bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — bör genomgångenutbildning bli ett villkor för att få utfärdasjukintyg som tjänar som underlag för utbetalning avsjukpenning.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf359yrkandena 14 och 16 två tillkännagivanden.Motionärerna anser att eftersom en förskjutning avattityderna till bl.a. sjukförsäkringen synes haskett måste information om försäkringens syfte gesstort utrymme. Vidare framhåller motionärerna attsjukskrivningen måste bedömas ur etthelhetsperspektiv och att den intygslämnande läkarenså långt möjligt skall undvika heltidssjukskrivning.Vidare bör en tydligare koppling mellan läkarnassjukskrivning och kostnadsansvaret finnas.Frågan om att kunna kombinera deltidssjukskrivningmed deltidsstudier med studiemedel tas upp i fleramotioner: Sf403 yrkande 6 av m.fl. (fp),Ub441 yrkande 5 av m.fl. (kd),Ub389 yrkande 2 (delvis) av m.fl.(mp), Sf269 av och (), Sf296 av (), Sf382 av JohanLöfstrand och () och Sf402 av KurtKvarnström och ().Sven och ()framhåller i motion Sf292 att sjukskrivna bör kunnastudera utan att förlora sjukpenningen därför därmed anses arbetsför.I motion Sf388 av och () begärs ett tillkännagivande om att gefler långtidssjukskrivna möjlighet till utbildningsom ett led i rehabiliteringen för att de snabbareskall kunna återvända till arbetslivet.I motion Sf233 av och (s) begärs ett tillkännagivande omsamverkande åtgärder för att förstärka arbetslinjen.Motionärerna anser att det bör vara möjligt för enperson som har partiell sjukersättning och somarbetat samt studerat, att vidarbetslöshet få arbetslöshetsersättning ochsamtidigt kunna bedriva fortsatta studier.Vidare tas frågan om mer flexibla ersättnings-/sjukskrivningsnivåer upp i motionerna Sf359 yrkande17 av m.fl. (kd), Sf225 av HelenePetersson (s), Sf238 av (), Sf246 avInger m.fl. (s), Sf251 av Britt-MarieLindkvist och (), Sf261 avChristina Nenes (s), Sf345 av och () och Sf373 av ().I motionerna Sf281 av () ochSf408 av och () begärs att regeringen inför kommandeprioriteringsdiskussioner överväger att ta bortkarensdagen i sjukförsäkringen.I motion Sf242 av () begärs etttillkännagivande om inrättande av s.k.försäkringsmedicinska kommittéer. Kommittéerna skainte hantera enskilda patientärenden utan vara ettforum för professionell normering och vägledning.Jan m.fl. (s) anser i motion Sf294 attsamordningen mellan arbetsgivarens ochförsäkringskassans ansvar vid utbetalning undersjukdom måste förbättras.Carina och ()framhåller i motion Sf250 att åtgärder börgenomföras som förhindrar att försäkrade ställs utanersättning på grund av den nya prövningen av rättentill sjukpenning. Motionärerna pekar på attförsäkrade kan ha varit utan ersättning i fleraveckor för att sedan fått ett beslut om avslag påsjukpenningen. Även () och RaimoPärssinen (s) pekar på detta förhållande imotionerna Sf376 respektive Sf411.I motionerna Sf349 av () ochSf343 av () framhålls vikten av attförsäkringskassan och arbetsförmedlingen samverkarså att vissa personer inte "hamnar mellan stolarna"och varken får ersättning från arbetslöshets- ellersjukförsäkringen.Lars m.fl. (v) anser i motion Sf389 yrkande 4att regeringen bör uppdra åt RFV och AMS attsamordna myndigheternas begrepp avseende förmåganatt kunna utföra arbete. Således använder RFVbegreppet "arbets-förmåga" och AMS begreppet"arbetsför".I motion Sf287 av () yrkandena 1-3,6, 7, 9, 11 och 12 begärs tillkännagivanden om olikafaktorer som kan påverka sjuktalen. Motionären pekarpå ökade möjligheter för människor att styra sinaegna liv, förändrade attityder tillsjukförsäkringen, myndigheters missbruk avförtidspensioneringen, god rehabilitering, åtgärderför att det inte skall löna sig att bytaersättningssystem, etablerande av enskildaalternativ inom offentligfinansierad verksamhet samtpå ersättningsnivån och karensdagar isjukförsäkringen. I yrkandena 4 och 13 framhållermotionären att dagens sjukskrivningar ger enormavälfärdsförluster för både enskilda och staten ochatt sjukskrivning endast skall användas då det är endel av en behandling och grundas på attarbetsförmågan av hälsoskäl är nedsatt.Mona () anser i motion Sf383 attlegitimerade psykologer och legitimeradesjukgymnaster bör ges möjlighet att sjukskriva. Honframhåller att de inom sina specialistområden oftahar större möjligheter än läkare att bedöma behovetav sjukskrivning med avseende på rehabilitering ocharbetsuppgifter.Carina () anser i motion Sf301 yrkandena 1och 2 att försöksverksamhet med rätt försjukgymnaster att utfärda intyg om sjukskrivning börinledas och att frågan om sjukgymnaster skall kunnautföra sjuk- och friskskrivningar bör utredas.Ulla () framhåller i motion Sf312 viktenav ett förstärkt könsperspektiv i nu pågående arbetemed att halvera antalet sjukskrivna. Motionärenanser att det kan finnas en risk för att kvinnorblir friskförklarade trots sjukdom.Beträffande rätten till sjukpenning vid frivilligaicke medicinskt betingade skönhetsoperationer anserNina och () i motionSf337 att det behövs en utredning som överväger enbegränsning avseende denna rätt.Lars m.fl. (v) anser i motion Sf389 yrkande 2att taken i sjukförsäkringen bör höjas till tiobasbelopp så fort statsfinanserna medger det.Motionärerna pekar bl.a. på att taket iföräldraförsäkringen kommer att höjas till dettabelopp 2006.Mikaela m.fl. (mp) begär i motion Ub389yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande i syfteatt förbättra studenters situation. Motionärernaanser att studiemedel skall jämställas med inkomstav förvärvsarbete. Det skall även vara möjligt attvara sjukskriven på deltid och studera på deltid medstudiemedel. Långtidssjukskrivna bör även kunnastudera med bibehållen sjukpenning.Arbetsgivarnas kostnadsansvarPer m.fl. (m) begär i motion Sf347 yrkande 3 attersättningsnivån i sjuklönen skall sänkas till 75 %av lönen fr.o.m. den 1 januari 2005.Claes Västerteg (c) begär i motion Sf212 etttillkännagivande om att arbetsgivare inte skallbetala sjuklön vid sjukskrivning på grund av olyckori samband med idrottsutövande och övrigafritidsaktiviteter. Sjuklön skall bara utges vidordinär och arbetsrelaterad sjukfrånvaro.Jan () framhåller i motionSf398 yrkande 1 att det bör införas etthögkostnadsskydd för arbetande med tidigaremissbruksproblematik. Staten bör kunna betalaarbetsgivares kostnader för sjukperioder i syfte attunderlätta för nämnda personer att återgå i arbete.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att seöver vilka grupper som bör omfattas avhögkostnadsskyddet.RehabiliteringMaud m.fl. (c) begär i motion So394 yrkande7 att regeringen tillsätter en utredning angåendemer tillåtande former för organisatorisk ochfinansiell samverkan mellan olika huvudmän och somgör det möjligt att samordna insatser kringindividen, föra över resurser mellan myndighetersamt dela "vinster" som kan uppkomma genom desamordnade insatserna.Sverker () anser i motion Sf353 attKalmar län bör ges möjlighet att fungera somförsökslän för en i verklig mening finansiellsamordning mellan sjukförsäkring och sjukvård.Anita m.fl. (fp) anser i motion N401yrkande 6 att bör vara ettförsökslän för den s.k. Bohusmodellen av finansiellsamordning mellan och vården.I motion Sf308 begär m.fl. (s)ett tillkännagivande om behovet av ökad samverkanmellan landsting, arbetsgivare och försäkringskassaså att de samlade resurserna som finns förrehabilitering av reumatiskt sjuka ger så bra effektsom möjligt.Jan Ertsborn (fp) anser i motion Sf314 att detbehövs regelförändringar så att statliga medel hosförsäkringskassorna och arbetsförmedlingarna kananvändas till att stödja de s.k. Fontänhusensverksamhet med rehabilitering av långtidssjuka.Mats och () framhåller imotion Sf332 att regelverk börförändras så att kassan kan delta som likvärdig partmed landsting och kommuner i samverkan kringsärskilt rehabiliteringsboende av unga hjärnskadade.Gunnar () framhåller i motion Sf372 attansvaret mellan olika myndigheter och arbetsgivareför den enskildes rehabilitering måste görastydligare och möjligheterna till finansiellsamordning bli bättre.I motion Sf392 av () begärs etttillkännagivande om behovet av ökad samverkan mellanolika huvudmän. Motionären anser att de olikahuvudmännen bör anta gemensamma målsättningar medinnebörden att aktivt verka för ökad samverkan påalla nivåer. Regeringen bör även överväga attförtydliga uppdraget till AMS och RFV i syfte attöka samverkan mellan berörda myndigheter såvälcentralt som lokalt.I motion Sf409 av () framhålls attdet inte finns utrymme för myndigheterna att arbetamed att ge långtidssjukskrivna en ny chans påarbetsmarknaden. Motionären anser att myndigheternasdirektiv och mål bör stödja samarbets- ochsamverkansformer för att uppnå verkliga resultat förden enskilde individen.I två motioner tas frågan ompunktskriftsundervisning upp. de anser i motion Sf202 att det måstefastställas var ansvaret skall ligga för att gevuxna synskadade undervisning i punktskrift och attfinansieringsfrågan måste lösas på ett permanentsätt. () begär i motion Sf256 etttillkännagivande om punktskriftsundervisning ochrehabiliteringsersättning. Han anser att särskiltbidrag för kost och logi vid punktskriftsutbildningbör kunna utges längre än 30 dagar.Heli () framhåller i motion Sf325 attfrågan om ekonomiskt stöd till personer som tillföljd av nödvändig vidareutbildning av ledarhunddrabbas av kostnader eller förlorad arbetsinkomstbör utredas.I motion Sf219 av och () begärs ett tillkännagivande om att inrätta endelegation mot stress och utbrändhet. Motionärernaanser att det finns behov av att föra samman dem somhar kunskap från olika håll i dessa frågor i endelegation.Siw () framhåller i motion Sf234vikten av att skapa en arbetsmarknad med plats föräldre och för personer med nedsatt arbetsförmåga.Ana () begär i motion Sf236 yrkande1 en översyn av reglerna om köpav rehabiliteringstjänster. Detta med anledning avatt kassan numera köper färre behandlingar förrehabilitering och i stället fler utredningar. Iyrkande 2 begär hon ett tillkännagivande ominstruktioner, regleringsbrev och riktlinjer förverksamheten hos RFV och försäkringskassorna. Honanser att dessa bör utgå från patienternas behov.Slutligen begärs i yrkande 5 att den systematiskadiskrimineringen av människor som saknar ansvarigarbetsgivare för rehabiliteringen bör stoppas.Billy () begär i motion Sf241 etttillkännagivande om behovet av att överväga enregelförändring så att sanktionsmöjligheter kanvidtas gentemot arbetsgivare som inte fullgör sittrehabiliteringsansvar.Lennart m.fl. (s) begär i motion Sf247att ytterligare åtgärder bör övervägas för attpåskynda tidiga rehabiliteringsinsatser. Tillexempel bör rehabiliteringsutredningen starta såtidigt som möjligt.Barbro och ()framhåller i motion Sf254 att arbetsgivaransvaretinte fungerar för personer med beståendefunktionshinder. De begär därför en översyn avgällande regelverk och ansvarsfördelning för attarbetstagare med funktionshinder skall tillförsäkrasen adekvat intensivträning och förebygganderehabilitering.I motion Sf272 av m.fl.(m, fp, kd, c) framhåller motionärerna attmöjligheterna till rehabilitering av vissalångtidssjuka med behov av långvarigarehabiliteringsinsatser delvis har försämrats.Åtgärder bör vidtas för att rehabilitering skallkunna genomföras även i de fall denna kräver långtid.Ann-Marie () begär i motion Sf293 etttillkännagivande om en sammanhållen återkommanderehabilitering för alla och inte bara för dem somhar anknytning till yrkeslivet.I motion Sf371 och () begärs ett tillkännagivande omatt analysera situationen för dem som inte kommer ini välfärdssystemen och därför blir utan adekvatainsatser. Motionärerna framhåller att även sjuka,s.k. nollplacerade, har rätt till adekvatarehabiliteringsåtgärder m.m.Rigmor () begär i motion Sf307 etttillkännagivande om att en översyn görs avsjukförsäkringssystemet så att whiplashskadadegaranteras ekonomisk ersättning vid rehabilitering.NärståendepenningI motion So357 yrkande 8 av m.fl.(fp) begärs att regeringen återkommer med förslagtill vidgade möjligheter att få närståendepenning iform av lägre krav på den närståendes sjukdom ochvidgning av den berättigade kretsen.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf274 atten närstående till en person som smittats av hivskall ha rätt till 240 dagars vårdtid oavsettorsaken till infektionens uppkomst.Rigmor och () anser imotion Sf249 att dagens system avseendeanhörigbidraget behöver ses över så att stöd kan gestill fler anhöriga som är beredda att stötta ochhjälpa i livets olika skeenden, och inte bara ilivets slutskede.Utskottets ställningstagandeUtskottet redovisar i de olika avsnitten omarbetsgivarnas kostnadsansvar,sjukpenningförsäkringen, rehabilitering m.fl. frågordels skälen för utskottets ställningstaganden tillmotionsyrkanden som har betydelse förmedelsanvisningen, dels utskottetsställningstaganden till övriga motionsyrkanden.Utskottets ställningstaganden till motionsyrkandenmed betydelse för medelsanvisningen liksom tillregeringens förslag till medelsanvisning redovisasnedan i avsnittet Förslag rörande medelsanvisningtill anslag 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.SjukpenningförsäkringenSjukfrånvaron och kostnaderna härför har ökat dramatiskt undersenare år. Det har särskilt varit de långasjukfallen () som har ökat. Ävenantalet personer med aktivitets- och sjukersättning(tidigare förtidspension) har ökat påtagligt.Utskottet har , senast iyttrande 2004/05:SfU1y till finansutskottet,konstaterat att orsakerna till sjukfrånvaron ärkomplexa med flera faktorer som samspelar och attnågon enkel lösning på problemet inte står attfinna. Förutom de av regeringen ovan framfördafaktorerna har utskottet även lyft fram faktorer somersättningssystemens utformning, läkarnas roll isjukskrivningsprocessen och verkningar av saneringenav statsfinanserna som ägde rum under 1990-talet.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf359yrkande 3.Beträffande sjukdomsbegreppet enligt AFL noterarutskottet att sjukpenning i princip inte skall kunnautges i andra fall än vid medicinsk nedsättning avarbetsförmågan. I praxis har dock i vissa begränsadefall godtagits att sjukpenning kan utgå vidtillstånd som är jämställda med sjukdom, somexempelvis störningar under graviditet ochsorgtillstånd. Vidare anges i 3 kap. 7 § AFL att vidbedömningen av om sjukdom föreligger skall bortsesfrån arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska, sociala ochliknande förhållanden. Sjukförsäkringsutredningenhar i sitt slutbetänkande (SOU 2000:121 s. 163 och164) inte funnit anledning att lämna något förslagom ett inskränkande sjukdomsbegrepp. mening medför även de avriksdagen beslutade åtgärderna för att ökaprecisionen i sjukskrivningsprocessen atttillämpningen av sjukdomsbegreppet blir mer korrekt.Utskottet noterar även att utredningen om översyn avsocialförsäkringarna skall se över frågan om detunder senare år skett en glidning i tillämpningen avsjukdomsbegreppet såväl hos läkare och patienter sominom socialförsäkringsadministrationen, dvs. omsjukskrivning blivit ett allt mer accepterat sättatt hantera press och påfrestningar som drabbarmänniskor i livets olika skeden.Utskottet kan därmed, i likhet med sittställningstagande i betänkande 2003/04:SfU1, inteställa sig bakom en förändring av gällandesjukdomsbegrepp. Med det anförda avstyrks motionernaSf357 yrkande 1 i denna del och Sf287 yrkande 13.Utskottet har dock i betänkande 2003/04:SfU1uttalat att utskottet kunnat förstå motionärernasbetänkligheter beträffande det förhållandet attersättning kan utbetalas vid inte medicinsktbetingade skönhetsoperationer och liknande ingrepp.Utskottet förutsatte dock att även denna frågaskulle rymmas i regeringens fortsatta övervägandenom åtgärder som syftade till att minskasjukpenningskostnaderna m.m. Utskottet vidhållersitt ställningstagande. Motion Sf337 får därmedanses tillgodosedd och avstyrks därför.Beträffande frågan om en särskild försäkran harRFV:s uppföljningar visat att en sådan inte tillförärendet några nya uppgifter utöver dem som redanfinns. upphördeskyldigheten för en försäkrad att vid en visstidpunkt inkomma med en skriftlig särskildförsäkran. I stället skall en sådan försäkran ges inom begär det (prop. 2002/03:89,bet. 2002/03:SfU10, rskr. 2002/03:227). Utskottetansåg att det saknades skäl att ha kvar ett krav påatt den försäkrade skallinkomma med försäkran. Utskottet vidhåller sittställningstagande.Med det anförda avstyrks motion Sf357 yrkande 1 idenna del.Beträffande frågan om förändrade attityder tillsjukförsäkringen och vikten av att information gesom sjukförsäkringens syfte har utskottet ibetänkande 2003/04:SfU1 uttalat att de s.k.attitydfrågorna måste tas på stort allvar. Det ärnaturligtvis inte bra om sjukpenningen uppfattaskunna fylla andra syften än att vara ersättning vidarbetsoförmåga på grund av sjukdom. Utskottetnoterar att regeringen i budgetpropositionen anförtatt det är regeringens bedömning att de olikainformationsinsatser som genomfördes föratt minska ohälsan i arbetslivet har bidragit tillatt bryta den negativa utvecklingen avsjukskrivningarna. Regeringen har beslutatatt genomföra sådana insatser även under 2004.Utskottet vidhåller sin uppfattning och anser attfortsatta informationsåtgärder om sjukförsäkringenssyfte bör vidtas. Utskottet noterar även vad somovan anförts om att utredningen om översyn avsocialförsäkringarna skall se över frågan om detunder senare år skett en glidning i tillämpningen avsjukdomsbegreppet. Yrkande 14 i motion Sf359 fårdärmed anses tillgodosett och avstyrks.Riksdagen beslutade om ett antalåtgärder som syftar till att stärkasjukskrivningsprocessen. En redovisning avåtgärderna har gjorts ovan. Utskottet anser attsjukskrivningsprocessen med dessa åtgärder harförstärkts och gjorts mer precis. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna Sf312 och Sf359yrkande 16.En näraliggande fråga är frågan om begränsning avmöjligheterna för en läkare med vissspecialistutbildning att skriva sjukintyg för längretids sjukpenning. har isitt slutbetänkande (SOU 2000:121 s. 189) föreslagitatt alla läkare skall ha rätt att utfärda läkarintygmen att dessa mera regelmässigt skall kompletterasav annat underlag om så bedömernödvändigt. Utskottet noterar även att det skallvara en läkare med fördjupad utbildning iförsäkringsmedicin som skall utfärda det särskildaläkarutlåtandet när t.ex. ett avstämningsmöte integer ett tillräckligt beslutsunderlag. Som utskottetanförde i bl.a. betänkande 2003/04:SfU1 har dethärigenom skapats garantier för attförsäkringskassan i fortsättningen kommer att kunnafå ett fullgott beslutsunderlag. Utskottet anser attdet inte finns skäl att begränsa läkares rätt attutfärda läkarintyg för sjukskrivning.Enligt beslut av skall ävende intygsskrivande läkarnas utbildning iförsäkringsmedicin förstärkas. Avbudgetpropositionen framgår att den särskildasatsning som gjordes för att förstärkautbildningen i försäkringsmedicin innebar enomfattande utbildning av handledare. Drygt130 försäkringsläkare och drygt 100 handläggaregenomgick en handledarutbildning för atti nästa steg föra utbildningen vidare till i stortsett samtliga läkare i . Under de fem förstamånaderna har denna utbildning nått drygt3 300 läkare i landet. Sammanlagt beräknas ca 5 600läkare ha utbildats . Vidare harplaneringen av de fördjupade utbildningarna iförsäkringsmedicin för i första hand300 distriktsläkare och 600 företagsläkare slutförtsunder , vilket har resulterat i att enomfattande utbildning i RFV:s regi och i samarbetemed ,och Föreningen SvenskFöretagshälsovård kommer att genomföras under 2004.Motion Sf403 yrkande 10 får med det anförda ansesdelvis tillgodosedd och avstyrks.En annan närliggande fråga är om behörigheten attutfärda intyg skall utvidgas. Utskottet uttalade ibetänkande 2003/04:SfU1 bl.a. att sjukgymnaster kanfylla en viktig funktion inomsjukskrivningsprocessen och att en försöksverksamhetskulle kunna ge värdefull kunskap. Utskottet, somnoterar att en stor del av sjukskrivningarna avserbesvär från rörelseorganen, håller fast vid sinuppfattning. En försöksverksamhet bör genomföras iförsta hand med avseende på denna yrkesgrupp. Meddet anförda får motionerna Sf301 yrkandena 1 och 2samt Sf383 anses delvis tillgodosedda och avstyrksdärmed.Beträffande ersättningsnivån inom sjukpenningenhar utskottet i betänkande 2004/05:SfU5 ställt sigbakom regeringens förslag att ersättningsnivån isjukpenningen skall höjas till av SGI.Utskottet kan därtill inte ställa sig bakomförslaget om en ändring av den s.k. minskningsregelni 3 kap. 4 a § AFL. Utskottet finner således inteanledning att föreslå några tillkännagivanden omsänkt ersättningsnivå. Utskottet noterar dock attutredningen om översyn av socialförsäkringarna skallpröva förutsättningarna för att stärka kopplingen avutgifterna för socialförsäkringssystemet tillarbetsmarknaden och ge arbetsmarknadens parter ettökat ansvar för och inflytande översocialförsäkringarnas utgiftsutveckling.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf347 yrkande 6 och Sf357 yrkande 6.Regeringen uttalade sig i 2003 årsbudgetproposition för en höjning av taket inomsjukpenningsförsäkringen till 10 prisbasbeloppfr.o.m. om det statsfinansiellaläget så medgav. Så blev dock inte fallet utanregeringen framhöll budgetproposition attinriktningen nu var att före mandatperiodens slutgenomföra förslaget. Motion Sf389 yrkande 2 ärsåledes tillgodosedd och avstyrks därmed.När det gäller frågan om att införa ytterligare enkarensdag i sjukförsäkrings- och sjuklönesystemenhar i sitt ovannämndaslutbetänkande (s. 167) inte funnit anledning attifrågasätta att en karensdag är en rimlig initialsjälvrisk för den försäkrade. Utskottet anser attdet bör ingå en viss självrisk i systemet och attuppbyggnaden med en karensdag kombinerat med olikahögriskskydd, bl.a. vid upprepade sjukfall, utgör enrimlig avvägning. Som utskottet anförde, senast iyttrande 2004/05:SfU1y, skulle en ytterligarekarensdag innebära alltför stora påfrestningar förredan utsatta gruppers försörjningssituation.Utskottet noterar att regeringen har aviserat ettförslag om karensavdrag till början av 2005.Utskottet finner inte anledning att föreslåriksdagen att införa ytterligare en karensdag. Ejheller att nu ta bort en karensdag. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sf281 och Sf408.Vad avser frågan om karensdagen skall motsvara enhel dags arbete kommer denna fråga att behandlas iovan nämnda förslag om karensavdrag. Utskottet anseratt förslaget bör avvaktas.Beträffande frågan om att kunna varadeltidssjukskriven genom att vistas på arbetsplatsenpå heltid men endast arbeta i halv takt uttaladeutskottet i betänkande 2002/03:SfU10 att utskottetkunde se fördelar med en sådan möjlighet. Emellertidkunde utskottet också se svårigheter förförsäkringskassan att i ett sådant fall kontrolleraomfattningen på det arbete som utförs. En sådanordning skulle kunna leda till att t.ex. halvsjukpenning skulle utges trots att personen i frågasuccessivt ökat sin arbetsinsats och rätten tillsjukpenning därmed kunde ifrågasättas. Med detanförda avstyrker utskottet motion Sf357 yrkade 1 idenna del.En närliggande fråga är om den försäkrade skallkunna vara deltidssjukskriven genom att varasjukskriven från vissa arbetsuppgifter. Utskottetvill peka på att i det läkarintyg som läggs tillgrund för sjukskrivningen skall, för det fall attarbetsförmågan anses helt nedsatt, anges omanpassade arbetsuppgifter kan möjliggörasysselsättning på deltid. Det ingår i arbetsgivarensansvar att anpassa en anställds arbete eller att vidbehov omplacera honom eller henne till andraarbetsuppgifter än sådana som denne inte bör utföratill följd av sjukdomen. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Sf357 yrkande 1 i denna del.Beträffande frågan om mer flexiblaersättningsnivåer noterar utskottet attSjukförsäkringsutredningen i sitt slutbetänkande (s.169-170) lämnade ett förslag om att partiellersättning skall kunna utgå efter en individuellprövning, dock med lägst .