bet · GR01SFU12 · 2004-04-22 00:00:00 — I yrkande 15 begärs att regeringensnarast förelägger en proposition ommindre restriktiva regler för anhöriginvandringen.Direktivet hindrar inte från att återinföraden s.k. sista länken-bestämmelsen eller vidgamöjligheterna för äldre föräldrar att återförenasmed vuxna barn. Motionärerna anser att ettförsörjningskrav inte skall införas.Birgitta m.fl. (c) anser i motion2003/04:Sf396 yrkande 15 att ansökan omanhöriginvandring bör kunna ske i Sverige.I motion 2003/04:Sf357 av m.fl.(mp) yrkande 6 yrkas att anhöriginvandringen börutvidgas till en större krets än make och barn under18 år. EG-direktivet om familjeåterförening hindrarinte från att ha generösare regler.Motionärerna anser att kraven på hushållsgemenskap,beroende redan i hemlandet och snar ansökan skallupphöra.Börje Vestlund (s) anser i motion 2003/04:Sf328 attfamiljemedlem i EG-rättens mening bör inkluderasambor och registrerade partner.Sten Tolgfors (m) begär i motion 2003/04:Sf208yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att DNA-provskall kunna utgöra grund för familjeåterförening, ifall där skriftlig dokumentation saknas eller bedömsha brister. Huvudregeln bör vara att utförande avDNA-prov medges för att fastställa grund föråterförening, när detta begärs av enskild person.I motion 2003/04:Sf201 av () begärsett tillkännagivande om kontroll av asylsökande ochanhöriginvandrare. I motionen anges att ett tiotalfall av personer som har uppehållstillstånd somanhöriginvandrare har registrerat sig somasylsökande under falsk identitet och därigenomerhållit bidrag. Regler om att ävenanhöriginvandrare skall omfattas avfingeravtrycksregistret skulle enligt motionärenkunna förhindra detta.Utskottets ställningstagandeAnhörigkommittén har bl.a. haft i uppdrag attutvärdera effekterna av de begränsningar vad gällerutlänningslagens bestämmelser om anhöriginvandringsom infördes . Kommittén har isitt delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU2002:13) anfört bl.a. att en human migrationspolitikmåste innebära att reglerna för anhöriginvandringger möjlighet att undvika oacceptabelfamiljesplittring och att olika familjemönster ochsociala förhållanden skall beaktas inom rimligagränser. Synen på anhöriginvandring utanförkärnfamiljen har i såväl som framför alltövriga EU-länder varit betydligt mer restriktiv änden som avser kärnfamiljen. Kommittén menar att detinte går att bortse från detta när riktlinjerna försvensk praxis läggs fast.Kommittén har föreslagit att föräldrar och ogiftabarn skall kunna ges uppehållstillståndom de är beroende av anknytningspersonen eller omandra särskilda skäl föreligger. Andra särskildaskäl skall utgöras av särskilt ömmandeomständigheter, t.ex. att sökanden utgör "sistalänk". Kraven på hushållsgemenskap, beroende redan ihemlandet och snar ansökan skall enligt kommitténsförslag upphöra. För övriga nära anhöriga utanförkärnfamiljen förutsätts att synnerliga skäl föruppehållstillstånd föreligger. Med synnerliga skälavses närmast "sista länk". Behovet avfamiljekontakt i den gruppen bör i första handupprätthållas genom besök. Kraven påhushållsgemenskap, beroende redan i hemlandet ochsnar ansökan skall även här upphöra. När det gälleråterförening med äldre föräldrar påpekar kommitténatt det inte skall vara omöjligt att ta viss hänsyntill andra kulturers familjegemenskap. Detta skallemellertid inte innebära ett allmänt sett vidgatfamiljebegrepp för personer från vissakulturkretsar.När det gäller uppehållstillstånd för bl.a. näraanhöriga utanför kärnfamiljen föreslår kommitténatt, om inte särskilda skäl föreligger,anknytningspersonen skall svara för utlänningensförsörjning. Försörjningskrav liksom uppskjuteninvandringsprövning skall som huvudregel gälla underhögst . Om försörjningskravet inte fullgörskan förlängning av uppehållstillstånd och permanentuppehållstillstånd vägras. Enligt kommittén kommerförslagen i övrigt med största sannolikhet att ledatill en ökad invandring av nära anhöriga utanförkärnfamiljen. Antalet beviljade tillstånd kan antasfördubblas på och tredubblas under detvå första åren efter ikraftträdandet. Kommitténanser därför att statsfinansiella skäl starkt talarför att ett försörjningskrav bör införas.Ytterligare ett skäl är att de flesta övrigaeuropeiska länder uppställer ett sådant krav. OmSveriges regler för anhöriginvandring avvikerväsentligt från övriga EU-länders kan detta enligtkommittén leda till att intresset för att invandratill just blir större.Rådets direktiv /86/EG av den 22 september2003 om rätt till familjeåterförening ger make ochminderåriga barn en principiell rätt tillfamiljeåterförening. För övriga anhöriga finns ingabindande regler, utan det lämnas åt varjemedlemsstat att avgöra i vilken mån dessa skallbeviljas återförening. Exempelvis kan i dennationella lagstiftningen en registrerad partnerjämställas med make. Enligt direktivet skallfamiljemedlemmarna bl.a. ges tillträde tillutbildning, anställning eller egenföretagsverksamhet. Vidare får medlemsstaterna vidansökan om familjeåterförening kräva attreferenspersonen har en lämplig bostad,sjukförsäkring samt tillräckliga medel för attförsörja familjen. Direktivet skall vara genomfört inationell rätt senast den 3 oktober 2005.Direktivets lydelse är ett resultat av årslångaförhandlingar och ett betydande antalkompromisslösningar. Utskottet, som noterar attdirektivet antagits relativt , kan inteställa sig bakom krav på att nu skallpåkalla omförhandling av detsamma.Utskottet kan konstatera att samt varaktigt bosattatredjelandsmedborgares rättsliga ställning nu skallgenomföras i svensk rätt. Båda dessa direktiv fårbetydelse för de svenska reglerna omanhöriginvandring. Regeringen beslutade i december2003 om direktiv till en utredning om genomförandetav familjeåterföreningsdirektivet (dir. 2003:181).Utredningen har därefter utvidgats till att även taställning till hur direktivet om varaktigt bosattatredjelandsmedborgare skall genomföras i svenskrätt. Utredningstiden har därvid förlängts, ochutredningen skall redovisa båda uppdragen senast den31 oktober 2004.Utskottet noterar att regeringen anser attberedningen av hur dessa två rådsdirektiv skallgenomföras i bör ske i samband medberedningen av förslag. Utskottetförutsätter att regeringen därefter skyndsamt läggerfram förslag till ny lagstiftning, för beslut avriksdagen . Med hänsyn härtill ärdet enligt utskottets mening inte nödvändigt mednågot uttalande av i dessa frågor.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2003/04:Sf257 yrkandena 11 och 15, 2003/04:Sf328,2003/04:Sf357 yrkande 6, 2003/04:Sf388 yrkandena2-4, 2003/04:Sf403 yrkandena 36 och 37 och2003/04:K418 yrkande 2.I samband med ändrade bestämmelser om undantagfrån regeln om att uppehållstillstånd skall sökasföre inresan uttalade utskottet i betänkande1999/2000:SfU9 bl.a. att det bör finnas ettprincipiellt krav på att uppehållstillstånd skall habeviljats före inresan och att detta även bör gällaför den som har stark anknytning hit. Utskottetansåg dock att undantag skall kunna göras omutlänningen har stark anknytning till en i Sverigebosatt person och det skäligen inte kan krävas attutlänningen återvänder till ett annat land för attge in ansökan där. Utskottet ansåg vidare att närdet gäller de situationer när utlänningen har ellerväntar barn med någon person bosatt i kaninte heller detta undantagslöst innebära atthuvudregeln skall frångås men bör liksom tidigare ide flesta fall innebära att uppehållstillståndbeviljas, i dessa fall då med uppskjuteninvandringsprövning. Utskottet menade att det fårankomma på de tillämpande myndigheterna att vid sinbedömning av de enskilda fallen och med beaktande avlagstiftningen och de uttalanden som görs iförarbetena avgöra när undantag skall kunna göras.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrkermotion 2003/04:Sf396 yrkande 15.Vid en ansökan om familjeåterförening förekommerdet att en person själv tar initiativ till ochbekostar en DNA-analys för att styrka ett påståttsläktskapsförhållande, om inte tillräcklig utredningkan tas fram på annat sätt. Utlänningsmyndigheternahar inte möjlighet att erbjuda och bekostanågon sådan analys. När det gäller DNA-analys föratt styrka ett påstått släktskapsförhållande harAnhörigkommittén med hänsyn framför allt till barnsbästa föreslagit att en sådan möjlighet bör införasdå det rör sig om släktskap i rakt upp- ochnedstigande led. Analysen skall vara frivillig ochkunna göras när tillräcklig utredning omsläktskapsförhållandet inte kan tas fram på annatsätt. Var och en som undergår testet skall ge sittskriftliga samtycke före provtagningen.Utskottet anser att beredningen av kommitténsförslag bör avvaktas och avstyrker motion2003/04:Sf208 yrkandena 1 och 2.I utlänningslagen finns bestämmelser om attMigrationsverket eller får ta enpersons (som fyllt ) fingeravtryck om han ellerhon inte kan styrka sin identitet vid ankomsten tillSverige, ansöker om uppehållstillstånd och åberoparskyddsskäl eller om det finns förutsättningar att tapersonen i förvar. för ettautomatiserat register över de fingeravtryck som tasmed stöd av utlänningslagen.I betänkandeUtlänningsdatalag (SOU 2003:40) föreslås en särskildlag om behandling av personuppgifter i verksamhetenligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen.I betänkandet anges bl.a. att lagen bör avspegla enrimlig avvägning mellan samhällets behov och denenskildes anspråk på skydd för sin personligaintegritet. Vidare anges att det frånintegritetssynpunkt finns anledning att särskiltbegränsa behandling av personuppgifter som utförsför att underlätta identifieringen av utlänningar.Utredningen föreslår att det för Migrationsverketsfingeravtrycksregister tas in en särbestämmelse ilagen. Bestämmelsen bör ha ett mer inskränkt ändamåloch bör motsvara vad som gäller förMigrationsverkets fingeravtrycksregister.Utskottet utgår från att Migrationsverketuppmärksammar och motverkar att personer som haruppehållstillstånd under falsk identitet registrerarsig som asylsökande för att därigenom erhållabidrag. Utskottet anser att beredningen avutredningens förslag bör avvaktas och avstyrkermotion 2003/04:Sf201.FlyktingpolitikenFlyktingbegreppet och andra skyddsgrunderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om dels ettutvidgat flyktingbegrepp omfattande bl.a.könsrelaterad förföljelse, delsDublinförordningens tillämpning och principenom non-refoulement, dels avvisningsbeslut vidrisk för tortyr, dels EU-förslag omskyddsgrunder, dels säkra länder, delsasylsökande från Kina.Jämför reservationerna 19 (fp, kd, v, c, mp),20 (fp, kd, mp), 21 (v), 22 (fp), 23 (mp), 24(v) och 25 (kd).Gällande ordningFN-konventionen angående flyktingarsrättsliga ställning, ,kompletterades med ett protokoll angåendeflyktingars rättsliga ställning, det s.k. New York-protokollet. Protokollet innebär att staternaförbinder sig att tillämpa konventionen utanbegränsning till händelser som inträffat före den1 och som regel utan geografiskbegränsning till händelser som inträffat i Europa.Genèvekonventionen innehåller bl.a. en definitionav vem som skall anses som flykting och föreskriverförbud mot avvisning eller utvisning av personertill ett land där de riskerar förföljelse eller tillett land där de inte åtnjuter trygghet gentemot attbli sända till ett land där de riskerar förföljelse.I konventionen definieras en flykting som enperson som "i anledning av välgrundad fruktan förförföljelse på grund av sin ras, religion,nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgruppeller politisk åskådning befinner sig utanför sitthemland och som inte kan eller på grund av sinfruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd".I artikel 33 anges att enflykting inte får avvisas eller utvisas till ettland där hans liv eller frihet hotas på grund avhans ras, religion, nationalitet, tillhörighet tillviss samhällsgrupp eller politiska åskådning.I artikel 3 i FN:s konvention mot tortyr och annanomänsklig eller förnedrande behandling angesföljande.1. Ingen konventionsstat skall utvisa, återföraeller utlämna en person till en annan stat, i vilkendet finns anledning att tro att han skulle vara ifara för att utsättas för tortyr.2. För att fastställa huruvida sådan anledningföreligger, skall de behöriga myndigheterna beaktaalla hänsyn av betydelse, vari i förekommande falläven skall inbegripas förekomsten i den berördastaten av ett konsekvent handlingsmönster av grova,uppenbara eller talrika kränkningar av de mänskligarättigheterna.Också i artikel 3 i Europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna, , finnsett förbud mot tortyr.En flykting har enligt utlänningslagen enprincipiell rätt att få uppehållstillstånd iSverige. Definitionen av vem som är flykting ärintagen i 3 kap. 2 § UtlL och har samma lydelse somi , dock med uttryckligt angivandeatt denna rätt gäller oberoende av om förföljelsenutgår från landets myndigheter eller om dessa intekan antas bereda skydd mot förföljelse frånenskilda.Utöver flyktingar har tre andra kategorier enligt3 kap. 3 § UtlL en principiell rätt att få skydd iSverige. Det rör sig om personer som lämnat sittland av andra skäl än av flyktinggrundande orsakeroch som1. känner en välgrundad fruktan för att straffasmed döden eller med kroppsstraff eller att utsättasför tortyr eller annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning,2. på grund av en yttre eller inre väpnad konfliktbehöver skydd eller på grund av en miljökatastrofinte kan återvända till sitt hemland, eller3. på grund av sitt kön eller homosexualitetkänner välgrundad fruktan för förföljelse.Som flykting och som skyddsbehövande enligtovanstående grunder anses även en person som ärstatslös och som av de uppräknade skälen befinnersig utanför det land där han eller hon tidigare haftsin vanliga vistelseort, under förutsättning attpersonen inte kan eller på grund av sin fruktan intevill återvända dit.Enligt 8 kap. 1 § UtlL får en avvisning ellerutvisning aldrig verkställas om det finns skäliganledning att tro att utlänningen riskerardödsstraff, kroppsstraff eller tortyr eller attutsättas för annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning.Verkställighet får inte heller ske till ett landdär han eller hon inte är skyddad mot att sändasvidare till ett land där personen riskerardödsstraff m.m.I 4 kap. 12 § UtlL anges att när en fråga omavvisning eller utvisning prövas skall hänsyn tastill om utlänningen på grund av bestämmelserna ibl.a. 8 kap. 1 § UtlL inte kan sändas till ett visstland eller om det annars finns särskilda hinder motatt avgörandet verkställs.I den s.k. behandladesbestämmandet av den ansvariga staten för prövningenav en ansökan om asyl som framställts i en avmedlemsstaterna i Europeiska gemenskaperna.Konventionen var tillämplig i samtliga EU:smedlemsstater samt och och gällde iförhållande till sedan 1997.Som en följd av Amsterdamfördragets ikraftträdande1999 blev de frågor som regleraren del av gemenskapsrätten.Rådet beslutade därefter om förordningen EG nr343/2003 om kriterier och mekanismer för att avgöravilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva enasylansökan som en medborgare i tredjeland har gettin i någon medlemsstat, Dublinförordningen, somträdde i kraft och tillämpasfr.o.m. Förordningen byggertill stor del på samma principer somDublinkonventionen. Ansvaret för prövning av enasylansökan (en ansökan om internationellt skydd ienlighet med ) åligger denmedlemsstat som har tagit störst del i denasylsökandes inresa (genom att utfärda viseringeller uppehållstillstånd) med undantag av regler omfamiljeåterförening. Förändringarna i förhållandetill går huvudsakligen ut på attförkorta tidsfristerna i handläggningen avansökningar för att uppnå en snabbare asylprocess.Varje medlemsstat får pröva en asylansökan somlämnats in av en tredjelandsmedborgare även om detinte föreligger någon skyldighet enligtförordningen. Vidare får varje medlemsstat, även omden inte är ansvarig enligt förordningen, sammanförafamiljemedlemmar och andra släktingar iberoendeställning av humanitära skäl. I förordningenanges att medlemsstaterna bl.a. beaktar principen omnon-refoulement.SkrivelsenRegeringen beslutade att en särskildutredare skall föreslå författningsändringar som ärnödvändiga för att personer som känner en välgrundadfruktan för förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning skall kunna betraktas somflyktingar enligt (dir. 2002:49).För att utredningen skall kunna ta hänsyn till EG-direktivet om skyddsgrunder (se nedan) beslutaderegeringen i ett tilläggsdirektiv (dir. 2003:109)att förlänga tiden förutredningen till den 1 mars 2004.Kommissionens förslag till direktiv omminiminormer för när medborgare i tredjeland ochstatslösa personer skall betraktas som flyktingar,skyddsgrundsdirektivet KOM(2001) 510, skulle enligtslutsatserna från Europeiska rådets möte i juni 2003ha antagits före utgången av 2003. I skrivelsenanges beträffande direktivet att från svensk sidahar framhållits vikten av att icke-statligförföljelse liksom förföljelse på grund av kön ochsexuell läggning inkluderas i flyktingbegreppet.Sverige har vidare ansett det viktigt att flyktingaroch alternativt skyddsbehövande, i så storutsträckning som möjligt, tillerkänns sammarättigheter i alla medlemsstater.Enligt skrivelsen innebär Dublinförordningen bl.a.att tidsfristerna för ärendenas handläggningförkortas samt att anknytning till en medlemsstatgenom en familjemedlem eller andra släktingar iberoendeställning tillmäts större betydelse vidavgörandet av vilken medlemsstat som skall prövaasylansökan.I skrivelsen anges att tog kraftigtavstånd från väsentliga delar i kommissionensmeddelande Mer tillgängliga, rättvisa ochväladministrerade asylsystem, KOM(2003) 315.Regeringen delade inte tankarna på att asylsökandeskall kunna sändas till transitcentrum i närheten avEU:s yttre gräns eller till regionala skyddszoner,för att där få sin ansökan behandlad. Regeringenvälkomnade dock de delar i meddelandet som syftartill att stärka UNHCR, att stärka skyddet förflyktingar i ursprungsregionerna och att på EU-nivåöka vidarebosättning av flyktingar och andraskyddsbehövande.Kommissionen skall presentera enrapport om hur skyddsbehövande personer kan beredasskydd i EU på ett mer ordnat sätt med syftet attundvika olaglig inresa och smuggling. Kommissionenskall också, i samråd med UNHCR och berörda stater,utreda på vilket sätt skydd bättre kan beredas i deskyddsbehövandes närområde.I skrivelsen anges vidare att den som söker asylmåste tillåtas stanna kvar i ansökningslandet ivarje fall till dess ansökan blivit prövad i förstainstans. Med denna inställning har tagitavstånd från tanken att i en s.k. Convention Plus-överenskommelse (ett förslag av UNHCR) skulle kunnaingå att asylsökande sänds till en skyddszon i ettannat land för att där få sin asylansökan prövad.FN:s kommitté mot tortyr har behörighet att prövaenskilda klagomål mot en stat och tillämpar från1984 konventionen mot tortyr. En förutsättning föratt kommittén skall kunna pröva klagomål frånenskilda är emellertid att staten i fråga haraccepterat den individuella klagorätten. Många av de134 stater som är anslutna till konventionen harinte gjort det. I skrivelsen anges att Sverigefäster stor vikt vid rätten för enskilda att klagahos internationella övervakningsorgan. Enligtskrivelsen har mot tortyr prövat 21ärenden i sak avseende klagomål mot Sverige.Kommittén har funnit att brutit mot mot tortyr i nio fall. I tolv fall harkommittén funnit att kritik inte kan riktas motSverige. Elva ärenden har avslutats utansakprövning. har antalet anmälningar tillkommittén ökat. finns 18 öppnaärenden hos kommittén.När det gäller är den behörig attpröva klagomål från enskilda mot samtliga stater somär anslutna till Europeiska konventionen. Sverigehar inte fällts i i någotfall. Ett stort antal klagomål har avvisats avdomstolen som ogrundade. handläggsvid domstolen åtta mål med anknytning till svenskautlänningsärenden. Tre av dessa gäller utvisning pågrund av brott, övriga är asylärenden.I skrivelsen noteras att trots att väsentligt flerklagomål getts in till än till , så är det enbart somfastställt att brutit mot tortyrförbudet.Sverige är folkrättsligt förpliktat att respekterade domar som meddelas av . Ingenavvisning har verkställts i de fall där domstoleneller kommittén funnit att en verkställighet av ettavvisnings- eller utvisningsbeslut står i strid medrespektive konventionsåtagande.MotionerKönsrelaterad förföljelseLars m.fl. (fp) begär i motion2003/04:Sf249 yrkande 2 ett tillkännagivande om attflyktingbegreppet skall vidgas till att omfatta ävenförföljelse på grund av kön och sexuell läggning.I motion 2003/04:K418 av m.fl.(fp) yrkandena 3 och 7-9 begärs etttilläggsprotokoll till och attden svenska lagstiftningen rörande förföljdahomosexuella, bisexuella och transpersoner snarastbör reformeras liksom att kunskapen omhomosexuellas, bisexuellas och transpersonerssituation i de länder personerna flyr från måsteöka. Kunskapsunderlaget vid beslut omuppehållstillstånd är undermåligt.Tillkännagivanden härom begärs i motionen. Vidarebegärs ett tillkännagivande om att EU:sskyddsgrundsdirektiv måste ge flyktingstatus åtpersoner som förföljs på grund av kön, könsidentiteteller sexuell läggning.I motionerna 2003/04:Sf8 av m.fl. (kd)yrkandena 2 och 3 samt 2003/04:Sf403 av . (kd) yrkandena 16 och 17 begärs att regeringenlägger fram förslag till nödvändigaförfattningsändringar så att flyktingbegreppetvidgas till att omfatta även personer som riskerarförföljelse på grund av kön eller sexuell läggning.Vidare bör kompetensen vid invandringsmyndigheternaoch beslutsunderlaget om situationen i hemländernaför kvinnor respektive homosexuella ses över.I motion 2003/04:U255 av m.fl.(kd) yrkande 19 yrkas ett stärkt skydd för personersom riskerar förföljelse på grund av kön.Ulla m.fl. (v) begär i motion 2003/04:Sf257yrkande 18 att regeringen under våren 2004förelägger förslag om sådan ändring avutlänningslagen att välgrundad fruktan förförföljelse på grund av kön eller sexuell läggningblir grund för flyktingstatus.I motion 2003/04:L350 av m.fl. (c)yrkande 17 begärs att riksdagsbeslutet om attförföljelse på grund av sexuell läggning ochkönsidentitet skall vara giltigt asylskäl måste fågenomslag i praxis.Jörgen och () anser i motion2003/04:Sf244 att det bör tillsättas en utredningför att klargöra rättsläget vid förföljelse på grundav kön som kriterium vid asylansökan.I motion 2003/04:Sf357 av m.fl.(mp) yrkandena 14 och 15 begärs tillkännagivanden omatt bestämmelsen om "övriga skyddsbehövande" skallanvändas i betydligt mer generös utsträckning närdet gäller förföljelse av kvinnor och på grund avsexuell läggning samt att könsstympning skall utgöraskäl för att erhålla flyktingskap.I flerpartimotionen 2003/04:Sf354 av . (c, fp, v, mp) begärs ett tillkännagivande omatt flyktingbegreppet i utlänningslagen skall vidgastill att också omfatta förföljelse på grund av kön,sexuell läggning eller könsidentitet.Börje Vestlund (s) anser i motion 2003/04:Sf304 attutlänningslagen bör ändras så att asyl skall kunnages till personer som förföljs på grund av sinsexuella läggning.Anders m.fl. (s) anser i motion2003/04:Sf348 att förföljelse på grund av kön,sexuell läggning eller könsidentitet bör geflyktingstatus enligt Genèvekonventionen.I motion 2003/04:U277 av m.fl. (s)yrkande 2 begärs också ett tillkännagivande omasylrätt för homosexuella, bisexuella ochtranspersoner.Övriga motioner om flyktingbegreppet m.m.Lars m.fl. (fp) anför i motion2003/04:Sf249 yrkande 14 att Dublinförordningensregler är komplicerade och svårförutsägbara, bl.a.när det gäller vad som är att anse som en genomresaeller ej. Asylsökande har inte heller rätt attåberopa att vissa tidsfrister har överskridits. Enytterst restriktiv praxis har utvecklats. Sverigebör enligt motionärerna i högre grad tillämpamöjligheten att göra undantag t.ex. på grund avsjukdom eller familjeanknytning varvid prövningenbör ske i .