bet · GR01SFU12 · 2004-04-22 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /04:37 Migration och asylpolitik samtett antal motionsyrkanden som väckts dels medanledning av skrivelsen, dels och som rör asyl- ochmigrationsfrågor.Regeringen redovisar i skrivelsen den svenskamigrations- och asylpolitiken . Iskrivelsen redogörs också för roll iEuropasamarbetet och det internationella samarbeteti övrigt.I motionerna, som rör såväl nationella frågor sominternationella, och då främst EG-rättsliga aspekteroch EU-samarbetet, tas bl.a. upp frågor omflyktingbegreppet, arbetskraftsinvandring,anhöriginvandring samt visumkrav och praxis vidbesöksvisum.Samtliga motioner avstyrks. Utskottet föreslår attriksdagen lägger regeringens skrivelse tillhandlingarna.I betänkandet finns 39 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Den svenska migrationspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf249yrkande 10 och 2003/04:Sf297.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (mp)2. ÅtervandringRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf249yrkande 11, 2003/04:Sf302 yrkandena 1 och 2,2003/04:Sf403 yrkande 22 och 2003/04:U257 yrkande3.Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)Reservation 5 (v)3. EU:s flyktingpolitikRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf6yrkandena 5 och 6, 2003/04:Sf249 yrkandena 1 och13, 2003/04:Sf257 yrkandena 9 och 14,2003/04:Sf271 yrkande 7, 2003/04:Sf403 yrkandena1 och 2, 2003/04:K416 yrkande 28 samt2003/04:K419 yrkande 7.Reservation 6 (fp, kd)Reservation 7 (v)4. Stöd till de nya medlemsstaternaRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf403 yrkande3.Reservation 8 (kd)5. ArbetskraftsinvandringRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf5yrkandena 2-5, 7 och 8, 2003/04:Sf231,2003/04:Sf293, 2003/04:Sf294, 2003/04:Sf331,2003/04:Sf341, 2003/04:Sf388 yrkande 1,2003/04:Sf396 yrkandena 10 och 12-14,2003/04:Sf403 yrkande 34, 2003/04:Bo253 yrkande3, 2003/04:Ju447 yrkande 1 och 2003/04:Ub397yrkande 7.Reservation 9 (m, fp, kd, c)6. Trädgårdsnäringens arbetskraftsbehovRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk401 yrkande6.Reservation 10 (kd)7. Arbetstillstånd efter inresa m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf5 yrkande1, 2003/04:Sf388 yrkande 6 och 2003/04:Sf396yrkande 11.Reservation 11 (m, fp, c)8. GäststuderandeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf5 yrkande6, 2003/04:Sf286, 2003/04:Sf365 och 2003/04:Ub290yrkande 7.Reservation 12 (m)9. AnhöriginvandringRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf257yrkandena 11 och 15, 2003/04:Sf328, 2003/04:Sf357yrkande 6, 2003/04:Sf388 yrkandena 2-4,2003/04:Sf403 yrkandena 36 och 37 samt2003/04:K418 yrkande 2.Reservation 13 (kd, c, mp)Reservation 14 (fp)Reservation 15 (v)10. Uppehållstillstånd efter inresaRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf396 yrkande15.Reservation 16 (c)11. DNA-analysRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf208.Reservation 17 (m)12. FingeravtrycksregisterRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf201.Reservation 18 (m)13. Utvidgat flyktingbegreppRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf8yrkandena 2 och 3, 2003/04:Sf244, 2003/04:Sf249yrkande 2, 2003/04:Sf257 yrkande 18,2003/04:Sf304, 2003/04:Sf348, 2003/04:Sf354,2003/04:Sf357 yrkandena 14 och 15, 2003/04:Sf403yrkandena 16 och 17, 2003/04:K418 yrkandena 3 och7-9, 2003/04:L350 yrkande 17, 2003/04:U255yrkande 19 och 2003/04:U277 yrkande 2.Reservation 19 (fp, kd, v, c, mp)14. Dublinärenden m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf7 yrkande1, 2003/04:Sf249 yrkande 14, 2003/04:Sf257yrkande 10, 2003/04:Sf357 yrkandena 25 och 26samt 2003/04:Sf403 yrkandena 6 och 7.Reservation 20 (fp, kd, mp)Reservation 21 (v)15. Avvisningsbeslut vid risk för tortyrRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf6 yrkande4 och 2003/04:Sf357 yrkande 23.Reservation 22 (fp)Reservation 23 (mp)16. EU-förslag om skyddsgrunder m.m.Riksdagen avslår motion 2003/04:Sf257 yrkandena3-5, 12 och 13.Reservation 24 (v)17. Säkra länderRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf403 yrkandena9 och 10.Reservation 25 (kd)18. Asylsökande från KinaRiksdagen avslår motion 2003/04:U275 yrkande 1.19. Humanitära skälRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf249yrkandena 3, 4 och 6, 2003/04:Sf253,2003/04:Sf271 yrkande 1, 2003/04:Sf357 yrkande 9och 2003/04:Sf403 yrkande 18.Reservation 26 (kd, c)Reservation 27 (fp)Reservation 28 (mp)20. Barnets bästaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf8 yrkande4, 2003/04:Sf249 yrkande 7, 2003/04:Sf357 yrkande5, 2003/04:Sf403 yrkande 23 och 2003/04:So504yrkande 33.Reservation 29 (fp, kd, c, mp)21. Uppehållstillstånd efter viss tidRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf257yrkande 19 och 2003/04:Sf375.Reservation 30 (v)22. Gömda personerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf249yrkande 23, 2003/04:Sf254 och 2003/04:Sf357yrkande 10.Reservation 31 (fp, c, mp)23. FamiljesplittringRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf8 yrkande7, 2003/04:Sf249 yrkande 8, 2003/04:Sf267,2003/04:Sf313, 2003/04:Sf403 yrkandena 26 och 35samt 2003/04:So504 yrkande 34.Reservation 32 (fp, kd, c)24. Medborgarvittne vid verkställighetRiksdagen avslår motion 2003/04:Sf357 yrkande22.Reservation 33 (mp)25. Viseringspliktiga länderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf249yrkande 17 och 2003/04:Sf257 yrkande 20.Reservation 34 (fp, v)26. BesöksvisumRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf257 yrkande21, 2003/04:Sf337, 2003/04:Sf357 yrkande 21,2003/04:Sf388 yrkande 5 och 2003/04:Sf403 yrkande42.Reservation 35 (fp, kd, v, mp)27. TuristvisumRiksdagen avslår motion 2003/04:So568 yrkande27.Reservation 36 (mp)28. avslår motion 2003/04:Sf302 yrkandena3 och 4.Reservation 37 (v)29. Visum för asylsökande och asylansökan iutlandetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf257yrkande 22, 2003/04:Sf357 yrkande 17 och2003/04:Sf403 yrkande 5.Reservation 38 (v, mp)Reservation 39 (kd)30. SkrivelsenRiksdagen lägger regeringens skrivelse2003/04:37 till handlingarna.Stockholm den 22 april 2004På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: TomasEneroth (s), (), (), BoKönberg (fp), (), (), (), (),(), (), BirgittaCarlsson (c), (),(), (), MonaJönsson (mp) och ().2003/04SfU12Utskottets övervägandenMigrationspolitikenDen svenska migrationspolitikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om förebyggandeav flykt och om en kommission för att granskaflyktingpolitiken.Jämför reservationerna 1 (fp) och 2 (mp).Gällande ordningEnligt beslut (prop.1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) börden svenska migrationspolitiken ses som en helhet,som omfattar flykting-, invandrings- ochåtervändandepolitik och i sin tur ingår i utrikes-,säkerhets-, handels- och biståndspolitiken. Enändring av de migrationspolitiska målen godkändes avriksdagen (prop. 2000/01:1, bet.2000/01:SfU2, rskr. 2000/01:69 och 70). Jämfört medmålen för migrationspolitiken såsom de uttrycks iproposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik iglobalt perspektiv innebär den nya målformuleringenatt harmoniseringen av flykting- ochinvandringspolitiken i EU betonas tydligare imigrationspolitiken. Vidare förtydligades att helakedjan från mottagande av asylsökande tillåtervändande eller integration i skallpräglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt förindividens mänskliga rättigheter.Migrationspolitikens mål är att migration till ochfrån vårt land kan ske i ordnade former, att denreglerade invandringen upprätthålls, att asylrätteni och ett internationellt perspektiv värnassamt att harmoniseringen av flykting- ochinvandringspolitiken i EU ökar. Verksamheten skallpräglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt förindividens mänskliga rättigheter.Med invandringspolitik avses de principer ochregler som anger vilka utlänningar som skall fåtillstånd att bosätta sig i . Invandringentill är reglerad utom förnordiska medborgare samt, numera, för EU- och EES-medborgare. Medlemskapet i EU innebär att medborgarei medlemsländerna fritt kan flytta mellan ländernaför att arbeta, studera, bo och leva utan krav påarbetstillstånd. Den fria rörligheten omfattar ävenfamiljemedlemmar oavsett medborgarskap.Mottagandet av flyktingar i är endast ettav flera element i den svenska flyktingpolitiken.Dessutom ingår bl.a. arbete i FN och andrainternationella organisationer, ekonomiskt stöd tillUNHCR (FN:s flyktingkommissarie) och andraorganisationer, arbete inom EU som syftar till ökadharmonisering av politiken och internationelltsamarbete i syfte att verka för en solidariskansvarsfördelning mellan länder och för att stärkaflyktingars rättsliga skydd samt mottagande iSverige av andra skyddsbehövande än flyktingar.SkrivelsenI skrivelsen lämnas en redovisning bl.a. av detpågående reformarbetet i samtharmoniseringsarbetet inom EU och detmigrationspolitiska utvecklingssamarbetet.I skrivelsen anges att invandringen till Sverigeunder och till en betydandedel utgjordes av arbetskraftsinvandring, medan desenaste 20 åren framför allt har präglats avmänniskor som söker asyl här. Av de ca 175 miljonermigranter som finns i världen är 17 miljonerflyktingar, och de flesta befinner sig på flykt ieller i närheten av sitt hemland. Stöd till världensflyktingar bör därför enligt skrivelsen i förstahand ges på plats, där flyktingarna befinner sig.Stödet måste svara mot dessa människors behov avskydd undan väpnade konflikter och tillåteruppbyggnad av krigshärjade länder. Samarbetetmed , , prioriterasoch tillhör de största bidragsgivarna.MotionerI motion 2003/04:Sf249 av m.fl. (fp)yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om åtgärderför förebyggande av flykt och återvändande.Motionärerna anser att en samordnad politik i detinternationella agerandet är nödvändig och att ettkraftfullt stöd bör ges åt olika FN-organ. Ökat stödi närområdet är viktigt, men får aldrig tas somintäkt för en mer restriktiv asylpolitik, menarmotionärerna.Gustav () begär i motion 2003/04:Sf297att regeringen tillsätter en kommission omflyktingpolitiken. Motionären vill inte se någrapartipolitiker i kommissionen utan anser attjurister och personer engagerade i denantirasistiska och flyktingvänliga rörelsen böringå. Kommissionen bör få tillgång till relevantadokument och ha rätt att förhöra ministrar frånregeringarna från 1985 och framåt.Utskottets ställningstagandeDe flesta av de människor som lever på flykt i dagbefinner sig i eller i närheten av sitt hemland.Stödet till världens flyktingar bör därför i förstahand ges på plats där flyktingarna befinner sig.Utskottet delar bedömningen i motion 2003/04:Sf249att det behövs ett starkt internationellt engagemangför att bidra till långsiktiga lösningar. Samtidigtmåste den som söker asyl i kunna få sinansökan behandlad på ett rättssäkert sätt, och densom inte bedöms ha behov av skydd skall ha rätt tillett värdigt återvändande.När det gäller det svenska utvecklingssamarbetetvill utskottet också peka på kopplingen mellanmigration och bistånd. Genom ett riktat stöd tillbl.a. kapacitetsuppbyggnad, konfliktförebyggandeinsatser och fattigdomsbekämpning kan biståndetbidra till att undanröja de grundläggande orsakernatill flykt.Formandet av den svenska migrationspolitiken måsteske mot bakgrund av det internationella samarbetetoch den globala flyktingsituationen. börsöka samarbete och aktivt medverka till attmigrationsfrågor löses på ett humant och rättssäkertsätt även i det internationella samarbetet.Utskottet, som vill peka på att i dagtillhör de största bidragsgivarna till UNHCR, delarregeringens bedömning att samarbetet med UNHCR börprioriteras.Utskottet noterar också att har antagit en omfattandedagordning för de närmaste årens arbete medinternationella skyddsfrågor (Agenda forProtection). Dagordningen rymmer etthandlingsprogram med sex sinsemellan relaterade mål:förstärkt genomförande av flyktingkonventionen,skydd åt flyktingarna inom de vidaremigrationsrörelserna, bättre ansvarsfördelning ochkapacitetsuppbyggnad för mottagande av och skydd åtflyktingar, effektivare hantering avsäkerhetsrelaterade frågor, förstärkta insatser föratt finna varaktiga lösningar samt tillgodoseende avskyddsbehoven hos kvinnor och barn blandflyktingarna. Handlingsprogrammet håller nu på attgenomföras.Motion 2003/04:Sf249 yrkande 10 får med detanförda anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks.Utskottet kan inte se något skäl till att föreslåatt en kommission får i uppdrag att granska denförda flyktingpolitiken. Utskottet avstyrker därförmotion 2003/04:Sf297.ÅtervandringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om återvandring.Jämför reservationerna 3 (fp), 4 (kd) och 5(v).SkrivelsenDe som inte bedöms ha behov av skydd i skallenligt skrivelsen ha rätt till ett värdigtåtervändande till sitt hemland. När det gälleråtervändande påpekas i skrivelsen vikten av ett närasamarbete med ursprungs- och transitländerna.MotionerLars m.fl. (fp) begär i motion2003/04:Sf249 yrkande 11 ett tillkännagivande om attåtervändandepolitiken fullt ut måste respektera denenskildes valfrihet och att konjunkturskäl aldrigfår vara orsak till att stimulera flyktingar attåtervända. Motionärerna anser att stöd tillåtervandring för den som så önskar är ett viktigtinslag i en human flyktingpolitik.I motion 2003/04:Sf403 av m.fl. (kd)yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om ettförbättrat och formaliserat återvändandeprogram.Seriös, generös och tidig information om stöd vidfrivillig återvandring bör ges. Vidare bör tiden iSverige göras meningsfull med studier och praktik,även med avseende på ett återvändande. Fokus börenligt motionärerna ligga på kunskaper som kananvändas för återuppbyggande av hemlandet.Kalle m.fl. (v) anger i motion 2003/04:Sf302yrkandena 1 och 2 att irakiska flyktingar bör ges enutbildning som kan vara överförbar vid ettåtervändande till hemlandet. Det kan röra sig omutbildning i demokrati, förvaltningskunskap,kvinnors rättigheter och mänskliga rättigheter.Vidare anser motionärerna att regeringen bör se övermöjligheterna till ekonomiskt stöd utöver detgenerella bidraget för de irakier som haruppehållstillstånd men vill återvända.I motion 2003/04:U257 av och () yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om stödtill kurder bosatta i som har för avsikt attåtervända till irakiska . Personerna utgören värdefull resurs i återuppbyggnaden av landet.Utskottets ställningstagandeMigrationsverkets uppdrag är att underlätta förflyktingar och andra skyddsbehövande med permanentauppehållstillstånd som frivilligt vill återvandratill sina hemländer. Målet är att stödja de enskildaså att de själva skall kunna avgöra om och när devill återvandra till sina ursprungsländer.Den som har fått uppehållstillstånd som flykting,av flyktingliknande eller humanitära skäl eller somhar tagits ut på flyktingkvoten kan få bidrag förhemresa och kontantstöd för den ihemlandet. Förutom resekostnaderna från gesett kontantbidrag på högst för varje vuxenperson och högst för varje barn under 18år. En familj kan sammanlagt få högst 40 000 kr.Migrationsverkets arbete består också till stordel av projektverksamhet. Projektstöd kan beviljaskommuner, stiftelser, organisationer, föreningar ochäven företag under förutsättning att projektet inteskall drivas kommersiellt. har 24 projektbeviljats medel av till det totalabeloppet av . Fem projekt har gälltIrak. Projektet gälldeutländska akademiker som genomfört faktainsamling iden kurdiska delen av norra och följt upp dennamed seminarier i . Målgruppen för projektethar varit kurdiska akademiker medsjukvårdsutbildning, byggnadsingenjörer, agronomeroch jurister.Utskottet har senast i förra årets betänkande ommigration och asylpolitiken, betänkande2002/03:SfU8, behandlat motionsyrkanden omåtervandring. Utskottet anförde då att stöd tillåtervandring är ett viktigt inslag imigrationspolitiken och att det alltid måste ske medrespekt för individen. Vidare uttalade utskottet attingen tvekan får råda om att den som fått ettpermanent uppehållstillstånd själv avgör om och närhan eller hon vill återvända till sittursprungsland. Beträffande stöd till utvecklingen iursprungsländer konstaterade utskottet att ettsådant arbete också pågår inom EU. Utskottet, somvidhåller denna uppfattning, anser att det ärviktigt att möjligheten att återvandra är ett aktivtoch positivt inslag i politiken redan från börjanoch inte genomförs eller uppfattas som enpåtryckning gentemot dem som fått permanentuppehållstillstånd i . En aktiv tillvaro härär enligt utskottets uppfattning också en braförberedelse för en eventuell framtidaåteretablering i ursprungslandet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2003/04:Sf249 yrkande 11, 2003/04:Sf302 yrkandena 1och 2, 2003/04:Sf403 yrkande 22 och 2003/04:U257yrkande 3.EU-samarbetetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om harmoniseringav EU:s flyktingpolitik och om stöd till denya medlemsstaternas uppbyggnad avasylsystem.Jämför reservationerna 6 (fp, kd), 7 (v) och8 (kd).Gällande ordningGenom ikraftträdande 1993formaliserades det som kallas det rättsliga ochinrikes samarbetet inom EU. Detta samarbete bildadedå EU:s tredje pelare och handlade om att ge enallmän ram för uppbyggnaden av ett samarbete mellanmedlemsländerna i fråga om migration,gränskontroller, asyl- och invandringsfrågor.Amsterdamfördraget trädde i kraft den 1 maj 1999.Därigenom fördes bl.a. frågor om asyl, invandringoch vissa frågor om fri rörlighet för personer överfrån tredje till första pelaren. Viseringsfrågor,som tidigare reglerades i EG-fördragets artikel 100c, återfinns efter Amsterdamfördragetsikraftträdande i avdelning IV. Också frågan omfördelning mellan EU-länderna i samband medmottagandet av flyktingar kom genomAmsterdamfördraget att omfattas av EG-fördraget.Efter en övergångsperiod , dvs. den 1 maj2004, skall fri rörlighet för personer garanteras.I och med Amsterdamfördraget blevSchengensamarbetet, som kom till som en separatöverenskommelse utanför det dåvarande EG-samarbetetför att skynda på samarbetet kring fri rörlighet förpersoner, en del av EU:s gemensamma regelverk.Schengenregelverket omfattar samtliga EU:s 15medlemsländer, med undantag av ochIrland. och deltar i samarbetet genomett specialavtal. , som har reserverat sigmot att flyttas över till den förstapelaren, kan besluta om man skallgenomföra de beslut som fattats av Schengenländernai sin nationella lagstiftning.Vid Europeiska rådets möte i i december 1998antogs en handlingsplan för att genomförabestämmelserna i om upprättandeav ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Ihandlingsplanen anges prioriteringar och tidsramarför hur uppgifterna i fördraget om fri rörlighet förpersoner, asyl, invandring samt civilrättsligt,polisiärt och straffrättsligt samarbete börgenomföras och inom vilka tidsramar.Genomförandetiden varierar mellan två och fem årfrån Amsterdamfördragets ikraftträdande.Vid Europeiska rådets sammanträde iTammerfors drogs riktlinjerna upp för hur man såsnart som möjligt skall kunna genomföra den friarörligheten för personer fullt ut. Europeiska rådetefterlyste vid sitt möte en gemensam politik förinvandring och en gemensam asylpolitik grundad på enfullständig och absolut tillämpning av FN:skonvention om flyktingars rättsligaställning, . Fyra huvuddelarfastställdes: partnerskap med ursprungsländerna, ettgemensamt europeiskt asylsystem som på längre siktbör leda till ett gemensamt asylförfarande och enenhetlig status för dem som beviljas asyl, rättvisbehandling av medborgare i tredjeland och eneffektivare hantering av migrationsflöden.SkrivelsenI skrivelsen anges att det är av stor vikt att enEU-politik på asyl- och migrationsområdet utformasutifrån ett helhetsperspektiv som beaktar även andrapolitikområden. Vid toppmötet i i oktober1999 enades EU:s stats- och regeringschefer om attge ytterligare prioritet åt arbetet med attharmonisera asyl- och migrationspolitiken ochupprättade en färdplan för det kommande arbetet.Ett omfattande arbete pågår inom EU för attutveckla gemensamma regler och miniminormer på asyl-och invandringsområdet. Målet är enligt skrivelsenatt upprätta ett gemensamt asyl- ochmigrationssystem som skall säkerställa en hög ochjämn skyddsnivå för flyktingar och andra i behov avinternationellt skydd inom hela unionen.Kommissionen har presenterat samtliga förslag tillde rättsakter som fördraget föreskriver och endasttvå rättsakter inom asylområdet kvarstår nu attslutförhandla, skyddsgrundsdirektivet ochasylprocedurdirektivet. Vidare har europeiskakonventet föreslagit bl.a. en övergång till beslutmed kvalificerad majoritet inom asyl- ochmigrationsområdet.Enligt skrivelsen ligger arbetet inomhögnivågruppen för asyl och migrationsfrågor, HLWG,ur ett svenskt perspektiv helt i linje medhelhetssynen i den svenska asyl- ochmigrationspolitiken och utgör ett värdefulltkomplement till EU:s övriga instrument. Islutsatserna från Europeiska rådets möte iThessaloniki fastslogs attmigrationspolitiken tydligare skall integreras igemenskapens yttre förbindelser. Kommissionen harföreslagit att skall anslås framtill för det slag av samarbete som ärföremål för gruppens intresse.MotionerI motion 2003/04:Sf6 av m.fl. (fp) angesatt om konventets förslag om gemensamma regler påasylområdet antas är det centralt att verkarför att krav på humanitet och rättssäkerhet uppfyllssamt att reglerna inte leder till att Sverigetvingas anpassa sin flyktingpolitik i restriktivriktning. Det är också den svenska regeringensuppgift att i det asyllagstiftningsarbete som nupågår på EU-nivå ständigt arbeta för en så humaneuropeisk migrations- och asylpolitik som möjligt.Sveriges roll borde enligt motionärerna vara attvända den negativa trend som präglat EU-ländernasflyktingpolitik. I yrkandena 5 och 6 begärstillkännagivanden om detta.I motion 2003/04:Sf249 av m.fl.(fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om attvärna asylrätten i och . EU måsteutforma en gemensam migrations- och asylpolitik påGenèvekonventionens grund. I yrkande 13 påtalasnödvändigheten av att samordna EU-staternasminimiansvar på det flyktingpolitiska området.Lars m.fl. (fp) begär i motion2003/04:K419 yrkande 7 ett tillkännagivande omåtgärder för ökad solidaritet och öppenhet gentemotomvärlden genom den gemensamma asyl- ochflyktingpolitiken. Motionärerna pekar bl.a. påvikten av att motverka överströmningseffekter mellanländerna.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Sf403yrkandena 1-3 tillkännagivanden om vikten av attverka för en mer generös och rättighetsbaseradeuropeisk flyktingpolitik med full respekt förinternationella åtaganden samt att inslaget avfinansiell solidaritet i EU:s flyktingpolitik måsteöka. Vidare anser motionärerna att kandidatländernamåste ges hjälp att bygga upp system och kapacitetför att ta emot och hantera asylsökande.I motion 2003/04:K416 av m.fl. (kd)yrkande 28 anförs att en harmonisering av EU:sflyktingpolitik är riktig men att det alltid skallvara möjligt att ha mer generösa nationella regler.Flyktingfonden bör utökas för att stödja ochuppmuntra en generös flyktingpolitik, inte minst förnya medlemsländer med knappa resurser. Etttillkännagivande begärs om att utveckla en bättreeuropeisk samordning av asyl- och flyktingpolitiken.I motion 2003/04:Sf271 av ochGunilla Tjernberg (kd) yrkande 7 begärs etttillkännagivande om att den i EUskall verka för att ytterligare stärka barnsrättigheter i asylprocessen. Medlemsstaterna i EUbromsar människor från att söka asyl i just derasland. Detta drabbar enligt motionärerna främstbarnen. , som en förkämpe för barnensrättigheter, har ett särskilt ansvar att förverkligabarnkonventionen för asylsökande barn i EU.Ulla m.fl. (v) begär i motion 2003/04:Sf257yrkandena 9 och 14 tillkännagivanden om attregeringen bör använda sin vetorätt mot ytterligarerepressiva förslag inom området asyl och immigrationinnan direktiv som syftar till att garantera vissaminiminivåer för skyddsregler och mottagandevillkorantagits. Direktivet om förfaranden för att beviljaoch återkalla flyktingstatus,asylprocedurdirektivet, har stora brister och måsteenligt motionärerna omarbetas grundligt för atttillgodose de mest fundamentalarättssäkerhetskraven. Bland annat omfattas intesubsidiärt skydd, och en asylansökan kan ansesuppenbart ogrundad på nästan vilka grunder somhelst.