bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — Som tidigare redovisats harSvenska kraftnät även uppmärksammat frågan omeffekten av ett ökat antal värmepumpar ienergisystemet. Utskottet förutsätter att Svenskakraftnät, inom ramen för sitt ansvar föreffektbalansen, följer den fortsatta utvecklingenäven när det gäller värmepumpar och vidtar, om behovanses föreligga, nödvändiga åtgärder. En särskildutredning rörande värmepumpar med anledning av dennafråga eller någon av de i nämnda motion i övrigtberörda områdena ser utskottet inget behovav.Med anledning av vad som sägs i motion2004/05:N322 (v) rörande åtgärder för att främjabergvärme konstaterar utskottet att det i enlighetmed energipolitiska beslut inte längreutgår stöd för konvertering av hus uppvärmda meddirektverkande el till fjärrvärme eller vattenburenbergvärme. vill utskottet påminna om attdet ROT-avdrag som beslutat införa kanbegagnas i de sammanhang som motionären lyfter fram.Något stöd därutöver ser utskottet inte framför sig.Med det anförda avstyrks samtliga här behandlademotioner i berörda delar.EtanolproduktionUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motionsyrkanden medkrav på ytterligare satsningar påetanolframställning. Utskottet erinrar om deinsatser som görs på området. Jämförreservationerna 25 (m, fp), 26 (c) och 27(mp).MotionernaBehovet av att överväga insatser för att garanteraen fortsatt inhemsk etanolproduktion lyfts fram imotion 2004/05:N243 (s). Motionären framhåller attstatsmakterna på olika sätt kan underlätta förinhemsk produktion av etanol, t.ex. genom stöd tillforskning och utveckling och genom utformningen avskattevillkoren.I motion 2004/05:MJ370 (c) yrkas att riksdagenskall besluta att ge bidrag till ytterligareanläggningar för etanolframställan. Den import avetanol som sker visar att det finns en storefterfrågan och därmed potential i ytterligaresatsningar på anläggningar som framställer etanol.Det föreligger behov av fem ytterligare fabriker företanolframställning ur spannmål, en i varjespannmålsdistrikt, men även av anläggningar företanolframställning ur cellulosa.Att potentialen för etanoltillverkning i Sverigeär fem gånger så stor som dagens tillverkningframhålls i motion 2004/05:N363 (c). Importen avetanol till visar att det finns en storefterfrågan och därmed potential i ytterligaresatsningar på anläggningar som framställer etanol.Det finns, enligt motionären, behov av femytterligare fabriker för etanolframställning urspannmål, men även av anläggningar företanolframställning ur cellulosa. Underuppbyggnadsfasen är behovet av statliga medel fördessa anläggningar stort och det är rimligt attstaten bidrar med ekonomiska medel, sägs det imotionen. Vidare föreslås ett tillkännagivande omatt är en naturlig etableringsort för en avdessa anläggningar.Vissa kompletterande uppgifterEnergimyndigheten finansierar ett forsknings- ochutvecklingsprogram för framställning av etanol urskogsråvara. Totalt satsas 30 miljoner kronorårligen på detta program, som löper perioden1998-2004. Målet är att ge tekniskt, vetenskapligtoch ekonomiskt underlag för att framställa etanol istörre skala till lägre kostnader.Insatser för etanolframställning tas upp iEnergimyndighetens rapport om forskning ochutveckling inom energiområdet (ER 5:2003). Irapporten redogörs för att kunskap om hur manframställer etanol ur socker- eller stärkelsehaltigaråvaror är en känd teknik. Det finnskommersiell produktion av etanol från såväl spannmålsom sockerråvara i och majs i Förentastaterna. I invigdes enspannmålsbaserad anläggning i , AgroetanolAB, med en årlig produktionskapacitet . Intresset har också ökat för attframställa etanol från cellulosahaltiga råvaror. Detgäller främst i barrskogsbältet på norra halvklotet(, och ) som med sinaomfattande skogstillgångar har tillgång till enbetydande råvarubas. Framställning av etanol fråncellulosahaltiga råvaror kräver dock en speciell typav teknik för att bryta ned cellulosan och andrakolhydratrika komponenter till socker.Energimyndigheten har gett istöd till byggandet av etanolpilotanläggningen iÖrnsköldsvik genom det beslut som togs år 2001.Vidare har beviljat projektetEtanol Pilot i föratt genomföra processutveckling vidpilotanläggningen. stöd motsvarar60 % av finansieringen. Övriga finansiärer ärlänsstyrelsen i , EU mål 1,samt privata finansiärer.I detta samanhang kan även nämnas att AgroetanolAB förädlar spannmål till etanol fördrivmedelsmarknaden. Ägare är Lantmännen () ochLantbrukarnas (). Etanolfabrikenfinns vid oljedepån och kraftvärmeverket på Händelö,. Fabriken producerar etanol och proteinfoder.Produktionen baseras på vete.Anläggningen startade sin produktion år 2001.Utskottets ställningstagandeI enlighet med energipolitiska beslut harforsknings- och utvecklingsinsatser genomförts föratt sänka produktionskostnaderna för etanol baseradpå cellulosahaltiga råvaror. Inom ramen för dettaarbete har bidragit medfinansiellt stöd till byggandet av enetanolpilotanläggning i , ochmyndigheten bidrar även ekonomiskt tillgenomförandet av processutvecklingen vid dennaanläggning.Stöd till forskning och utveckling är enligtutskottets mening en viktig del av statens insatserför att främja en konkurrenskraftig inhemskindustri på området. Utskottet vill erinraom att det stöd som kan ge till inhemskproduktion av biodrivmedel måste följa de regler somfinns för statligt stöd och för internationellhandel, däribland EG-föredragets regler kringstatligt stöd. Frågan om etablering eller fortsattdrift av fabriker för produktion av bioetanol ärenligt utskottets mening i första hand en fråga förnäringslivet att ta ställning till.När det gäller de fortsatta insatserna förforskning, utveckling och demonstration påenergiområdet är det utskottets uppfattning attprioriteringar mellan olika områden och insatser sålångt som möjligt bör göras av ansvarig myndighetutifrån de övergripande riktlinjer som riksdagenlägger fast. Utskottet har i det tidigare ställt sigbakom de mål som föreslagits för insatserna kringforskning, utveckling och demonstration påenergiområdet. Enligt vad utskottet där anförtställer det sig bakom den princip som innebär attEnergimyndigheten ges i uppdrag att konkretiseramålen på en mer verksamhetsnära nivå.Med det anförda avstyrks samtliga i detta avsnittbehandlade motioner i berörda delar.Statens energimyndighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motionsyrkandenrörande . Utskottethänvisar till de insatser som redan görs ochpåpekar att det inte har något att erinra mothur myndigheten sköter sitt arbete. Jämförreservationerna 28 (m, fp, kd) och 29 (mp).MotionernaEtt riksdagsuttalande om prioriteringarna förverksamheten vid föreslås imotion 2004/05:N375 (m). Motionärerna menar att detfinns skäl att stärka myndighetensmarknadsövervakande funktion. börEnergimyndighetens administrativa kostnader för detenergipolitiska omställningsprogrammet minskas.Energimyndighetens roll när det gällerövervakningen av energimarknadernas funktionssätttas även upp i motion 2004/05:N405 (m). Motionärernamenar att det finns skäl att ge myndigheten ettbredare mandat när det gäller denna övervakning. Detfinns även anledning att överväga om denmarknadsövervakande funktionen bör avskiljas frånEnergimyndighetens övriga ansvarsområden och läggaspå en egen myndighet. Vidare redogörs i motionen förolika marknadsproblem.I motion 2004/05:N307 (mp) pläderas för att en nymyndighet för energieffektivisering inrättas.Energimyndigheten, som har huvudansvaret förenergieffektivisering, har detta som en blandmånga uppgifter. Erfarenheten av att ha många ochdelvis motsatta intressen under samma tak är intepositiv. Energieffektivisering bör i stället handhasav en egen myndighet vars enda uppgift är att ge rådtill regering och riksdag i dessa frågor. Den nyamyndigheten bör enligt motionärerna lyda underMiljödepartementet.Vissa kompletterande uppgifterI budgetpropositionen för (utg.omr. 21 s.85) redogörs för finansiering avplanering, uppföljning och utvärdering av deenergipolitiska programmen. Dessa s.k.programanknutna kostnader belastar anslagen för deolika åtgärderna inom de energipolitiska programmen.De programanknutna kostnaderna uppgick till101 och de samladeförvaltningskostnaderna, i vilka ävenförvaltningsanslaget (35:1) om 140 miljoner ingick,uppgick till . Prognosen för deprogramanknutna kostnaderna är 136 miljonerkronor och, tillsammans med förvaltningsanslaget,prognostiseras de samlade förvaltningskostnadernavid detta år till 281 miljonerkronor. Den prognostiserade ökningen under år 2004förklarar regeringen främst bero på förberedelsernavid myndigheten inför introduktionen av ett systemför handel med utsläppsrätter och av förberedelsernaför att introducera ett program förenergieffektivisering i energiintensiv industri.I september 2002 uppdrog regeringen åtStatskontoret att genomföra en översyn avEnergimyndighetens verksamhet. Statskontoretredovisade sina slutsatser ochförslag i rapporten om effektivare tillsyn överenergimarknaderna (2003:27). Mot bakgrund av denproblembild som redovisas i rapporten avseendeenergimarknaderna och tillsynen lämnar Statskontoretförslag dels om förstärkt tillsyn i sak, dels om enförändrad organisation av tillsynsfunktionen. Blandannat föreslås effektivare utnyttjande av befintligaregler och förstärkt tillsyn av myndigheten,tillförande av nya myndighetsuppgifter och ökadsamverkan med andra myndigheter. När det gällerförslaget om en ny organisation avtillsynsfunktionen menar atttillsynsuppgifterna inte haft en tillräckligt starkställning inom . Inrättandet av enfristående tillsynsmyndighet skulle lämpligen kunnaske genom att dagens myndighet delas i två separatamyndigheter, sägs det i rapporten.I budgetpropositionen för (utg.omr. 21 s.40) gör regeringen bedömningen attEnergimyndighetens resurser för tillsynsverksamhetenbehöver förstärkas. Det sägs i propositionen attStatskontorets redovisade slutsatser och detillkommande uppgifter som genomförandet av degemensamma reglerna för den inre marknaden för eloch tillämpningen av förordningen om villkor förtillträde till nät för gränsöverskridande elhandelinnebär att utökade insatser hos Energimyndighetenkrävs. Vidare gör regeringen bedömningen (s. 51) attde tillkommande tillsynsuppgifter vidEnergimyndigheten som kommer av det förslag omåtskillnad av fjärrvärmeverksamhet som regeringenavser lämna bör finansieras inomramen för de utökade förvaltningsresurser somföreslås för myndigheten.I propositionen föreslås (s. 85) attEnergimyndighetens förvaltningsanslag utökas med 40miljoner kronor för och framåt (förslagetbehandlas i detta betänkande i avsnittet om anslagm.m. inom utgiftsområde 21 Energi). Det föreslagnaanslaget innefattar somregeringen bedömer att resurserför tillsyns- och analysverksamhet avseendeenergimarknader behöver utökas med. Vidareinnefattar det utökade resurser om 10 miljonerkronor för myndighetens uppgifter attadministrera vissa uppgifter inom systemet förhandel med utsläppsrätter som skall införas ijanuari 2005. Även de tillkommande kostnaderna hoslänsstyrelserna bör finansieras inom denna ram.Slutligen innefattar utökningen 5 miljoner kronorper år då skall fungera somtillsynsmyndighet för det föreslagna programmet förenergieffektivisering i energiintensiv industri.Det kan även erinras om att utskottet hösten 2003avstyrkte (bet. 2003/04: NU3) en motion varipläderades för inrättandet av en ny myndighet förenergieffektivisering. I sitt ställningstagandepåpekade utskottet att dessa frågor handhas avEnergimyndigheten och att utskottet inte har någotatt erinra mot hur myndigheten sköter sitt arbete. reservation (mp) gavs motionen stöd.Enligt verksamhetsförordningen (1997:868) skallEnergimyndigheten verka för att på kort och långsikt trygga tillgången på el och annan energi på medomvärlden konkurrenskraftiga villkor. Myndighetenskall vidare inom sitt verksamhetsområde verka fören effektiv och hållbar energianvändning och enkostnadseffektiv energiförsörjning, båda med en lågnegativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Därtillskall myndigheten bidra till omställningen till ettekologiskt uthålligt energisystem. Av förordningenframgår även att särskilt skall· verka för rationell tillförsel, omvandling,distribution och användning av energi,·· samordna arbetet med omställningen avenergisystemet,·· främja forskning, utveckling, demonstration ochintroduktion av energiteknik samt planera ochfördela statligt stöd till detta,·· utarbeta underlag för utvärdering och omprövningav de samlade energipolitiska programmen,·· bevaka energimarknadernas och energisystemetsutveckling och särskilt energiomvandlingens ochenergianvändningens inverkan på och betydelse förmiljö och klimat samt näringslivetskonkurrenskraft och den ekonomiska tillväxten,·· inom sitt verksamhetsområde verka för attelmarknadens funktion förbättras samt följautvecklingen på elmarknaden vad avser t.ex.kapacitetsutveckling, strukturomvandlingar inomelhandels- och nätverksamhet samtprisutvecklingen på el och nättjänster,·· följa den internationella utvecklingen inomverksamhetsområdet och främja svenskt deltagandei internationellt samarbete,·· inom sitt verksamhetsområde bedriva en aktivinformationsverksamhet, i syfte bl.a. att ökakunskapen hos elanvändarna om den avregleradeelmarknaden,·· ansvara för officiell statistik i enlighet medvad som anges i förordningen (2001:100) om denofficiella statistiken och·· bevaka att och rådetsförordning (EG/2422/2001) av den 6 november 2001om ett gemenskapsprogram förenergieffektivitetsmärkning av kontorsutrustningföljs.·Utskottets ställningstagandeStatens energimyndighet är centralförvaltningsmyndighet för frågor om användning ochtillförsel av energi. Som redogjorts förskall myndigheten enligt sin instruktion verka föratt trygga tillgången på eloch annan energi på med omvärlden konkurrenskraftigavillkor.Energimyndigheten har sedan den bildades år 1998varit nätmyndighet enligt ellagen med tillsynsansvaröver monopoldelen av elmarknaden, dvs.nätverksamheten. Myndigheten utövar även tillsynöver naturgasmarknaderna enligt naturgaslagen. Frånoch med har ett förstärktansvar för att bevaka och analysera elmarknaden samtrollen som expertmyndighet avseende elhandelsfrågor.Med anledning av vad som framförs i motionerna2004/05:N375 (m) och 2004/05:N405 (m) vill utskottetanföra följande. På den svenska elmarknaden verkarproduktions- och handelsföretag i konkurrens, medannätverksamheten är ett naturligt monopol. En centraldel i ellagstiftningen är mot denna bakgrundregleringen och tillsynen av nättarifferna, medsyfte att tillse att nätkoncessionshavarna inte tarut oskäliga vinster. Hushållskundernas totala elprisbestår, grovt sett, av en tredjedel vardera avnätavgift, elpris och skatter. Det är således endasten tredjedel av det totala elpriset för en konsumentsom är utsatt för konkurrens, medan den tredjedelsom avser nätavgifter bestäms av en monopolist. Eneffektiv reglering och tillsyn av nättarifferna ärsåledes av mycket stor betydelse. För att kunna görabättre bedömningar av nättarifferna harEnergimyndigheten även tagit fram en modell, dens.k. nätnyttomodellen.På regeringens uppdrag har Statskontoret gjort enöversyn av verksamhet ochresursbehov. Enligt Statskontorets bedömning krävsutökade resurser vid myndigheten för att förbättratillsynen över energimarknaderna. Mot bakgrund avdessa slutsatser har regeringen gjort bedömningenatt resurser för tillsyns- ochanalysverksamhet avseende energimarknaderna behöverförstärkas och föreslår därför i budgetpropositionenatt anslaget utökas med per år.Förslaget hanteras senare i detta betänkande underavsnitten om anslag m.m. för utgiftsområde 21.När det gäller tillsyn övernätföretagen vill utskottet i detta sammanhang ävenerinra om den lag om särskild förvaltning av elnätsom (bet. 2004/05:NU5) tidigare underhösten beslutat införa. Genom införandet av dennalag kan en anläggning ställas under särskildförvaltning om en koncessionshavare i väsentlig måninte fullgör sina skyldigheter enligtellagstiftningen. Enligt utskottets mening stärkerden nya lagen möjligheterna att ingripa mot deföretag som inte följer lagstiftningen.Utskottets sammantagna bedömning är attEnergimyndighetens tillsynsverksamhet genom nämndaåtgärder förstärkts, såväl resursmässigt som när detgäller möjligheten att vidta tvingande åtgärder.Vad anbelangar de konkurrensutsatta delarna påenergimarknaderna - produktion och försäljning avenergi - bedrivs ett kontinuerligt arbete med attfölja marknaderna. Regeringen har ibudgetpropositionen även redogjort för olikaåtgärder, såväl vidtagna som kommande, för attförstärka konkurrensen. Utskottet ställer sig bakomdetta arbete.Beträffande vad som anförs i motion 2004/05:N307(mp) om att en ny myndighet bör inrättas förenergieffektivisering gör utskottet ingen annanbedömning än vad som tidigare gjorts. Dessa frågorhandhas av , och utskottethar inget att erinra mot hur myndigheten sköter sittarbete. Utskottet kan konstatera attmotionen till viss del kan anses tillgodosedd genomden omorganisation som skett inomRegeringskansliet, detta då motionärerna förordaratt den myndighet som svarar förenergieffektivisering bör vara underställdMiljödepartementet.Med hänvisning till det anförda avstyrks nämndamotioner i berörda delar.Affärsverket svenska kraftnätUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslagtill investeringsplan för perioden 2005-2007för och avslåde motionsyrkanden vari en annan uppfattningframförs. Utskottet framhåller bl.a. sinuppfattning att den planerade likströmskabelnmellan och är rimlig för attytterligare integrera den nordiskaelmarknaden och att det framtida behovet avförnyad elproduktion i ger vid handenatt kabeln fordras. Jämför reservation 30(mp).Riksdagen bör även bemyndiga regeringen att för år 2005ge finansiellabefogenheter i enlighet med vad regeringenförordar och godkänna vad regeringen föreslåravseende dispositionen av offentligrättsligaavgifter inom Svenska kraftnäts verksamhet.PropositionenInvesteringsplanRegeringen föreslår att godkänner deninvesteringsplan som svenska kraftnäthar föreslagit för perioden 2005-2007.Svenska kraftnäts förslag till investerings- ochfinansplan för affärskoncernenomfattar åtgärder i stamnätet inklusiveutlandsförbindelser och utrustning förtelekommunikation. De planerade investeringarnaunder perioden beräknas till högst 1 980 miljonerkronor, varav avserinvesteringar . Investeringar istamnätet skall genomföras dels i befintligaanläggningar, s.k. reinvesteringar, om 820 miljonerkronor, dels som nyinvesteringar om 1 160 miljonerkronor. Av nyinvesteringarna avser 85 miljonerkronor investeringar i utrustning förtelekommunikation.De reinvesteringar som skall göras syftar till attbibehålla driftsäkerheten och överföringskapaciteteni elsystemen och till att uppfylla gällandesäkerhetskrav i befintliga anläggningar.Svenska kraftnät har startat projekteringen av enny 400 kV-ledning från ner till Skåne.Avsikten är att öka överföringsförmågan mellanMellansverige och . Byggstarten ärplanerad och investeringskostnadenbedöms till . Under periodenbyggs även bl.a. en ny 400 kV-ledning för att tryggaelförsörjningen till och enströmriktarstation för likströmsöverföring tillDanmark, den s.k. Kontiskan I. Dessutom avserSvenska kraftnät att genomförakapacitetsförstärkningar för att ökaöverföringsförmågan till och från i syfte attförbättra den nordiska elmarknaden.Investeringarna beräknas kunna finansieras i stortsett med egna medel under den kommandetreårsperioden.Svenska kraftnät skall uppnå en räntabilitet påjusterat eget kapital, efter schablonmässigt avdragför skatt, på inklusive kostnader för s.k.restelektrifiering. Vidare skall Svenska kraftnäthögst ha en skuldsättningsgrad på , ochkostnadseffektiviteten bör vara minst lika hög somför jämförbara företag. Som riktlinje för utdelningoch skattemotsvarighet gäller krav på av åretsresultat för affärsverkskoncernen.Finansiella befogenheterRegeringen föreslår att lämnarbemyndigande till regeringen enligt följande:· att teckna borgen för lån och lämnakreditgarantier intill ett belopp om1 till förmån för bolag i vilkaAffärsverket förvaltar statensaktier,·· att för låta svenskakraftnät ta upp lån i och utanförRiksgäldskontoret till ett sammanlagt belopp omhögst 1 ,·· att för låta svenskakraftnät placera likvida medel i och utanförRiksgäldskontoret,·· att för besluta om delägarlån om högst280 till förmån för bolag i vilkaAffärsverket förvaltar statensaktier,·· att för besluta om förvärv och bildandeav bolag som skall verka inom Affärsverketsvenska kraftnäts verksamhetsområde intill ettbelopp om samt avyttra aktierintill ett belopp om 10 000 000 kr.·Avgifter inom Svenska kraftnäts verksamhetRegeringen föreslår att den bemyndigas av riksdagenatt låta disponeraavgifter enligt lagen (2003:113) om elcertifikat ochlagen (2003:437) om ursprungsgarantier avseendeförnybar el samt övriga offentligrättsliga avgifterinom svenska kraftnäts verksamhet.Bakgrunden till detta förslag är attRiksrevisionen i en granskning av Regeringskanslietsoch myndigheternas hantering av tvingande avgifter(RiR 2004:17) redovisat vissa förslag till åtgärdernär det gäller insyn och regeringensstyrning av tvingande avgifter, bl.a. att Svenskakraftnäts avgifter för elcertifikat ochursprungsgarantier bör redovisas som tvingande.Enligt systemet med elcertifikat är i princip allaelanvändare skyldiga att förvärva elcertifikat.Svenska kraftnät svarar för kontoföring ochregistrering av elcertifikat. Eftersom systemet ärtvingande innefattar det myndighetsutövning. Deavgifter som tar ut förkontohållning respektive registrering avöverlåtelser av elcertifikat bör därmed betraktassom offentligrättsliga. Eftersom Svenska kraftnäthar ett författningsmässigt monopol påkontohanteringen bör avgifterna dessutom betraktassom tvingande, sägs det i propositionen.Enligt lagen (2003:437) om ursprungsgarantieravseende förnybar el har elproducenter under vissaförutsättningar rätt att få en ursprungsgarantiavseende den el de producerar. Garantier utfärdas avSvenska kraftnät på ansökan av producenten.Avgiften, som inte överstiger Svenska kraftnätskostnader för utfärdandet, har fastställts avregeringen i 5 § förordningen (2003:587) omursprungsgarantier avseende förnybar el. Utfärdandetav ursprungsgarantier innefattar myndighetsutövningdå de endast får utfärdas under vissaförutsättningar som är angivna i lagen. Avgiften förutfärdandet måste därför betraktas som enoffentligrättslig avgift. Detta stöds också av attden beslutas av regeringen och av att den inteöverstiger Svenska kraftnäts kostnader förutfärdandet. Ingen är skyldig att skaffaursprungsgarantier av det slag som fastställts ilagen om ursprungsgarantier, men den som vill hasådana garantier är tvungen att vända sig tillSvenska kraftnät. Därför kan avgiften betraktas somtvingande.Eftersom Svenska kraftnäts verksamhet till störstadelen är avgiftsfinansierad och intäkterna av de nunämnda offentligrättsliga avgifterna endast skallbidra till att täcka kostnaderna för denavgiftsbelagda verksamheten anser regeringen attdessa bör få disponeras inom ramen för Svenskakraftnäts verksamhet. uppgickintäkterna av de offentligrättsliga avgifterna inomSvenska kraftnäts verksamhetsområde till 2 miljonerkronor. Då verksamhetsvolymen är av begränsadomfattning och kan variera i så pass storutsträckning framstår finansiering över anslag sommindre ändamålsenlig. Regeringen bedömer mot dennabakgrund att även fortsättningsvisbör få disponera de offentligrättsliga avgifternainom sitt verksamhetsområde.Regeringen redovisar även sin bedömning, även denföranledd av tidigare nämnda granskning avRiksrevisionen, att de nätavgifter ochbalansersättningar som svenska kraftnättar ut inte är offentligrättsliga avgifter utanintäkter i kommersiell verksamhet. Intäkterna börsåledes även fortsättningsvis redovisas somuppdragsverksamhet.MotionernaI motion 2004/05:N389 (v) tas upp frågan om Svenskakraftnäts investeringsram avseende likströmskabelntill .