bet · GS01MJU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Samarbete med länder i närområdetlyfts särskilt fram i motionen (yrkande 41 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att ett aktivt deltagande i detinternationella samarbetet ökar möjligheterna för att påverkaeller få till stånd miljöbeslut och överenskommelser så att gränsöverskridandeutsläpp och miljöförstöring minskar och de svenska miljömålen kan uppnås.Utskottet, som inte gör någon annan bedömning än regeringen av detberäknade medelsbehovet för anslaget, tillstyrker förslaget. Det i motion2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvis framförda yrkandet om en höjningav anslaget ryms inte inom den av fastställda ramen förutgiftsområdet. Utskottet avstyrker motionen i berörd del.34:8 internationella miljöinstitutUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning.PropositionenAnslaget disponeras för statens stöd till (). SEI är ett internationellt inriktat forskningsinstitutsom arbetar med policyrelaterade frågor inom områdena miljö och hållbarutveckling. SEI:s huvudsakliga uppgifter är att stödja beslutsfattandeinom dessa områden. Det sker genom att man initierar och genomföranalyser samt informerar om utvärdering och utveckling av miljöteknik,miljö och utvecklingspolicy samt relaterad miljöstyrning och strategierför en hållbar utveckling på nationell, regional och global nivå.Institutet bedriver tillämpad forskning inom områdena klimat, energi,luftföroreningar, ozon, mark och vattenresurser, miljöer, risk-och sårbarhetsanalyser och strategiska miljöstudier.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:8Stockholms internationella 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet gör samma bedömning som regeringen när det gäller att SEI:sarbete med policyrelaterade frågor inom områdena miljö och hållbarutveckling är betydelsefulla för miljöarbetet. Regeringens förslag tillmedelstilldelning tillstyrks.34:9 Statens strålskyddsinstitutUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning ochavstyrker ett motionsyrkande (c) om att minska anslaget i förhållandetill regeringens förslag. Utskottet tillstyrker även regeringens förslagom bemyndigande.PropositionenStatens strålskyddsinstitut () är central myndighet med ansvar förtillsyn av joniserande och icke-joniserande strålning samt beredskapmot kärntekniska olyckor och radioaktivt nedfall. SSI är ansvarigmyndighet för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Anslaget disponerasför SSI:s verksamhet avseende tillsyn, beredskap, miljöövervakning ochforskning. Som stöd för sin tillsynsutövning och för beredskapsarbetetmot radioaktiva nedfall finansierar SSI grundläggande och tillsynsrelateradstrålskyddsforskning.För att skapa goda förutsättningar för planering och genomförande avstrålskyddsforskning är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medförutfästelser om utgifter . Regeringen föreslår därför attden bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i sambandmed strålskyddsforskning som, inklusive tidigare åtaganden, innebärutgifter på högst och högst 5 miljonerkronor under år 2007.För kostnader i samband med arkivering av SSI:s arkivhandlingar vidRiksarkivet och landsarkiven överförs till utgiftsområde 17Kultur, medier, trossamfund och fritid anslaget 28:21 ochlandsarkiven.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:9Statens 2005.MotionenEnligt motion 2004/05:MJ526 (c) bör anslaget minskas med 3 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag, för att frigöra budgetmedeltill det nya anslaget för forskning och utveckling av förnybara drivmedel(yrkande 2 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet gör samma bedömning som regeringen när det gäller att SSIuppfyller de mål som ställts och att myndigheten kan verka för ettfortsatt gott strålskydd i samhället. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelstilldelning och avstyrker motion 2004/05:MJ526 (c)yrkande 2 delvis. Vidare tillstyrks regeringens förslag om bemyndigande.34:10 : Förvaltningskostnader och 34:11Statens kärnkraftinspektion: KärnsäkerhetsforskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning underanslagen och avstyrker ett motionsyrkande (c) om att minska anslaget34:10 i förhållande till regeringens förslag. Utskottet tillstyrkeräven regeringens förslag till bemyndigande under anslaget 34:11.Propositionen34:10 : FörvaltningskostnaderStatens kärnkraftinspektion (SKI) är central myndighet med ansvar förtillsyn av säkerheten och det fysiska skyddet vid kärntekniska anläggningar,säkerheten för kärnavfallet samt icke-spridningsfrågor. Anslagetdisponeras för SKI:s verksamhet när det gäller tillsyn och förvaltning.Det anslagssparande som har uppkommit beror till största delen påvakanser som har varit svåra att tillsätta. SKI kommer enligt regeringenatt få en ökande arbetsbelastning på grund avansökningar om effekthöjningar, moderniseringar och andra tillståndsprövningar.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:10Statens kärnkraftinspektion: Förvaltningskostnader för år 2005.34:11 Statens kärnkraftinspektion:KärnsäkerhetsforskningSKI har även i uppdrag att finansiera forskningsverksamhet inom sittverksamhetsområde för att stödja tillsynsverksamheten. Anslaget disponerasför SKI:s kostnader för kärnsäkerhetsforskning.För att förutsättningarna för planering och genomförande avkärnsäkerhetsforskning skall fungera tillfredsställande är det nödvändigt attkunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter för kommande år.Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att ingåekonomiska förpliktelser i samband med kärnsäkerhetsforskning sominklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 20 miljoner kronorunder och högst under år 2007.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:11Statens kärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning för år 2005.MotionenCenterpartiet förordar i motion 2004/05:MJ526 (c) att anslaget 34:10minskas med jämfört med regeringens förslag, tillförmån för det nya anslaget för forskning och utveckling av förnybaradrivmedel (yrkande 2 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att verksamheten vid Statenskärnkraftinspektion bedöms fungera väl och att de av regeringen fastställdaverksamhetsmålen i stort är uppfyllda. SKI bedöms även fortsättningsvisha goda förutsättningar att genom sitt tillsynsarbete verka för en högsäkerhet och skydd av hälsa och miljö. Som regeringen anför har denforskning som SKI finansierar stor betydelse för utvecklingen avtillsynsarbetet på myndigheten och säkerheten vid de kärntekniskaanläggningarna.Den är också ett viktigt led i den nationella kompetensförsörjningenpå området.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning underanslagen och avstyrker motion 2004/05:MJ526 (c) yrkande 2 delvis.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande underanslaget 34:11.34:12 meteorologiska och hydrologiska institutUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning ochavstyrker ett antal motionsyrkanden (m, fp, kd, c) om att minska anslageti förhållande till regeringens förslag.PropositionenAnslaget disponeras av () för uppgifter som är nödvändiga för att tillgodose samhälletsbehov av prognoser, varningar och beredskap samt för att utveckla denkompetens som bygger upp i denna verksamhet. Anslaget används ocksåför att betala medlemsavgifter i de internationella organisationernaEUMETSAT (det europeiska satellitsamarbetet), ECMWF (det europeiskacentret för medellånga prognoser) och WMO (världsmeteorologiskaorganisationen).Den totala kostnaden för medverkan i EUMETSAT beräknas tillmellan 60 och för den närmaste tioårsperioden.På senare år har avgiften till EUMETSAT-programmet ökat. Kostnadenbedöms dock minska något efter hand. Regeringen föreslår därför enförstärkning av anslaget med fr.o.m. år 2005.För kostnader i samband med arkivering av arkivhandlingar vidRiksarkivet och landsarkiven överförs till utgiftsområde 17Kultur, medier trossamfund och fritid anslaget 28:21 ochlandsarkiven.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:12Sveriges meteorologiska och hydrologiska 2005.MotionernaFolkpartiet framhåller i motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvisatt anslaget bör minska med i förhållande tillregeringens förslag. Motionärerna anser att en effektivisering av ärnödvändig och att en ökad inkomstfinansiering av verksamheten böreftersträvas. Det är oacceptabelt att uppdragsverksamheten går med förlust.Moderaterna föreslår i motion 2004/05:MJ474 (m) yrkande 2 delvis attanslaget minskas med jämfört med regeringens förslag.Enligt motionärerna bör det prövas om inte fler uppgifter kanavgiftsbeläggas. Även föreslår i motion 2004/05:MJ498 (kd)en anslagsminskning med i förhållande till regeringensförslag (yrkande 48 delvis). anser i motion 2004/05:MJ526(c) att anslaget bör minskas med jämfört med regeringensförslag, för att frigöra budgetmedel till det nya anslaget för forskningoch utveckling av förnybara drivmedel (yrkande 2 delvis).Utskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen finansieras uppdragsverksamhet ochaffärsverksamhet med avgifter. Uppdragsverksamheten sker inom ramen förSMHI:s myndighetsansvar men bekostas med full kostnadstäckning av andramyndigheter. Bland annat utför institutet kontroll av vattenhushållningoch översvämningskarteringar åt samtmiljöövervakningsuppdrag för . Affärsverksamheten bedrivs påkommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad.Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att verksamhetenvid fungerar väl och att myndigheten uppfyller de av regeringenfastställda målen. Utskottet finner inte skäl för någon annanmedelstilldelning än den regeringen har föreslagit och avstyrker därmedmotionerna 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvis, 2004/05:MJ474 (m) yrkande2 delvis, 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 48 delvis och 2004/05: MJ526 (c)yrkande 2 delvis.34:13 Stöd till klimatinvesteringarUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning ochavstyrker motionsyrkanden (m, fp, kd) om annan medelstilldelning. Vidaretillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndigande och avstyrkerett motionsyrkande (m) om att inte medge att regeringen ingår ekonomiskaförpliktelser under anslaget.PropositionenAnslaget disponeras för stöd till klimatinvesteringar. Av anslaget fårhögst användas till administration, informationoch utvärdering. statsstödsprövning av förordningen(2003:262) om statliga bidrag till klimatinvesteringsprogram har försenatprogrammet. Därtill fanns en utgiftsbegränsning på anslagetför att bidra till ett lägre utgiftstryck i staten. Detta har lett tillatt ett stort anslagssparande har uppstått.Med anledning av den positiva effekt som stödet till klimatinvesteringarhar medfört vad gäller initiativ till projekt och investeringar som kanleda till minskade utsläpp av växthusgaser anser regeringen att det ärangeläget att stödet fortsätter och att ambitionsnivån ökar. Regeringenföreslår att den bemyndigas att besluta om stöd tillklimatinvesteringar som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter omhögst under perioden 2006-2010.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:13Stöd till klimatinvesteringar för år 2005.MotionernaFolkpartiet anser i motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvis attanslaget bör minskas med i förhållande till regeringensförslag. Kritik riktas mot att regeringen väljer kortsiktiga satsningari form av klimatinvesteringspengar (KLIMP) i stället för att ta tag ide strukturella problemen inom energisektorn. Vidare invänder motionärernamot att det anslagssparande som har gjorts fåranvändas . Anslaget bör dras in och nya åtaganden intetillåtas för , vilket motsvarar en ytterligare besparing på 300miljoner kronor. föreslår i motion 2004/05:MJ474 (m) attriksdagen beslutar att inte medge att regeringen ingår ekonomiskaförpliktelser under anslaget (yrkande 1). Motionärerna delar inte regeringenspositiva omdömen om effekterna av programmet. Målet är otydligt ocheffekten av eventuella åtgärder omöjlig att verifiera. Investeringarbör alltid ske på marknadsmässiga grunder. Anslaget bör därför avskaffas(yrkande 2 delvis). anser i motion 2004/05:MJ498 (kd)att anslaget bör tillföras ytterligare . Motionärernaframhåller att det svåraste miljöproblemet är klimatförändringarna ochatt bidragen därför bör öka (yrkande 48 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet gör samma bedömning som regeringen när det gäller att stödettill klimatinvesteringar är viktigt för att driva klimatpolitiken framåt,bidra till att öka takten i den ekologiska omställningen i samhälletoch minska utsläppen av växthusgaser.Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen när det gällermedelstilldelning under anslaget och avstyrker därför motionerna 2004/05:MJ369(fp) yrkande 41 delvis, 2004/05:MJ474 (m) yrkande 2 delvis och 2004/05:MJ498(kd) yrkande 48 delvis. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslagtill bemyndigande och avstyrker därmed motion 2004/05: MJ474 (m) yrkande1.Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 2026:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande:Förvaltningskostnader och 26:2 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: ForskningUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning underanslagen och avstyrker ett motionsyrkande (fp) om att ytterligareförstärka anslaget 26:2. Utskottet tillstyrker även regeringens förslagtill bemyndigande under anslaget 26:2.Propositionen26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande:FörvaltningskostnaderAnslaget disponeras av för areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) för myndighetens förvaltningskostnader.Regeringen anser att Formas har befäst sin ställning som Sverigesforskningsråd för ekologiskt hållbar utveckling. Samarbetet med andraforskningsorganisationer har utvecklats och det internationella samarbetetär omfattande. Regeringens bedömning är att verksamheten vid Formasfungerar väl och att måluppfyllelsen är god.Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 26:1Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande:Förvaltningskostnader för år 2005.26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande:ForskningRådets viktigaste ansvarsområden är miljöforskning, forskning om deareella näringarna, forskning om samhällsbyggande samt forskning för enekologiskt hållbar utveckling.Anslaget disponeras för stöd till forskning och forskningsinformationinom områdena miljö och samhällsbyggande samt projektrelaterade kostnaderi anslutning till sådan forskning såsom utvärderingar, beredningsarbete,konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Förforskning om de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23 anslaget26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande:Forskning och samfinansierad forskning.För att underlätta planering, upphandling och genomförande avforskningsprojekt föreslår regeringen att den bemyndigas att under anslagetingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst , högst 210 miljonerkronor och högst under perioden2008-2010.Stiftelsen har fått statligt stöd frånanslaget 26:2 för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning. Stiftelsen har avvecklats och Byggdoks bibliotekoch databaser har överförts till Kungl. Tekniska högskolan.För att kunna driva och förvalta bibliotek och databaser föreslårregeringen att överförs till utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning anslaget 25:37 Kungl. Tekniska högskolan: Forskningoch forskarutbildning . För kostnader i samband med arkiveringav Formas arkivhandlingar vid och landsarkiven överförs till utgiftsområde 17 Kultur, medier trossamfund och fritidanslaget 28:21 och landsarkiven fr.o.m. år 2005.Regeringen föreslår att anslaget 26:2 för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskning för uppgår till299 186 000 kr.MotionenFolkpartiet framhåller i motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 41 delvisatt anslaget 26:2 bör förstärkas med ytterligare . Avdetta belopp bör satsas på forskning om alternativabränslen för trafiken och anslås till byggforskning.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens uppfattning att en långsiktig satsningpå forskning är av avgörande betydelse för att nå de internationellamålen från toppmötet i om hållbar utveckling samt denationella miljökvalitetsmålen. Formas finansiering av forskning bidraraktivt till att dessa mål kan nås.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning underanslagen och avstyrker motionen i berörd del. Den i motion 2004/05:MJ369(fp) yrkande 41 delvis föreslagna höjningen av anslaget 26:2 ryms iövrigt inte inom den av fastställda ramen för utgiftsområdet.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande underanslaget 26:2.Sanering och återställning av förorenade områden - resultatredovisningUtskottetsförslag i korthetUtskottet anser att resultatskrivelsen utgör ett bra komplement tillbudgetpropositionen genom att den ger fördjupad information omresursfördelningen och visar hur resultaten svarar mot uppställda mål.Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna.Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) om nya delmål undermiljökvalitetsmålet Giftfri miljö med hänvisning till att regeringen avseratt återkomma med förslag till nya delmål . Vidare avstyrksett motionsyrkande (c) om förenklad tillståndsprövning med hänvisningtill den proposition som regeringen väntas lägga fram i början av år2005. Ett motionsyrkande (kd) om att avskaffa av den s.k. 10-procentsregelnför sanering av förorenade områden avstyrks med hänvisning till att enrapport i ärendet bereds inom Regeringskansliet.Jämför reservationerna 1 (fp, kd, c), 2 (c) och 3 (kd).SkrivelsenSkrivelsen utgör ett komplement till budgetpropositionen för ifråga om redovisningen av resurser och uppnådda resultat för verksamhetenSanering och återställning av förorenade områden under utgiftsområde 20anslag 34:4. Syftet är att ge en mer ingående redogörelse än vad somvanligen kan innefattas i resultatredovisningen i budgetpropositionengenom att ge fördjupad information om resursfördelningen ochutfallet beträffande efterbehandlingsverksamheten. Redovisningen harockså som syfte att visa hur resultaten svarar mot uppställda mål. Dentidsperiod som har valts vid redovisningen av uppnådda resultat är åren1999-2003.Efterbehandlingsarbetet befinner sig i en starkt expansiv fas. Strateginhar sedan anslaget skapades varit att bygga upp en effektivorganisation med ökad kunskap. En faktor som främjar arbetet medefterbehandling av förorenade områden är att miljökvalitetsmålen är välkommunicerade till såväl regional som lokal nivå. Dessutom har kompetensbyggts upp såväl vid länsstyrelserna som i många kommuner. Det underlagsom har byggts upp genom de regionala inventeringarna utnyttjas i ökandegrad i den fysiska planeringen. Detta leder till att åtgärder vidtasoch att framtida sanering inte hindras genom att områden bebyggs. Dessapositiva effekter kommer att kvarstå . Av länsstyrelsernasredovisningar i de regionala programmen för efterbehandling framgår attinsatserna för att få till stånd utredningar och åtgärder med stöd avmiljöbalkens bestämmelser har ökat, vilket regeringen bedömer sompositivt. Sammanfattningsvis är efterbehandling av förorenade områden ettlångsiktigt arbete där kunskap spelar en viktig roll. Det finns behovav teknikutveckling och en samordning av kunskaperna på området, vilketNaturvårdsverket har uppmärksammat genom att tillskapa kunskapsprogrammetHållbar sanering.Erfarenheterna har visat att efterbehandling av förorenadeområden är en komplicerad, tidskrävande och kostsam verksamhet som iallmänhet innefattar projekt av högre svårighetsgrad än traditionellbygg- och anläggningsverksamhet. Med den kunskap som har utvecklats desenaste åren kan det förefalla osäkert om det är möjligt att inom engeneration åtgärda alla områden som innebär mycket stor eller stor risk.Med en finansiering om ca bedöms systemeti dag ha kapacitet att hantera inventeringarna, dvs. att utreda ca 100objekt och genomföra ca 15 objekt . Det innebär att det skulleta att åtgärda de ca 750 objekt som bedöms tillhöra riskklass1 och där det inte går att finna någon ansvarig.MotionernaI motion 2003/04:MJ60 (c) framhålls att miljömålet, som är kopplat tillett antal objekt i stället för miljönyttan eller riskreduktionen, ärsvårt att omsätta regionalt och lokalt. Större miljönytta skulle sannoliktnås om man i stället fokuserade på ett område där spridningsrisken ärstörst och mest akut. Vid inrättandet av nya delmål under miljökvalitetsmåletGiftfri miljö bör därför fokus vara på miljönyttan och den riskreduktionsom en efterbehandlingsåtgärd medför (yrkande 2). I yrkande 3 framhållsvikten av att förslag om en förenklad tillståndsprocessför miljöfarlig verksamhet verkställs. Skälet är att saneringav förorenade områden skall kunna påbörjas snabbare. Eftersombehandlingsanläggningar ofta klassas som miljöfarlig verksamhet krävs dettillstånd innan verksamheten får bedrivas. Efter införandehar det varit stor belastning på länsstyrelserna, vilket har resulterati att anläggningar ibland har fått vänta mycket länge på tillstånd. Detär därför enligt motionärerna angeläget att förslaget om en förenkladtillståndsprocess blir verklighet.I motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 19 framförs krav på att den s.k.10-procentsregeln för sanering av förorenade områden avskaffas. avtotalkostnaden för efterbehandlingsprojekt skall finansieras avden kommunala huvudmannen. I praktiken förhandlas det kommunala bidragetofta ned, men regeln uppfattas ändå ofta som en negativ bieffekt av detkommunala huvudmannaskapet och ett hinder i systemet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att syftet med regeringens skrivelse, att ge en meringående redogörelse än vad som vanligen kan innefattas i resultatredovisningeni budgetpropositionen, är uppfyllt. Sammanfattningsvis ger skrivelsenriksdagen ett bra underlag för att bedöma om utnyttjandet av resursernaoch de uppnådda resultaten överensstämmer med de för politikområdetutställda målen. Utskottet föreslår att lägger skrivelsentill handlingarna.Som framgår av budgetpropositionen för måste arbetet med förorenadeområden prioriteras till rätt objekt, utföras med lämplig ambitionsnivåoch organiseras så effektivt som möjligt för att bidra till attmiljökvalitetsmålet Giftfri miljö nås inom rimlig tid och till acceptabelkostnad. En utgångspunkt måste, med tanke på det stora antalet förorenadeområden, kostnaderna och tidsaspekten, vara att endast de förorenadeområden som innebär stora risker kommer att kunna efterbehandlas. Detfinns ännu endast ett fåtal slutförda större projekt finansierade inomanslaget att utvärdera. Det saknas därför också i stor utsträckningredovisade analyser av kostnadseffektiviteten för efterbehandling.Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gäller att analyserbör göras av arbetet med förorenade områden, bl.a. beträffande positivaoch negativa samhällsekonomiska konsekvenser. Med det anförda och iavvaktan på regeringens kommande förslag till nya delmål för efterbehandlingav förorenade områden föreslår utskottet att motion 2003/04:MJ60 (c)yrkande 2 lämnas utan att gör något särskilt uttalande i frågan.Beträffande motion 2003/04:MJ60 (c) yrkande 3 om en förenkladtillståndsprocess för miljöfarlig verksamhet vill utskottet hänvisa till denproposition om en effektivare miljöprövning som väntas läggas fram ijanuari 2005.