bet · GR01SKU25 · 2004-03-16 00:00:00 — Utskottetvidhåller uppfattningen att det inte finns anledning att införa ettobligatoriskt uppgiftslämnande för arbetsgivarna, vare sig de offentligaeller privata, och förplikta dem till det ökade krångel och de merkostnadersom ett sådant obligatoriskt uppgiftslämnande skulle medföra. Strävandenabör tvärtom inriktas på att så långt som möjligt begränsa arbetsgivarnasuppgiftsskyldighet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk217,Sk235 och Sk429.Längre perioder för momsredovisning för småföretag m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en rad motioner om ett tillkännagivande om en förlängningav vid momsredovisningen för småföretag, ändrade reglerför när en inbetalning skall anses ha skett samt ändrade regler förförseningsavgift.Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd) och 6 (c) samt särskilt yttrande 1(mp).Gällande bestämmelserRedovisningsperioden i skattekontosystemet omfattar normalt en kalendermånad.Handelsbolag med beskattningsunderlag på får dockenligt gällande regler (10 kap. 15 § SBL) redovisa på årsbasis i enskattedeklaration.Gällande bestämmelser i fråga om skatteinbetalningsdag innebär följande.Mindre företag - med en mervärdesskattepliktig omsättning på högst 40miljoner kronor - skall redovisa och betala in skatteavdrag ocharbetsgivaravgifter på utbetalda löner senast den 12 efter den månaddå lönen betalades ut (redovisningsperioden). skallredovisningen i stället senast ske den 17. Företag som skall redovisamervärdesskatt på ett beskattningsunderlag överstigande 40 miljoner kronorskall också i regel betala in innehållen skatt och arbetsgivaravgiftersenast den 12 efter redovisningsperioden (i januari och augustiden 17) men deklarationen behöver inte lämnas förrän den 26 i samma månad.F-skatt och särskild A-skatt skall betalas in senast den 12 i (den 17). Skatten anses inbetald när den har bokförtspå konto.De nu gällande inbetalningsdagarna och reglerna om när en inbetalningskall anses ha skett beslutades i samband med skattekontoreformen (prop.1996/97:100 del. 1 s. 279-297, bet. 1996/97:SkU23). Enligt den gällandeordningen skall deklarationen ha kommit in till viss dag,och skatten anses betald den dag betalningen har bokförts på Skatteverketskonto. Normalt skall betalningen ha skett den 12 i uppbördsmånaden (ijanuari och augusti den 17). var inbetalningsdagen normalt den10 i uppbördsmånaden, men då ansågs inbetalning ha skett den dag dåbeloppet betalades hos post eller bank eller en inbetalningshandling förgirering lämnades till postkontor eller lämnades för postbefordran föresista tömningstillfället.Normalt uppgår förseningsavgiften vid för sent lämnad skattedeklarationtill . Beloppet gäller bl.a. vid försummelse efterföreläggande och vid upprepade förseningar (se 15 kap. 8 § SBL). Beloppet5 gäller vid för sen självdeklaration (se 5 kap. 10 § taxeringslagen).MotionernaI motion Sk383 av och () begärs i syfteatt underlätta för småföretag en förlängning av den nuvarande enmånadsperiodenvid momsredovisningen. I motion Fi305 (yrkande 5) av m.fl.(fp) krävs att förfallodagen utformas så att redovisning och betalningskall ha sänts in senast ett angivet datum, att företagen inte skallbehöva betala skatt för en inkomst innan företagen haft inkomsten samtatt eventuell förseningsavgift skall sättas i relation till det försenadebeloppets storlek. I motion N329 (yrkande 26) av m.fl. (c)förespråkas en senareläggning av momsredovisningen för småföretag och engemensam tidpunkt för redovisning av moms, innehållna skatter,arbetsgivaravgifter m.m., som enligt motionärerna bör förskjutas till sistadageni efterföljande månad. Slutligen begärs i motion N414 (yrkandena 4, 20och 21) av m.fl. (mp) att det skall räcka att betalningenav företagets skatter görs på förfallodagen och att den årliga deklarationenför företagare förenklas.Utskottets ställningstagandeReglerna om redovisning av skatter och avgifter ingår i skattekontosystemet.Viktiga beståndsdelar i detta system är bl.a. redovisningsperiodens längd,redovisningstidpunkten och förfallodagen. Ändringar i dessa regler fåråterverkningar på hela skattekontosystemet, och en förlängning av periodenför momsredovisning skulle dessutom försvaga statens inkomster. Vadsärskilt gäller småföretag vill utskottet erinra om att handelsbolag medbeskattningsunderlag på redan enligt gällande regler(10 kap. 15 § SBL) får redovisa på årsbasis i en skattedeklaration. mening saknas anledning att nu ändra på reglerna på detta område.Vad gäller frågan om en skattebetalning eller enskatteredovisning skall anses ha skett vidhåller utskottet att det är enfördel att ha en ordning på skatteområdet som stämmer överens medcivilrättsliga principer om hur betalning och redovisning görs i andrasammanhang.En ordning i enlighet med motionärernas önskemål skulle enligt utskottetsuppfattning riskera att leda till en förslappning av hela betalningssystemetpå skatteområdet och vara till förfång för alla de företagare som nuanpassat sina betalningsrutiner efter de regler som gäller. Till saken höratt det numera finns möjligheter som inte fanns tidigare att betala skattengenom bankgiro. Härigenom har tidsåtgången minskat för dem som föredrardenna betalningsform. Den gamla ordningen innebar vidare bekymmer genomatt bankerna ibland låg på pengarna för att,som det uppfattades, göra räntevinster. Med tanke på att den alltövervägande delen av statens skatteinkomster kommer in genom företagensinbetalningar på skattekontot av preliminärskatter, arbetsgivaravgifter,bolagsskatter, mervärdesskatt m.m. skulle en återgång till den gamlaordningen under alla omständigheter innebära ett betydande bortfall avränteinkomster för staten, som kanske skulle behöva neutraliseras genomatt betalningsdagen tidigarelades (tidigare var den - somovan nämnts - den 10 i uppbördsmånaden).Beträffande den i motion Fi305 yrkande 5 väckta frågan om att preliminärF-skatt vid ojämna inkomster debiteras i en post och betalasmed lika stora belopp har utskottet tidigare funnit attmöjligheterna för den skattskyldige att betala skatten endast , om den skattskyldiges näringsverksamhet pågår endastunder en del av kalenderåret och det finns särskilda skäl, samt möjlighetenatt begära ändrad beräkning av F-skatten är tillräckliga (bet. 2002/03:SkU12).Utskottet vidhåller sin ståndpunkt i denna fråga.Vad slutligen gäller utformningen av och storleken på förseningsavgifternagenomfördes omfattande ändringar i det systemet så sent som förra året.Utskottet anser att det saknas anledning att redan nu överväga nyaförändringar av förseningsavgiftssystemet i enlighet med motionärernasönskemål.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner.Momsredovisning vid handel mellan momspliktiga företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ett tillkännagivande om en utredning om attmoms inte skall behöva betalas vid handel mellan momspliktiga företaginom landet.Jämför särskilt yttrande 2 (c).MotionenI motion N329 (yrkande 27) av m.fl. (c) begärs en utredningom att moms inte skall behöva betalas vid handel mellan momspliktigaföretag inom landet, på samma sätt som det går till vid handel mellanföretag i olika länder som är medlemmar i . Motionärernas syfte är attförenkla systemet och undvika att stora summor pengar flyttas mellanföretag och mellan företag och staten utan något egentligt beskattningssyfte.Utskottets ställningstagandeMotionärerna jämför två olika system, omsättning inom landet och omsättninginom EU. Vid omsättning av varor och tjänster inom landet tas momsen uti varje led i tillverknings- och distributionskedjan, om omsättningen ärskattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet. får företagenfrån momsen på den egna omsättningen (den utgående momsen) dra av skattenpå förvärven i verksamheten (den ingående momsen). Den verkliga skattebördanskjuts härigenom framåt tills den träffar den slutlige konsumenten. Momsutgår även vid import av varor från länder utanför EG, medan export tillett sådant land ger rätt till avdrag för ingående moms utan att någonutgående moms måste betalas. Denna ordning för momsuttaget vid handelinom landet bygger på principer som är gemensamma för alla länder inom EU.Vid omsättning av varor och tjänster mellan företag i olika länder inomEU (s.k. gemenskapsinterna förvärv) gäller i princip den s.k.destinationsprincipen enligt en övergångsordning som innebär att varan ellertjänsten skall beskattas där den konsumeras. Beskattningen i sådana fallsker som regel genom att en skattskyldig köpare får redovisa s.k.förvärvsskatt i sin skattedeklaration och sedan göra avdrag på samma sätt somtidigare skedde i fråga om importmomsen. Egentligen borde man - med hänsyntill den fria rörligheten av varor och tjänster inom området - tillämpaden s.k. ursprungsprincipen, som innebär att beskattningen sker i detland där varan eller tjänsten är tillhandahållen eller varifrån varornasänds eller transporteras. Sedan det konstaterats att ett gemensamtmervärdesskattesystem grundat på ursprungsprincipen inte synes bli aktuelltinom den närmaste framtiden, har det inom EU satts i gång ett arbete medatt utforma en strategi för en förbättring av mervärdesskattesystemetsfunktion inom ramen för den inre marknaden, se KOM(2000)348. I ett meddelande2003-10-03, KOM(2003)614 slutlig, lämnas en delrapport om arbetet med dennya strategin, och bl.a. diskuteras en översyn av reglerna för platsenför beskattning.Utskottet vill framhålla att det föreligger ett utredningsförslag somförespråkar omvänd skattskyldighet inom en viss sektor, byggsektorn. Isyfte att bekämpa svart arbetskraft och skatteundandragande föreslåsnämligen i betänkandet SOU 2002:115 Skärpning gubbar! dels ett obligatorisktentreprenadavdragssystem för ersättningar för bygg- och anläggningsarbeten,dels en omvänd skattskyldighet vid köp av bygg- och anläggningsarbetensom utförts av underentreprenör. Förslaget är föremål förfortsatt beredning inom . Förebilden till förslaget ärhämtad från en ordning som av EU har fått tillstånd att genomföra.Utskottet vill dock betona att det här handlar om en begränsad sektor,nämligen byggsektorn, där problemen med svart arbetskraft ochskatteundandragandeär särskilt besvärliga. Att , som enskilt land inom EU, över helalinjen skulle ändra på grunderna för sin mervärdesskatteordning finnerutskottet uteslutet. Med det anförda avstyrker utskottet motion N329yrkande 27.Generalklausulen i skatteflyktslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om ett tillkännagivande om att generalklausuleni skatteflyktslagen skall avskaffas.Jämför reservation 7 (m, fp, kd).MotionenI motion Fi305 (yrkande 6) av m.fl. (fp) yrkas attgeneralklausulen i skatteflyktslagen avskaffas eftersom den enligt motionärernasmening är svårbegriplig och helt oförutsägbar för de skattskyldiga ochstrider mot rättssäkerhetens idé. Även i motion N248 (yrkande 11) av BoLundgren m.fl. (m) yrkas bl.a. att den nuvarande generalklausulen iskatteflyktslagen avskaffas. Utskottet återkommer längre fram i betänkandettill det sistnämnda yrkandet, som ingår som en del i ett större reformpaket.Utskottets ställningstagandeLiksom vid sin tidigare prövning av skatteflyktslagen och den s.k.generalklausulen i denna lag finner utskottet att det dessvärre alltjämtfinns utrymme för sådana förfaranden som är att betrakta som skatteflyktgenom att t.ex. skillnaderna i beskattningen av arbetsinkomster ochkapitalinkomster och andra asymmetrier i beskattningssystemet utnyttjas föratt uppnå orättmätiga fördelar. De lagtolkningsmetoder som finns har visatsig otillräckliga när det gäller att förhindra och motverkaskatteflyktsförfaranden,och det finns därför, enligt utskottets uppfattning, ett behov av enlagstadgad tolkningsanvisning som ger möjlighet att under vissa förutsättningaringripa mot förfaranden som inte kan förhindras eller motverkas med annanlagstiftning. Utskottet anser således, nu liksom tidigare, att skatteflyktslagenoch generalklausulen fyller en viktig funktion och avstyrker således motionFi305 yrkande 6.SkattetilläggUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motioner om ett tillkännagivande om skattetillägg.Jämförreservation 8 (m, kd, c).MotionernaI motion K271 (yrkande 12) av m.fl. (m) krävs att domstolsprövningskall ske inom rimlig tid när det gäller ifrågasatta skattetillägg samtatt ingen inbetalning skall behöva göras förrän dom avkunnats i högstainstans. I motion N329 (yrkande 24) av m.fl. (c) uttalasatt myndigheten bör visa att företagaren visat oaktsamhet eller haft uppsåtatt lämna felaktiga uppgifter. Även motionärerna bakom den motionen anseratt upptaxering och skattetillägg inte skall behöva betalas in förrän domavkunnats i sista instans samt att sanktionen eller straffet skall stå irimlig proportion till brottets storlek och allvar. I motion Sk452 avElizabeth m.fl. (m, fp, kd, c) godtas skattetillägg endast omavsikten varit att lämna felaktiga uppgifter eller om de felaktigauppgifterna lämnats av grov oaktsamhet. Motionärerna menar vidare att deträcker med tre månaders handläggningstid för omprövning eller dom ilänsrätt då det gäller skattetillägg samt att det bör kunna medges ytterligareanstånd då det gäller betalningen.Utskottets ställningstagandeSkattetilläggsreglerna reformerades genom riksdagsbeslut (prop.2002/03:106, bet. 2002/03:SkU16). Bakom ändringarna låg ett omfattandeutredningsarbete, och även vissa domar i (enligt vilkaden tidigare utformningen i viktiga avseenden stred mot Europakonventionenom de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna) spelade in.I den nya utformningen tas skattetillägg alltjämt ut vid lämnande av enoriktig uppgift eller i fall av skönstaxering respektive skönsbeskattning.Möjligheterna att göra nyanserade bedömningar i varje enskilt fall hardock utökats och förbättrats. De befintliga befrielsegrunderna harförtydligats och kompletterats med nya grunder för när befrielse frånskattetillägg skall ske. Exempelvis kan befrielse från skattetillägg ske närdet förflutit oskäligt till dess att skattetillägget skallbestämmas. Även i de fall då en skattskyldig döms till en påföljd enligtskattebrottslagen (1971:69) till följd av en gärning som innefattarlämnande av en oriktig uppgift som föranleder skattetillägg kan befrielseske. Befrielse kan ges helt eller delvis. För att öka rättssäkerheten haren rätt att erhålla anstånd med betalning av skattetillägget till dessatt länsrätten prövat den fråga som föranlett tillägget införts. Dessutombehöver numera säkerhet aldrig ställas vid anstånd med skattetilläggsbeloppet.Motsvarande förändringar har i huvudsak skett för bestämmelserna omtulltillägg. Genom denna möjlighet för de skattskyldiga att skjuta påverkställigheten av skattetillägg i tvistiga fall har utskottet ansett attkraven på rättssäkerhetsgarantier i är uppfyllda.De nu redovisade förändringarna av skattetilläggssystemet ligger enligtutskottets uppfattning helt i linje med motionärernas önskemål. Att isystemet införa uppsåts- och oaktsamhetsgrunder i stället för de objektivakriterier och tydliga befrielsegrunder som gäller skulle göra helasystemet mer svårtillämpat och mindre förutsebart och således gå helt påtvärs mot principen om bättre rättssäkerhet på detta område. Beträffandefrågan om en uppsnabbning av handläggningstiden har utskottet tidigareframhållit att detta i grund och botten är ett resursproblem som bör prövasi samband med behandlingen av budgetpropositionen . Utskottethyser dock förhoppningar om att den nya enhetliga organisationen avskatteförvaltningen, som hålls samman i en enda myndighet,, skall visa sig mera effektiv i vad avser bl.a.ärendehandläggningen. Utskottet avstyrker samtliga de motioner som behandlas idetta avsnitt.Ersättning för kostnader i ärenden och mål om skattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om ett tillkännagivande om ökade möjligheteratt få ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt.Jämför reservation 9 (c).Gällande bestämmelser m.m.Möjligheten att få ersättning för kostnader för bl.a. ombud i skattemålregleras i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och målom skatt, m.m. Bestämmelserna innebär bl.a. att en skattskyldig som i ettmål har haft kostnader hos domstol eller andra myndigheter för ombud ellerbiträde, utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till varahans rätt skall beviljas ersättning omhan helt eller delvis vinner bifall till sina yrkanden i ärendet ellermålet,målet avser en fråga som är av betydelse för rättstillämpningen, ellerdet finns synnerliga skäl för ersättning.Vissa kostnader får inte ersättas, t.ex. kostnader för deklaration ochför eget arbete.MotionernaI motion N329 (yrkande 25) av m.fl. (c) yrkas förbättradeersättningsmöjligheter för bl.a. småföretag att anlita experthjälp iskattemål. Motionärerna framhåller att har bara företag medgod ekonomi råd att driva skattemål på ett acceptabelt sätt. I motionSk450 av m.fl. (c, m, fp och kd) framhålls att en översynav lagen om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m.behöver göras för att garantera de skattskyldiga rättssäkerhet vidbeskattningen. Det kan vara svårt, menar motionärerna, för småföretagare attförhandla fram ett tillräckligt rättsskydd för skatteärenden i sinföretagsförsäkring.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare betonat att principen bör vara att ersättning förkostnader i ärenden och mål om skatt skall kunna beviljas en skattskyldigsom verkligen har behov av juridisk sakkunskap för att på ett effektivtsätt kunna föra sin talan. Det bör emellertid beaktas attförvaltningsmyndigheter och förvaltningsdomstolar är skyldiga att självmantinförskaffa den utredning som krävs och att behovet av ombud i ett skattemåldärför normalt sett är betydligt mindre än t.ex. i ett tvistemål vid allmändomstol. Att utforma ersättningsreglerna så att de kompenserar för eventuellabrister i företagens försäkringar kan enligt utskottets mening inte kommai fråga. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna N329 yrkande 25och Sk450.Ändrad lagstiftning eller utredning beträffande olika rättssäkerhetsfrågorpå skatteområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner med krav på förslag eller utredning beträffandeolika rättssäkerhetsfrågor på skatteområdet.Jämför reservation 10 (m, kd).MotionernaI motion N248 (yrkande 11) av m.fl. (m) begärs förslag avregeringen på en rad områden inom beskattningen. Motionärerna kräver bl.a. lättnader i fråga om de s.k. 3:12-reglerna i samband med andelsbytenoch i arvsskatten då det gäller aktier som fallit i värde. Vidare framförskrav på en "omvänd generalklausul" och den nuvarande generalklausulensavskaffande. Vidare anser motionärerna att oaktsamhet eller uppsåt börföreligga för att skattetillägg skall påföras, att upptaxering ochskattetillägg inte skall behöva inbetalas innan en lagakraftvunnen domföreligger samt att det bör krävas mindre resurser och pengar för attdriva skattemål. Ytterligare några punkter på motionärernas lista är atthögst 24 månader bör förflyta mellan det att beslutat omskattetillägg och det att dom avkunnats i sista instans, att möjligheternatill skälig ersättning för experthjälp vid skattemål bör förbättras, atten betalning skall anses ha kommit till handa den daginbetalning sker samt att momsinbetalningstidpunkterna senareläggs.I motion Sk298 av m.fl. (m) föreslås att en parlamentariskutredning tillsätts för att ta upp en rad frågor som motionärerna finnerangelägna. Dit hör att anstånd med betalning vid begäran om omprövning avsanktionsavgift bör medges automatiskt tills målet avgjorts i sista instans.Oaktsamhet eller uppsåt bör krävas för påförande av skatte- ellertulltillägg, anser motionärerna vidare. Inlämnandetidpunkten bör anses varaden tidpunkt när en uppgift är inlämnad. Inga tvångsåtgärder bör vidtasutan noggrann rättslig prövning. Utredningen bör vidare omfatta en översynav den långsamma skatteprocessen, förvaltningsdomstolarnas organisation,metoder och kompetens på skatteområdet samt en utvärdering av taxeringslagenfrån 1990.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar inte motionärernas uppfattning att det finns något samlatreform- eller utredningsbehov på de områden som nämns i motionerna.Beträffande de s.k. 3:12-reglerna och arvsskatten vid generationsskiftenpågår överväganden inom som bör avvaktas.Beträffande skattetilläggs- och anståndsfrågan har förändringar genomförtsså pass att det ännu är för tidigt att analysera några erfarenheter.Beträffande användningen av tvångsmedel arbetar en utredningmed frågan i vilken utsträckning skattebrottsenheterna behöver användaprocessuella tvångsmedel för att effektivisera verksamheten (dir. 2004:26).Vad gäller de övriga detaljerna i motionärernas respektive kravlistafinner utskottet att de överdriver problemen. I vart fall anser utskottetatt någon åtgärd av inte är påkallad, och utskottet har ocksåi olika sammanhang tagit avstånd från liknande krav. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna N248 yrkande 11 och Sk298.Registrering av etnisk tillhörighet i folkbokföringenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion med förslag om införande av en möjlighet attregistrera etnisk tillhörighet i folkbokföringen.MotionenI motion Sk284 (yrkandena 3 och 4) av () föreslås attbefolkningsstatistiken avseende folkminoriteter bör anpassas efter människorsfrivilligt uttalade önskan att tillhöra viss etnisk minoritet. Dennaidentitet bör kunna få registreras.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att uppgifter om etnisk tillhörighet kan vara känsligaoch att det kan finnas en risk för att uppgifterna skulle kunna missbrukasom de förs in i folkbokföringsregistret. Uppgifter om etnisk tillhörighetbehövs inte heller för de syften som folkbokföringen skall fylla och kandärför inte motiveras med ändamålet med registret. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion Sk284 yrkandena 3 och 4.Folkbokföringen för studerandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår två motioner om ett tillkännagivande om att studerandeskall få folkbokföra sig i sina tidigare hemkommuner.Jämför reservation 11 (c).Gällande bestämmelserFolkbokföringen skall bedömas efter de faktiska förhållandena, och någonvalfrihet i fråga om var man skall vara folkbokförd finns enligt gällanderegler (med några få undantag) inte. Vuxna studerande skall folkbokförasdär de regelmässigt tillbringar sin dygnsvila enligt samma regler somgäller för vuxna i allmänhet. Elever under som bor tillsammans medföräldrar eller andra anhöriga anses i folkbokföringssammanhang bosattadär, även om de på grund av skolgång regelmässigt tillbringar sin dygnsvilapå annat håll. Detsamma gäller elever som fyllt så länge studiernaavser grundskole- eller gymnasiestudier eller motsvarande.MotionernaI motion Sk268 av () yrkas att det skall införas enmöjlighet för studerande att välja om de vill folkbokföra sig i studieorteneller i den tidigare hemkommunen, åtminstone . Motionärenframhåller att de gällande reglerna ger upphov till problem för studentersom vistas i sin tidigare hemkommun och blir sjuka ochmåste uppsöka sjukvården. I motion Sk249 av () yrkasockså att studerande skall få välja var de vill vara folkbokförda. Motionärenframhåller att den nuvarande ordningen innebär att landsbygds- ochglesbygdskommuner töms på unga kommuninnevånare och får försämradekonomi.Utskottets ställningstagandeSom framgått kan elever och äldre elever som fortsättergrundskole- eller gymnasiestudier och som har egentligt hemvist tillsammansmed föräldrar eller andra anhöriga folkbokföras där, trots att de tillbringardygnsvilan på annat håll. Andra studerande följer huvudregeln som innebäratt folkbokföringen skall bedömas efter de faktiska omständigheterna.Någon valfrihet i fråga om var en person skall vara folkbokförd finns mednågra få undantag inte.