bet · GR01SFU15 · 2004-04-20 00:00:00 — Ska man ändra på någothär tror jag alltså att det handlar om ett väldigtlångt tidsperspektiv.Anders : Frågan var egentligen om det är braeller dåligt att arbetstagarbegreppet kan vara olikai olika sammanhang. Jag är lite osäker på om jag kanha någon uppfattning på den punkten. Först vill jagdock säga att det normalt sett inte är några storaskillnader mellan arbetstagare i den ena eller denandra lagstiftningens mening, varken i svensk rätt,tror jag, eller i EG-rätten. I allt väsentligt ärdet ungefär samma begrepp det rör sig om.Att arbetstagarbegreppet kan bli lite olika iolika sammanhang hänger ihop med att olika lagar harolika grunder. De har olika skyddsbehov. Om jag tarsom exempel - här får möjligen experterna på svenskarbetsrätt rätta mig - det svenskaarbetstagarbegreppet har jag sagt att jag tror attdetta kan vara lite olika beroende på om vi talar omskattelagstiftning, om arbetsskadelagstiftning ellerom lagen om anställningsskydd.Jag tror till exempel att en frisör som hyr enfrisörstol i en frisersalong i den svenskaanställningsskyddslagens mening har kunnat betraktassom egenföretagare och inte som arbetstagare. Detfinns, tror jag, exempel på det. Det där kan nogErland bättre än jag. Men jag vill inteutesluta att en sådan person som drabbas av en skadai frisersalongen skulle kunna betraktas somarbetstagare enligt arbetsskadelagstiftningen. Omdet är så är det ett exempel på hur olika lagarsskyddsbehov styr tolkningen av vilka som omfattas avde olika rättigheterna. Så är det också i EG-rätten.Man kan alltså inte tala abstrakt om begreppetarbetstagare, utan som jag sade i min inledningmåste man sätta det i relation till vilkalagbestämmelser och vilka rättigheter man talar omför att det ska bli begripligt. Arbetstagarbegreppetär inte abstrakt, utan det står alltid i relationtill någon rättighet av något slag. Det är den manmåste börja med att definiera.Lotta : Jag har bara en mycket kortkommentar till den fråga som kommenterade här.Vi hade tidigare ett socialt trygghetssystem somvar baserat på bosättning. När vi sedan blev EU-medborgare var vi dock tvungna att anpassa oss tillden EG-rättsliga regleringen och dess lagvalsregler,som byggde på att arbetslandet var utslagsgivande.Nu har vi alltså delat upp det i arbetsrelateradeoch bosättningsrelaterade förmåner. Skulle vi då gåtillbaka till bosättningsrelaterade förmåner skullevi inte vinna någonting med det, även om vi skullekunna göra det. Vi råder ju över vår nationellalagstiftning, men om vi tillämpade denna nationellalagstiftning skulle den komma att strida mot EG-rätten. Det skulle alltså inte vara lönt att göradet.Ulf : Frågan om bosättningskrav är en av defrågor som kom upp i Collinsmålet. Jag delar AndersKruses kommentar rent allmänt att detta mål inte harnågon större påverkan på själva frågan omövergångsregler som sådan, för det rör en annansituation. Däremot ställer man där upp möjlighetenatt ha bosättningskrav för att komma i fråga förvissa sociala förmåner. Det finns alltså en öppningpå den punkten. Det är den första poängen.Den andra poängen är detta med skildaarbetstagarbegrepp. Såsom jag har läst regeringensskrivelse har man där blandat ihop korten rättmycket tidigare. Det faktum att man inte kandiskriminera deltidsarbetande i förhållande tillheltidsarbetande är en sak. Det faktum att man täckseller inte täcks av förordning 1408, lagvalsregeln,är en annan sak. Där ställer man inte upp något kravpå att det ska vara ett faktiskt och verkligtarbete. Frågan om man är en arbetstagare, om man harett faktiskt och verkligt arbete, är en tredjefråga, och det är den frågan som är den avgörande.Där tycker jag tyvärr att såväl utredningen somregeringen har blandat ihop korten.Per (): Jag ska försöka vara kort i ochmed att tiden egentligen redan är ute.Det är ingen tvekan om att övergångsreglerna är entillfällig historia och att man måste görajusteringar för att kunna leva utan dem efter enrelativt . Man kan då diskuteraarbetstagarbegreppet, plus den diskussion som finnsom bidragsarbitrage. Ser man på den renaarbetsmarknadsdelen har jag väldigt svårt att se attdet finns några riktigt stora risker i sammanhangeti och med att det finns så pass stora öppningarredan nu. Jag har väldigt svårt att se att dettaegentligen har någonting med övergångsregler attgöra.Jag tycker heller inte att de förvärvadeförmånerna är något stort problem. Har man förvärvatdem genom att betala in i systemen är detta ingetproblem i övergångsregelshänseende, utan det ärfamiljeförmåner som man får av välfärdssystemet. Detär naturligtvis riktigt som påpekats att vi nu harstörre spänningar inom EU mellan de fattigaste ochde rikaste länderna, som vi uppenbarligeninte fullt ut har egenförsörjningskrav för att fåuppehållstillstånd och därmed få stanna i ett land.Den fråga jag vill koncentrera detta till nu påslutet är: Vad avser regeringen göra, eller vadanser andra akademiker bör göras, under den härperioden? Det här är ju en övergångsperiod ochingenting annat. Sedan ska vi självfallet leva utanridåer inom , helst . Allra bästhade varit om vi hade kunnat göra det från den 1maj.Ordföranden: tidsskäl låter jag enbartstatssekreteraren kommentera detta.Charlotte : Det regeringen avser att göra ärlistat i den här skrivelsen. Det är en lång raduppdrag och åtgärder. Jag kan nämna några.Det handlar om att se över våra nationella reglerdär vi kan göra det. Jag nämnde socialtjänstlagen.Det är en ganska enkel sak som borde kunna gå hyfsatsnabbt att göra.Det handlar om att också få kommissionen attkartlägga vad det finns för begränsningar och att fåett tydligare svar inom EU på vad man kan göra ochom de här systemen håller. Där har vi också framförtbehovet av att se över vad som ska gälla och vad mankan kolla upp.Det handlar om att ha en bättre kontroll avanställningsintygen. ochSkatteverket har fått ett sådant uppdrag. Dethandlar om att vidta en rad åtgärder när det gällerde problem på arbetsmarknaden som vi kan se . I den här skrivelsen finns det alltså en ganskaomfattande handlingsplan som vi jobbar med.Sedan finns det saker som är svårare och somkommer att ta , men det är inte säkert attdet behöver vara ett villkor för att man ska kunnaöppna upp . Men som regeringensförslag ser ut nu behöver vi för att få dehär kontrollsystemen och den här uppföljningen ochför att vidta de här första åtgärderna. Sedan får vi se hur situationenser ut då, men om man skulle behöva haövergångsregler ytterligare återkommerregeringen till riksdagen.Ordföranden: för det! Tiden medger inte att vifortsätter längre, men jag måste ändå konstatera attvi har haft en bra utfrågning. Jag vill tacka allamedverkande för era kommentarer och ert deltagande.Jag tackar ledamöterna i utskottet också för brafrågor.Vi kommer att fortsätta att hantera detta ärende ieftermiddag i utskottet. Nästkommande tisdag ska vijustera betänkandet, om allt går vägen, och den 28april är det debatt och beslut i kammaren. Det ärett tajt tidsschema i , men vi ska säkertklara av det också.