bet · GR01FIU21 · 2004-05-27 00:00:00 — Det riskerar attskapa krav på besparingar som går ut överde kommunala kärnverksamheterna, vilketkan kullkasta de kraftiga insatser somunder föregående år gjordes inom denkommunala sektorn för att vända långårigaunderskott till varaktiga överskott.Motionärerna anser att därförbör avstyrka förslaget till attretroaktivt minska det generellastatsbidraget till kommuner och landstingmed inklusiveförslaget till lagändring (yrkande 9).Kristdemokraterna motsätter sig imotion Fi27 sänkningen av statsbidragentill kommuner och landsting med 2,6miljarder kronor (yrkande 7 i denna del).Dessa resurser behövs enligt motionärernaför att säkra de välfärdsåtaganden somden offentliga sektorn gjort bl.a. genomatt personalen i de offentligaverksamheterna behålls och utökas, vilketi sin tur sänker arbetslösheten.Samtidigt ser man på kort sikt stortbehov av kvalitetshöjande åtgärder inompsykiatrin. Motionärerna anser därför attresurserna för att förbättra denpsykiatriska vården bör förstärkas genomatt öka det generella statsbidraget tillkommuner och landsting med 300 miljonerkronor.Centerpartiet avvisar i motion Fi25neddragningen av generella statsbidragtill kommuner och landsting (yrkande 5 idenna del). Motionärerna bedömer attförslaget kommer att resultera i kraftiganedskärningar i kommunsektorn och ökadekostnader för arbetslöshet. Samtidigtframhåller man att liknande beslutundanröjer för kommuner och landstingmöjligheten att planera efter givnaförutsättningar inför ett verksamhetsår.Därför förordar motionärerna attriksdagen avslår förslaget tilllagändring (yrkande 6).Skrivelse från Svenska Kommunförbundetoch LandstingsförbundetMed anledning av regeringens förslag harSvenska kommunförbundet ochLandstingsförbundet överlämnat enskrivelse till finansutskottet (Dnr069-3596-0304 samt SK 2004/0995 och Lf0647/04). I skrivelsen framhålls att denföreslagna regleringen inom generellastatsbidrag till kommuner och landstinginte baseras på någon överenskommelse medSvenska , vilket är brukligtvid tillämpningar avfinansieringsprincipen. Från förbundenssida har en utgångspunkt iöverläggningarna med Finansdepartementeti stället varit att en eventuelljustering av regleringen skulle gällafr.o.m. och att denskulle gälla statsbidrag.Förbunden bedömer att detunderlag som legat till grund förberäkning av de föreslagnaregleringsbeloppen behöver kompletterasinnan regleringen kan beslutas. Det ärfrämst två förhållanden som behöverklaras ut. Det första gäller varför SCB:sberäkning av skatter och inkomster föreoch efter de genomförda reformerna visarså stor skillnad avseende förändringen ipensionsinkomster. Det andra avserskillnaden i utveckling avålderspensioner mellan SCB:s beräkningaroch statistik överutbetalda pensioner. Med hänsyn till deoklarheter som finns kring degjorda beräkningarna är förbundensslutsats att dessa inte kan ligga tillgrund för en reglering.Vidare tar förbunden upp regleringenseffekter på kommunernas och landstingensekonomi och anför följande:Oavsett det berättigade i regleringenär vi mycket starkt kritiska mot attden föreslås bli genomförd underlöpande budgetår. Det skulle påtagligtändra de ekonomiska förutsättningarnaför kommuner och landsting. Dessa harsmå möjligheter att anpassa ekonominunder resterande del av året för attkunna klara balanskravet. Regleringenmotsvarar en höjning av dengenomsnittliga kommunalautdebiteringen med . Tillbilden hör att prognosen påskatteintäkterna 2004 reviderats ned.Med den föreslagna regleringenförvärras ett redan besvärligtekonomiskt läge ytterligare. Detsaknas enligt vår mening hållbaramotiv för att vidta en sådanextraordinär åtgärd som därtill kräveren lagändring för att kunnagenomföras.Enligt vår mening bör en eventuellslutreglering avvakta till dess attdet föreligger ett säkrare underlagatt basera den på. Vi avvisar bestämtatt regleringen sker på 2004 årsstatsbidrag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill erinra om attgenerella statsbidrag till kommuner ochlandsting enligt finansieringsprincipenska justeras så att alla reformer blirneutrala för kommunsektorn. Reglerna förtillämpningen av finansieringsprincipenförtydligas i kompletteringspropositionen1994 (prop. 1993/94:150, bilaga 7, s.33-34). Där framgår t.ex. att principenenbart omfattar statligt beslutadeåtgärder som tar direkt sikte påkommunala verksamheter, att regleringenenbart ska göras för direkta ekonomiskaeffekter och att alla propositioner sompåverkar kommunsektorns verksamhet ochekonomi ska innehålla en bedömning av dekommunalekonomiska konsekvenserna ochhuruvida finansieringsprincipen ärtillämplig. Finansieringsprincipenomfattar inte statliga åtgärder som intetar direkt sikte på, men ändå får direktaekonomiska effekter på kommunsektorn.Sådana effekter ska däremot beaktas nären bedömning görs av statsbidragetsstorlek.Utskottet kan konstatera attregleringen av det generellastatsbidraget till kommuner och landstingför att neutralisera effekterna på detkommunala skatteunderlaget med anledningav pensionsreformen sker i enlighet medfinansieringsprincipen. Regleringen är avteknisk karaktär eftersom de ökadeskatteintäkter som kommunerna ochlandstingen får med anledning av detreformerade pensionssystemet,avskaffandet av det särskildagrundavdraget samt höjd garantipensionregleras genom att statsbidraget sänks imotsvarande grad. ökasstatsbidraget med belopp som motsvararminskade kommunala skatteintäkter tillföljd av höjda grundavdrag till låg- ochmedelinkomsttagare samt pensionärer isamband med skattereformens tredje steg.Detta gäller även den föreslagnaslutregleringen. Därmed blirpensionsreformens effekt på kommunalafinanser neutral.Beräkningen av slutregleringens belopphar genomförts av SCB på ett gemensamtuppdrag av samtSvenska . Enligt informationsom utskottet inhämtat frånRegeringskansliet har förbunden underarbetets gång inte riktat någon kritikangående SCB som en oberoende part idenna uppgift. Även valet av basår förberäkningen följer av ett gemensamtbeslut. Det regleringsbelopp som nuföreslås i propositionen är såledesförenlig med de av parterna överenskomnautgångspunkterna för beräkningsprocessen.Samtidigt noterar utskottet attslutregleringsbeloppet på 2,6 miljarderkronor på inget sätt är exceptionellt.Det kan jämföras med de tekniskaregleringar mellan staten ochkommunsektorn som görs tillföljd av att staten betalar utpreliminära skatteintäkter till kommuneroch landsting, vilka sedan regleras närdet definitiva utfallet är klart. Dennareglering har varierat mellan+10 miljarder kronor och -6 miljarderkronor per år.Utskottet vill i detta sammanhangunderstryka att man är väl medveten omatt kommunsektorn till följd av den svagaarbetsmarknaden och den ogynnsammakonjunkturutvecklingen under innevarandeår befinner sig i en mycket ansträngdekonomisk situation. Det aktuellaförslaget aviserades emellertid avregeringen redan i budgetpropositionenför 2004. Enligt vad utskottet erfaritfrån har regeringenunder berett frågan medförbunden. Mot denna bakgrund bedömerutskottet att förbunden har haftmöjlighet att i sinaplaneringsförutsättningar äventa hänsyn till den föreslagnaslutregleringen av statsbidraget tillföljd av pensionsomläggningen. Enuppskjutning av slutregleringen medytterligare skulle däremot utsättakommunsektorns ekonomi för hårdarepåfrestning eftersom det ackumuleraderegleringsbeloppet då kommer att bli ännuhögre.Med hänvisning till det ovan anfördaställer sig utskottet bakom regeringensförslag till slutreglering av detgenerella statsbidraget till kommuner ochlandsting för att neutralisera effekternapå det kommunala skatteunderlaget medanledning av pensionsreformen. Utskottetbifaller därmed även förslaget tilländring i lagen (1995:1514) om generelltstatsbidrag till kommuner och landsting.Därmed tillstyrks propositionens förslag(punkterna 10 och 42 i denna del).Motionerna Fi28 (m) yrkande 2, Fi23 (fp)yrkande 9, Fi27 (kd) yrkande 7 i dennadel och Fi25 (c) yrkandena 5 i denna deloch 6 avstyrks.Finansutskottets sammanställning avändrade ramar för utgiftsområden samtändrade och nya anslagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag till ändringar i lagar rörandestatligt stöd till politiska partier,stöd till riksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i ,assistansersättning ochhandikappersättning och vårdbidrag samtom generellt statsbidrag till kommuneroch landsting. Vidare godkänns attRiksgäldskontorets betalning av årligränta på kung upphör. Förslagen omändrade ramar och anslag godkänns.Vidare föreslår utskottet att ett nyttramanslag, Kapitalinsatser i statligabolag, om anvisas underutgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringenbemyndigas att överskrida anslaget med2 miljarder kronor. I den takt sommedel tillförs anslaget från detsärskilda kontot i Riksgäldskontoretavräknas dessa mot anslaget. Avsiktenär att anslaget inte ska belastas vidårets slut. Vad utskottet anfört idenna del bör ges regeringen tillkänna.Därmed tillstyrks punkterna 5-7, 10,11, 43 och 44 i propositionen. Punkt 42tillstyrks delvis.Motionerna avstyrks.Jämför reservationerna 21 (m), 22(fp), 23 (kd) och 24 (c).VårpropositionenRegeringens förslag till ändrade anslaghar ovan redovisats per utgiftsområde.Förslagen innebär att anvisade medel ökarmed netto. Deföreslagna ökningarna av anslagen uppgårtill och deföreslagna minskningarna uppgår till 2794 miljoner kronor.MotionernaDe alternativa förslagen om ändringar påtilläggsbudget har redovisats ianslutning till de olika förslagen ovan.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregåendetagit ställning till de föreslagnaanslagsförändringarna samt lagförslagenmed anslagspåverkande effekt. Utskottethar under rubriken i statliga bolagföreslagit att ett nytt ramanslag,Kapitalinsatser i statliga bolag, om 1miljon kronor anvisas på tilläggsbudgetför 2004 under utgiftsområde 24Näringsliv. Regeringen bemyndigas attöverskrida anslaget med högst 2 miljarderkronor. I den takt som medel tillförsanslaget från det särskilda kontot iRiksgäldskontoret avräknas dessa motanslaget. Avsikten är att anslaget inteska belastas vid årets slut.I övrigt har utskottet ställt sig bakomregeringens förslag.Utskottet tillstyrker således attriksdagen godkänner regeringens förslagtill ändrade ramar för utgiftsområden,med undantag för ramen för utgiftsområde24, där utskottet föreslår att ramen höjsmed utöver regeringensförslag. Vidare tillstyrker utskottet attriksdagen anvisar ändrade och nya anslagi enlighet med regeringens förslag samtdärutöver anvisar tillett nytt ramanslag, Kapitalinsatser istatliga bolag.De alternativa motionsförslagenavstyrks.Utskottets förslag innebär att anvisademedel ökar med 5 082 miljoner kronornetto. De föreslagna ökningarna avanslagen uppgår till 7 876 miljonerkronor och de föreslagna minskningarnauppgår till 2 794 miljoner kronor.Mot bakgrund av det ovan anfördatillstyrker finansutskottet punkterna5-7, 10, 11, 43 och 44. Punkt 42tillstyrks delvis.Motionerna Fi28 (m) yrkandena 2, 12-16,Fi23 (fp) yrkandena 6 och 9, Fi27 (kd)yrkande 7, Fi25 (c) yrkandena 5 och 6samt Fi26 (m) avstyrks.Utskottets förslag framgår av punkt 35 iutskottets förslag till riksdagsbeslutjämte den där efterföljandespecifikationen över ändrade ramar påutgiftsområden och ändrade och nyaanslag.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslutoch ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken angesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Medel från Fonden för den mindreskeppsfarten, punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), (),(), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom medel från Fonden för den mindreskeppsfarten och avslår regeringensförslag rörande denna fond. Därmedbifaller motionerna2003/04:Fi19 av m.fl. (fp)yrkande 1 och 2003/04:Fi17 av OlleSandahl m.fl. (kd) yrkande 1 samtbifaller delvis motionerna 2003/04:Fi19av m.fl. (fp) yrkande 2och 2003/04:Fi18 av m.fl. (c) ochavslår proposition 2003/04:128.StällningstagandeVi anser att förslaget i propositionenbör avslås. Det är inte rimligt attpengar tas från Fonden för den mindreskeppsfarten. De statliga medel somursprungligen omvandlades till fonden ärredan inlevererade till staten genombeslut från 1998.Man kan vidare ifrågasätta djupet ibeslutsunderlaget. Det är oklart om behovav de aktuella medlen inte finns inomfonden eller om förefintliga behov skatäckas genom att statens upplåning blirstörre än den annars skulle ha varit.Regeringen bör återkomma med en översynav det fortsatta behovet av ochverksamheten inom fonden.Hanteringen av statliga bolags kapitalså att utdelningar/intäkter redovisas motbidrag/underskott innebär att det sker enotillbörlig krympning av denbruttoredovisning som vi anser ska varahuvudlinjen i redovisningen av statensverksamhet.Vårt ställningstagande ska också sesmot bakgrund av vår skeptiska inställningtill regeringens hantering av frågan omdet särskilda kontot i Riksgäldskontoretför insatser i statligt hel- ellerdelägda bolag.Därmed tillstyrks motionsförslagen omavslag på regeringens förslag imotionerna Fi19 (fp) yrkande 1 och Fi17(kd) yrkande 1 medan motionerna Fi19 (fp)yrkande 2 och Fi18 (c) tillstyrks delvis.Propositionen avstyrks.2. En förbättrad kapitalstruktur istatliga bolag, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (),(), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom en förbättrad kapitalstruktur istatliga bolag och avslår regeringensförslag om godkännande av vad regeringenförordar om en förbättrad kapitalstrukturi statliga bolag. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Fi28 avMikael m.fl. (m) yrkande 10,2003/04:Fi23 av m.fl.(fp) yrkande 13 samt 2003/04:Fi27 av MatsOdell m.fl. (kd) yrkande 5 i denna del,bifaller delvis motionerna 2003/04:Fi17av m.fl. (kd) yrkande 2 och2003/04:Fi27 av m.fl. (kd)yrkande 6 samt avslår proposition2003/04:100 punkt 40.StällningstagandeVi anser att bör avslåregeringens förslag om förbättradkapitalstruktur. En grundläggandeinvändning är att förslaget står i stridmed budgetlagen och är konstitutionellttvivelaktigt.En annan invändning gäller användandetav bemyndigande på finansmaktens område.En viktig motivering för budgetlagen varatt den ersatte en uppsjö avbemyndiganden som givitregeringen. Bemyndigandena var av denomfattningen att det var svårt att få enönskvärd överblick, och det förelåg riskför att det kunde uppstå oklarhet om vadriksdagen hade beslutat. Det fanns behovav reglering på finansmaktens område somlåg mellan regeringsformens ochriksdagsordningens generella regler ochde detaljerade och oöverblickbarabemyndigandena. Vid sidan ombemyndigandena fanns dessutom en riktutvecklad praxis som det sågs behov avatt kodifiera. Förslaget ivårpropositionen om förbättradkapitalstruktur tillhör den typ avbemyndiganden som avsåg attundvika genom införandet av budgetlagen.Vi vill vidare betona den betydelse somprinciperna om bruttoredovisning ochfullständig budgetproposition har för attriksdagen ska kunna utöva singrundlagsreglerade finansmakt.Regeringsförslaget innebär ettkringgående av budgetlagens krav påbruttoredovisning och utgör därmed ettflagrant brott mot budgetlagensbestämmelser.Den modell som regeringen införde 2003riskerar att få en permanent karaktäreftersom det även kommer attfinnas behov av att göra förändringar ikapitalstrukturen i statliga företag.Ordningen bör vara att alla medel frånstatliga hel- och delägda bolag ochanvändningen av dessa ska passerastatsbudgetens inkomst- respektiveutgiftssida i enlighet med budgetlagenskrav på bruttoredovisning. Därmedunderställs besluten om i vilkenutsträckning medel bör tillföras bolagenriksdagen för prövning.Nu vill regeringen höja ramen för demedel som ska få avsättas på detspeciella kontot i genom attknyta en kredit till kontot. Det argumentsom anförs är behovet av snabbhet. Densakliga innebörden är att regeringen villutöka ramen från 3 till 5 miljarderkronor. I än högre grad vill regeringentydligen agera utanför den normalabudgetprocessen. Av samma skäl som viursprungligen motsatte oss införandet avdetta konto motsätter vi oss starkt dessutbyggnad.Den lösning som utskottets majoritetfört fram under beredningen av förslagetinnebär inte att vår kritik förändras.Den felaktiga ordningen mednettoredovisning upprätthålls medutskottsmajoritetens förslag. Även detförslaget bör således avslås.Därmed tillstyrks motionsförslagen omavslag på regeringens förslag i Fi28 (m)yrkande 10, Fi23 (fp) yrkande 13 samtFi27 (kd) yrkande 5 i denna del, medanmotionerna Fi17 (kd) yrkande 2 och Fi27(kd) yrkande 6 tillstyrks delvis.Propositionens förslag avstyrks.3. Lag om ändring i lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stödtill kommuner för anläggande avtelenät, punkt 3 (m)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag tilllag om ändring av lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av telenät.Därmed bifaller motion2003/04:Fi28 av m.fl. (m)yrkande 1, bifaller delvis motion2003/04:Fi23 av m.fl.(fp) yrkande 7 och avslår proposition2003/04:100 punkt 8.StällningstagandeVi anser att utbyggnaden av lokalatelenät bör av marknadens aktörer,utan statlig regleringspolitik ellerbidrag. Moderata samlingspartiet hartidigare motsatt sig stödet tillkommunerna för anläggande av telenät. Viser nu ingen anledning till att förlängadetta stöd. Därför avstyrker viregeringens förslag om en förlängning avstödet. Därmed tillstyrks motion Fi28 (m)yrkande 1, medan motion Fi23 (fp) yrkande7 tillstyrks delvis och propositionensförslag avstyrks.4. Lag om ändring i lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stödtill kommuner för anläggande avtelenät, punkt 3 (fp)av () och GunnarNordmark (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag tilllag om ändring av lagen (2000:1335) omkreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av telenät.Därmed bifaller motion2003/04:Fi23 av m.fl.(fp) yrkande 7, bifaller delvis motion2003/04:Fi28 av m.fl. (m)yrkande 1 och avslår proposition2003/04:100 punkt 8.StällningstagandeVi anser att utbyggnaden av lokalatelenät bör av marknadens aktörer,utan statlig regleringspolitik ellerbidrag. liberalerna motsättersig stödet till kommunerna för anläggandeav telenät eftersom denna typ av stöd äronödig. Därför finns det enligt vårmening ingen anledning att acceptera denföreslagna förlängningen. Vi förordarsåledes att regeringens förslag till enförlängning av stödet avslås. Därmedtillstyrks motion Fi23 (fp) yrkande 7,medan motion Fi28 (m) yrkande 1tillstyrks delvis och propositionensförslag avstyrks.5. Lag om ändring i lagen (2000:1380) omskattereduktion för utgifter för vissaanslutningar för tele- ochdatakommunikation, punkt 4 (fp)av () och GunnarNordmark (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom skattereduktion för anslutningar förtele- och datakommunikation och avslårregeringens förslag till lag om ändringav lagen (2000:1380) om skattereduktionför utgifter för vissa anslutningar förtele- och datakommunikation. Därmedbifaller motion 2003/04:Fi23 avLars m.fl. (fp) yrkande 8 ochavslår proposition 2003/04:100 punkt 9.StällningstagandeEnligt vår mening visar det lågautnyttjandet av det statliga stödet förutbyggnad av bredbandsinfrastrukturtydligt att regeringens politik inomområdet har misslyckats. Utbyggnadenborde i stället ske på marknadsmässigavillkor, utan statlig regleringspolitikeller bidrag. Vi anser inte att statenbör ge skattereduktion för utgifter förvissa anslutningar för tele- ochdatakommunikation. Vi förordar såledesatt regeringens förslag till enförlängning av skattereduktionen avslås.Därmed tillstyrks motion Fi23 (fp)yrkande 8, medan propositionens förslagavstyrks.6. Tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting 2005, punkt 5(m, fp, kd, c)av (), (),(), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag omett tillfälligt sysselsättningsstöd tillkommuner och landsting . Därmedbifaller motionerna2003/04:Fi28 av m.fl. (m)yrkande 11, 2003/04:Fi27 av . (kd) yrkande 4 samt 2003/04:Fi25 avMaud m.fl. (c) yrkande 7 ochavslår proposition 2003/04:100 punkt 41.StällningstagandeVi förordar ett långsiktigt perspektiv iarbetsmarknadspolitiken med en strategiför att få arbetsmarknaden i harmoni medframtiden. Ett nytt tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner ochlandsting 2005 fokuserar däremot på attkortsiktigt mildra effekterna avförsämrad situation på arbetsmarknadenbl.a. till följd av den av regeringenföreslagna neddragningen av medel inomramen för generellt statsbidrag tillkommuner och landsting.Vi har vid tidigare tillfällen motsattoss införandet och förlängningarna av dettillfälliga sysselsättningsstödet tillkommunerna eftersom denna typ av stödtill kommuner enligt vår mening integenererar varaktiga jobb. Vi vidhållervår uppfattning att det vare sig ärtillfälliga stöd till kommuner eller AMS-åtgärder som ger ökad sysselsättning.Samtidigt ställer vi oss tveksamma tillom frågan angående stödetskonkurrensneutralitet kan anses vara löstnär de privata företag som redan bedriververksamhet på området fortfarande intefår någon del av stödet, medan allakommunala enheter får det. Det kandessutom ifrågasättas om stödetskonstruktion baserad på uppskattningenatt lönekostnaderna bara utgör hälften avkostnaderna i köpt verksamhet är riktig.Mot denna bakgrund avvisar viregeringens förslag. Därmed tillstyrkervi motionerna Fi28 (m) yrkande 11, Fi27(kd) yrkande 4 samt Fi25 (c) yrkande 7och avstyrker propositionens förslag ipunkt 41.7. Materiel, anläggningar samt forskningoch teknikutveckling (bemyndigande),punkt 11 (m)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag underpunkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationenom Försvarsmaktensbeställningsbemyndigande och avslårregeringens förslag att regeringenbemyndigas att för det underutgiftsområde 6 Försvar samt beredskapmot sårbarhet uppförda ramanslaget 6:2Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling besluta om beställningarav materiel, anläggningar samt forskningoch teknikutveckling som inklusivetidigare gjorda beställningar medförutgifter på högst 68 efter2004. Därmed bifaller motion2003/04:Fi28 av m.fl. (m)yrkande 3 och avslår proposition2003/04:100 punkt 16 samt motion2003/04:Fi29 av m.fl.(c) yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVi anser att förslaget på tilläggsbudgetatt minska Försvarsmaktens bemyndigandeför materielanskaffning föregriperFörsvarsberedningens arbete och därmeddet kommande försvarsbeslutet.Besparingar förbereds redan nu genom attbegränsa beställningsbemyndigandet underanslag 6:2 med 2004,som regeringen därtill läggeren utgiftsbegränsning inom anslaget på ca1 miljard kronor för innevarande år.Detta är enligt vår mening oacceptabelteftersom neddragningarna sker under enkänslig övergångsperiod från detmobiliserande till det insatsbereddaförsvaret och ger fel signaler tillFörsvarsmakten. I stället för attunderlätta och stödja fördröjerregeringen förändringen genom detminskade bemyndigandet ochutgiftsbegränsningarna för 2004.Vi bedömer att det inte är riktigt attnu förändra förutsättningarna förförsvaret. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Någotbemyndigande till regeringen att minskaFörsvarsmaktens materielbeställningar bördärför inte lämnas.