bet · GR01TU8 · 2004-03-16 00:00:00 — mest utvecklade ochutpräglade sjöfartsmiljö och största hamn finns i Göteborg.Dessutom utförs i särklass flest svenska hamn- och flaggstatskontroller iGöteborg. Mot bl.a. denna bakgrund förordas att verkar för attden europeiska sjösäkerhetsbyrån lokaliseras till Göteborg.Utskottets ställningstagandeTrafikutskottet har behandlat liknande motionsförslag och dåvitsordat många förtjänster som lokaliseringsort för den europeiskasjöfartsmyndigheten. Utskottet förutsatte att regeringen i aktuellasammanhang aktivt verkade för att tillvarata svenska intressen och därvidsamrådde med . Utskottet avstyrkte mot denna bakgrund ettmotionsförslag i ärendet.Vid i har därefterbeslutats om lokalisering av nio olika EU-organ. Vad gäller den nyasjöfartsmyndigheten fastställdes lokaliseringslandet till . TillSverige beslöts att förlägga den nya förförebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar, Smittskyddsmyndigheten.Mot bakgrund av vad som har anförts anser utskottet att motionerna2003/04:T269 (kd) och 2003/04:MJ472 (fp) yrkande 12 bör avslås.Reglering av sommartidUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till förutsatt uppföljning av sommartidens reglering börriksdagen avslå en motion om att låta bestå året om.BakgrundSommartid är en modifiering av tiden som går ut på att klockan undersommarhalvåret förskjuts eller - annorlunda uttryckt - man flyttaren tidszon österut. Syftet är att bättre ta till vara dygnets ljusa timmar.Systemet med började tillämpas i vissa länder; efteroljekrisen sågs detta som ett sätt att spara energi. I infördessystemet år 1980.Inom det europeiska samarbetet ansågs det befogat - med hänsyn till deninre marknadens funktion - att ha gemensamma regler inom EU för attsäkerställa enhetliga datum och klockslag för sommartidens början och sluti alla medlemsstater. Det var också viktigt med en stabil och långsiktigtidsplanering, inte minst för att underlätta transporter och kommunikationerinom EU men även för andra sektorer inom näringslivet.Det första direktivet på området kom . Den senaste regleringen -och rådets direktiv /84/EG om bestämmelser beträffandesommartid - beslutades under ordförandeskap i rådet, den 19januari 2001. Enligt direktivet avses med den del av året undervilken klockan ställs fram jämfört med resten av året.Från och med år 2002 börjar i alla medlemsstater kl. 01.00Greenwichtid (Mean Time, GMT) den ochupphör Greenwichtid den . För att manskall kunna följa upp hur systemet påverkar de berörda sektorerna skallkommissionen överlämna en rapport tillEuropaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén. Rapportenskall upprättas på grundval av uppgifter som medlemsstaterna har överlämnattill kommissionen . Om kommissionen i sin rapportvisar på behov av ändringar skall kommissionen lägga fram ett förslagtill åtgärder.Sverige har genomfört sommartidsdirektivet i förordningen (2001:127) omsommartid. Enligt förordningen skall gälla i landet under vissperiod . innebär att normaltiden ökar med en timme.Sommartiden börjar normaltid den . Tidenanges då som . Sommartiden upphör sommartidden . Tiden anges då som normaltid. Vadsom menas med normaltid anges i sin tur i förordningen (1979:988) om svensknormaltid; för tidsangivning inom landet gällande tiden (svensk normaltid)skall vara den av de l''''''''''''''''Heure fastställda normaltidenTemps Universel Coordonné ökad med en timme.MotionsförslagBirgitta och (båda c) konstaterar i motion2003/04:T267 att har vi vridit fram klockan en timmeoch vridit den tillbaka. Av flera skäl är det många som intetycker att det är positivt med dessa omställningar, särskilt gäller dettaden omställning som görs . Genom att införa året omblir visserligen höstmorgnarna mörkare men eftermiddagarna däremot blirljusa . Därigenom skulle fler människor kunna tillgodogörasig ljuset, vilket enligt motionärerna skulle ha en gynnsam inverkan påfolkhälsan. Mot denna bakgrund föreslås att bör bestå helaåret.Utskottets ställningstagandeMotionsförslag om att låta bestå har behandlats avriksdagen tidigare. sade sig (bet. 2001/02:KU34)dela uppfattningen att det är ett gemensamt intresse för hela gemenskapenatt samma datum och klockslag gäller för sommartidens början och upphörande.Givetvis skulle hela unionen kunna bestämma sig för att ändra sin normaltidså att den stämmer överens med nuvarande och att behålla denhela året. fann dock ingen anledning till någratillkännagivanden enligt motionerna och avstyrkte dem. anslötsig till förslag.Trafikutskottet har därefter behandlat ett likartat förslag omatt permanenta och ansett att tidigare beslutalltjämt bör gälla (bet. 2002/03:3). I betänkandet erinrades om en bestämmelsei EU-direktivet enligt vilken systemet med gemensam skall följasupp genom en rapport. Denna skall i sin tur vara grundad på rapporterfrån medlemsländerna. Utskottet utgick från att regeringen följde frågani och lämnade en redovisning till inför rapporteringentill kommissionen. Mot denna bakgrund avstyrktes motionsförslaget. Utskottetsuppfattning vann kammarens gillande.Utskottet finner inte anledning att frångå tidigare ställningstagandennär det gäller regleringen av . bör därför avslå motion2003/04:T267 (c).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Infrastrukturplanering, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2002/03:T462yrkande 11 och 2003/04:T560 yrkande 8 och avslår motionerna 2002/03:T311yrkandena 1 och 3, 2002/03:T466 yrkande 37, 2003/04:T228 yrkande 3,2003/04:T261, 2003/04:T488 yrkande 3, 2003/04:T526, 2003/04:T540 och2003/04:T564 yrkande 29.StällningstagandeFör att skall vara konkurrenskraftiga i det europeiska perspektivetmåste ett internationellt perspektiv anläggas på infrastrukturbyggandet.Behovet av att minska avståndshandikappet till övriga gäller ivarierande omfattning våra grannländer runt , inte minst debaltiska staterna. Mot denna bakgrund bör driva på en gemensaminfrastrukturpolitik och som ett led i detta arbete ta ett initiativ samlad infrastrukturpolitik för Östersjöområdet.Vad som anförts bör med bifall till motionerna 2002/03:T462 (kd) och2003/04:T560 (kd) ges regeringen till känna.2. Infrastrukturplanering, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna 2002/03:T466yrkande 37 och 2003/04:T564 yrkande 29 och avslår motionerna 2002/03:T311yrkandena 1 och 3, 2002/03:T462 yrkande 11, 2003/04:T228 yrkande 3,2003/04:T261, 2003/04:T488 yrkande 3, 2003/04:T526, 2003/04:T540 och2003/04:T560 yrkande 8.StällningstagandeSverige bör inom EU arbeta för ett gemensamt program för utveckling avtransportsystemet i . Den nordliga dimensionen i EU-arbetetmåste få återverkan även på transportområdet. Ambitionen skall vara attmänniskor och företag i , den arktiska regionen ochÖstersjöregionen ges goda möjligheter att delta i den europeiska integrationen.Prioritet bör ges till att knyta samman det transeuropeiska nätverket avjärnvägsspår som passerar EU:s externa gränser.Vad som anförts bör med bifall till motionerna 2003/04:T564 (c) och2002/03:T466 (c) ges regeringen till känna.3. Järnvägspolitik, punkt 2 (m, c)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2002/03:T321yrkande 7, 2003/04:T530 yrkande 6 och 2003/04:T564 yrkande 28.StällningstagandeVi anser att det finns ett stort behov av fortsatta avregleringar ochökad standardisering på järnvägsområdet i . måste därförmer aktivt driva frågorna om en ökad integrering av järnvägstrafiken inomEU och därvid särskilt framhålla vikten av att ett gemensamt regelverkutarbetas.I dag måste tåg ofta stoppas vid gränserna för byte av lok och föraresamt för tekniska kontroller. Olika elsystem och spårvidder ställer ocksåtill problem. Mot denna bakgrund bör en satsning ske på ett gemensamteuropeiskt järnvägssystem där operatörer med olika nationell hemvist gessamma tillgång till järnvägsinfrastrukturen. Bättre standardisering ochmarknadsöppnande är ett sätt att bättre dra nytta av de järnvägsinvesteringarsom både gjorts och skall göras.Vad som anförts bör med bifall till motionerna 2002/03:T321 (m),2003/04:T530 (m) och 2003/04:T564 (c) ges regeringen till känna.4. Alkolås, punkt 4 (kd, v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2003/04:T442yrkande 1 och 2003/04:T536.StällningstagandeEn preventiv åtgärd när det gäller rattfylleri är krav på alkolås i bilarna.En ensidig svensk lagstiftning om alkolås skulle dock sannolikt innebärastora kostnader för den enskilde bilköparen eftersom är en förliten marknad. Dessutom finns det risk för att en sådan lagstiftning avEU skulle komma att tolkas som ett handelshinder. Om däremot ett gemensamtkrav på alkolås som standard på nyproducerade fordon finns inom helaEU-området kommer kostnaden för alkolås att bli mera överkomlig. Dessutomblir kravet inte heller något handelshinder. bör därför inom EUverka för att krav på alkolås som standard införs för alla nyproduceradebilar.Vad som anförs bör med bifall till motionerna 2003/04:T442 (kd) yrkande1 och 2003/04:T536 (s) ges regeringen till känna.5. Elektroniska körkort, punkt 5 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2003/04:T442yrkande 4.StällningstagandeGenom införande av elektroniska körkort skulle obehörig användning av bilomöjliggöras. Detta skulle vara ytterligare en åtgärd för att motverkarattfylleri. Förutom att fungera som vanligt körkort kan ett elektronisktkörkort användas för att lagra olika typer av information. Det kan ävenanvändas som bilnyckel/startnyckel och utrustas med flera tilläggsfunktioner,som till exempel alkolås. Regelverket kring körkort bestäms tillstor del på EU-nivå. Regeringen bör därför inom EU aktivt verka för enintroduktion av elektroniska körkort.Vad som anförts bör med bifall till motion 2003/04:T442 (kd) yrkande4 ges regeringen till känna.6. Miljöanpassad transportpolitik, punkt 6 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 6. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ411yrkande 3 och avslår motion 2003/04:MJ334 yrkande 16.StällningstagandeInom EU ökar transporterna drastiskt. De utgör det största enskildahotet mot möjligheten att minska utsläppen av växthusgaser. Det är därförnödvändigt att vända trenden och minska utsläppen från trafiken. Denförändring som krävs är både minskade transportvolymer totalt och enövergång från vägtransporter till järnväg och sjöfart. För att bidra ekologiskt hållbar utveckling är det helt nödvändigt att den huvudsakligainriktningen på de investeringar EU stöder är ny miljöanpassad infrastrukturoch inte nya motorvägsbyggen. bör vidare använda EU-samarbetetför att underlätta för internationella gränsöverskridande järnvägstransporter.Investeringar bör göras i järnväg, sjöfart och system för omlastning förett optimalt utnyttjande av de olika transportslagens fördelar.Vad som anförts bör med bifall till motion 2003/04:MJ411 (v) gesregeringen till känna.7. Miljöanpassad transportpolitik, punkt 6 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 7. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ334yrkande 16 och avslår motion 2003/04:MJ411 yrkande 3.StällningstagandeTransportsektorn står för av totala kväveoxidutsläpp i luften.Trots att utsläppen har minskat med kraven på katalytisk avgasrening pånya bensindrivna bilar, är de fortfarande betydande från dieseldrivnabilar och även från alternativbränslebilar. Därför är det angeläget attintensifiera arbetet med att utveckla katalysatorer som fungerar pådieseldrivna fordon. Ett sådant utvecklingsarbete är också viktigt för attfå fram katalysatorer som fungerar tillsammans med bensinmotorer med lågförbrukning. bör mot denna bakgrund ta initiativ för att inom EUinföra gemensamma minimiregler för fungerande avgasrening på dieselfordon.Vad som anförts bör med bifall till motion 2003/04:MJ334 (c) gesregeringen till känna.8. Postpolitik, punkt 7 (m, fp, kd)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 8. Därmed bifaller motion 2003/04:T562yrkande 24 och avslår motion 2003/04:T319.StällningstagandePostmarknaden har avreglerats och alltmer utsatts för konkurrens undersenare år. På många orter finns flera aktörer som delar ut och distribuerarpost. Detta är positivt och denna utveckling måste få fortsätta. I dagkan dock postföretag som bedriver sin verksamhet som monopolist i ettannat EU-land gå in och ta andelar på den svenska marknaden. Däremot harsvenska postaktörer inte motsvarande möjlighet i andra länder. Vi anserdärför att regeringen bör driva på i EU så att avregleringen av postmarknadengenomförs i fler länder.Vad som anförts bör med bifall till motion 2003/04:T562 (fp) yrkande24 och med avslag på motion 2003/04:T319 (m) ges regeringen till känna.9.EU:s strukturfonder och bredbandsutbyggnad, punkt 8 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 9. Därmed bifaller motion 2003/04:T474yrkande 4.StällningstagandeDet behövs en god digital infrastruktur och en väl fungerande IT-politikför att skapa tillväxt i hela landet och för alla grupper. EU följerglädjande nog samma linje som förordar och säger i aktionsplanene-Europe 2005 att bredband och dess vida spridning är ett av huvudmålenför europeisk IT-politik. EU vill vidare, liksom , inom ensnar framtid göra bredband lika tillgängligt som vanlig telefoni är i dag.Regeringen har dock en annan agenda än och Europeiskaunionen. Att regeringen, i en fråga som kan beskrivas som en av de enskiltviktigaste för ekonomisk utveckling i , valt att satsa på enhalvmesyr är kortsiktigt och svårbegripligt. Till glädje harEU-kommissionen tagit ett steg i rätt riktning när de tillkännagavatt de är beredda att upplåta delar av . Regeringen bör därför representera väl i EU ochverka för att förslaget om att utdela bidrag ur strukturfonderna förutbyggnad av ett finmaskigt bredbandsnät förverkligas.Vad som anförts bör med bifall till motion 2003/04:T474 (c) yrkande 4ges regeringen till känna.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /03:T311 av och (båda kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att hos berörda EU-organ lansera Europakorridoren som svensktkandidatprojekt för TEN (Trans-European Network).3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att undersöka förutsättningarna för att utredningsarbetet avEuropakorridoren delvis kan finansieras via EU:s budget för nya TEN-projekt.2002/03:T321 av m.fl. (m):7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en harmonisering av järnvägslagstiftningen inom EU.2002/03:T462 av m.fl. (kd):11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen tar initiativ till en infrastrukturpolitikför Östersjöregionen.2002/03:T466 av m.fl. (c):37. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att inom EU bör arbeta för ett gemensamt programför utveckling av transportsystemet i Barentsregionen.Motioner från allmänna motionstiden /04:T228 av och (båda m):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att projektet /Götalandsbanan presenteras somkandidatprojekt i TEN-arbetet inom EU.2003/04:T261 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs imotionen om klassning av som TEN-väg.2003/04:T267 av och (båda c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att låta vara kvar hela året.2003/04:T269 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom lokalisering av den europeiska sjösäkerhetsbyrån till Göteborg.2003/04:T319 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom gemensamt porto inom EU.2003/04:T442 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen skall verka inom EU för en gemensam tidsplan förintroducerande av alkolås i alla bilar.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen inom EU skall verka aktivt för en introduktionav elektroniska körkort.2003/04:T474 av m.fl. (c):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen skall arbeta för att initiativom att utdela bidrag ur strukturfonderna för utbyggnad av ett finmaskigtbredbandsnät skall bli verklighet.2003/04:T488 av m.fl. (fp, m, kd):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen presenterar Europakorridoren som svensktkandidatprojekt i arbetet med de transeuropeiska nätverken (TEN) inom EU.2003/04:T526 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom öst-västlig transportkorridor.2003/04:T530 av m.fl. (m):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en harmonisering av järnvägslagstiftningen inom EU.2003/04:T536 av Per och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att inom EU bör verka för att alkolås införs som standard inyproducerade bilar.2003/04:T540 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom infrastrukturplanering.2003/04:T560 av m.fl. (kd):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen tar initiativ till en infrastrukturpolitik förÖstersjöregionen.2003/04:T562 av m.fl. (fp):24. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om avreglering av postmarknaden i EU-området.2003/04:T564 av m.fl. (c):28. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en ökad samordning av nationella järnvägssystem i Europa.29. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att inom EU bör arbeta för ett gemensamt programför utveckling av transportsystemet i Barentsregionen.43. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att måste vara pådrivande för att utforma gemensammaregler för sjöfarten på EU-nivå och internationellt.2003/04:MJ334 av m.fl. (c):16. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bör ta initiativ för att inom EU införagemensamma minimiregler för fungerande avgasrening på dieselfordon.2003/04:MJ411 av m.fl. (v):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en miljöanpassning av europeisk transportpolitik.2003/04:MJ472 av m.fl. (fp):12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att omgående skall ansöka om att den nyinrättadeEU-myndigheten () skall förläggas iSverige.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att i EU skall verka för att EU blir fullvärdigmedlem i Internationella ().