bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — har kartavgiften tagits bort och energi- ochelskatten sänkts med ca . återförs ävengödselmedelsskatterna till jordbruket.För att ge regeringen stöd i det fortsatta arbetet med att stimulerautveckling och exportsatsningar inom livsmedelsindustrin gav regeringen ibeslut och i uppdrag att utvärdera utvecklingen inom och utarbeta underlagom livsmedelssektorn. skall bl.a. analysera om det finnsbrister i marknadens funktionssätt som begränsar en framgångsriklivsmedelsexport samt hur eventuella brister kan åtgärdas. Jordbruksverketskall bl.a. analysera den roll som små och medelstora företag har iutvecklingen av livsmedelshandeln. Uppdraget skall redovisas senast den 1juni 2004.När det gäller frågor om dieselskatt och konkurrensvillkor för svensktlantbruk gäller (jfr bet. 2002/03:SkU11 s. 19, 21-22) att sedan den 1juli 2000 omfattas jordbrukssektorn av samma skattelättnader somtillverkningsindustrin vid förbrukning av el och bränslen.Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedel infördes båda 1984 (jfr bet.2003/04:FiU1 s. 227). Genom beslut tillkallades ensärskild utredare med uppgift att utvärdera skatterna på bekämpningsmedeloch handelsgödsel. lämnade utredaren sitt betänkande Skattpå handelsgödsel och bekämpningsmedel? (SOU 2003:9). Utredaren föreslåratt skatten på handelsgödsel skall vara kvar och att skattesatsen behållsoförändrad. För att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedelföreslås att uttaget av skatt differentieras efter medlens farlighet förhälsa och miljö. I avvaktan på ett sådant system beslutade enhöjning av skatten med till för varje helt kilo verksambeståndsdel i bekämpningsmedlet.Skattenedsättningskommittén (Fi 2001:09) har i betänkandet (SOU 2003:38)redovisat sitt uppdrag att se över utformningen av nedsättningssystemetför bl.a. jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna (inklusiveträdgårdsnäringen). Översynen omfattar beskattningen av såväl fossilabränslen som el. Kommittén hade i uppgift att utreda förutsättningarnaför en annan avgränsning av området för energiskattenedsättning för dekonkurrensutsatta sektorerna än vad som gäller och särskilt beaktagränsytorna mot andra sektorer samt el- och värmeproduktionen. I uppdragetingick även att analysera konsekvenserna för de berörda verksamheternanär det gäller bl.a. deras konkurrenskraft. Betänkandet har remissbehandlatsoch utredningsförslagen övervägs i (prop. 2003/04:1, volym 1 s. 212).Beskattningen av dieselolja för jordbrukets arbetsmaskiner ses med förturöver av (Fi 2001:08). Utredningen har i enpromemoria i ett preliminärt ställningstagande ansett attom dieseloljebeskattningen för arbetsmaskiner skall sänkas bör det sketill den s.k. uppvärmningsnivån, vilket skulle motsvara sänkt skatt med62 öre per liter. Det slutliga ställningstagandet i frågan görs närutredningen utrett de grundläggande principerna för trafikbeskattningen.Utredningen skall lämna sitt slutbetänkande senast den 31 maj 2004.I svar på fråga 2003/04:341 om jordbrukets skattesituation anfördejordbruksministern att en reformering av den svenska energibeskattningen ärangelägen för att förbättra miljöstyrningen inom näringslivet. Systemetskall utformas så att det underlättar möjligheten för framtida skatteväxlingsom också omfattar näringslivet. Regeringen planerar att driva arbetetmed en fortsatt reformering av energiskattesystemet skyndsamt med måletatt ett nytt regelverk skall kunna träda i kraft . Somett steg i den gröna skatteväxlingens ökade miljörelatering av skattesystemetlämnades i budgetpropositionen bl.a. förslag om en höjning avskatten på diesel med per liter. I samband med detta förslag anförregeringen att den avser att inför kommande skatteväxling se över i vilkenform kompensation skall ske för höjningar av skatten på diesel avseendejord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. Det är ännu för tidigt att uttalasig om hur näringslivets energibeskattning kommer att utformas.Jordbruksministern kunde därför inte lämna något besked om detta.Riksdagen beslutade vid behandlingen av budgetpropositionen för år 2002att godkänna förslaget att skatten på bekämpningsmedel och handelsgödselskall återföras (prop. 2001/02:1 utg.omr. 23, bet. 2001/02:MJU2, rskr.2001/02:106 m.fl.). Utskottet uttalade vid riksdagsbehandlingen av 2004års statsbudget (bet. 2003/04:MJU2) att anslaget 44:6 Återföring av skattpå handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. används för att återförauppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel i jordbrukettill jordbruksnäringen. Huvuddelen av den återförda skatten används tillåtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket och minskamiljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del, , av beloppetåterförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. forskning, informations-,utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främjahållbara produktionsmetoder inom jordbruket och trädgårdsnäringen.Utskottet utgår från att den redovisade principen om likartade konkurrensvillkorför den inre marknaden också skall genomsyra det fortsatta arbetet påområdet samt att fortsatt bevakar att nationellt utformadeåtgärder inte snedvrider konkurrensen på marknaden. Mot bakgrund av detanförda är utskottet inte berett att föreslå något uttalande från riksdagenssida med anledning av motionerna 2002/03:MJ206 (c) yrkande 1, 2002/03:MJ268(m) yrkande 10, 2002/03:MJ296 (c), 2002/03:MJ356 (m) yrkandena 1 och 2,2002/03:MJ411 (c) yrkande 1, 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 17, 2002/03:MJ424(kd) yrkande 4 och 2002/03:MJ429 (m) yrkande 1 samt motionerna 2002/03:N307(kd) yrkande 11, 2002/03:N340 (c) yrkande 5, 2003/04:MJ431 (fp) yrkande12, 2003/04:MJ435 (m) yrkande 1 och 2003/04:MJ476 (m) yrkande 1. Motionernabör lämnas utan vidare åtgärd..FågelnäringenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att motioner (s, m, kd, c) om konkurrensvillkoren försvensk fågelnäring lämnas utan vidare åtgärd med hänvisning till pågåendearbete med frågorna. Jämför reservation 9 (m, kd, c).MotionernaI motion 2003/04:MJ312 (kd) anförs att regeringen inte har lyckats förhindraen utveckling som innebär att livsmedelsproducenter utomlands nu tillsätters.k. saltlake i kyckling, vilket innebär att man kan komma förbi denobligatoriska salmonellakontrollen. Genom att tillsätta saltlake klassaskycklingen som köttberedning och kan vid införsel till kringgåkravet på salmonellakontroll. Enligt undersökningar från Livsmedelsverketinnehåller en tredjedel av de importerade köttberedningarna salmonella.Även i motionerna 2003/04:MJ320 (m) och 2003/04:MJ403 (m) yrkande 1framhålls behovet av likvärdiga konkurrensvillkor för svensk fågelnäring.I dag hotas svensk fågelproduktion av en stark importökning av fågelkött.Svensk kalkonuppfödning är i farozonen. Även svensk kycklinguppfödningkan komma att få problem. En stark djuromsorg innebär merkostnader. Denunder ökande importen av kycklingkött visar att konsumenternainte alltid premierar god djuromsorg. En annan fråga som drabbar denenskilde uppfödaren är angrepp från s.k. djurrättsaktivister. Åtgärder föratt ge kycklinguppfödningen goda konkurrensmöjligheter efterlyses även imotion 2003/04:MJ454 (s). För att svensk uppfödning med god djuromsorginte skall slås ut måste svenska uppfödare få villkor som liknar dem ikonkurrentländerna. Enligt motion 2003/04:MJ362 (c) måste kalkonuppfödarnai vårt land kunna konkurrera på lika villkor som i våra grannländer. Desvenska kalkonuppfödarna kan inte fortsätta sin produktion av kalkoner ivårt land, på grund av att kraven är strängare här än i . Dettainnebär att priset också blir något högre.Utskottets ställningstagandeJordbruksministern anförde i svar på fråga 2003/04:706 omkrav på ursprungsmärkning av importerat fågelkött att det inte ärobligatoriskt att ange ursprunget för fågelkött, men märkningsdirektivet sägeratt ett livsmedels ursprung måste anges om det skulle vilseleda konsumentenifall en sådan uppgift utelämnas. Märkningsdirektivet ställer också kravpå att märkningen skall vara korrekt. Det finns inget som hindrartill exempel butiker eller restauranger från att frivilligt ange varifrånköttet härstammar. skall butiker och restauranger vid förfrågankunna svara på frågan i vilket land köttet är producerat. Märkning avlivsmedel är ett harmoniserat område inom EU, och kan inte agerapå egen hand genom att införa strängare regler. Ur ett WTO-perspektiv kanvi inte heller införa regler som enbart gäller importerade livsmedel,utan samma krav på obligatorisk märkning av ursprung måste i så fall gällaäven svenskt fågelkött. Genom våra salmonellagarantier kan setill att det obehandlade fågelkött som kommer in till har provtagitsmed avseende på salmonella enligt fastställda rutiner och att ingensalmonella hittats i köttet. Beträffande kycklingprodukter med hög vattenhaltpågår arbete i EU. Kommissionen har enligt beslut i Ständiga kommitténför livsmedelskedjan och djurhälsa förbjudit all import till EU avicke-värmebehandlat fågelkött från och andra länder som drabbats avfågelinfluensa.I svar på interpellation 2003/04:185 om villkoren för svensk kycklingnäringanförde jordbruksministern att den svenska slaktkycklingsnäringen är enviktig del av vår inhemska matproduktion. Produktionen kännetecknas avhög kvalitet, vilket bl.a. innebär god standard när det gäller djurskyddoch smittskydd. Näringen har själv varit drivande när det gäller att tafram det unika djuromsorgsprogrammet som har resulterat i en god fothälsa.Det är också viktigt för kycklingnäringen att det finns ett gottnäringslivsklimat i landet. För att vi i skall ha uthållig tillväxtär det av avgörande betydelse att vi har starka och livskraftiga företag.Regeringen har därför bl.a. avsatt medel för ett nationellt program föratt skapa bättre entreprenörsklimat, bidra till positiva attityder tillentreprenörskap och företagande samt öka företagandet. har,tillsammans med , en unik situation vad gäller salmonellasmitta. svenska livsmedelsproduktionen finns mervärden som exempelvis högkvalitet, säkerhet, miljöhänsyn och etiska värden. Detta budskap måsteförmedlas till konsumenterna för att de skall kunna göra medvetna val.Näringen och handeln har en viktig uppgift när det gäller att i sinmarknadsföring ge konsumenterna upplysning om hur kyckling produceraseftersom mervärdena i produktionen utgör försäljningsargument. När det gällerenergiskatter, gödselmedelsavgifter och bekämpningsmedelsavgifter pågårinom ett analysarbete som beräknas vara klart undervåren.Jordbruksministern har också i ett svar på frågorna 2003/04:347och 348redogjort för framtiden och konkurrenssituationen för svensk kycklingnäring.Det är viktigt för kycklingnäringen att det finns ett bra näringslivsklimati landet. Grunden är en ekonomisk politik för stabilitet och sunda offentligafinanser. Den svenska slaktkycklingnäringen är en viktig del av vårinhemska matproduktion. Produktionen kännetecknas av hög kvalitet, vilketbl.a. innebär god standard när det gäller djurskydd och smittskydd.Det finns inga gemenskapsregler om djurslaget slaktkyckling, men utskottethar inhämtat att det inom pågår arbete med att utformasådana regler. deltar i en expertgrupp som kommissionen anlitatoch som hjälpt kommissionen med att utarbeta ett utkast till förslag omslaktkycklingregler för EU. målsättning med arbetet har varitatt försöka få förslaget att likna de svenska reglerna så mycket sommöjligt, både av djurskyddshänsyn och av konkurrenshänsyn.Utskottet har även inhämtat att i ett pågående projekt i Regeringskanslietanalyseras förutsättningarna för lantbruksföretagande. Syftet är attidentifiera framtida behov av insatser och styrmedel som främjar utvecklingoch tillväxt samt lämna förslag som gynnar företagandet, bl.a. röranderegelverk och förenklingar.Utskottet föreslår att motionerna 2003/04:MJ312 (kd), 2003/04:MJ320 (m),2003/04:MJ362 (c), 2003/04:MJ403 (m) yrkande 1 och 2003/04:MJ454 (s)lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte tillgodosetts med vad somanförts.Småskalig livsmedelsproduktionUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om avgiftssättning för tamboskapsslakt samtlokal och regional livsmedelsproduktion (v), ett samlat program för enökad småskalig livsmedelsproduktion (c) och om förbättringar på områdetför småskalig slakteriverksamhet (kd). Även en motion om investeringsstödför djurtransporter (kd) avstyrks.Jämför reservationerna 10 (fp, kd), 11 (v, mp), 12 (kd, c) och 13 (v, mp).MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ335 (v) yrkande 2 bör regeringense över de taxor som är kopplade till de olika klassningsreglerna i syfteatt underlätta för de småskaliga slakterierna och även se hur lokalainitiativ till småskalig livsmedelsproduktion och förädling kan underlättas.I dag finns knappt 50 småskaliga slakterier som står för mindre än 1 %av den totala slakten. Tillsynsavgiften baseras tillsynen tari anspråk inklusive de resor som krävs för att komma till objektet. Imotionens yrkande 4 anförs att det behövs en översyn av de regelverk somfinns inom jordbrukssektorn och ett syfte bör vara att i högre gradmöjliggöra lokal och regional livsmedelsproduktion. Eldrimner är ettresurscentrum som erbjuder stöd och utbildning till företagare som vill satsapå småskalig livsmedelsförädling. Genom dess initiativ hålls produktioneni gång och arbetstillfällen och optimism skapas.Enligt motion 2003/04:N328 (c) yrkande 19 bör regeringen ta initiativtill ett samlat program för en ökad småskalig livsmedelsproduktion i samrådmed företrädare för hushållningssällskap, lantbrukarnas organisationeroch regionala företrädare. anför i motionerna 2003/04:MJ367(kd) yrkande 2 och 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 20 att regeringen skyndsamtbör lägga fram förslag om småskalig slakteriverksamhet för att åstadkommaförbättringar på området. finns i mobila slakterieri bruk endast för slakt av renar. bör inom EU driva att reglernatydliggörs så att mobil slakt inte förhindras. I betänkandet (SOU 2003:6)Kännande varelser eller okänsliga varor görs bedömningen att mobil slakti första hand skulle vara aktuellt för svin, får och fjäderfä. För mobilslakt bör gälla djurskyddskrav som för annan slakt. Ekonomiska bidrag börinom befintligt regelsystem införas till mobila slakterier, gårdsnäraslakterier, slaktbodar och andra lösningar som minskar djurtransporterna.Motionärerna påtalar i motion 2002/03:MJ429 (m) yrkande 3 vikten av attvärna skånsk livsmedelsproduktion. Vid sidan av framgångsrika lantbruksföretagkrävs en framgångsrik livsmedelsindustri. Den samverkan som finns mellanföretagen och t.ex. , lantbruksuniversitetpå och universiteten i är starka drivkrafter förskånsk livsmedelsproduktion.Investeringsstöd bör enligt motion 2003/04:MJ367 (kd) yrkande 4 ges tillåtgärder som minskar djurtransporternas längd. För att styra bort frånstordriften och de långväga djurtransporterna är det på kort sikt nödvändigtatt införa investeringsstöd för sådana åtgärder som minskar transporternaslängd. Sådant stöd bör också kunna utbetalas till uppfödare som genomföråtgärder för att minska djurens obehag i samband med transporter.Utskottets ställningstagandeAllmäntUtskottet har tidigare uttalat (bet. 2003/04:MJU2 s. 106) att det finnsett ökat intresse för småskalig lokal och regional livsmedelsproduktionbåde bland konsumenterna och inom livsmedelsbranschen. En rad projekt föratt främja en småskalig livsmedelsproduktion har genomförts i olika delarav landet. Enligt regeringen visar dessa projekt att det finns en betydandeoutnyttjad tillväxtpotential i sådan verksamhet. Genom att förädlingensker närmare producenten stannar det mervärde som förädlingen medför kvarpå den lokala nivån.Jordbruksministern anförde i svar på fråga 2002/03:750att den småskaliga livsmedelsproduktionen utgör en viktig del av denlevande landsbygden. Den bidrar aktivt till att underlätta och främja endiversifiering av näringslivet på landsbygden samt till en stärktkonkurrensförmåga för jordbruksföretagen. Konsumenternas ökande efterfråganär den viktigaste förutsättningen för den småskaliga livsmedelsproduktionen.I april 2002 anförde utskottet (bet. 2001/02:MJU15 s. 47) att det finnsett antal av EU medfinansierade åtgärder som skall medverka till att stärkaden ekonomiskt och socialt hållbara utvecklingen av landsbygden. Syftetär att åtgärderna skall underlätta och främja en diversifiering avnäringslivet på landsbygden genom en ny och konkurrenskraftig användning avde resurser och den kompetens som livsmedelsproduktionen och skogsbruketoch därtill knutna verksamheter inte längre behöver utnyttja. Detövergripande målet är att främja fortsatt sysselsättning, tillväxt ochbosättningpå landsbygden. I denna satsning ingår att stärka lokal och småskaliglivsmedelsproduktion samt satsningar inom exempelvis landsbygdsturism. Destöd inom miljö- och landsbygdsprogrammet som direkt kan bidra till lokaloch småskalig livsmedelsproduktion är investerings-, vidareförädlings-kompetensutvecklings- och projektstöd. Programmet ingår i den gemensammajordbrukspolitiken och styrs av EU:s förordningar. För programperiodenåren fokuserar mer på målen med stöden vidprioriteringen bland ansökningar i stället för att fördela stöden till såmånga som möjligt inom en bransch. Stödet är inriktat på innovation ochsmåskalig livsmedelsförädling. Utöver miljö- och landsbygdsprogrammetgörs andra satsningar på småskalig och lokal livsmedelsproduktion genomprogram och gemenskapsinitiativ inom ramen för strukturfonderna, såsomLeader-plus och mål 1.Vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2002/03:111 Landsbygdspolitik- resultatredovisning (bet. 2003/04:MJU2 s. 105) anfördes att enligt miljö-och landsbygdsprogrammet får stöd för förbättrad bearbetning och saluföringges i form av bidrag till investeringar som avser förädling eller saluföringav nöt-, gris-, får- och lammkött, kött från hägnat vilt, mjölk- ochmjölkprodukter, ägg och fågelkött, spannmål, oljeväxter, grönsaker, fruktoch bär m.m. Den högsta andel stöd som får lämnas varierar mellan regioneroch investeringens omfattning. Det angivna målet för åtgärden är att främjaen konkurrenskraftig förädlingsindustri. Det specifika målet som detuttrycks i miljö- och landsbygdsprogrammet är att främja varaktiga nyaavsättningsmöjligheter för högförädlade produkter. Stöd skall riktas tillinnovativa satsningar på nya marknader och produkter samt till småskaliglivsmedelsförädling. Det operativa målet är att stödet under programperiodenskall ha medverkat till att har investerats i nykonkurrenskraftig förädling av råvaror från jordbruket och trädgårdsnäringenmed tonvikt på småskalig verksamhet. Stödet skall medverka till minst1 500 nya eller bibehållna arbetstillfällen under programperioden.Vidare redovisades att åtgärdens inriktning och omfattning följer deuppställda målen för miljö- och landsbygdsprogrammet. Samtliga beviljadestöd lämnas till småskaliga företag och/eller till innovativa investeringar.De totala investeringskostnaderna för investeringar med stöd uppgårhittills till . Utskottet konstaterar att enligtregeringens sammanfattande bedömning har den avsedda förändringen av stödetsinriktning till att i första hand främja småskalig livsmedelsförädlingoch innovationer genomförts och uppfattas som positiv. Preliminärabedömningar från tyder på att de avseddasysselsättningseffekternaav stödet troligen kommer att uppfyllas.Småskaliga slakterier m.m.Utskottet redovisade vid behandlingen av årets budgetproposition (bet.2003/04:MJU2 s. 52) att tilldelades ett extraanslag om genom beslut i med anledning av enmotion (s, v, mp) med förslag bl.a. härom. Utskottet välkomnar regeringensförslag att öka verkets resurser med 7 miljoner kronoroch konstaterar att anslagsökningen syftar till att bl.a. främja densmåskaliga slakten, främja det fortsatta EU-arbetet inom livsmedelsområdetsamt förstärka det viktiga forsknings- och utvecklingsarbetet.Minimikraven för miljö, hygien och djurskydd utgörs av de regler som angesi EG:s direktiv på berörda områden (jfr bet. 2000/01:MJU12). På miljöområdethar direktivens regler inarbetats i och de författningar somhar beslutats med stöd av balken. Direktivens hygienbestämmelser återfinnsfrämst i föreskrifter och allmänna råd. Frågor omköttbesiktning, krav på livsmedelslokaler, tillsynsavgifter m.m. reglerasi huvudsak i livsmedelslagen (1971:511). utfärdas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.I april 2002 redovisades (bet. 2001/02:MJU15 s. 47) att det inom EU pågårarbete med ett förslag till uppdatering och i vissa fall ändring av degemensamma hygienreglerna för livsmedelsproduktion. Förslaget syftar tillatt samordna, uppdatera och förenkla det nu gällande regelverket. Förlivsmedel av icke-animaliskt ursprung föreslås inga större förändringar.För primärproduktionen blir det dock en skärpning, då detta område intetidigare generellt reglerats. Beträffande livsmedel av animaliskt ursprungär syftet att minska detaljregleringen och antalet rättsakter. De nyaförslagen skall innehålla de mål man vill uppnå och inte i onödandetaljreglera exakt vilken teknisk lösning som skall användas för att uppnåmålet. Krav på företagen att tillämpa kvalitetssystemet HACCP (HazardAnalysis and Critical Control Point system) enligt rådets direktiv /43/EEGom livsmedelshygien samt på att ha egentillsyn skall vidare garantera attsäkra livsmedel levereras till konsumenten. Större ansvar läggs på densom producerar eller hanterar råvaran eller livsmedlet. Intentionen iförslaget är inte att lätta på reglerna. Förslaget innehåller i ställetför småföretagare intressanta komponenter såsom att dagens system med tvånivåer av godkännande, varav en nivå innebär att producenten godkänns föratt sälja produkten enbart på den lokala marknaden, försvinner. Krav kommeratt införas på att samtliga anläggningar skall uppfylla kraven i regelverketoch därmed få sälja sina produkter inom hela den inre marknaden.Regeringen har regleringsbrev uppdragit åt Livsmedelsverketatt bedöma och förbereda de nationella anpassningar och eventuella undantagsom behöver göras från det nya hygienregelverket för att utvecklingen avmobil slakt, småskalig slakt och småskalig livsmedelsförädling skallunderlättas. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 31december 2004.Utskottet har inhämtat att under förhandlingarna om det s.k.hygienpaketet, 10427/00 KOM(2000)438 slutlig och 10987/02 KOM(2002)377slutlig, varit drivande i frågan om att tillåta mobil slakt. Den gemensammaståndpunkt som rådet antagit (12133/03) innebär att mobil slakt är tillåtenför samtliga djurslag under förutsättning att de mobila slakteriernauppfyller samma krav som stationära slakterier. Förslaget innebär attmedlemsstaterna har möjlighet att medge undantag i beslut som skall notifieraskommissionen. Förslaget kommer att behandlas av EU-parlamenteti en andra läsning.I 2004 års regleringsbrev uppdrog regeringen åt att senastden redovisa till regeringen vilka åtgärder som vidtagitsför att det system för avgiftssättning för tamboskapsslakt som verketföreslagit i en skrivelse till regeringen skall kunnatillämpas från . Bakgrunden till uppdraget är att regeringengenom beslut uppdrog åt att seöver avgiftssättningen för veterinära besiktningar och kontroller vidtamboskapsslakterier. redovisade uppdraget den 14 november2002 och anför i rapporten att besiktningskostnaden, uttryckt per kilokött, är betydligt högre för småsakliga slakterier och renslakterierjämfört med storskaliga slakterier. Detta förklaras delvis av attLivsmedelsverket har fast placerad personal vid de stora slakterierna medanbesiktningsveterinären reser till de mindre slakterierna för besiktningföre och efter slakt. I nuvarande avgiftssystem får de mindre slakteriernastå för alla kostnader som är förknippade med veterinärens resor till ochfrån slakteriet. Verket beskriver i rapporten huvuddragen i ett förändratavgiftssystem som ligger i linje med de förutsättningar som regeringenbeskrivit i uppdraget.