bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Vidare beskrivs arbetet med vissastyrmedel och verktyg för hållbar utveckling.Slutligen redovisas hur regeringen avser attframdeles följa upp och revidera strategin.Utskottets övervägandenEn svensk strategi för hållbarutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker tre motionsyrkanden(fp, c, mp) om förbättrad integration avhållbar utveckling i alla politikområden,tillsättande av en hållbarhetskommission ochvikten av varje människas delaktighet imiljöarbetet. Utskottet hänvisar till vad somanförs i skrivelsen och till det särskildasamordningskansli för hållbar utveckling somhar inrättats i Statsrådsberedningen.Jämför reservationerna 1 (c), 2 (mp) och 3(fp).SkrivelsenDen svenska strategin för hållbar utveckling grundaspå respekten för kunskap och demokrati. Den syftartill att säkra god miljö och hälsa, ekonomisktillväxt, välfärd och social rättvisa för nu levandeoch kommande generationer.Strategin har tre utgångspunkter. Den förstautgångspunkten är att en hållbar utveckling iSverige endast kan uppnås inom ramen för globalt ochregionalt samarbete. Den internationella agendan förhållbar utveckling bildar startpunkten för dennationella strategin. EU utgör en viktig arena församarbete i syfte att stärka såväl det nationellasom det globala arbetet för en hållbar utveckling.Den andra utgångspunkten är att hållbar utvecklingmåste integreras i alla politikområden. I skrivelsenredovisar regeringen hur denna integration kanfördjupas och utvecklas inom åtta kärnområden. Dentredje utgångspunkten är att ytterligare nationellainsatser krävs för att långsiktigt värna de kritiskaresurser som utgör basen för hållbar utveckling.Till dessa kritiska resurser hör naturresurser,människors hälsa och kompetens samt infrastrukturoch bebyggelse.Fyra strategiska framtidsfrågor kommer att stå ifokus för regeringens politik för hållbar utvecklingunder mandatperioden. Dessa fyra framtidsfrågor ärMiljödriven tillväxt och välfärd, God hälsa -framtidens viktigaste resurs, En samlad politik förhållbart samhällsbyggande samt Barn- ochungdomspolitik för ett åldrande samhälle. Regeringenuttalar sin avsikt att senare återkomma med konkretaförslag inom ramen för de prioriteradeframtidsfrågorna.Hela medverkar i arbetet med attgenomföra den svenska strategin för en hållbarutveckling. För att samordna arbetet,internationellt och nationellt, och för att stärkade strategiska satsningarna, har regeringen därtillinrättat ett särskilt samordningskansli för hållbarutveckling i Statsrådsberedningen.MotionernaI motion 2003/04:MJ64 (mp) framhålls behovet av enväsentligt förbättrad integration av hållbarutveckling inom alla politikområden. Motionärernadelar i grunden de tre utgångspunkterna förregeringens strategi men anser att skrivelsen skullebehöva följas av en mer djuplodande analys avförutsättningarna för en hållbar utveckling utifrånen helhetssyn, vilken i sin tur bör kopplas tillberörda politikområdena. Målkonflikter bör lyftasfram och synliggöras på ett tydligare sätt, ochmotionärerna anser att miljöhänsynen är eftersattoch att integrationen måste förbättras. Vidare börbegreppsparen ekologi och rättvisa och de relateradebegreppsparen minskning och närmande användas och enanpassning ske till de ekologiska ramarna.Nationella etappmål för maximigränser förresursförbrukning och utsläpp i absoluta talbaserade på globala eller regionala hänsyn måste tasfram.Enligt motion 2003/04:MJ66 (fp) finns behov avbättre fokus i politiken för ett hållbart samhälle.Motionärerna anser det bekymmersamt att regeringen iprincip tar med allt, stort som smått, i skrivelsen.Begreppet hållbar utveckling riskerar därmed atttunnas ut. I skrivelsen presenteras inte någraverktyg för att åstadkomma en helhetssyn på hållbarutveckling. En hållbarhetskommission bör därförtillsättas för att analysera de grundläggandefrågorna om hur hindren för en hållbarsamhällsutveckling kan undanröjas och hur konfliktermellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas påbättre sätt än (yrkande 1).Enligt motion 2003/04:MJ67 (c) måste varjemänniskas delaktighet vara drivkraften i Sverigesnationella strategi för hållbar utveckling. Områdenademokrati, företagande och tillväxt samt hälsa ochmiljö måste stå i centrum. Diskussioner om livsstilmåste föras på alla nivåer i samhället, och denhållbara utvecklingen måste finnas levande isamhällsdebatten Regeringen har helt tappat fokusfrån demokrati och underifrånperspektiv (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeI skrivelsen presenteras fyra strategiskaframtidsfrågor som kommer att stå i fokus förregeringens politik för hållbar utveckling undermandatperioden, nämligen Miljödriven tillväxt ochvälfärd, God hälsa - framtidens viktigaste resurs,En samlad politik för hållbart samhällsbyggande samtBarn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle.Av skrivelsen framgår också att regeringen senareskall återkomma med konkreta förslag inom ramen förde prioriterade framtidsfrågorna.Som även framgår av skrivelsen medverkar helaRegeringskansliet i arbetet med att genomföra densvenska strategin för hållbar utveckling. För attsamordna arbetet, internationellt och nationellt,och för att stärka de strategiska satsningarna harregeringen därtill inrättat ettsärskilt samordningskansli för hållbar utveckling iStatsrådsberedningen. Strategin kommer fortlöpandeatt följas upp, varvid det nyinrättade kanslietkommer att ha en samordnande roll. Regeringen avseratt presentera nästa revidering av strategin underår 2006. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /04:MJ64 (mp) och 2003/04:MJ66 (fp)yrkande 1 i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion 2003/04:MJ67 (c) om att enförutsättning för hållbar utveckling är delaktighetav människor, företag, myndigheter, organisationeroch lokala sammanslutningar. Detta har utskottetockså uttalat vid ett flertal tillfällen. Avskrivelsen framgår också att regeringensutgångspunkt är att hållbar utveckling bärs upp avmänniskors arbetskraft, kunskap och kreativitet. Dethållbara samhället genomsyras av demokratiskavärderingar, och medborgarna känner delaktighet ochmöjlighet att påverka samhällsutvecklingen och harvilja och förmåga att ta ansvar för den. Dethållbara samhället är också ett samhälle somlångsiktigt investerar i dess viktigaste resurser -människor och miljö. Det hållbara samhället präglasav god hushållning och effektivt nyttjande avnaturresurserna. Företagen är konkurrenskraftiga ochden ekonomiska tillväxten är god. Med det anfördafinner utskottet syftet med motion 2003/04:MJ67 (c)yrkande 1 i allt väsentligt tillgodosett utan någonvidare åtgärd.Internationellt arbete för hållbarutvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker ett flertalmotionsyrkanden (s, m fp, kd, c) om bl.a.WTO, enprocentsmålet i biståndspolitiken,mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning,skuldavskrivning för de fattigaste länderna,effektivare vattenanvändning och bekämpningav hiv/aids och malaria. Motionerna avstyrksmed hänvisning till vad som anförs iskrivelsen, till tidigareuttalanden i frågorna och till vad regeringenanför i budgetpropositionen för ,utgiftsområde 7.Jämför reservationerna 4 (fp, kd, c), 5 (fp,kd), 6 (fp, kd), 7 (m), 8 (kd), 9 (fp, kd, mp),10 (m), 11 (m), 12 (kd, c), 13 (fp), 14 (kd)och 15 (c).SkrivelsenVärldstoppmötet i innebar attbegreppet hållbar utveckling med dess ekonomiska,sociala och miljömässiga dimensioner blev definitivterkänt som en överordnad princip för FN:s arbete.Därmed stärktes ytterligare arbetet med hållbarutveckling på den globala, regionala och nationellanivån.Som angelägna frågor på den globala dagordningenför svenskt vidkommande framhålls i skrivelsen delsgenomförandet av politiken för en rättvis ochhållbar global utveckling, dels de sakfrågor som äri fokus gällande uppföljningen av , dvs.vatten och sanitet samt energi, boende och hållbarbebyggelse. Regeringen driver även andra frågor,både globalt och genom processer i vårt närområde,t.ex. fattigdomsbekämpning, hållbara konsumtions-och produktionsmönster, inklusive kemikaliefrågan,samt jämställdhet och utbildning. Vidare verkarSverige för ett snabbt återupptagande avförhandlingarna i () fören öppnare internationell handel som omfattar allaoch sker med rättvisa spelregler som åstadkoms genominternationella överenskommelser.Regeringen är aktiv i arbetet med EU:shållbarhetsstrategi och Lissabonprocessen i syfteatt öka samstämmigheten i dem och driver särskiltfrågor om ökad energieffektivitet, miljöteknik ochklimat samt arbetar för att EU skall vara enpådrivande global aktör i arbetet med hållbarutveckling.MotionernaEnprocentsmålet i biståndspolitiken behandlas imotion 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 3. Eftersom det ärmycket viktigt att fortsätter att föregå medgott exempel och avsätter en vid internationelljämförelse hög anslagspost för det internationellabiståndet måste regeringen skyndsamt återgå tillenprocentsmålet. Motionärerna anser att regeringen iEU inte har varit tillräckligt pådrivande för attförbättra och effektivisera det gemensammabiståndet. Det är absolut nödvändigt förutvecklingssamarbetet att hela biståndet genomsyrasav mänskliga rättigheter och att specifika MR-projekt prioriteras (yrkande 4).Fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter ochdemokrati som gemensamt mål i EU för ett globaltsamhälle behandlas i motion 2003/04:MJ66 (fp).Sverige måste återgå till enprocentsmålet ibiståndspolitiken, och biståndet måste stärkademokratiutvecklingen och respekten för mänskligarättigheter, öka människors makt och möjligheterliksom jämställdheten mellan män och kvinnor samtmedverka till en bättre miljö (yrkande 4).Målen för en strategi för hållbar utvecklingbehandlas i motion 2003/04:MJ66 (fp). Den enskiltviktigaste förutsättningen är demokrati även ur ettdjupare perspektiv, inklusive likhet inför lagen,yttrandefrihet, respekt för individens okränkbarhet,människors lika rättigheter och delaktighet isamhället. Skyddet av äganderätten är en annanförutsättning. Därmed följer enligt motionärernaockså det personliga ansvaret att förvalta det manäger för egen del men även för andras framtid.Ytterligare en förutsättning är frihandel som alltidhar visat sig vara viktigast för de allrafattigaste. Grundläggande är att varje generationskall betala sina kostnader. Det personliga ansvaretbetonas, t.ex. konsumentmakt, engagemang ifrivilligorganisationer och vardagsansvar med bl.a.sopsortering. Genom olika styrmedel som omfattarbåde lagstiftning och ekonomiska verktyg kan enpolitik för hållbar tillväxt byggas upp där tillväxtoch bättre miljö samverkar. Regeringen bör arbetaför att global fattigdomsbekämpning, demokrati ochmänskliga rättigheter blir primära mål för EU:sstrategi för hållbar utveckling. Detta kräver attden gemensamma jordbrukspolitiken underordnas dessaområden (yrkande 2).Skuldavskrivningar för de fattigaste ländernabehandlas i motion 2003/04:MJ63 (kd). skallenligt motionärerna vara ett föredöme i detinternationella samfundet och leda den globalaopinionen för skuldavskrivningar (yrkande 6). Ettprogram för snabb fattigdomsutrotning läggs fram imotion 2003/04:MJ65 (m). bör ta initiativtill en total skuldavskrivning för högtskuldsatta låginkomstländer, varav huvuddelen iAfrika. En nystart behövs i biståndsarbetet medfokus på erfarenheter från länder som har lyckatsmed en snabb utveckling. Flera utvecklingsenheterbör upprättas i ett låginkomstland i södra måste utformas i den miljö där det skallverka. Alla flickor och pojkar måste få engrundläggande utbildning. FN och EU måste stödjautvecklingen av en afrikansk säkerhetsordning, ochett system för att garantera mänskliga rättigheteroch demokrati måste byggas upp. Motionärernakonstaterar att inte kan utvecklas utanregional integration (yrkande 1 delvis).I motion 2003/04:MJ63 (kd) tas frågan omteknologiöverföring från västvärlden tillutvecklingsländerna upp. Framtidaenergiinvesteringar och tjänster förenergiöverföring måste i långt större utsträckningvara långsiktigt hållbara och energieffektiva ochsunda och samordnade strategier behövs. Detframhålls som avgörande att energin görs tillgängligför alla, även för dem som bor på landsbygden, ochbehovet av stora investeringar ochteknologitillskott från västvärlden betonas.Samarbete krävs mellan en rad olika aktörer såsombiståndsgivare och mottagare och mellan privataföretag i västvärlden och i utvecklingsländerna.Enligt motionärerna brister resurserna förfinansiering av kostsam infrastruktur. Härvidlag kanEU spela en viktig roll som investerare via detgemensamma EU-biståndet. Detta gäller såvälvattenrening, avlopp och energi somtelekommunikation och transportstrukturer (yrkande1). WTO:s kompetens i miljöfrågor behöverförstärkas, och WTO-systemet som helhet måstegenomsyras av hållbarhetstänkande.Försiktighetsprincipen måste få bättre genomslaginom WTO. I framtida WTO-rundor bör man eftersträvaen dialog om de stödsystem inom t.ex. jordbruks-,fiske- och energiområdena som motverkar en hållbarutveckling. Samarbetet med andra globalaorganisationer, inte minst FN:s miljöprogram ,måste öka, och behöver reformer och merresurser. Bättre balans mellan frihandelsreglernaoch miljömässiga hänsyn får inte innebära förtäcktprotektionism (yrkande 2). Partnerskap med privataföretag för att öka IT-investeringarna i defattigaste länderna föreslås i yrkande 5. Strategiermåste utarbetas, och Sida bör söka samarbete medandra länder, t.ex. inom EU-biståndet och FN-samarbetet, för att gemensamt rikta insatserna ochinvesteringarna. Ett IT-utvecklingsperspektiv börgenomsyra alla nuvarande utvecklingsprogram.Tre motioner tar upp frågan om bekämpning avhiv/aids. Enligt motion 2003/04:MJ63 (kd) skallSverige genom EU arbeta för att öka tillgången påmediciner för bekämpning av hiv/aids, tbc ochmalaria (yrkande 8). I motion 2003/04:MJ65 (m)framhålls att hälsovårdsinsatser måste komma i fokusoch utvecklingen av hiv/aids brytas (yrkande 1delvis). I motion 2003/04:MJ67 (c) anförs att förebyggande hälsoinsatser måsteha en central plats i svenskt bistånd, och specielltyngd måste läggas på målet att bromsa och motverkahivepidemin (yrkande 4).När det gäller effektivare vattenanvändning måsteenligt motion 2003/04:MJ63 (kd) målet att till år2015 halvera antalet människor som inte har tillgångtill tjänligt dricksvatten uppnås främst genom enlångt mer effektiv användning av vattnet, t.ex. attvattenåtgången i konstbevattning minskar med minst30 %. bör vara pådrivande för att måletuppfylls (yrkande 7).Vikten av att fortsatt driva arbetet för en globaltidsplan för införande av alternativ energi betonasi motion 2003/04:MJ67 (c) yrkande 5.Institutionaliserat ekonomiskt, politiskt ochekologiskt samarbete med stater som inte vill ellerkan bli EU-medlemmar efterlyses i motion2003/04:MJ63 (kd). EU måste skapa bästa möjligasamarbetsklimat gentemot de östra grannländerna ocherbjuda institutionaliserat ekonomiskt, politisktoch ekologiskt samarbete med dessa länder, kanske istil med kandidatländernas europaavtal (yrkande 9).Enligt motion 2003/04:MJ451 (s) bör en aktivmiljöpolitik utformas för att främja ungasmöjligheter inom . Politiken börbygga på utökat samarbete vad gäller frivilligaöverenskommelser, lagstiftning och ekonomiskastyrmedel, och den bör syfta till att på bred frontfå till stånd ett ökat samarbete med allaÖstersjöländerna. Utbildning och forskning måsteprioriteras och satsningar göras på både kvinnor ochmän.Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet erinra om vad somuttalades av det sammansatta utrikes-, miljö- ochjordbruksutskottet i samband medriksdagens behandling av regeringens skrivelse omvärldstoppmötet i (skr.2002/03:29, bet. 2002/03:UMJU1, rskr. 2002/03:178).Utskottet konstaterade att termen globalisering harbörjat användas i sammanhang som inte minst avserförändringar på världsekonomins område ochkopplingar mellan detta och frågor rörande demokratioch de mänskliga rättigheterna.Globaliseringsbegreppet används också i andrasammanhang som när det gäller tendenser till nyavärldsomspännande, politiska och sociala värderingarsamt nya kulturella trender. Ett friare utbyte avinformation, idéer och kunskap har - anses det - påavgörande sätt påverkat den globala synen på kultur,ekonomi och politik. Bakomliggande faktorer är bl.a.de senaste årens teknologiska framsteg, exempelvisinom kommunikationsområdet, samt minskadetransportkostnader, friare valuta- ochhandelsrörelser och det öppnare världspolitiskaklimatet som kommit att råda efter det kalla krigetsslut. Globaliseringen är i grunden en positivprocess som, om den utvecklas rätt, kan bidra tillatt förverkliga målen om en rättvisare och tryggarevärld präglad av hållbar utveckling. Globaliseringeninnebär även en rad utmaningar. Utskottet ansåg dockatt globaliseringen inte i sig innebär ett hot utansnarare erbjuder möjligheter för länder som ärberedda att bedriva en utvecklings- ochtillväxtfrämjande politik, att bl.a. bekämpafattigdomen och att verka för hållbar utveckling.Globaliseringen erbjuder möjligheter att uppnåhållbar utveckling, och global samverkan påmiljöområdet och samarbete för att nå en hållbarutveckling för hela världen måste prioriteras.Utskottet hänvisade till vad som uttalades av miljö-och jordbruksutskottet i betänkande 2001/02:MJU16(s. 22), dvs. att grunden för den svenska strateginför hållbar utveckling är det demokratiskastyrelseskicket med dess värderingar. Genomdemokratin kan vi skapa regler och institutioner somfrämjar resurssnåla konsumtions- ochproduktionsmönster. Demokratins institutioner geross de redskap vi behöver för att värna dekollektiva nyttigheter - bl.a. miljö - som utgörgrunden för en hållbar och progressivsamhällsutveckling. En utmaning inför 2000-talet äratt stärka ett demokratiskt samarbete kringhållbarhet inte bara nationellt utan också på deninternationella nivån. Världssamfundet har ettansvar för att värna kunskapsutveckling, miljö ochhälsa. Handel och kapitalflöden måste utformas påett sätt som ger incitament för ett mer långsiktigtagerande bland marknadens aktörer. En global ekonomibör gå hand i hand med en globalhållbarhetsstrategi. Enligt miljö- ochjordbruksutskottet har goda förutsättningaratt fungera som ett föredöme i detta avseende.Förutom att utveckla en egen nationell strategi förhållbar utveckling, anförde utskottet, verkarSverige aktivt för att stärka FN:s arbete medhållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och föratt stärka den internationella miljöförvaltningen.Globaliseringen öppnar nya möjligheter att lösaproblem med orättvisor, ojämlikhet och fattigdomgenom t.ex. ökad medvetenhet om, och respekt för,gemensamma värden som demokrati, mänskligarättigheter och jämställdhet. Miljö- ochjordbruksutskottet välkomnade det omfattande arbetesom det internationella samfundet gjort för kvinnoroch kvinnors rättigheter samt för satsningar på ökadjämställdhet. , konstaterade utskottet,återstår mycket att göra.Hösten 2003 lade fast att målet för densamlade politiken för global utveckling skall varaatt bidra till en rättvis och hållbar globalutveckling (prop. 2002/03:122 Gemensamt ansvar -politik för global utveckling, bet.2003/04:UU3, rskr. 2003/04:111). Vid sidan av dettamål, som gäller för alla politikområden, skall måletför internationella utvecklingssamarbetevara att bidra till att skapa förutsättningar författiga människor att förbättra sina levnadsvillkor.Politiken skall präglas av ett rättighetsperspektiv,vilket innebär att människors rättigheter skallutgöra grund för de åtgärder som vidtas för enrättvis och hållbar utveckling. Politiken skallockså präglas av de fattigas perspektiv, vilketinnebär att fattiga människors behov, intressen ochförutsättningar skall vara utgångspunkt isträvandena mot en rättvis och hållbar utveckling.Människors rättigheter skall utgöra grunden förinsatser inom olika politikområden. Detta innebär enomfattande förstärkning av utvecklingsdimensionen iregeringens samlade politik. Rättighetsperspektivetmedför även fokus på diskriminerade, exkluderade ochmarginaliserade individer och grupper. Somgrundläggande värden betonades demokrati och godsamhällsstyrning, respekt för de mänskligarättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor ochmän.När det gäller frågor om tekniköverföring frånvästvärlden till utvecklingsländerna vill utskottethänvisa till betänkandet - för ennationell kraftsamling på svensk miljöteknik (SOU2004:84). I betänkandet föreslås tillskapandet avett nytt statligt helägt bolag som får ensamordnande roll i en nationell kraftsamling påsvensk miljöteknik. Målet med verksamheten är attSverige skall bli ledande nation inom miljödrivennäringslivsutveckling, miljöteknikexport och hållbarutveckling. Betänkandet bereds i Regeringskansliet.I samband med behandlingen av propositionen omSveriges politik för hållbar utveckling framhöllutrikesutskottet att driver en långtgåendefrihandelsvänlig linje inom EU med syfte atteliminera handelshinder för export tilli-länder. ville starkt markera detangelägna i att den industrialiserade världen intelåter tid gå förlorad när det handlar om attavveckla sina handelshinder. Utvecklingsländerna börges möjlighet att gradvis öppna sina marknadersamtidigt som handelshinder elimineras i snabbaretakt för export till i-landsmarknaderna.Utrikesutskottet ansåg att det finns utrymme attföra en generös politik vad gäller tidsgränser föru-ländernas implementering av avtal ochövergångsregler. konstateradevidare att det av mandatet för WTO-förhandlingarna,som antogs i , framgår attutvecklingsländernas marknadstillträde, särskilttill i-ländernas marknader, skall öka, att internahandelsstörande stöd skall reduceras samt att allaformer av exportstöd skall fasas ut. Avsikten medmandatet är främst att åstadkomma öppna och rättvisaspelregler för världshandeln på jordbruksområdet medu-ländernas intressen i centrum. Utrikesutskottetanförde vidare att det handelsrelateradeutvecklingssamarbetet har hög prioritet i svenskpolitik. Även det samlade internationellahandelsrelaterade biståndet bör öka ocheffektiviseras. Handelsrelaterat stöd är viktigt föratt förbättra utvecklingsländernas fördelar av WTO:sregelsystem, liksom för att öka förtroendet för WTOoch för i-länders utvecklingssträvanden samt för attstärka deras förmåga att driva sina egna intressen.Sverige är en av de främsta givarna i världen avhandelsrelaterat tekniskt bistånd och verkar aktivtför en samordning mellan olika givare som syftartill att leverera samordnat och efterfrågestyrthandelsrelaterat tekniskt bistånd och till attintegrera handelsfrågorna i ländernas egnastrategier för fattigdomsreduktion. Eftersom hållbarutveckling är ett uttalat mål för WTOansåg utrikesutskottet att WTO måste engageras ochge sitt bidrag till det globala arbetet med hållbarutveckling. Detta är nödvändigt för att förtroendetför organisationen skall upprätthållas och för attförståelsen för fördelarna med en öppen handel skallkunna öka. Vad gäller relationen mellan WTO-avtaloch andra internationella avtal villeutrikesutskottet uppmärksamma att EU-länderna vidtoppmötet i fick igenom kravet på attinternationella miljöavtal inte skall underordnasWTO:s handelsavtal utan att avtalen skall varaömsesidigt stödjande. Enligt utrikesutskottetsmening inkluderar detta att åtaganden i ingångnakonventioner på miljöområdet och det sociala områdetinte kan åsidosättas. En hållbar utveckling är redani dag ett uttalat mål för WTO. Regelverket inom WTOliksom multilaterala konventioner på miljöområdetoch det sociala området är viktiga delar av detinternationella regelverk som och EU har attleva upp till. Dessa regler får inte spelas ut motvarandra, utan bör i samverkan användas för attstärka miljöhänsynen, skyddet för de mänskligarättigheterna och frihandeln i världen.Utrikesutskottet ansåg det angeläget att framtidenshandelsregler utformas på ett sätt som bidrar bättre miljö och respekt för de mänskligarättigheterna.I sitt betänkande Vissa utrikeshandelspolitiskafrågor (bet.