bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — Genom detta klargörs spelreglernaoch båda parter vet vad som gäller, vilket skullekunna medföra att förtroendet för samhället ochpolitiker förstärks. Möjligheten att införamedborgarkontrakt bör enligt motionären undersökasoch uppmuntras inom stat, kommun och landsting.För att betona medborgarskapets rättigheter, menockså dess skyldigheter, föreslås i motion2003/04:K400 av Skånberg m.fl. (kd) att varjesvensk medborgare som uppnår myndighetsåldern ochalla som kommer till och erhåller svensktmedborgarskap skall få en medborgarbok därmedborgarskapets innebörd tydliggörs och samhälletsgrundvärderingar formuleras. Boken, som böröverlämnas i samband med en ceremoni i hemkommunen,bör förmedla den värdegrund som beskrivs iskolplanen. Den bör även innehålla en kort historiköver demokratiska utveckling ochinformation om hur det politiska systemet i Sverigeoch Europasamarbetet fungerar. Vad som anförs ommedborgarbok bör enligt motionärerna ges regeringentill känna (yrkande 4).BakgrundServicedeklarationer och servicedialogerUnder påbörjades en försöksverksamhet medserviceåtagande och servicedialog under år 2001.Regeringen gav femton statliga myndigheter och sexförsäkringskassor i uppdrag att delta. Iförsöksverksamheten låg att myndigheterna skallutforma och offentliggöra ett serviceåtagande somger tydlig, relevant och förpliktande information omdess tjänsteutbud och servicenivå; föra enservicedialog med användarna av tjänsterna samtintegrera användarnas synpunkter iverksamhetsutvecklingen (prop. 2002/03:1 utg.omr. 1 s. 13).I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1utg.omr 2 avsnitt 5.5) lämnade regeringen enredovisning av detta arbete till riksdagen.Regeringen gjorde bedömningen att servicedialogeroch serviceåtaganden är effektiva arbetsmetoder föratt få till stånd en medborgarorienteradförvaltning, och att arbetet bör fortsätta och ävenomfatta fler myndigheter som har nära och omfattandekontakter med medborgare och företag.Information om innebörden av svensktmedborgarskapAv budgetpropositionen framgår attpolitikområdet Migrationspolitik är indelat i fyraverksamheter, däribland "svenskt medborgarskap"(prop. 2003/04:1 utg.omr. 8 s. avsnitt 5). Vadgäller svenskt medborgarskap anför regeringen attmålet för verksamheten är att de sökande skall varamedvetna om kraven för att få svenskt medborgarskapoch kunna förutse resultatet av en ansökan.Vidare uppger regeringen i budgetpropositionen attIntegrationsverket har gett ut en skrift medinformation om reglerna för att få svensktmedborgarskap och om vad det betyder för denenskilda människan när hon väljer att bli svenskmedborgare (avsnitt 3.5.1). Avsikten är att förklarainnebörden av svenskt medborgarskap på ettlättfattligt sätt samt att stärka medborgarskapetsstatus och främja integrationen. Därutöver harIntegrationsverket utarbetat informationsmaterialsom spridits till kommunerna med exempel på hursärskilda ceremonier kan hållas för personer somförvärvat svenskt medborgarskap.Demokrati i skolanEnligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) skallutbildningen för barn och ungdom bl.a. främjaelevernas harmoniska utveckling till ansvarskännandemänniskor och samhällsmedlemmar. Verksamheten iskolan skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar.Enligt läroplanen för de frivilliga skolformerna(Lpf 94) har skolan en viktig uppgift när det gälleratt förmedla och hos eleverna förankra de värden somvårt samhällsliv vilar på. Vidare är det skolansansvar att varje elev som slutfört ett program inomgymnasieskolan bl.a. har förutsättningar för attdelta i demokratiska beslutsprocesser i samhälls-och arbetsliv och har förmåga att kritiskt granskaoch bedöma det eleven ser, hör och läser för attkunna diskutera och ta ställning i olika livsfrågoroch värderingsfrågor.Tidigare bedömning av konstitutionsutskottetMedborgarkontraktKonstitutionsutskottet behandlade under våren 1998ett motionsyrkande (fp) om införande avmedborgarkontrakt (bet. 1997/98:KU21). Enligtmotionären borde medborgarkontrakten innehålla såvälgemensamma övergripande rättigheter som merdetaljerad information om rättigheter som gäller fören viss individ. I motionen hänvisades tillinförande av medborgarkontrakt i . Enanledning till att idén med medborgarkontrakt intevunnit insteg i kunde enligt utskottetsmening vara att i jämförelse medStorbritannien har en mer utvecklad lokalsjälvstyrelse, av vilket följer uppfattningen attansvaret för dålig eller utebliven service främstbör utkrävas på politisk väg. Utskottetuppmärksammade bl.a. även att det inom sjukvårdenutvecklats olika s.k. vårdgarantier, dvs. rätt tillviss service inom , och attkommunallagstiftningen öppnat nya möjligheter tilldirekt medborgar- eller klientinflytande på driftenav t.ex. daghem, skolor och vårdinrättningar.Utskottet fann mot den bakgrunden inget skäl attändra sin inställning till medborgarkontrakt som denkommit till uttryck i ett betänkande (bet. 1992/93:KU2), av vilket framgår att utskottetinte ansåg att ett tillkännagivande till regeringeni frågan var påkallat. Utskottet avstyrktemotionsyrkandet.Fördjupad målbeskrivning för politikområdetDemokratiKonstitutionsutskottet behandlade ettmotionsyrkande (kd) om att målbeskrivningen förpolitikområdet Demokrati borde fördjupas (bet.2003/04:KU1). I motionen anfördes att den nuvarandeformuleringen är otillräcklig för att t.ex. peka påvärdegrundens enorma betydelse fördemokratiutvecklingen. Utskottet tog avstånd fråntankar på att i målbeskrivningen för politikområdetlägga fast en för alla människor gemensam syn på defrågeställningar som förts fram i motionen. mening skulle frågor av det aktuellaslaget avhandlas i ett öppet meningsutbyte underdemokratiska former. Utskottet avstyrktemotionsyrkandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller tidigare ställningstagandeavseende medborgarkontrakt. Vidare noterar utskottetmålen inom migrationspolitiken och i skolan avseendemedborgarskap och demokrati samt Integrationsverketsinformationsmaterial med exempel på hur särskildaceremonier kan hållas för personer som förvärvatsvenskt medborgarskap. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:K310 (fp) och2003/04:K400 (kd) yrkande 4.EU-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker dels ett motionsyrkandeom debatt och folkbildning kring EU, dels ettmotionsyrkande om folkomröstning om en . Jämför reservationerna29 (fp, c) om debatt och folkbildning kringEU och 30 (v, mp) om folkomröstning om EU:skonstitutionella fördrag.MotionerI motion 2003/04:K26 av m.fl. (fp)anförs att Europafrågor har väldigt litet utrymme pådagordningen i . I demokratiskrivelsen berörsEU-frågor, men enligt motionärerna finns inte någraframåtriktade förslag kopplade till detta.Motionärerna föreslår att ger regeringentill känna att regeringen bör ta fler initiativ attförankra Europafrågorna och tydligare poängteraderas betydelse för , i rollen som Sverigesföreträdare i ministerråden och (yrkande 9).I motion 2003/04:K27 av m.fl. (mp)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om hållande avfolkomröstning om regeringskonferensens slutligaförslag till (yrkande 1). En sådanskulle öka medborgarnas delaktighet och därmed ävenintresse, engagemang och vilja att erhålla kunskap.Att förvägra medborgarna att folkomrösta omkonstitutionsförslaget stämmer enligt motionärernainte överens med ett av EU-konstitutionenshuvudsyften, nämligen att göra unionen till enmedborgarnas union.BakgrundDemokratipolitikens fortsatta inriktning -flernivådemokratiI demokratiskrivelsen (s. 124 f.) anför regeringenatt insatserna för ökat medborgerligt deltagande börutformas med hänsyn till att är enflernivådemokrati där medborgarna har flera arenorför politiskt inflytande - den kommunala ochlandstingskommunala, den nationella och deneuropeiska. Detta får enligt regeringen allt störrebetydelse ju mer EU-samarbetet utvecklas ochfördjupas, och den europeiska nivån bör ges en likanaturlig roll i den svenska demokratin och i denpolitiska debatten som den lokala, regionala ochnationella nivån.Allmänhetens tillgång till EU-relateradinformationEU-upplysningen inom riksdagsförvaltningen harriksdagens uppdrag (bet. 1994/95:KU36, rskr.1994/95:388-389) att ge allmänheten partipolitisktneutral information om EU och om medlemskapi EU. Verksamheten är inriktad på att sprida faktaom EU, informera om arbetet i samt ge rådoch vägledning till fördjupad information.I oktober 2002 överlämnade en utredningbetänkandet Allmänhetens tillgång till EU-relateradinformation (SOU 2002:96) till regeringen.Utredningen menade att det är en statlig uppgift attunderlätta för medborgarna att ta del av informationom EU-relaterade frågor och att det är angeläget attstaten fortsätter att erbjuda en central EU-upplysning i allmänhetens tjänst. Utredningenföreslog fortsatt och utvecklad verksamhet för EU-upplysningen med som huvudman och ettantal åtgärder för att ge EU-upplysningen en tydligidentitet och göra den mer känd för allmänheten.Utredningen föreslog också ökade resurser till och 2001 beslutade regeringen att tillkalla enparlamentarisk kommitté med uppdrag att stimulera enbred, offentlig debatt om Europeiska unionen (EU),särskilt inför den kommande regeringskonferensen,bidra till att öka kunskaperna hos allmänheten omaktuella frågeställningar kring EU:s utveckling, geföreträdare för olika åsiktsriktningar utrymme attargumentera för sina uppfattningar, skapakontaktytor mellan den svenska debatten om EU ochmotsvarande debatt i övriga europeiska länder samtsammanställa analyser av de frågor som kan komma attbehandlas vid regeringskonferensen (dir. 2001:35).Den s.k. EU 2004-kommitténs uppdrag skulle enligtdirektiven vara slutfört när 2004 årsregeringskonferens börjar. Genom tilläggsdirektivhar kommittén fått förlängd tid för uppdraget (dir.2003:113). I tilläggsdirektiven anför regeringen attden offentliga debatten om EU:s framtidsfrågorbehöver fortsatt stöd och stimulans för att hållaslevande även under regeringskonferensen och attallmänhetens kunskaper om konventets förslag behöverfortsatt stärkas.En central del i EU 2004-kommitténs arbete är dens.k. Stafetten är en kampanj isamarbete med det lokala föreningslivet, kommuneroch andra aktörer. Den går från län till län ochinnefattar olika aktiviteter i syfte att informeraom EU:s framtidsfrågor.Europaparlamentsvalet 2004I budgetpropositionen föreslog regeringenen demokratisatsning om förgenomförandet av insatser som syftar till attstimulera ett ökat valdeltagande val tillEuropaparlamentet (prop. 2003/04:1 utg.omr. 1, bet.2003/04:KU1, rskr. 2003/04:60).I demokratiskrivelsen (s. 28 f.) redogörregeringen för demokratisatsningen. En del i dennaär en ungdomssatsning med aktiviteter riktade tillförstagångsväljare i åldern . Syftet medsatsningen är att dels uppmuntra förstagångsväljaretill att rösta i valet till , delsöka kunskapen och intresset hos dem för hur man somung EU-medborgare kan delta i och påverka EU-politikens utformning.Regler för folkomröstningEnligt 8 kap. 4 § regeringsformen (RF) meddelasföreskrifter om rådgivande folkomröstning i helariket och om förfarandet vid folkomröstning igrundlagsfråga genom lag. I folkomröstningslagen(1979:369) anges generella föreskrifter om rättenatt delta i folkomröstning och om förfarandet m.m.Vad gäller rådgivande folkomröstning, som kunnatanordnas , anfördes i förarbetena tillnuvarande regeringsform (prop. 1973:91 s. 187) attdet inte finns något behov av att i grundlag hanärmare regler om möjligheterna att anordna sådanfolkomröstning eftersom den inte innebär attavgörandet undandras statsorgan. Det ankommer påriksdagen att bestämma om sådan omröstning skallhållas och att ta ställning till utformningen av denfråga som skall bli föremål för folkomröstning. Enrådgivande folkomröstning är rättsligt sett intebindande för statsmakterna. Inför folkomröstningarnaom medlemskap i och införandet av euronförklarade partierna uttryckligen att de avsåg attrespektera folkomröstningens resultat.Möjligheten till beslutande folkomröstning i ettgrundlagsärende har funnits , men harhittills inte använts. Bestämmelser omförutsättningarna för och betydelsen av en sådanomröstning finns i 8 kap. 15 § RF. Folkomröstning omvilande grundlagsförslag skall anordnas om yrkandedärom framställs av minst en tiondel av riksdagensledamöter och minst en tredjedel av ledamöternaröstar för bifall till yrkandet. Sådant yrkandeskall framställas från det attriksdagen antog grundlagsförslaget som vilande.Yrkandet skall inte beredas i utskott.Folkomröstningen skall hållas med detriksdagsval då grundlagsförslaget är vilande. Vidomröstningen får de som har rösträtt vid valetförklara huruvida de godtar det vilandegrundlagsförslaget eller ej. Förslaget är förkastatom de flesta av dem som deltar i omröstningen röstarmot förslaget och de till antalet är fler än hälftenav dem som har avgivit godkända röster vidriksdagsvalet.Regler för överlåtelse av beslutanderätt tillEUEnligt 10 kap. 5 § första stycket RF kan riksdageninom ramen för samarbete i EU överlåtabeslutanderätt som inte rör principerna förstatsskicket. Sådan överlåtelse förutsätter att fri-och rättighetsskyddet inom det samarbetsområde tillvilket överlåtelsen sker motsvarar det som ges i RFoch i den europeiska konventionen angående skydd förde mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. beslutar om sådan överlåtelsegenom beslut, varom minst tre fjärdedelar av deröstande förenar sig. beslut kan ocksåfattas i den ordning som gäller för stiftande avgrundlag. Ordningen för stiftande av grundlagregleras i 8 kap. 15 § RF.En fråga om överlåtelse till EU kan, i likhet medfrågor om överlåtelse till icke svenska organ iallmänhet, bli föremål för beslutande folkomröstning(jfr prop. 1978/79:195 s. 53, bet. KU 1978/79:39 s.19). Detta om beslut om överlåtelsefattas i den ordning som gäller för stiftande avgrundlag och yrkande om folkomröstning framställs avminst en tiondel av ledamöter och minsten tredjedel av ledamöterna röstar för bifall tillyrkandet. Folkomröstning kan även hållas närriksdagens beslut om överlåtelse till EU fattasenligt den ordning som föreskriver beslut medkvalificerad majoritet (3/4). Folkomröstningen blirdå rådgivande och måste beslutas av en enkelriksdagsmajoritet (jfr 8 kap. 4 § första stycketRF).Riksdagens tidigare behandlingDebatt och folkbildningKonstitutionsutskottet har yttrat sigtill utrikesutskottet över motioner om debatt ochfolkbildning kring EU (yttr. 2003/04:KU4y).Konstitutionsutskottet redogjorde därvid förinnehållet i regeringens demokratiskrivelse ochuppmärksammade att utskottet under i ettbetänkande (detta betänkande) kommer att behandla enmotion om regeringens ansvar för en ökad debatt omEuropafrågor. deladeuppfattningen om behovet av folkbildning och debattkring EU. Utskottet ansåg dock att någottillkännagivande med anledning av motionen inte varpåkallat.Utrikesutskottet instämde i det värdefulla i attfolkbildning bedrivs om utvecklingen inom EU.Utskottet hänvisade bl.a. till den parlamentariskttillsatta EU 2004-kommitténs arbete och avstyrktemotionerna (bet. 2003/04: UU10).FolkomröstningRiksdagen har tidigare behandlat motioner omhållande av folkomröstning i samband med beslut omöverlåtelse till EU. Senast detta skedde var hösten2001. Sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet avstyrkte då motioner om attNicefördraget skulle underställas medborgarna i enfolkomröstning (bet. 2001/02:KUU1). framhålla att det i likhet med regeringen intekunde finna att samarbetet inom EU ändrar karaktärpå något avgörande sätt genom , ochutskottet konstaterade att intemedförde några i sak omvälvande nyheter iförhållande till den omfattande rättsliga regleringsom accepterat genom sin anslutning till EU.Vidare ville utskottet betona att samarbetet ävenfortsättningsvis skulle komma att förbli i grundenmellanstatligt. Utskottet hänvisade också tillregeringsformens bestämmelse om att riksdagensbeslut om överlåtelse av beslutanderätt till EGskall fattas med minst tre fjärdedels majoritet avde röstande, om det inte fattas i den ordning somgäller för stiftande av grundlag. Utskottet menadeatt strängare krav således gäller för ett sådantbeslut än för de beslut vanligen fattar.Utskottet avstyrkte i betänkandet även en motion omatt alla nya som innebär maktöverföringtill EU-nivån skall underställas medborgarna i enfolkomröstning. Utskottet anförde att behovet av enfolkomröstning måste avgöras på grundval av detmateriella innehållet i det aktuella fördraget och ivilken grad det sker en överlåtelse avbeslutanderätt till ett överstatligt organ. Fråganom en folkomröstning måste därför, menade utskottet,avgöras från fall till fall.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:92).Hösten 2003 behandlade sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet i betänkande 2003/04:KUU1 tvåpartimotioner (v, mp) om att folkomröstning börhållas i om det fördrag som blir resultatetav regeringskonferensen. Utskottet fann därvid ingenanledning att ställa sig bakom förslaget omfolkomröstning. Huruvida det framtida fördraget börbli föremål för folkomröstning får enligt utskottetprövas av den riksdag som har att ta slutligställning till fördraget. Vidare anförde utskottetbl.a. att två regeringskonferenser har hållits sedanSverige blev medlem i EU. har utanföregående folkomröstning haft att pröva omAmsterdamfördraget och skall godkännasför svenskt vidkommande, och utskottet såg förstunden inte skäl till någon annan ordning för detkommande fördraget. Utskottet framhöll att det iriksdagen finns möjlighet till diskussion ochkompromiss samt möjlighet att väga olika intressenmot varandra och finna en medelväg som de allraflesta kan vara nöjda med även om man inte har fåttallt. Detta är uppdrag i alla frågor.Utskottet menade att bör ta det ansvaretoch att dessutom är väl skickad att ta detansvaret. Utskottet hänvisade till regeringsformenoch att den svenska folkstyrelsen förverkligas genomett representativt och parlamentariskt statsskick,och den svenska traditionen lägger stor vikt vid deallmänna valen och vid det aktiva folkrörelsearbetetmellan valen. Utskottet menade att det därför vorenaturligt att också tar det slutligaansvaret för prövningen.I ovan nämnda yttrande uttalade sigkonstitutionsutskottet om en motion om att alla nyaEU-fördrag som innebär maktöverföring till EU-nivånskall underställas medborgarna i en folkomröstning(yttr. 2003/04:KU4y). Utskottet redogjorde för vadsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetanfört i sitt betänkande. Vidare uppmärksammadeutskottet att en motion om folkomröstning om detfördrag som regeringskonferensen kommer fram tillkommer att behandlas av utskottet i ett betänkandeunder (detta betänkande). Utskottetavstyrkte motionen som behandlades i yttrandet medhänvisning till tidigare ställningstagande.Utrikesutskottet avstyrkte motionen med hänvisningtill yttrande ochsammansatta konstitutions- och utrikesutskottetstidigare ställningstagande (bet. 2003/04:UU10).Utskottets ställningstagandeSverige är en flernivådemokrati och EU-nivånfår en allt större betydelse ju mer EU-samarbetetutvecklas och fördjupas. Utskottet delar regeringensuppfattning att den europeiska nivån bör ges en likasjälvklar roll i den svenska demokratin och i denpolitiska debatten som den lokala, regionala ochnationella nivån. Mot denna bakgrund finns detenligt utskottets mening behov av folkbildning ochdebatt kring EU. Utskottet noterar att regeringenvidtagit åtgärder med detta syfte. Vidare aviserarregeringen i demokratiskrivelsen åtgärder för attstimulera till ökat valdeltagande valtill . På nu anförda grunderavstyrks motion 2003/04:K26 (fp) yrkande 9.Vad gäller frågan om folkomröstning om EU:skonstitutionella fördrag vill utskottet erinra omatt reglerna för överlåtelse av beslutanderätt tillEU är utformade på ett sätt som säkerställer attvarje beslut om sådan överlåtelse är väl förankrat.Beslut kan fattas antingen av med stöd aven kvalificerad majoritet, nämligen genom beslutvarom minst tre fjärdedelar av de röstande förenarsig, eller genom beslut som fattas i samma ordningsom gäller för beslut om grundlagsändring. Detta gerenligt utskottets mening goda förutsättningar för engrundlig behandling och bred förankring av beslutsom det här aktuella.Bestämmelserna om rådgivande folkomröstningarbygger på förutsättningen att omröstningen är justrådgivande. I praktiken blir emellertid en sådanfolkomröstning beslutande om riksdagspartierna iförväg binder sig för att följafolkomröstningsresultatet. Det är osäkert hur stortdeltagandet i en folkomröstning i en fråga som denhär aktuella skulle bli. En avgörande nackdel med enrådgivande omröstning i frågan är därmed enligtutskottets mening att den skulle kunna komma attavgöras av en minoritet av väljarna i stället för aven bred riksdagsmajoritet. Det faktiska avgörandetskulle träffas på ett sätt som inte kan sägas stå iöverensstämmelse med syftet med det rådgivandefolkomröstningsinstitutet och majoritetskravet föröverlåtelse skulle ställas lägre än vad som görs viden riksdagsbehandling enligt gällande regler avfrågor om överlåtelse av beslutanderätt.Med det anförda delar utskottet sammansattakonstitutions- och utrikesutskottets bedömningavseende folkomröstning om förslaget om nyttkonstitutionellt fördrag för EU. Utskottet avstyrkerdärmed motion 2003/04:K27 (mp) yrkande 1. **FOOTNOTES**[1]: Det nationella tillgänglighetscentret är endel av . Centret skall svaraför uppbyggnad, utveckling och förmedling avkunskap, rådgivning och samverkan med berördaaktörer för att göra samhället tillgängligt förpersoner med funktionshinder. [2]: Redovisningsrevisionen syftar i huvudsaktill att bedöma om god redovisningssed tillämpas,om räkenskaperna är rättvisande och kontrollen avförmögenhetsskyddet är tillräcklig.Förvaltningsrevisionen syftar till att bedöma omfullmäktiges beslut efterlevs och omverksamheten, inom budgetramarna och med avseddkvalitet, uppnår de politiska målen (bet.1998/99:KU30 s. 3).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Uppföljning av demokratipolitiken (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:K26 yrkande 2.StällningstagandeRegeringen redogör i demokratiskrivelsen för en radprojekt som genomförts inom ramen förutvecklingsarbetet Tid för demokrati med syftet attbidra till ett ökat valdeltagande. ärskarpt kritiskt till hur projektverksamheten harutformats och utvärderats. Kraven på uppföljning harenligt vår mening satts alltför lågt. Skall projektav denna typ långsiktigt bidra till ett förstärktvaldeltagande bör kraven på uppföljning ochutvärdering ställas betydligt högre. Frågeteckenmåste resas för om det verkligen är ettallmännyttigt ändamål att satsa skattepengar i denhär typen av verksamhet om inte uppföljningenförstärks. Regeringens uppföljningar avdemokratiprojekt bör enligt vår mening förbättras.Med bifall till motion 2003/04:K26 yrkande som sin mening ge regeringen detta tillkänna.2. Politiskt utanförskap (punkt 3)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K385 yrkande 1,2003/04:K25 yrkande 2, 2003/04:K26 yrkandena 1 idenna del och 8, 2003/04:K290 yrkande 1 samt2003/04:K400 yrkande 8.StällningstagandeTrots målsättningen om högre valdeltagande minskadedeltagandet val till riksdag, kommun- ochlandstingsfullmäktige. Anslutningen till depolitiska partierna minskar också.