligt direktiv /22/EEG om förbud mot användning av vissaämnen med hormonell och tyreostatisk verkan förbjudet att ge djur hormonerför att få dem att växa fortare. Enligt EU:s nya förordning 1831/2003 omfodertillsatser, som antogs , skall användningen avantibiotika i foder fasas ut och vara förbjuden från den 1 januari 2006.Det är dock tillåtet att från land utanför EU importera djur som behandlatsmed antibiotika i tillväxtfrämjande syfte förutsatt att preparaten ärgodkända i EU. Däremot är det förbjudet att importera djur och produkterfrån djur som behandlats med hormoner i tillväxtfrämjande syfte. InomSverige är det enligt 29 § djurskyddsförordningen förbjudet att bedrivaavel med en sådan inriktning att den kan medföra lidande för djuren.Statens jordbruksverk har meddelat närmare föreskrifter om djurskyddskravvid avelsarbete (SJVFS 1999:106), där det bl.a. framgår att nötkreatur,svin, hästar, får och getter som nedärver defekter inte får användas förreproduktion. En förteckning över vilka defekter som avses finns som bilagatill föreskriften. I denna bilaga ingår bl.a. muskelhypertrofi, dvs. abnormmuskelansättning, vilket bl.a. kännetecknar rasen Belgisk blå. Renrasigaavelsdjur av nötkreatur, svin, får och getter som godkänts för avel i ettannat land inom EU får dock även användas i . har ingenmöjlighet att förbjuda import av djur med genetiskt betingade defekter.Utskottet avstyrker med det anförda motion 2002/03:MJ490 (mp) yrkandena21 och 22.När det gäller genetisk modifiering av djur vill utskottet påpeka attsådan modifiering sker i endast i syfte att utgöra modeller förhumana sjukdomar för forskningen. Det förekommer således inte ilivsmedelsproduktionen. Djurförsöksetiska utredningen lämnade i december 2003sitt betänkande Etisk prövning av djurförsök - genteknik och bioteknik pådjur (SOU 2003:107). I betänkandet föreslås att djurskyddslagen ändras såatt djur som till följd av sin genetiska konstitution föds med eller undersin livstid utvecklar olika typer av defekter, skador, sjukdomar ellersjukdomssymptom inte skall utsättas för ett onödigt lidande. Den föreslagnaändringen innebär att det av bestämmelserna skall framgå att framställningav försöksdjur och avel med försöksdjur med förändrad arvsmassa eller medsådan inriktning att den kan medföra lidande eller obehag för djuren skallgodkännas av en djurförsöksetisk nämnd innan framställningen eller avelnpåbörjas. Utskottet har erfarit att betänkandet bereds i Regeringskansliet.Denna beredning bör inte föregripas av ett riksdagsuttalande, varförmotion 2003/04:MJ367 (kd) yrkande 7 avstyrks.Miljö- och landsbygdsprogrammen omfattar stöd till miljöbefrämjande ochlandsbygdsutvecklande åtgärder och kan beviljas till enskilda, näringsidkareoch föreningar på landsbygden. Programmen omfattar 25 olika stöd, bl.a.förbättrad bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter även kallatförädlingsstöd. Förädlingsstöd ges till de företag som arbetar medlivsmedelsförädling. Stödet är inriktat på i huvudsak två områden: utvecklingav högförädlade livsmedel av god kvalitet genom investeringar som avsernya produkter/produktionsprocesser och nya marknader samt småskaliglivsmedelsförädling som främjar mångfalden av näringslivet på landsbygdenoch som bidrar till en stärkt konkurrensförmåga för jordbruksföretagen.För att erhålla stöd krävs bl.a. att företaget som söker är ekonomisktbärkraftigt och att minimikraven för miljö, djurskydd och livsmedelshygienär uppfyllda. Det förslag som framförs i motion 2003/04:MJ367 (kd) yrkande1 om förädlingsstöd till företag som vill utveckla produkter vars värdedelvis består i att särskilda djurskyddshänsyn tagits har även framförtsi betänkande Kännande varelser eller okänsligavaror? (SOU 2003:6). Betänkandet bereds i . Utskottetanser att bör avvakta beredningen innan några åtgärder vidtas.Motionen avstyrks.Transplantation av vävnad från djur till människa benämns xenotransplantation.Frågor om djurskyddet vid transplantation av det här slaget har närmarebelysts i betänkandet Från en art till en annan - transplantation fråndjur till människa (SOU 1999:120). Utredningen framhåller bl.a. attxenotransplantation måste utföras inom ramen för gällande djurskyddslagstiftningoch att det måste säkerställas att det i varje särskilt fall prövas omlagens krav verkligen uppfylls. Utredningen anser att det genom miljöberikandeåtgärder bör skapas en djurmiljö som medger att ursprungsdjuren ochavelsdjuren får en rimlig möjlighet att bete sig naturligt, trots deinskränkningar i den naturliga miljön som de smittskyddsrelaterade kraven påen hög biosäkerhet för med sig. En genmodifiering av ursprungsdjuren ärenligt utredningen acceptabel endast under förutsättning att den intemedför förändringar i djurens beteende eller förändringar som leder tillobehag, smärta eller sjukdom. Det krävs därför enligt utredningen atttillsynen är god och att djuren efter genmodifieringen följs upp avspeciellt utbildad personal. Beredning av utredningens förslag pågår förnärvarande i (). Utskottet förutsätteratt den fortsatta beredningen även omfattar de djurskyddsaspekter sombehandlas i betänkandet.