bet · GR01SKU24 · 2004-03-30 00:00:00 — Jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna kompenseras genom en höjning av koldioxidskattelättnaden.Regeringen har vidare aviserat sin avsikt att inför kommande skatteväxlingarse över i vilken form kompensation skall ske för höjningen av skatten pådiesel avseende jord- och skogsbrukets arbetsmaskiner. avslogi samband med budgetbehandlingen oppositionens krav på bl.a. sänkta skatterpå bränslen, el och slopade skatter på handelsgödsel och bekämpningsmedel.Utskottet ser inga skäl att nu ompröva ställningstagandet på det sättmotionärerna föreslår.Flertalet av de frågor som tas upp i motionerna omfattas av pågående ellerjust avslutade utredningar.Skattenedsättningskommittén (Fi 2001:09) har som framgått ovan sett överutformningen av nedsättningssystemet för bl.a. jordbruks-, skogsbruks-och vattenbruksnäringarna. Översynen har omfattat beskattningen av såvälbränslen som el. Konsekvenserna för de berörda verksamheterna när detgäller bl.a. deras konkurrenskraft har analyserats. Utredningen avlämnadei betänkandet Svåra skatter! (SOU 2003:38). Betänkandet beredsför närvarande i Regeringskansliet.Beskattningen av dieselolja för jordbrukets arbetsmaskiner har med förtursetts över av (Fi 2001:08). Utredningen har ien promemoria i ett preliminärt ställningstagande ansettatt om dieseloljebeskattningen för arbetsmaskiner skall sänkas bör detske till den s.k. uppvärmningsnivån, vilket skulle motsvara sänkt skattmed per liter. Det slutliga ställningstagandet i frågan tas närutredningen utrett de grundläggande principerna för trafikbeskattningen.Utredningen beräknas avsluta sitt arbete den 31 maj 2004.Den s.k. (Fi 2001:12) har utvärderat skatterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. I betänkandet Skatt på handelsgödseloch bekämpningsmedel? (SOU 2003:9) föreslår utredningen att skatten påhandelsgödsel skall vara kvar och att skattesatserna behålls oförändrade.För att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel föreslåsatt uttaget av en skatt differentieras efter medlets farlighet för hälsaoch miljö. I avvaktan på ett sådant system föreslås en höjning av skattenmed till . I samband med budgetpropositionen att skatten på bekämpningsmedel skulle höjas till fr.o.m.den 1 januari 2004. I övriga delar bereds betänkandet vidare iRegeringskansliet.Riksdagen har, som framgått ovan, beslutat om en återföring av skatten påbekämpningsmedel och handelsgödsel till jordbruksnäringen. Uppburen skattpå bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruketvia ett särskilt anslag.För skatten på el gäller som huvudregel att återbetalningen sker påårsbasis, med möjlighet för företag med förbrukning i större omfattning attfå återbetalning kvartalsvis. Vad gäller återbetalning av elskatt finnsdet en administrativ gräns som innebär att endast den del av skattebeloppetsom överstiger betalas tillbaka. Enligt utskottets meninghar de regler som gäller för nedsättning av skatterna på eldningsoljaoch el utformats med industrin som förebild, och återbetalningsreglernahar med de anpassningar som krävs på grund av de annorlunda förutsättningarnaen liknande utformning. Utskottet är inte berett att tillstyrka att dessaregler nu ändras.Frågan om det administrativa förfarandet vid bränsleleveranser tillväxthusodlingen bör kunna ingå i en översyn av energibeskattningen.Av den lämnade redovisningen framgår att de frågor som aktualiserats imotionerna är föremål för utredning i olika sammanhang eller harprövats i . Innan resultatet av utredningarna föreligger är detinte aktuellt med några sådana ändringar som motionärerna föreslår. Meddet anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlade motioneri motsvarande delar.VägtrafikbeskattningUtredningVägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08) tillsattes för översynav vägtrafikbeskattningens utformning. Översynen (dir. 2001:12, dir.2002:26 och dir. 2004:7) skall framför allt beakta miljö-, trafiksäkerhets-och konkurrensaspekter med utgångspunkt i ett fiskalt perspektiv och medhänsynstagande till trafikskatternas påverkan på transportsystemetseffektivitet. I uppdraget ingår att analysera för- och nackdelar med enkilometerskatt. De delar av uppdraget som påverkar åkerinäringenskonkurrenssituation skall redovisas med förtur. Utredaren skall även se överuttaget av fordonsskatt. En särskild uppgift är att klarlägga om det ärmöjligt att införa ekonomiska incitament för fordon med låga utsläpp.Vidare skall beskattningen av dieselolja för privatbilism, yrkesmässigtrafik och arbetsmaskiner utredas.En allmän översyn skall göras av fordonsskattelagen ochfordonsskatteförordningeni syfte att förenkla och anpassa regelverkens terminologi. Slutligen skallföljderna av ett upphävande av lagen om saluvagnsskatt och förordningenom uppbörd av saluvagnsskatt m.m. analyseras och möjligheten att föra indessa bestämmelser i fordonsskattelagen eller dess förordning prövas.Arbetet beräknas vara avslutat den 31 maj 2004.Vägtrafikskatteutredningen avlämnade delbetänkandet Vissavägtrafikskattefrågor (SOU 2002:64). I syfte att förbättra åkerinäringenskonkurrenssituation och öka miljöstyrningen för tunga motorfordon, föreslårutredningen en särskild fordonsskatteskala som är differentierad efter demiljöklasser som finns för fordon.Utredningen föreslår vidare bl.a. en höjning av fordonsskatten för bensin-och dieseldrivna lätta lastbilar och bussar för att skatteuttaget skallnärma sig nivån för fordonsskatt på personbilar. Delbetänkandet beredsför närvarande i Regeringskansliet.ÅkerinäringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om en åtgärdsplan för åkerinäringen, sänkt skattpå diesel, vägavgifter och tillgängligheten på mätare förvägtull/kilometerskatt.Jämför reservationerna 10 (kd) och 11 (c).EG-direktiv m.m.Bindande minimiskattesatser för motorfordon finns i direktiv /62/EGom avgifter på tunga godsfordon för användning av vissa infrastrukturer.Kommissionen har lämnat förslag till direktiv avseendeinförande av och driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullssystemi gemenskapen, KOM(2003)132 slutlig,avgifter på tunga godsfordon för användning av vissa infrastrukturer, KOM(2003) 448 slutlig, eurovinjettdirektivet.Kommissionen anser att intäkterna skall gå tillbaka till användarna avvägarna i form av bättre underhåll av vägnätet. Framför allt skall avgifternaanvändas till att förverkliga de infrastrukturer som saknas i dettranseuropeiska vägnätet (TEN-nätet). Enligt förslaget skall en obligatoriskinfrastrukturavgift tas ut för alla lastbilar eller lastbilskombinationermed en bruttovikt över när de kör på motorvägar i TEN-nätet.Avgiften föreslås kunna differentieras med avseende på fordonstyp (vägslitage,emissioner och olyckor), trängsel samt vägförhållanden. Avgiftsuttagetskall kunna kompenseras genom sänkt fordonsskatt.BakgrundSverige deltar i det gemensamma vägavgiftssystemsom , , , och tidigare infört,det s.k. eurovinjettsystemet (prop. 1997/98:12, bet. 1997/98:SkU7).Avgiften tas ut för tunga lastbilar eller lastbilskombinationer med entotalvikt på och gäller för . Betaldvägavgift ger rätt att trafikera vägarna i anslutna länder. För dessa fordonhar fordonsskatten sänkts. beslöt (bet. 2000/01:SkU11och 2000/01: SkU13) att vägavgiften i enlighet med rådets direktiv /62/EGskall differentieras efter vilka krav på utsläpp av föroreningar som ettfordons motor uppfyller.Tyskland har upphört med att ta ut vägavgift. Avsiktenvar att fr.o.m. detta datum i stället införa en kilometeravgift, men medhänvisning till tekniska problem har man valt att inte uppbära avgiften.Någon tidpunkt när avgiften skall börja tas ut har inte lämnats. Övrigasamarbetsländer fortsätter att ta ut vägavgift med somansvarig för den centrala administrationen.En samlad handlingsplan för åkerinäringen redovisades för våren2000 (prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11). att det är nödvändigt att intensifiera arbetet med att skapa godaförutsättningar för en konkurrenskraftig svensk åkerinäring. I en debattden med anledning av interpellation 2000/01:170 uppgavnäringsministern att arbetet med de olika åtgärderna i denna plan pågåri samarbete med företrädare för branschen.MotionernaPer m.fl. (kd) anför i motion Fi308 yrkande 10 att regeringenbör återkomma med en åtgärdsplan för att skapa lika villkor mellan svenskoch utländsk åkerinäring.Kenneth () yrkar i motion Sk308 yrkande 1 att regeringen bör seöver skattekonsekvenserna för svensk åkerinäring och för jordbrukarna.Motionären vill också att regeringen skyndsamt ser över rutinerna för ochtillgängligheten på mätare för vägtullar i (yrkande 2).Birgitta och () föreslår i motion Sk323 attdet skall införas vägavgift på utländska tunga transporter som belastardet svenska vägnätet, antingen efter det antal kilometer man kör eller enavgift man vistas i landet.Claes Västerteg och () framhåller i motion Sk390 slutligenatt reglerna om vägavgift måste vara konkurrensneutrala mellan svenskaoch utländska åkerier för att inte driva över transporterna till de mindrevägarna.Utskottets ställningstagandeVägtrafikbeskattningen är under utredning. Utredningenskall se över drivmedels- och fordonssbeskattningen och analysera fråganom införande av en kilometerskatt. Utskottet anser att de olikamotionsförslagen rörande åkerinäringen omfattas av utredningens arbete, ochresultatet av utredningens arbete bör därför avvaktas innan ställning tastill eventuella åtgärder.Utskottet vidhåller att åkerinäringens konkurrensproblem säkert inteensidigt kan knytas till skatten på diesel. Den svenska dieselskatten äri nivå med skatten i och men betydligt lägre änskatten i . Även bedömning i ovannämndadelbetänkande är att den svenska skattenivån för dieselolja ligger lågti mellanskiktet bland jämförbara länder.Inom EU pågår ett arbete vad gäller mätare för vägtull/kilometerskatt,och frågan handläggs i på Näringsdepartementetstransportpolitiska enhet. Ett tillkännagivande från behövs alltsåinte.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Drivmedels- och fordonsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om sänkta skatter på drivmedel och om förändringarav drivmedels- och fordonsbeskattningssystemet. Jämför reservationerna 12(m), 13 (kd) och 14 (c).Gällande bestämmelser m.m.För år 2004 är skatten på bensin (miljöklass 1) per liter(energiskatt och koldioxidskatt ) och på diesel (omärktmiljöklass 1) per kbm (energiskatt och koldioxidskatt 2 598kr).Fordonsskatt, eller skatt på innehav av fordon, tas ut med visst beloppför oavsett i vilken utsträckning fordonet faktisktanvänds. Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbilar, lastbilar,bussar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar somär eller bör vara registrerade i bilregistret och som inte är avställda.Fordonsskattens storlek varierar bl.a. med fordonsslag, skattevikt,drivmedel och fordonets konstruktion.Som exempel är fordonsskatten för personbil (bensin) med skattevikt över900 kg + för varje hundratal kg över lägsta skattevikt (). Fordonsskatten för motsvarande personbil (diesel) är + 569kr för varje hundratal kg över lägsta skattevikt. Den högre fordonsskattenför dieselbilar har motiverats med att dieselolja beskattas lägre än bensinoch att den sammanlagda beskattningen för motoralternativen bör varaungefär lika. Vid en årlig körsträcka om 1 500-1 är den sammanlagdaskattebelastningen ungefär lika stor för en dieselbil som för en bensinbil.El- och elhybridbilar med en skattevikt av högst är befriadefrån fordonsskatt i fem år.Fordonsskatten på personbilar som ägs av boende i vissa glesbygdskommunerär nedsatt . Fordonsskatten tas i dessa områden ut till den delskatten överstiger 384 kr.Fordonsskatten på jordbrukstraktorer slopades den 1 januari 2002.Enligt kommissionens uppfattning i meddelandet KOM(2002)431 rörande lättafordon bör dieselskatten höjas i nivå med bensinskatten som denårliga vägtrafikskatten för dieselbilar anpassas till den nivå som gällerför bensindrivna bilar. Kommissionen anser vidare att registreringsskatteroch årliga vägtrafikskatter skall omvandlas till helt koldioxidbaseradeskatter.MotionernaRolf () anser i motion Sk208 att bensinskatten bör sänkaseftersom den höga skatten på bensin slår hårt mot alla som bor där allmännakommunikationer inte kan användas för nödvändiga transporter.Stefan () föreslår i motion Sk236 likaledes att bensinskattenbör sänkas eftersom bensinskatten slår hårt mot alla som är beroende avbil och speciellt de som bor i glesbygd.Anna Ibrisagic (m) förordar i motion Sk344 att bensinskatten och fordonsskattenpå dieselbilar skall sänkas. Det är enligt motionen nödvändigt för attmänniskor skall kunna bo och arbeta i glesbygdsområden.Runar () begär i motion Sk374 yrkandena 1-3 att straffbeskattningenav dieseldrivna personbilar avskaffas eftersom moderna dieselmotorer inteär mer miljöfarliga än många bensinmotorer. Motionären vill också låtautreda eventuella skillnader i miljöpåverkan mellan dieseldrivna ochbensindrivna personbilar. Motionären vill slutligen att skattesystemet påbensin och diesel omgående harmoniseras så att lika miljöpåverkan fårsamma skatt.Christer Winbäck (fp) anser i motion Sk402 att fordonsskatten bör ersättasav en avgift på drivmedel. Fördelarna är att körsträckan påverkarskatteuttaget, en stor nedsmutsare betalar mer än en liten. Dessutom beskattasutländska fordon när de tankar i , framhåller motionären.Hans Backman () anser i motion T472 yrkande 2 att systemet förbensinbeskattning måste ändras så att höjningar av världsmarknadspriset inteautomatiskt slår igenom på bensinskatten.Ulrik () begär i motion Sk319 att frågan om differentieraddrivmedelsskatt till förmån för människor i glesbygd skall utredas. Sammayrkande framförs i motion Sk334 av och ().Mikael () förordar i motion Sk381 en utredning om förutsättningarnaför en sänkning av bensinskatten.Lars m.fl. (kd) anför i motion N345 yrkande 6 att glesbygdsbor börkompenseras för sina merkostnader. föreslår enligtmotionen en generell sänkning av skatten på diesel med litern. Föratt jämställa diesel och bensin inom stödområde A bör skatten på bensinsänkas med inom detta område.Johnny m.fl. (kd) föreslår i motion T560 yrkande 5 en skyndsamutredning om förutsättningarna för att omvandla delar av drivmedelsskattentill en väghållningsavgift för att bekosta vägunderhållet.Lars m.fl. (kd) anför i motion T563 yrkande 6 att regeringenbör lägga fram förslag till ny beskattningsmodell för personbilar ienlighet med förslag. Det innebär en minskning avenergiskatten på bränslen och beskattning av de utsläpp förbränningen gerupphov till med koldioxidskatt. Det innebär också en differentiering avenergiskatten på bränslet med hänsyn till skadliga utsläpp.Fordonsbeskattningen,slutligen, bör utgå från olika fordons miljöpåverkan.Kenneth och () begär i motion Sk232 en utredningav differentierad fordonsskatt. En differentierad skatt, menar motionärerna,underlättar ekonomiskt för landsortsbor och stimulerar till att begränsabilåkandet i större städer där kollektivtrafiken är väl utbyggd.Birgitta och () anför i motion Sk324 attCenterpartiet har som mål att inga fossildrivna bilar skall få säljas iSverige . Det gäller därför att skapa incitament fören övergång till miljövänliga alternativ. Enligt motionärerna bör el- ochhybridbilar helt befrias från fordonsskatt.Maud m.fl. (c) föreslår i motion T564 yrkande 22 att en utredningbör se över skillnaden i beskattning mellan diesel- och bensinfordon.Översynen bör syfta till att skattemässigt gynna fordon med lågbränsleförbrukning och låg miljöbelastning samt främja miljöanpassade drivmedel.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har tagit ställning till skattenivån på drivmedel genombudgetbeslutet (bet. 2003/04:FiU1) och i det sammanhanget avslagitoppositionens krav på bl.a. sänkt skatt på bensin och diesel. Utskottetser inga skäl att sänka skatten på bensin och diesel eller att i övrigtförändra drivmedels- och fordonsbeskattningen på det sätt motionärernaföreslår. Hela vägtrafikbeskattningen är föremål för översyn iVägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08) och utskottet anser att resultatet avutredningen bör avvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Alternativa drivmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om stimulanser till miljövänliga bränslen ochmiljöanpassade fordon samt förslag om utredningar på området. Jämförreservation 15 (kd) och särskilt yttrande 3 (mp).BakgrundI budgetpropositionen lades inriktningen för en skattestrategiför alternativa drivmedel fast. Enligt strategin kan skattenedsättningske antingen via pilotprojekt, för vilka medges befrielse från både energi-och koldioxidskatt, eller genom generell koldioxidskattebefrielse förkoldioxidneutrala drivmedel.I budgetpropositionen anför regeringen bl.a. att det är angelägetatt den strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel som ladesfast i budgetpropositionen kan börja tillämpas så snart erforderligtstatsstödsgodkännande erhållits från kommissionen. För att de koldioxidneutraladrivmedlens konkurrenskraft skall säkerställas bör dessa drivmedel befriasinte bara från koldioxidskatt utan även från energiskatt. Dessa villkorbör gälla . Skattestrategin har anmälts till kommissioneni för godkännande enligt statsstödsreglerna. Ett delbeslut harredan erhållits. Regeringen avvaktar energiskattedirektivets antagandeinnan ärendet rörande skattestrategin slutförs. Regeringen avser attåterkomma till med förslag till de lagändringar som fordras föratt skattestrategin skall kunna tillämpas. Intill dess beslutar regeringenom skattenedsättning i särskild ordning.MotionernaCarin och () framhåller i motion Sk428 att statensatsar mångmiljonbelopp tillsammans med fordonsindustrin för att finnabra lösningar i fråga om nya bilmotorer. Dessutom utgår betydande belopptill stöd för miljövänliga bränslen. En översyn av subventionerna börgenomföras för att staten skall fortsätta sin satsning på miljövänligabränslen.Erling Wälivaara (kd) anser i motion Sk250 att användandet av miljövänligarebränslen borde vara ett bättre alternativ till att av miljöskäl höjaskatten på drivmedel. Det är enligt motionären hög tid att regeringen tarvara på möjligheterna och stimulerar användande av alternativa drivmedel.Sven () påpekar i motion MJ407 yrkande 2 att det krävsett heltäckande nät av tankställen om fordonsgas skall bli attraktivt somalternativbränsle. Det är viktigt att statsmakterna ger rätt signaler såatt pågående utveckling kan accelerera. Enligt motionen gäller det såvälstimulanser till fordonstillverkare som att ge skattemässigt rimligavillkor.Maud m.fl. (c) anför i motion N328 yrkande 24 att det krävs storamängder biobränsle och etanol för att ersätta fossila bränslen i energi-och transportsystemen. Råvarorna är produkter från svenskt jord- ochskogsbruk och förädlingen kan ge upphov till nya industrier och näringsgrenar.Enligt motionen bör utvecklingen stimuleras genom att biodrivmedelskattebefrias långsiktigt, vilket underlättar investeringar i produktion.Centerpartiet vill förbjuda försäljning av fossilbränsledrivna bilar2015-2020. Det behövs ett samlat program för produktionen, anför motionärerna.Barbro Feltzing (mp) anser i motion MJ413 yrkande 2 att en utredning börtillsättas för att se över frågan om stimulansbidrag eller skattereglersom gynnar framtagning av alternativt drivmedel, såsom vätgas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att motionerna Sk250, MJ407 yrkande 2, N328 yrkande 24och MJ413 yrkande 2 där det efterfrågas stimulanser av miljövänligadrivmedel och fordon får anses väl tillgodosedda genom de satsningar somstaten gör på miljövänliga drivmedel och miljöanpassade fordon.Satsningarna sker bl.a. genom samverkansprogram med bilindustrin och genomskattesubventioner av alternativa drivmedel. Biobränslen beskattas i dagendast när de används för drift av motordrivna fordon. Genom s.k.pilotprojektdispenser har emellertid all användning av biodrivmedel(inklusive biogas) varit helt eller, såvitt gäller etanol i blandning medmineraloljeprodukt, i vart fall delvis skattebefriad. Skattebefrielse harockså beviljats vätgas som används i försöksverksamhet för drivmedel.Genom den av godtagna skattestrategin för alternativa drivmedelär målsättningen att koldioxidneutrala bränslen även de kommande årenskall ha de skattevillkor som krävs för att underlätta en bred introduktionav sådana bränslen på marknaden.Utredningen om introduktion av förnybara fordonsbränslen (M 2003:02) skallföreslå nationella mål och strategier för en fortsatt introduktion avförnybara fordonsbränslen mot bakgrund av den referensnivå på för2005 och som antagits genom biodrivmedelsdirektivet. Iuppdraget (dir. 2003:89) ingår att med förtur utreda frågan om skyldighetför bensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle2005. Utredaren skall även analysera möjligheten att införa någon form avdrivmedelscertifikat (s.k. gröna certifikat). Utredningen skall varaavslutad senast den 31 december 2004.Naturvårdsverket fick regeringens uppdrag att bl.a. se om detgår att anpassa reglerna så att alternativa bränslen med lika goda egenskapersom de befintliga bränslena i miljöklass 1 inte missgynnas skattemässigt.Naturvårdsverket överlämnade sin rapport till regeringen i april 2003.Rapporten bereds i Regeringskansliet.Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Alkohol och tobaksfrågorAlkohol- och tobaksbeskattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om sänkt skatt på alkoholdrycker, om höjdaminimiskatter på alkoholdrycker och en positiv minimiskatt på vin i EU, ominförande av alkoholskadeavgift samt om höjd minimiskatt på lågpriscigaretter.Jämför reservationerna 16 (m), 17 (fp), 18 (kd), 19 (v) och 20 (mp).MotionernaHillevi och () anser i motion Sk296 att Sverigebör driva frågan om minimiskatt på alkohol och tobak i EU. Motionärernamenar att det inte är rimligt att ett EU-land skaffar sig fördelar ochökade intäkter på grannländers bekostnad genom att sänka alkohol- ochtobaksskatterna.Raimo () framhåller i motion Sk357 att via riksdag ochregering bör verka för en minimiskatt på alkohol i alla EU-länder därmålsättningen är att skattesatsen bidrar till en måttligare konsumtion.AndersBengtsson m.fl. (s) anför i motion So576 yrkande 4 att det är viktigt meden diskussion om alkoholbeskattningen i inom ramen för EU-samarbetet.Rolf () begär i motion Sk201 att skatten på öl skall sänkasför att inte ytterligare jobb inom bryggeriindustrin skall försvinna.Tobias () förordar i motion Sk210 att skattesatserna på alkoholskall harmoniseras med övriga , främst Danmark.Nils och () anser i motion Sk228 attskatten på öl med en alkoholhalt behöver sänkas kraftigt föratt svensk bryggeriindustri skall få bättre konkurrensvillkor.Per () anför i motion Sk348 yrkande 1 att den svenska alkoholskattenmåste sänkas till dansk eller finsk nivå om inte de svenska öl-, vin- ochspritproducenterna samt Systembolaget skall lida stor skada.Cristina Husmark m.fl. (m) framhåller i motion So422 yrkande 8att en ny alkoholpolitik kräver en kombination av samverkande åtgärder bl.a. en sänkning av alkoholbeskattningen.Kerstin m.fl. (fp) anför i motion So345 yrkande 9 delvis attgränshandeln utövar ett marknadstryck som försvårar för att ha dealkoholskatter som är motiverade från folkhälsosynpunkt. Det är därförett svenskt intresse att verka för att miniminivåerna för alkoholbeskattningeninom EU höjs, säger motionären.Motionärerna anför vidare att alkoläsk bör beskattas på ett enhetligtsätt. En tydlig definition på vad som är alkoläsk bör utarbetas så attall alkoläsk beskattas enligt gemensam skattesats (yrkande 11).Annelie Enochson (kd) föreslår i motion Sk261 att en särskild alkoholskadeavgiftbör tas ut och placeras i en fond. Fondens medel skall bidra till attfinansiera samhällets alkoholrelaterade kostnader.Kenneth och () föreslår i motion Sk371 attlågpriscigaretter bör beläggas med full minimiskatt, , i stället försom .