bet · GR01MJU14 · 2004-04-20 00:00:00 — De djurrelaterade parametrar somanvänds har i huvudsak karaktären av negativa indikatorer -registrering av sjukdomsfrekvens, förekomst av smutsiga djur, förekomst avstereotypa beteenden. finns ingen parameter för att utvärderahuruvida djuren har möjlighet att utföra sina naturliga beteenden, vilketfår betraktas som en stor brist. Även i andra länder pågår ett arbete föratt belysa djuromsorgsnivån på gårdsnivå. I ett franskt projekt fokuserasutvärderingen helt och hållet på djurbaserade parametrar. Systemet ärintressant och inbegriper även frågan om möjlighet till naturligt beteende.I projektet har en handbok utarbetats för att användas vid gårdsbesök.En sådan modell skulle kunna utvecklas i . Därigenom skulle ettsystem utvecklas som aktuella myndigheter kan använda vid utfärdande avföreskrifter och utprövning av ny teknik. Den handbok som är en del isystemet skulle också kunna utgöra ett stöd vid tillsyn enligt djurskyddslagen.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.7. Allmänna internationella djurskyddsfrågor, punkt 7 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om internationell samordning. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ35 yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03:MJ256yrkande 3, 2002/03:MJ284, 2003/04:MJ256 yrkande 3, 2003/04:MJ271 yrkandena1-3 och 2003/04:MJ399 yrkande 40.StällningstagandeDen nya får ansvaret för den centrala djurskyddstillsynenbeträffande samtliga djur som omfattas av djurskyddslagen. Vi anser attden nya också skall ha uppgiften att samordnaSveriges agerande i internationella organ, exempelvis FN, WTO och inom EU.Detta bör ges regeringen till känna.8. Skärpning av , punkt 8 (fp, kd, c)av (), (), () ochAnita ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om . Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ487 yrkande 19.StällningstagandeDe strängare svenska reglerna innebär kostnader för det svenska jordbruket,t.ex. kostnader för större utrymmen i djurstallar. Dessa kostnader ärvisserligen motiverade från djurskyddssynpunkt. Då en god djuromsorg inteendast är en fråga för är det emellertid viktigt att arbeta förett gott djurskydd även i andra länder. Detta är således viktigt både iett etiskt perspektiv och från konkurrenssynpunkt. Den absoluta ambitionenmåste vara att skärpa EU:s djurskyddslagar efter svensk förebild. Dettabör ges regeringen till känna.9. Djurhållning och djurskötsel i allmänhet, punkt 9 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om spaltgolv. Därmed bifaller motion2002/03:MJ490 yrkande 9 och avslår motionerna 2002/03:MJ242, 2002/03:MJ490yrkande 17 och 2003/04:MJ382 yrkande 1.StällningstagandeDet har skett viktiga förbättringar i djurmiljön. Trots det tillbringarmånga djur stora delar av sitt liv på spaltgolv, något som alltmerifrågasätts av djurskyddsskäl. Jag anser att spaltgolv bör förbjudas. Dettabör ges regeringen till känna.10. Djurtransporter, punkt 10 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om djurtransporter. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:U324 yrkande 8 och 2002/03:MJ490 yrkande 19 och avslårmotionerna 2002/03:MJ256 yrkande 2, 2002/03:MJ386 yrkandena 2-7, 2002/03:MJ422yrkandena 5-7, 2002/03:MJ424 yrkande 18 i denna del, 2002/03:MJ487 yrkandena20 och 21, 2003/04:MJ221 yrkande 2, 2003/04:MJ256 yrkande 2, 2003/04:MJ367yrkandena 3 och 5 samt 2003/04:MJ431 yrkande 6.StällningstagandeI dag produceras mer nötkött inom EU än befolkningen efterfrågar. På grundhärav exporteras köttet med hjälp av generösa bidrag till länder utanförEU. Cirka 300 000 djur transporteras dessutom sjövägen undervidriga förhållanden. För dessa betalas exportbidrag med cirka en miljardkronor . Dessa bidrag orsakar alltså djurs lidande. Jag anser attEU bör avveckla alla bidrag för export av djur och att EU:s övriga bidragtill djurtransporter och djurhållning i samband med transport inom jordbruketavskaffas. Det bör vidare införas krav på kunskaper om djurs behov fördem som transporterar djur. Detta bör ges regeringen till känna.11. Slakt, punkt 11 (fp, kd, c)av (), (), () ochAnita ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om regelverket för mobila slakterier. Därmedbifaller motion 2002/03:MJ487 yrkande 22 och avslår motionerna2002/03:MJ306, 2002/03:MJ347, 2002/03:MJ386 yrkande 16, 2002/03:MJ454yrkande 2, 2002/03:MJ490 yrkande 18 och 2003/04:MJ382 yrkande 2.StällningstagandeDen nuvarande svenska tillämpningen av vad gäller småskaligvidareförädling av livsmedel innebär avsevärda svårigheter för bl.a. mindreslakterier och andra livsmedelsförädlare. En positiv utveckling inom dennabransch förutsätter att regelverket omgående förenklas. Det finns mångalantbrukare som gärna ser att möjligheten till slakt på gården via mobilaslakterier eller närliggande gårdsslakterier blir verklighet. Det finnsflera fördelar med mobila slakterier. De främsta fördelarna är atttransporter av levande djur kan kortas och t.o.m. undvikas, vilket i sin turminskar stressen hos djuren. Regelverket måste förenklas och utformas såatt dessa slaktformer underlättas. Vad som ovan anförs om att förenklaregelverket för mobila slakterier och gårdsslakterier bör ges regeringentill känna.12. Slakt, punkt 11 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kameraövervakning på slakterier och regelverketför mobila slakterier. Därmed bifaller motionerna 2002/03:MJ490yrkande 18 och 2003/04:MJ382 yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03:MJ306,2002/03:MJ347, 2002/03:MJ386 yrkande 16, 2002/03:MJ454 yrkande 2 och2002/03:MJ487 yrkande 22.StällningstagandeJag anser att man bör satsa på att underlätta för slakterier där slaktarenkommer till djuren i stället för tvärtom. Det kan vara mobila enhetereller småskaliga slaktbodar. har EU motsatt sig mobila slakterierför annat än hägnat vilt och ren. Så länge de storskaliga slakteriernafinns kvar är det emellertid viktigt att arbeta mot den pågående utvecklingenmed allt färre och större slakterier som innebär onödigt långa transporterför djuren. Detta bör ges regeringen till känna.13. Höns, punkt 12 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om hönshållning. Därmed bifaller motion2002/03:MJ490 yrkandena 15 och 16 samt avslår motionerna 2002/03:MJ350,2002/03:MJ386 yrkande 12, 2002/03:MJ454 yrkande 5, 2002/03:MJ459 yrkandena1 och 2, 2002/03:MJ490 yrkande 14 och 2003/04:MJ301 yrkande 1.StällningstagandeI den forskning som bedrivits i inom ramen för ny teknikprovningav modifierade burar visade det sig att hönorna inte alls använder de nyafunktionerna, dvs. sittpinne, sandbad och värprede, i den utsträckningman kunde förvänta. De modifierade burarna fungerar inte och borde inteha godkänts. Det är en från djurskyddssynpunkt mycket bristfälligkonstruktion som säljs på den svenska marknaden och som ett antal producenterredan har installerat. Kritiken växer mot de modifierade burarna utomlands.Framtidens djurhållning måste utgå från djurens behov. Modifierade burarmåste därför förbjudas. Även reglerna för frigående hönor måste ses över.Hur frigående hönsen egentligen är kan diskuteras när det är mellan sjuoch nio höns per kvadratmeter och den s.k. frigången endast sker inomhus.Målet måste vara att hönsen inte skall hållas i större grupper än att demår bra, och att de ska få möjlighet att vistas utomhus. Alla höns bordeha det minst lika bra som de höns som producerar ekoägg. Detta bör gesregeringen till känna.14. Slaktkycklingar, punkt 13 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om slaktkycklingproduktionen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:MJ402 yrkande 6 och avslår motionerna 2002/03:MJ277yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ351 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ386 yrkande13, 2002/03:MJ454 yrkande 3, 2002/03:MJ490 yrkande 13, 2003/04:MJ301yrkande 2 och 2003/04:MJ331 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeUppfödningen av slaktkyckling har kritiserats starktför att inte uppfylla dagens djurskyddslagstiftning. Kycklingen slaktasvid fem veckors ålder. De raser som används är framavlade för att varamycket snabbväxande i sig. Den utformning slaktkycklingsproduktionen hari dag är inte förenlig med djurskyddslagen. Det är angeläget att en översynav uppfödningsformen kommer till stånd . Bland annat måstebeläggningsgraden minska och benhälsa och beteendestörningar åtgärdas.Miljöberikning måste införas där det blir krav på ströbädd och sittpinneäven för matfågel. Jag anser att regeringen bör se överslaktkycklingsuppfödningeni syfte att förena slaktkycklingsproduktionen med djurskyddslagen. Dettabör ges regeringen till känna15. Slaktkycklingar, punkt 13 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om slaktkycklinghanteringen. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ490 yrkande 13 och avslår motionerna 2002/03:MJ277yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ351 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ386 yrkande13, 2002/03:MJ454 yrkande 3, 2003/04:MJ301 yrkande 2, 2003/04:MJ331yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:MJ402 yrkande 6.StällningstagandeI föds 76 miljoner kycklingar upp för slakt (),vilket innebär att i snitt två kycklingar slaktas , dygnetrunt. Livet för en kyckling varar . I har kycklingarnaendast två timmars mörker . Allteftersom kroppen växer till, kommervärken. Rörelsefriheten är nästan obefintlig strax före slakt på grund avträngseln. Detta kan dock avhjälpas om kycklingarna får miljöer där dekan röra sig och därigenom träna muskler och skelett. Jag anser att dagensslaktkycklingsanläggningar bör utvecklas så att de ger djuren drägligalevnadsförhållanden. Det är uppenbart att det behövs en översyn ochförbättring av slaktkycklingshanteringen. Detta bör ges regeringen tillkänna.16. Grisar, punkt 14 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om grisars utevistelse och kastrering. Därmedbifaller motion 2002/03:MJ490 yrkandena 6 och 7 samt avslårmotionerna 2002/03:MJ386 yrkandena 9 och 10, 2002/03:MJ454 yrkande 4,2003/04:MJ300 yrkande 1 och 2003/04:MJ367 yrkande 6.StällningstagandeDe allra flesta grisar i föds upp i stora, bullriga och dammigabyggnader, ofta utan dagsljus eller någon stimulans alls. I bästa fallfår grisarna lite halm, men de flesta kan fortfarande inte tillfredsställasina naturliga instinkter att böka i jorden efter mat och att bygga bodär suggan i lugn och ro kan föda sina kultingar. I djurfabrikens stressigaoch ohälsosamma miljö får grisarna lätt magsår och lunginflammation.Stressen och ledan tar sig också uttryck i stört beteende: de gnager påjärnrören och biter varandra. De kommer utomhus förrän de förstill slakt eller andra uppfödare, trots att många av problemen med stressoch dåliga lokaler kan undvikas om man låter grisarna gå utomhus i grupperi stället. Grisar bör därför ges lagstadgad rätt att vistas utomhus undersommaren.I kastreras cirka en och en halv miljon hangrisar. Detsker innan grisen blivit , helt utan bedövning. Grisen riskeraratt få infektioner och bråck av ingreppet. Att den känner smärta är säkert,eftersom nervsystemet är fullt utvecklat även hos en liten gris. Fråndjurskyddssynpunkt är kastreringen naturligtvis inte acceptabel. Jag anseratt kastrering utan bedövning bör förbjudas. Detta bör ges regeringentill känna.17. Nötkreatur, punkt 15 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utevistelse för nötkreatur m.m. Därmed bifallerriksdagen motion 2002/03:MJ490 yrkandena 8 och 10-12 samt avslår motionerna2002/03:MJ283, 2002/03:MJ386 yrkandena 14 och 15, 2002/03:MJ454 yrkande6 och 2003/04:MJ300 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeDet har skett viktiga förbättringar i mjölkkornas miljö. Fler och flerladugårdar inreds för lösdrift. Det finns emellertid en hel del kvar attgöra för att förbättra kornas livsmiljö. Trots att djurskyddslagen stadgaratt korna skall släppas ut på bete innebär dispensernafrån kravet att en del kor aldrig får komma ut. Tjurar och kalvar omfattas inte alls av rätten att få gå ute. Det borde vara ensjälvklarhet att alla kor, tjurar och kalvar skall få vistas ute påsommaren.Inomhus står de flesta kor uppbundna, vilket inte bara begränsarrörelsefriheten utan även kontakterna med artfränder. Den hårda aveln mot ökadmjölkproduktion gör att många kor blir utslitna och sjuka, framför allti juvren. Djurhälsa måste prioriteras i såväl djurhållning som avel.Kalvar blir friskare om de får dia som små och ingen kan förneka att födsel,amning och kontakter mellan ko och kalv innehåller många naturligabeteenden, som de enligt djurskyddslagen borde ha rätt till. får deallra flesta nyfödda kalvar den gula livsviktiga råmjölken i hink, ochkalven tas bort från mamman direkt efter födseln. En del bönder ersätteräven mjölken med välling. Det är endast inom den ekologiska produktionensom kalvarna har rätt att dia. Jag anser att korna skall få föda i speciellakalvningsboxar och att kalvarna skall få rätt att dia. Det ger utlopp fördet naturliga beteendet och ger friskare kalvar.Hälften av de kalvar som mjölkkorna måste föda för att mjölka ärolönsamma tjurkalvar som inte kan konkurrera med kalvar av köttras. Vissaav dem skickas på export för att bli ljust spädkalvskött. För att köttetskall bli ljust stängs djuren in i små bås och får enbart flytande föda,som leder till svår järnbrist med frossa, skakningar och ständiga diarréer.Visserligen är den här typen av uppfödning förbjuden i , men viexporterar ändå svenska kalvar till sådan uppfödning och importerar sedanköttet. Detta är ett oacceptabelt sätt att kringgå svenska bestämmelser.Spädkalvsexporten bör förbjudas och importen av ljust spädkalvskött börupphöra.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.18. Hästar m.m., punkt 16 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om hästmarknader. Därmed bifaller motion2002/03:MJ365 och avslår motionerna 2002/03:MJ386 yrkande 8 och 2003/04:MJ385yrkandena 1 och 2.StällningstagandeIngen förnuftig privatperson handlar häst på hästmarknad. Här finns ingenveterinär, som kan besiktiga hästen före köp, och ingen möjlighet att ilugn och ro provrida för att känna om den häst man är intresserad av passar.I dag har hästmarknader blivit ett jippo, där affärerna som sker ägerrum mellan hästhandlare, såväl stora som små. Hästarna som säljs kommerockså från hästhandlare. Ingen seriös hästägare kör sin häst till hästmarknadoch riskerar att den transporteras söderut för slakt i . Allmänhetenär bara publik och man försöker ge sken av att detta med hästmarknad ärett sätt att bevara en tradition. Jag anser att hästmarknader bör förbjudas.De är otidsenliga och härrör från då synen var en annan än densom den svenska djurskyddslagen genomsyras av. Detta bör ges regeringentill känna.19. Hundar och katter, punkt 17 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om frågor med anknytning till hund och katt. Därmedbifaller motion 2003/04:MJ402 yrkandena 3-5 och avslår motionerna2002/03:MJ265 yrkandena 1-3, 2002/03:MJ362 yrkandena 1-3, 2002/03:MJ477,2003/04:MJ323 yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ348, 2003/04:MJ371 yrkandena1-3, 2003/04:MJ441, 2003/04:MJ442, 2003/04:MJ443 och 2003/04:MJ448.StällningstagandeHundar och katter som saknar tillsyn skapar i vissa kommuner stora problemsamtidigt som de är en djurskyddsfråga. Vid omhändertagandet av hundaroch katter som vanvårdas och som orsakar problem är framför allt ansvarsfråganviktig att lösa. Tillsynslagen för katt och hund, enligt dagens utformning,ger endast ett litet stöd för kommuner, polis och djurhem. Ansvarsfråganär otydlig och ärendena hamnar ofta mellan stolarna vilket är ett brottmot djurskyddslagen. En uppdatering av lagen är därför angelägen. Jaganser att tillsynslagen samt frågor i anslutning till tillsynslagstiftningenbör ses över för att bli ett mer användbart verktyg i arbetet med tillsynav katt och hund.Enligt 4 § djurskyddslagen skall djur hållas och skötas i en god djurmiljöoch på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighetatt bete sig naturligt. I föreskrifter meddelas villkor för eller förbudmot viss djurhållning. När det gäller hägnade djur finns krav på berikningav den miljö djuret vistas i. Detta gäller bl.a. lantbrukets djur ochdjurparksdjur. När det gäller hundgårdsmiljöer finns inga krav på särskildmiljöberikning trots att en hund i en rastgård kan tillbringa lika myckettid i en hägnad miljö som ett djurparksdjur. Föreskrifterna bör utformasså att det inte är syftet med djurhållningen som är avgörande för ommiljöberikning krävs, utan den faktiska tiden ett djur tillbringar i hägn.I råder förbud mot svans- och öronkupering av hund. Svans-och öronkupering är ett ingrepp som görs enbart av estetiska skäl. Då destympade hundarna begränsas i sin förmåga att kommunicera med andra hundarär förbud mot svans- och öronkupering en tillämpning av djurskyddslagen.Något förbud mot att importera kuperade hundar finns emellertid inte.Som en följd av kuperingsförbudet i och som en markering avvärnandet av djurskyddet, anser jag att regeringen bör kartlägga förekomstenav svans- och öronkuperade hundar i syfte att, vid ett ökande antal, vidtaåtgärder för att minska förekomsten.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.20. Uppfödning av pälsdjur, punkt 18 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om pälsdjursnäringen. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:Ju315 yrkande 3, 2003/04:MJ367 yrkande 8 och 2003/04:MJ473yrkande 17 och avslår motionerna 2002/03:MJ235, 2002/03:MJ243, 2002/03:MJ272yrkande 1, 2002/03:MJ286 yrkande 1, 2002/03:MJ299, 2002/03:MJ318,2002/03:MJ335, 2002/03:MJ455, 2002/03:MJ475, 2002/03:MJ485, 2003/04:MJ299yrkande 1 och 2003/04:MJ383.StällningstagandeAv den information som framkommit och det sätt varpå pälsdjursnäringenbedriver sin verksamhet finns inte skäl att införa förbud eller ytterligarelångtgående restriktioner för näringen. Konsumenterna köper päls i svenskabutiker oavsett ett förbud mot pälsuppfödning i . Om vi tillåteruppfödning av t.ex. mink i kan vi med lagar, regler och kontrollerstyra denna uppfödning från djurskyddssynpunkt. Ett förbud mot uppfödninginnebär ett beroende av import utan möjlighet att påverka regler ellerkontroller.Det behövs dock mer forskning för att se om grundläggande behovär tillgodosett enligt djurskyddslagen. Forskningen är viktig eftersomdet fortfarande råder delade meningar om djurens behov.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.21. Uppfödning av pälsdjur, punkt 18 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förbud mot pälsfarmning. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ383 och avslår motionerna 2002/03:MJ235, 2002/03:MJ243,2002/03:MJ272 yrkande 1, 2002/03:MJ286 yrkande 1, 2002/03:MJ299,2002/03:MJ318, 2002/03:MJ335, 2002/03:MJ455, 2002/03:MJ475, 2002/03:MJ485,2003/04:Ju315 yrkande 3, 2003/04:MJ299 yrkande 1, 2003/04:MJ367 yrkande8 och 2003/04:MJ473 yrkande 17.StällningstagandeVarje år avlivas ungefär 1,2 miljoner minkar och ett okänt antal chinchilloroch kaniner i svenska pälsfarmar för sina pälsars skull. är ettmycket aktivt djur med stort behov av rörelse och vatten. Men dessa behovkan inte tillfredsställas i de trånga ståltrådsburarna, vilket lett tillstora problem med beteendestörningar. Vi anser att minkfarmning börförbjudas. Föreskrifter för hur chinchillorna skall hållas saknas helt,varför de närmaste reglerna att tillgå är föreskrifter för sällskapsdjuroch om skydd för animalieproduktionens djur. Avkonventionens nio krav uppfyller svenska chinchillafarmare dock bara två,och inte heller de svenska sällskapsdjursreglerna uppfylls. Man föderupp kaniner såväl för köttet som för pälsen. Kaninuppfödning sker i daghelt utan kontroll, varför det är svårt att uttala sig om omfattningenoch djurens situation. Att föda upp djur enbart för pälsproduktion ärinte nödvändigt. Vi anser därför att pälsfarmning bör förbjudas. Dettabör ges regeringen till känna.22. Hund- och kattskinn, punkt 19 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om hund- och kattskinn. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:MJ405 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2002/03:MJ476.StällningstagandePäls- och skinnindustrin i är skrämmande. Hundar knivhuggstill döds och katter dränks eller kvävs med snaror. Det förekommer ocksåatt man flår katter och hundar levande. Skinnen exporteras till bl.a.Sverige och den övriga EU-marknaden. Det är således tillåtet att importerahund- och kattskinn till . Import av hund- och kattskinn tillSverige bör förbjudas. Det är viktigt att frågan inte förhalas utan attett importförbund av hund- och kattskinn införs skyndsamt.För att påtryckningarna på de länder som tillåter detta djurplågeri skallöka bör ta initiativ till att ett förbud mot import av hund- ochkattskinn införs i hela EU.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.23. Djur i nöjesbranschen, punkt 21 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tjurfäktning. Därmed bifaller motion2003/04:MJ367 yrkande 16 och avslår motionerna 2002/03:MJ252 yrkandena 1och 2, 2002/03:MJ287, 2002/03:MJ341 yrkandena 1-3, 2002/03:MJ373,2002/03:MJ414 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ439 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ458,2002/03:MJ462 yrkandena 1 och 2, 2002/03:MJ490 yrkandena 33 och 34,2003/04:MJ251 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:MJ252 yrkandena 1-3.StällningstagandeDet europeiska samarbetet syftar till fred och förståelse mellan folken.Det innebär att de olika länderna måste närma sig varandra med en ödmjukinställning till varandras samhällen och kulturer. Å andra sidan är ettförtroendefullt samarbete inte möjligt om det inte bygger på vissa gemensammanormer.