bet · GR01MJU5 · 2004-01-01 00:00:00 — Ändringar i lagen (1985:295) om foder, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition2002/03:148 Ändringar i lagen (1985:295) om foder, m.m. Europaparlamentetsoch rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av omhälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användassom livsmedel förutsätter nationell lagstiftning för att kunna verkställasfullt ut. I propositionen föreslås därför ändringar i lagen (1985:295) omfoder och lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m. Härutöver föreslåsvissa ytterligare ändringar i provtagningslagen. Utskottet föreslår attriksdagen antar förslagen.Utskottets förslag till riksdagsbeslutÄndringar i lagen om foder,m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen(1985:295) om foder,2. lag om ändring i lagen (1992:1683) om provtagningpå djur, m.m.Därmed bifaller proposition 2002/03:148.Stockholmden 11 november 2003På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharinaElmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningEuropaparlamentetsoch rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av omhälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användassom livsmedel (ABP-förordningen) är i likhet med andra EG-förordningardirekt tillämplig i medlemsstaterna. För att anpassa den svenska lagstiftningentill ABP-förordningen och för att kunna verkställa förordningen fullt uthar det inom utarbetats förslag till ändringar ilagen (1985:295) om foder och lagen (1992:1683) om provtagning på djur,m.m. I samband härmed föreslogs även vissa ändringar i provtagningslagensom inte har samband med ABP-förordningen, bl.a. en utvidgning avstraffbestämmelserna.Regeringen beslutade att inhämtayttrande från Lagrådet. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Iförhållande till lagrådsremissens förslag har vissa redaktionella ändringargjorts.Propositionens huvudsakliga innehållEuropaparlamentets ochrådets förordning (EG) nr 1774/2002 av om hälsobestämmelserför animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedelförutsätter nationell lagstiftning för att kunna verkställas fullt ut. Ipropositionen föreslås därför ändringar i lagen (1985:295) om foder ochlagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m. Ändringarna i foderlagensyftar till att undvika dubbelregleringen av förbudet att använda kadaversom foder. Det införs vidare ett bemyndigande för regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer att i enlighet med undantagsbestämmelseri EG-förordningen meddela föreskrifter om att djur eller delar av djurfår användas som foder. Ändringarna i provtagningslagen innebär bl.a. attlagens bestämmelser om tillsyn och straff i erforderliga delar skallkomplettera förordningen.Härutöver föreslås i provtagningslagen ettbemyndigande som gör det möjligt att föreskriva om förbud mot användningav anläggningar för djur, om inte anläggningarna uppfyller uppställdakrav på registrering.Vidare föreslås att provtagningslagens straffbestämmelservidgas till att avse överträdelser av föreskrifter om bl.a. märkning ochregistrering av djur. Straffskalan föreslås också ändrad till att omfattaförutom böter även fängelse i högst ett år.Lagändringarna föreslås trädai kraft den 1 januari 2004.Utskottets övervägandenLagändringar föranledda av ABP-förordningenUtskottetsförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag tilllagändringar föranledda av ABP-förordningen.PropositionenABP-förordningenär, i enlighet med artikel 249 i EG-fördraget, direkt tillämplig i allamedlemsstater. För att förordningen skall bli effektiv måste den kompletterasmed materiella bestämmelser om bl.a. sanktioner och tillsyn. Förordningenanger inte heller vilken eller vilka myndigheter som får meddela deföreskrifter, förbud eller förelägganden som behövs. Det förutsätts attallt detta regleras nationellt. De svenska författningar som reglerarsådana frågor som avhandlas i ABP-förordningen är foderlagen ochprovtagningslagen.I foderlagen finns bestämmelser om hanteringen av foder,dvs. varor inbegripet vatten avsedda för utfodring av djur. Foderlagensbestämmelser om tillsyn och sanktioner kompletterar också sådana bestämmelseri EG-förordningar som gäller villkor för eller förbud mot införsel,utförsel, tillverkning, försäljning eller annan överlåtelse, användningeller hantering i övrigt av foder. Regeringen tillkännager i Svenskförfattningssamling vilka EG-förordningar som avses. I foderlagen finnsäven ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer att meddela de ytterligare föreskrifter som behövs som kompletteringav EG-bestämmelserna. Provtagningslagen innehåller bl.a. bestämmelser somavser åtgärder för att förebygga och hindra spridning av smittsammadjursjukdomar och som ger regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer möjlighet att föreskriva och besluta om omhändertagande,bearbetning och hantering i övrigt av djurkadaver och annat animaliskt avfall.Det finns således nationella lagar vars tillämpningsområden sammanfallermed ABP-förordningens. Regeringen anser det vara lämpligt och ändamålsenligtatt genomföra kompletteringen av ABP-förordningen i dessa lagar. Foderlagenstillsyns- och straffbestämmelser kommer att komplettera ABP-förordningengenom att regeringen i tillkännager att ocksåden förordningen skall kompletteras av foderlagen.ABP-förordningenföranleder emellertid vissa ytterligare ändringar i foderlagen. För attundvika en dubbelreglering bör, med ett undantag, foderlagens kadaverförbudtas bort. Foderlagen behöver också kompletteras med bestämmelser som gördet möjligt att besluta om vissa undantag från ABP-förordningen. I defall foderlagen inte är tillämplig, är regeringen av den uppfattningenatt ABP-förordningen bör kompletteras genom att det förs in erforderligabestämmelser i provtagningslagen.Foderlagens kadaverförbud ersätts ihuvudsak av ABP-förordningens förbud mot att som foder använda döda djur,delar av djur eller andra djurprodukter. I foderlagen behålls den del avdet nuvarande kadaverförbudet som inte täcks av ABP-förordningens förbud,nämligen förbudet att använda hela eller delar av vilda djur som foder omdjuret inte har avlivats, slaktats upp och veterinärbesiktigats. Vidareföreslås ett förtydligande av foderlagens hänvisning till de EG-bestämmelsersom kompletteras av lagen. Till uppräkningen av bestämmelser bör enligtenligt regeringen fogas villkor för bortskaffande av foder.Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter somtillåter användning av djur eller delar av djur som foder i vissa fall,trots att djuren eller djurdelarna inte är av sådan beskaffenhet ellerhar behandlats eller bearbetats i enlighet med vad som föreskrivs i ABP-förordningen.Bestämmelserna i provtagningslagen om tillsyn och straffsamt lagens bemyndigande att ta ut avgifter görs tillämpliga påABP-förordningen till den del förordningen faller utanför foderlagenstillämpningsområde. Provtagningslagens bemyndigande som avser hanteringen avdjurkadaver inskränks till att enbart gälla fall då ABP-förordningen inteär tillämplig. I provtagningslagen införs ett nytt bemyndigande som innebäratt föreskrifter får meddelas till komplettering av ABP-förordningen.UtskottetsövervägandenSom regeringen framhåller i propositionen är ABP-förordningen,i enlighet med artikel 249 i EG-fördraget, direkt tillämplig i allamedlemsstater. För att förordningen skall bli effektiv måste den kompletterasmed materiella bestämmelser om bl.a. sanktioner och tillsyn. Förordningenanger inte heller vilken eller vilka myndigheter som får meddela deföreskrifter, förbud eller förelägganden som behövs. Det förutsätts attallt detta regleras nationellt.De svenska författningar som reglerarsådana frågor som avhandlas i ABP-förordningen är foderlagen ochprovtagningslagen. Det finns således nationella lagar vars tillämpningsområdensammanfaller med ABP-förordningens. I likhet med regeringen anser utskottetdet därför vara lämpligt och ändamålsenligt att genomföra kompletteringenav ABP-förordningen i dessa lagar. Som framgår av propositionen föranlederABP-förordningen vissa ytterligare ändringar i foderlagen. För att undvikaen dubbelreglering bör, med ett undantag, foderlagens kadaverförbud tasbort. Foderlagen behöver också kompletteras med bestämmelser som gör detmöjligt att besluta om vissa undantag från ABP-förordningen. I de fallfoderlagen inte är tillämplig bör, som regeringen föreslår, ABP-förordningenkompletteras genom att det förs in erforderliga bestämmelser iprovtagningslagen.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i berördadelar.Övriga ändringar i provtagningslagenUtskottets förslag ikorthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till övriga ändringar iprovtagningslagen.PropositionenEnligt rådets direktiv /74/EG avden om att fastställa miniminormer för skyddet av värphönsskall den behöriga myndigheten registrera anläggningar med minst 350värphöns under ett individuellt nummer med vars hjälp de ägg som släpps utpå marknaden som livsmedel kan spåras (art. 1 och 7). Kommissionen hargenom direktivet 2002/4/EG av om registrering avanläggningar som håller värphöns och som omfattas av rådets direktiv1999/74/EG utarbetat tillämpningsföreskrifter till rådets direktiv. anges vilka uppgifter om anläggningarna som krävsför att registrering skall ske. I tillämpningsföreskrifterna anges ocksåatt medlemsstaterna skall garantera dels att inga anläggningar får fortsättaatt användas om de uppgifter som krävs för registrering inte har lämnats,dels att inga nya anläggningar tas i bruk förrän de har registrerats ochtilldelats ett särskiljande nummer. Bestämmelsen innebär således ett förbudmot användning av anläggningar som inte uppfyller direktivets krav påregistrering. Det bemyndigande som ges i provtagningslagen ger emellertidinte utrymme att föreskriva om förbud mot användning av anläggningar sominte uppfyller kraven på registrering. Utan ett sådant bemyndigande omrätt att föreskriva om förbud kommer det inte att framgå direkt avföreskrifterna att bristfällig registrering innebär ett förbud mot användandeav en anläggning. Ett sådant förbud är ett ingrepp i den enskildesegendomsförhållanden som kan få stora ekonomiska konsekvenser för denne. Pågrund härav får det anses angeläget att tydligt klargöra för den enskildevilka förutsättningar som gäller för att det skall vara tillåtet attanvända en anläggning. Regeringen föreslår därför att det införs en möjlighetatt föreskriva om förbud mot att använda anläggningar som inte är behörigenregistrerade. Bemyndigandet bör utformas så att det täcker såväl deaktuella värphönsanläggningarna som eventuella kommande registreringskravpå olika anläggningar.I provtagningslagen finns en straffbestämmelsesom bl.a. innebär att den som med uppsåt eller av grov oaktsamhet brytermot föreskrifter meddelade med stöd av vissa uppräknade paragrafer dömstill böter. För att uppfylla åtaganden enligt internationellaöverenskommelser ges regeringen eller den myndighet regeringen bestämmeri 5 § rätt att föreskriva om bl.a. märkning och registrering av djur ochanläggningar. finns ingen straffsanktion mot den som underlåter attfölja dessa föreskrifter. Rådets direktiv /102/EEG av den 27 november1992 om identifikation och registrering av djur innehåller bestämmelserom registerföring och märkning av bl.a. nötkreatur, svin och får. I artikel9 framgår att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga administrativa ellerstraffrättsliga åtgärder för att sanktionera varje överträdelse avgemenskapens veterinärlagstiftning i de fall det kan visas att den märkningeller registrering som föreskrivs inte har utförts enligt kraven idirektivet. Direktivet har genomförts i föreskrifter meddelade avJordbruksverket,med stöd av bemyndigandet i 5 § provtagningslagen. Beträffande nötkreaturfinns en EG-förordning som förstärker bestämmelserna i direktivet,och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering avnötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävandeav rådets förordning (EG) nr 820/97. Denna förordning innehåller bl.a.bestämmelser om öronmärken, databaser och individuella register och denkompletteras såvitt avser tillsyns- och straffbestämmelser av lagen(1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter. Det är såledesstraffbart för en nötkreatursuppfödare att bryta mot bestämmelserna ommärkning medan exempelvis en svinuppfödare som bryter mot motsvarandebestämmelser inte riskerar något straff. Regeringen anser inte att det ärlämpligt att överträdelser av bestämmelser om märkning, registrering ochjournalföring är straffbara beträffande enbart vissa djurslag. Vidare ärinte den vitessanktion som finns tillräcklig för att kunna sanktioneravarje överträdelse av föreskrifterna. Bestämmelserna om bl.a. märknings-och registreringsskyldighet är dessutom så viktiga av folk- och djurhälsoskälatt ett straffhot bör finnas för att i så stor utsträckning som möjligtsäkerställa att föreskrifterna följs. Regeringen föreslår mot bakgrundhärav att provtagningslagens straffbestämmelser vidgas till att gällaöverträdelser av föreskrifter om bl.a. märkning och registrering avdjur.Vidare föreslås att straffskalan ändras så att det för brott motlagen eller mot föreskrifter meddelade med stöd av lagen eller mot deEG-bestämmelser som lagen kompletterar förutom böter också kan följafängelse i högst . I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Enligtregeringen har lagen stor betydelse inte bara för djurs välbefinnandeutan även för människors hälsa och för miljön. Inte minst mot bakgrund avde utbrott av djursjukdomar som drabbat framstårefterlevnaden av lagens bestämmelser som utomordentligt viktig. Isammanhanget bör nämnas att närliggande lagar som epizootilagen (1999:657),zoonoslagen (1999:658) och foderlagen innehåller straffbestämmelser somomfattar fängelse . Det bör enligt regeringens meningsärskilt framhållas att utan en ändring i provtagningslagen kommeröverträdelser av förbud eller villkor i ABP-förordningen att bestraffas olikai provtagningslagen och foderlagen. För att så långt som möjligt erhållaen enhetlig straffskala i provtagningslagen och foderlagen anser regeringenatt ett ringa brott inte skall medföra straffansvar enligtprovtagningslagen.Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen ger detbemyndigande som ges i provtagningslagen inte utrymme att föreskriva omförbud mot användning av anläggningar som inte uppfyller kraven påregistrering. Utan ett sådant bemyndigande om rätt att föreskriva om förbudkommer det inte att framgå direkt av föreskrifterna att bristfälligregistrering innebär ett förbud mot användande av en anläggning. Ett sådantförbud är ett ingrepp i den enskildes egendomsförhållanden som kan fåstora ekonomiska konsekvenser för denne. Utskottet anser i likhet medregeringen att det på grund härav får anses angeläget att tydligt klargöraför den enskilde vilka förutsättningar som gäller för att det skall varatillåtet att använda en anläggning. Utskottet tillstyrker därmed regeringensförslag att det införs en möjlighet att föreskriva om förbud mot attanvända anläggningar som inte är behörigen registrerade.I likhet medregeringen anser utskottet att provtagningslagens straffbestämmelser börvidgas till att gälla överträdelser av föreskrifter om bl.a. märkning ochregistrering av djur. Som framgår av propositionen är det med nuvarandereglering straffbart för en nötkreatursuppfödare att bryta mot bestämmelsernaom märkning medan exempelvis en svinuppfödare som bryter mot motsvarandebestämmelser inte riskerar något straff. Utskottet konstaterar i likhetmed regeringen att det inte kan anses lämpligt att överträdelser avbestämmelser om märkning, registrering och journalföring är straffbarabeträffande enbart vissa djurslag. Bestämmelserna om bl.a. märknings- ochregistreringsskyldighet är dessutom så viktiga av folk- och djurhälsoskälatt ett straffhot bör finnas för att i så stor utsträckning som möjligtsäkerställa att föreskrifterna följs. Som regeringen anför skulle enunderlåtenhet att följa bestämmelser meddelade med stöd av lagen eller iABP-förordningen kunna leda till att en sjukdom får stor spridning i landetmed allvarliga konsekvenser för jordbruksnäringen och för de människoreller djur som drabbas. Brott mot lagen bör därför också kunna medförafängelsestraff. I ringa fall skall inte dömas till ansvar. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag i berörda delar.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition2002/03:148 Ändringar i lagen (1985:295) om foder, m.m. :att riksdagenantar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1985:295) omfoder,lag om ändring i lagen (1992:1683) om provtagning på djur, m.m.Bilaga 2Regeringens lagförslag