bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — Därförinrättades ett särskiltsamordningskansli för hållbar utveckling vidStatsrådsberedningen.Vid sidan av den gröna skatteväxlingen genomförsäven en mängd olika åtgärder för att bl.a. öka denhållbara utvecklingen, bevara den biologiskamångfalden, begränsa klimatpåverkande utsläpp,sanera förorenade områden, stimulera miljöforskningoch miljöinformation samt öka miljöövervakningen.Finansutskottet erinrar om att regeringen ivårpropositionen anger att klimatiseringsprogrammet,det s.k. KLIMP, utökas med år2005 och . Vidare höjsanslagen till biologisk mångfald med 300 miljonerkronor och år 2006.Finansutskottet vill också hänvisa till de grönanyckeltal som redovisas i budget- ochvårpropositionerna. Nyckeltalen är ett komplementtill de ekonomiska nyckeltalen och är ett viktigtinstrument för att nå det övergripande miljömålet omatt till nästa generation lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen är lösta.Skatteutskottet erinrar i sitt betänkande Allmännamotioner om företags- och kapitalbeskattning(2003/04:SkU21) om att i samband med attutgiftsramarna och en inkomstberäkning för 2004lades fast (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1)avslog motionsyrkanden om att införa någon form avetableringskonto. framhöll då i ettyttrande till finansutskottet vikten av attskattereglerna inte skall lägga hinder i vägen förnyföretagande och entreprenörskap och attavkastningen för den som tar risken att starta etteget företag eller att expandera sin verksamhet ärtillräcklig. Särskilda stimulanser i samband mednystart av företag skulle enligt utskottetemellertid inte ge denna effekt utan skulle tvärtommedföra en risk för att livskraftiga företag slås uti konkurrensen med nystartade och skattegynnadeföretag, något som inte kan anses varaförenligt med kravet på stabila och goda regler förföretagen.I betänkandet hänvisar skatteutskottet även tillbehandlingen av regeringens förslagom höjd klyvningsränta då avslogmotionsyrkanden om olika ändringar ifåmansföretagsreglerna med hänvisning till detpågående arbetet i (prop. 2003/04:17, bet.2003/04:SkU9). anser att ställningstagandet,som innebär att inte föregriper denpågående beredningen, bör stå fast. Etttidsbegränsat riskkapitalavdrag infördes hösten1995. Avdraget var avsett att gälla till dessproblemen kring de små och medelstora företagenskapitalförsörjning kunde få en permanent lösning.Sådana permanenta regler har numera införts genom desärskilda lättnader som gäller vidbeskattningen av utdelningar och kapitalvinster påonoterade aktier.Skatteutskottet hänvisar även tillEgendomsskattekommittén (Fi 2002:06) som har gjorten övergripande teknisk översyn innefattande engenomgång av samtliga regler arvs- ochgåvoskattelag. Kommittén avslutade sitt arbete i maj2004 (SOU 2004:66).Skatteutskottet behandlar även de lättnadsreglervid arvs- och gåvobeskattningen som innebär attföretagsförmögenheten tas upp till avsubstansvärdet. Förutsättningar för att tillämpalättnadsreglerna har mjukats upp fr.o.m. den 1januari 2004. De nya reglerna innebär dessutom attfastighetsförvaltande verksamhet skall omfattas avlättnadsreglerna. En gåva av ett företag behöverinte längre omfatta hela företaget, utan kan skesuccessivt. Vidare skall ett vederlag för gåvankunna lämnas. Den minsta tid under vilken en gåvaskall behållas av gåvotagaren har ändrats från femtill (prop. 2003/04:17, bet. 2003/04: SkU9).I fråga om den löpande inkomstbeskattningen harreglerna om räntefördelning och om expansionsmedelutformats med beaktande av vissa problem som kanuppkomma vid generationsskiften (prop. 1996/97:12,bet. 1996/97: SkU7). 3:12-utredningen har tagit uppvissa ytterligare förändringar iinkomstbeskattningen i samband medgenerationsskiften, bl.a. att göra det möjligt attföra över periodiseringsfond och expansionsfond isamband med företagsöverlåtelser där det inteär möjligt. Utredningens förslag bereds iFinansdepartementet.Av skatteutskottets betänkande Allmänna motionerom taxering, skattebetalning och folkbokföring(2003/04:SkU25) framgår att genom detsenaste regleringsbrevet har fått i uppdrag attredogöra för kontrollen av dem som ansöker om F-skattsedel och av dem som redan har tilldelats F-skattsedel och därvid särskilt belysa om det finnsregionala skillnader i kontrollen. Verket skallockså redogöra för eventuella övriga regionalaskillnader vid tillämpningen av skall dessutom redovisa utvecklingen avantalet F-skatteansökningar från utlänningar såvälföre som efter utvidgningen av EU samt redogöra föreventuella kontrollsvårigheter vid handläggningen avdessa. Vidare skall verket lämna förslag tillåtgärder som kan behöva vidtas. En delrapportavseende utvecklingen av antalet F-skatteansökningarföre utvidgningen, eventuella kontrollproblem vidhanteringen av dessa och förslag till åtgärder skalllämnas . Uppdraget skall iövrigt redovisas senast den 30 november 2004.Utskottet anser att redovisning böravvaktas innan ställning tas till mera genomgripandeförändringar i F-skattesystemet och vissa andralättnader i tilldelningsreglerna.I årets budgetproposition, finansplanen,konstaterar regeringen att arvs- och gåvoskatten ärkostsam att administrera vilket måste sättas irelation till de intäkter som skatten ger. På grundav värderingsreglerna och konstruktionen i övrigt avarvs- och gåvoskattereglerna är det lätt attnedbringa skatten genom olikaskatteplaneringsåtgärder som är helt lagliga. Motbakgrund av detta och med syfte att underlättagenerationsskiften i företag avser regeringen attsenare föreslå att arvs- ochgåvoskatten tas bort. Inriktningen är att arvs- ochgåvoskatten skall slopas fr.o.m. den 1 januari 2005.I finansplanen gör regeringen även bedömningen att3:12-reglerna bör förändras så att de blir mergynnsamma för företagen.Miljö- och jordbruksutskottet vill med anledningav ett förslag i motion 2003/04:MJ63 (kd) erinra omatt har som övergripande uppdragatt utvärdera tillämpningen av och lämnaförslag till nödvändiga reformer (dir. 1999:109,2001:25, 2003:61 m.fl.) Kommittén har under år 2004redovisat delbetänkandena Miljöbalkenssanktionssystem och hänsynsregler (SOU 2004:37) ochAlternativ för prövningsorganisation(SOU 2004:38). Betänkandena bereds iRegeringskansliet.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 45och 2003/04:MJ65 (m) yrkandena 12 och 13.När det gäller yrkandet i motion 2003/04:MJ63 (kd)om skattereduktion för tjänstesektorn vill utskottethänvisa till skatteutskottets betänkande ,Allmänna motioner om inkomstbeskattning(2003/04:SkU20), då liknande motioner var aktuella.Enligt skatteutskottets mening skulle införandet aven särskild stimulans för tjänstesektorn i de formermotionärerna föreslog innebära ett avsteg från deprinciper om en likformig och neutral beskattningsom ligger till grund för skattereformen och somenligt utskottets mening bör gälla. Det är ocksåkostsamt att genom stimulanser försöka skapa entjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållensegen tjänsteproduktion. Risken är att effekterna påsysselsättningen blir mycket små eller inga alls,som kostnaderna blir stora. Deerfarenheter som har gjorts i talar enligtskatteutskottet för en sådan utgång. En stimulans avdenna typ skulle också leda tillgränsdragningsproblem och ge upphov tillsvårkontrollerade gråzoner. Utskottet avstyrkte meddet anförda de nu aktuella motionerna.I proposition 2003/04:163 Skattereduktion förutgifter för byggnadsarbete på bostadshus föreslåsen skattereduktion för utgifter avseendebyggnadsarbeten på bostadshus. Skattereduktionenskall på vissa villkor kunna ges tillfastighetsägare och innehavare avprivatbostadsrätter. Skattereduktionen uppgår till30 % av ett underlag som består av utgifter förbyggnadsarbete. har fattat besluti frågan, och reglerna kommer att träda i kraft den1 och tillämpas retroaktivt påbyggnadsarbeten som utförs den 15 april2004-30 juni 2005 (bet. 2004/05:SkU3). Med detanförda avstyrker utskottet motion 2003/04:MJ63 (kd)yrkande 48 i den mån motionen inte kan ansestillgodosedd.Hållbart näringslivUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker två motionsyrkanden(fp, kd) om integrerad produktpolitik ochlångsiktigt producentansvar. Utskottethänvisar till vad som anförs i skrivelsen,till arbetet inom EU och till utskottetstidigare ställningstagande i frågan.Med hänvisning till skrivelsen avstyrks äventvå motionsyrkanden (m, c) om hållbartnäringsliv och etiska och miljömässigariktlinjer för de statliga företagen.Jämför reservationerna 80 (kd, mp), 81 (fp),82 (m) och 83 (kd, c, mp).SkrivelsenI skrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att verkaför att öka och effektivisera det internationellaarbetet och erfarenhetsutbytet, och då även detnordiska samarbetet, kring företags sociala ochmiljömässiga ansvar.Regeringen kommer i ökad utsträckning att uppdraåt berörda myndigheter och statliga verk att se överkopplingarna mellan deras verksamhet och frågan omföretags sociala och miljömässiga ansvar.Regeringen strävar efter ökad öppenhet ochharmonisering av företags rapportering och avser attse över möjligheten att stödja internationellainitiativ kring arbetet.Regeringen uttalar även sin avsikt att geNaturvårdsverket i uppdrag att, i samverkan medberörda aktörer, utveckla en strategi förinformationsflöden för att uppnå målen med enintegrerad produktpolitik.Regeringen avser att se över möjligheterna attfrämja såväl offentlig som privat teknikupphandlingpå EU-nivå. Det nationella centret för miljödrivennäringslivsutveckling och miljöteknikexport kan härkomma att bidra med nationella erfarenheter.MotionernaI motion 2003/04:MJ227 (m) påtalas behovet av sådanaändringar av att småföretagare inte påett orimligt sätt drabbas av krångel, kostsamadministration, sanktioner och dubbelbestraffning.Enligt motion 2003/04:N412 (kd) måste miljöbalkenanpassas utifrån de små företagens situation. Dettainnebär att regelmängden bör bantas, straffsatseroch sanktionsavgifter bättre ta hänsyn tillföretagens storlek och graden av miljöfarlighet, ochinriktningen bör vara beivrandet av miljöbrott istället för pappersexercis (yrkande 14).I motion 2003/04:MJ63 (kd) framhålls behovet avett dynamiskt europeiskt ramverk kring integreradproduktpolitik (IPP) som bör byggas på bl.a.följande principer. En systemansats därlivscykeltänkande utgör basen, fördjupad förståelseom hur naturen fungerar och klara ansatser attanpassa företagens produkt- och affärsmodeller efterbiologiska principer. Optimering av produktdesigngenom att material med så liten miljöpåverkan sommöjligt skall väljas. Biologiskt nedbrytbaramaterial skall prioriteras och rigorösa reglerinföras för hantering av tungmetaller och giftigakemikalier. Uttjänta produkter skall optimaltsepareras i sina beståndsdelar och återanvändasalternativt, och, om det gäller biologisktnedbrytbart material, fasas in i naturens kretslopp.Informationsteknologirevolutionen skall utnyttjasmaximalt för att främja större effektivitet ianvändningen av energi och material och fördematerialisering. Största möjliga involvering avberörda aktörer, t.ex. näringsliv,miljöorganisationer, konsumentorganisationer ochmyndigheter bör eftersträvas (yrkande 53).Betydelsen av ett långsiktigt producentansvarbetonas i motion 2003/04:MJ66 (fp). Motionärernaanser att såväl det frivilliga som det lagstadgadeproducentansvaret, om nödvändigt, måste breddas. Detär viktigt att ett bra producentansvar utformas förprodukter med lång livslängd där producenten kan haupphört med sin verksamhet långt innan produktenbehöver omhändertas. Försäkringslösningar böranvändas i större utsträckning (yrkande 15).Motionärerna i motion 2003/04:MJ65 (m) anför attdet inte är acceptabelt att verk och myndigheterställer andra krav på företag vid t.ex. upphandlingän vad som stadgas i lagar och förordningar. Dettaförhållande skapar enligt motionärernarättsotrygghet och godtycke och kan användas som ettprotektionistiskt instrument. Statens roll för attfrämja en god miljö bör i stället vara att med hjälpav lagstiftning minska negativ påverkan på miljön.Det framhålls i motionen som viktigt att främja frioch oberoende forskning som bl.a. syftar till att tafram mindre miljöpåverkande produkter och processer.Miljökrav utöver lagstadgade nivåer vid offentligupphandling bör inte ställas (yrkande 14). I motion2003/04:MJ67 (c) begärs förslag om etiska ochmiljömässiga riktlinjer för de statliga företagen.Det är enligt motionärerna viktigt att de statligaföretagen fungerar som föregångare (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeI skrivelsen redogör regeringen för de åtgärder somhar vidtagits för att främja entreprenörskap ochföretagande och som syftar till att förenkla försmåföretagen. Prioriterade områden är skatte-,arbetsrätts- och miljölagstiftning. Ett annat arbeteinom området är att underlätta och effektiviseraregistreringen av företag. gör inom ramen förett nationellt program för entreprenörskap förungdomar insatser för att öka deras kunskap omföretagande och bidra till positiva attityder tillentreprenörskap för att öka nyföretagandeoch ekonomisk tillväxt. Främjande av kvinnorsföretagande framhålls i skrivelsen som ett annatviktigt område. Inom ramen för Nuteksnäringslivsfrämjande insatser lanserade verkethösten 2001 programmet Miljödrivennäringslivsutveckling som syftar till att hållbarutveckling skall genomsyra företagets helaverksamhet. Fokus har flyttats mot hållbaraprodukter och verksamhetsutveckling som bedöms varasärskilt viktiga för näringslivets tillväxt ochomställning till ett hållbart samhälle. Ett tvåårigtprojekt som skall främja utveckling ochkommersialisering av nya mer miljöanpassadeprodukter och tjänster med hjälp av miljöutbildadedesigner startades . har finansieratfyra nationella samt genomfört ens.k. road map inom området förnybara material såsombiofibrer, kompositer, biopolymerer etc.I sammanhanget vill utskottet erinra omMiljöbalkskommitténs övergripande uppdrag attutvärdera tillämpningen av och lämnaförslag till nödvändiga reformer (dir. 1999:109,2001:25, 2003:61 m.fl.). Kommittén har redovisatdelbetänkandena sanktionssystem ochhänsynsregler (SOU 2004:37) och Alternativ förmiljöbalkens prövningsorganisation (SOU 2004:38).Utskottet vill även hänvisa till betänkandet SWENTECAB - för en nationell kraftsamling på svenskmiljöteknik (SOU 2004:84), som bereds iRegeringskansliet.Med hänvisning till det ovan anförda och till vadutskottet i tillämpliga delar anfört ovan underavsnittet Hållbar ekonomi avstyrks motionerna2003/04:MJ227 (m) och 2003/04:N412 (kd) yrkande 14 iden mån de inte kan anses tillgodosedda.1992 års produktsäkerhetsdirektiv har ersatts avEuropaparlamentets och rådets direktiv /95/EG avden om allmän produktsäkerhet.Syftet med det nya direktivet är, liksom dettidigare, att säkerställa att endast säkra produktersläpps ut på marknaden. Direktivet omfattar allaprodukter som är avsedda för konsumenter eller somkan komma att användas av konsumenter under rimligtförutsebara förhållanden och som tillhandahålls ikommersiella förhållanden. Tjänster omfattas inte avdirektivet. Tillverkare åläggs i direktivet enuttrycklig skyldighet att endast släppa ut säkraprodukter på marknaden. Vad som är att anse somsäker produkt anges närmare i direktivet.Medlemsstaterna skall se till att tillverkare ochdistributörer iakttar sina skyldigheter enligtdirektivet. Det åligger därför medlemsstaterna attinrätta eller utse tillsynsmyndigheter ochsäkerställa att det finns proportionella ochavskräckande påföljder om inte företagen följer denationella reglerna. I direktivet finns vidarebestämmelser om befogenheter att vidta åtgärder motföretag som inte uppfyller kravet på att endastsläppa ut säkra produkter på marknaden. Kommissionenges i vissa fall möjlighet att ingripa mot farligaprodukter på gemenskapsnivå. Direktivet trädde ikraft och skulle ha varitgenomfört i medlemsstaterna senast den 15 januari2004, då direktiv upphörde att gälla.I skrivelsen framhåller regeringen att Sverigeinom EU deltar i utvecklandet av en integreradproduktpolitik (IPP) i syfte att minska den negativapåverkan från produktion och konsumtion av produkteroch tjänster på miljön och människors hälsa. Sverigeoch övriga medlemmar i det europeiska informellaIPP-nätverket ser IPP som en viktig strategi för attuppnå hållbar konsumtion och produktion och arbetardärför för att integrera IPP-tänkandet också i detinternationella arbetet för hållbar konsumtion ochproduktion. Kommissionen arbetar med en kartläggningav vad som görs inom EU i fråga om konsumtion ochproduktion. Kartläggningen skall ligga till grundför ett europeiskt program. kommerkommissionen tillsammans med att arrangera detförsta europeiska mötet om hållbara konsumtions- ochproduktionsmönster. Nationellt arbetar Sverigevidare med dialoger med olika aktörer bl.a. genomett nationellt . I enlighet med denreviderade nationella strategin för hållbarutveckling har fått i uppdrag attgöra en svensk kartläggning avseende ytterligarenödvändiga nationella åtgärder för en hållbarkonsumtion och produktion. Uppdraget skall redovisassenast den 31 december 2004.Kommissionen presenterade sittMeddelande om en integrerad produktpolitik, IPP.Meddelandet fokuserar på att skapa ramverk för IPPoch på identifiering av de viktigasteproduktgrupperna och utvecklar också behovet avverktyg. Kommissionen avser att genom pilotprojektfå erfarenhet av att tillämpa den integreradeproduktpolitiken i praktiken. antogslutsatser om IPP . Slutsatsernafokuserar bl.a. på behovet av att sammanlänka IPPmed strategierna inom ramen för det sjättemiljöhandlingsprogrammet, Lissabonprocessen, samtandra produktrelaterade EU-strategier. Slutsatsernaunderstryker vidare att IPP även bör omfattatjänster, att verktygen för miljöanpassad offentligupphandling och miljöinformation bör utvecklas samtatt olika verktyg måste effektiviseras och samordnasoch konkreta initiativ tas.Utskottet vill även hänvisa till utskottetsuttalanden i samband med behandlingen avregeringens proposition 2003/03:117 Ett samhälle medgiftfria och resurssnåla kretslopp (bet.2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13). Utskottet, somtillstyrkte regeringens förslag, anslöt sig till vadregeringen anförde om att den tidigare inriktningenpå avfallspolitiken bör fortsätta och utvecklasenligt den inom EU beslutade avfallshierarkin.Viktiga aspekter i denna politik är lättillgängligasystem och tydliga regler för vad som gäller.Konsumenterna och en miljöriktig hantering måste ståi fokus tillsammans med hänsyn till lokala ochregionala förutsättningar. Avfallshanteringentydliggjordes inte bara som ett miljöproblem utanockså som en fråga om infrastruktur somdet centrala planeringsansvaret blir tydligare ochden centrala uppföljningen utvecklas och stärks.Utskottet ansåg vidare att det finns anledning attkomplettera styrmedlen för att utifrån bl.a.ekonomiska och praktiska förutsättningar i störreutsträckning tillskapa ett ekologisktomhändertagande av avfall i enlighet medavfallshierarkin. Nödvändigheten av att både mängdenavfall och dess farlighet minskar betonades avutskottet.Med det ovan anförda finner utskottet syftet medmotionerna 2003/04:MJ63 (kd) yrkande 53 och2003/04:MJ66 (fp) yrkande 15 i väsentliga delartillgodosett utan några ytterligare åtgärder frånriksdagens sida.Som regeringen anför i skrivelsen skall statensjälvklart vara ett föredöme i att främja social ochmiljömässig hänsyn. Detta kan ske genom t.ex.upphandling, utvecklingssamarbete, exportkrediteroch statlig ägarpolitik. Miljömässiga och socialahänsynstaganden är av affärsmässig och strategiskbetydelse och bör vara självklarautvärderingsparametrar för beslut som rörförvaltningen av statliga bolag. Styrelserna börsåledes aktivt följa företagens insatser i dessafrågor.För att stimulera svenska företag att stödja ochsträva efter att följa internationelltframförhandlade konventioner och riktlinjer avseendemänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkoroch en hållbar miljö lanserade statsministern i mars2002 initiativet Globalt Ansvar. Globalt Ansvar tarsin utgångspunkt i riktlinjer förmultinationella företag och principerna i FN:sGlobal Compact. Globalt Ansvar har tre övergripandemålsättningar:- att bidra till förverkligandet av mänskligarättigheter och hållbar utveckling,-- att stärka svenska företags konkurrenskraft samt-- att öka kunskapen om och efterlevnaden av demultilaterala regelverken.-Aktiviteterna inom regeringens projekt inkluderar externa aktiviteter för en bredintressentkrets såsom seminarier, workshops ochhemsida. Dessutom ingår interna aktiviteter i syfteatt öka medvetenheten hos ,relevanta myndigheter, verk och organisationer samtaktivt deltagande i den internationellapolicyutvecklingen. I skrivelsen framhållerregeringen även att biståndsministern i mars 2004var värd för en internationell konferens kringutvecklingsaspekterna av arbetet med företagssociala och miljömässiga ansvar.Det anförda innebär enligt utskottets mening attsyftet med motionerna 2003/04:MJ65 (m) yrkande 14och 2003/04:MJ67 (c) yrkande 2 i väsentliga delarkan anses tillgodosett. Motionerna i dessa delarpåkallar inte någon ytterligare åtgärd.Regional utveckling och regionalaförutsättningarRegional utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet, som instämmer i vad regeringenanför i skrivelsen, avstyrker ettmotionsyrkande (m) om regional utveckling.Utskottet hänvisar till tidigare uttalandenav skatteutskottet, till Miljöbalkskommitténsarbete och till vad som anförts ovan underavsnittet Hållbart näringsliv.Jämför reservation 84 (m).SkrivelsenRegionala utvecklingsprogram och regionalatillväxtprogram är enligt regeringen centralainstrument i arbetet för hållbar regionalutveckling. Regeringen avser att initiera ettmetodutvecklingsarbete för arbetet med regionalautvecklingsprogram. Regionala tillväxtprogram skallgenomföras . Genom årligauppföljningar skall bl.a. redogöras för hurjämställdhets-, integrations- och miljödimensionenhar beaktats och utvecklats.MotionenEnligt motion 2003/04:MJ65 (m) är bästa sättet attskapa regional utveckling att ge enskilda ochföretag så bra förutsättningar att de väljer att booch etablera sig i hela landet. Det är också frågaom att åstadkomma bra villkor för småföretagande somt.ex. att ta bort de diskriminerande 3:12-reglerna.En alltför rigid tillämpning av lagar sommiljöbalken är enligt motionärerna till nackdel förden regionala utvecklingen. Infrastrukturen,särskilt vägarna, måste förbättras och EU:sstrukturfonder måste utnyttjas fullt ut (yrkande16).Utskottets ställningstagandeI sitt betänkande Allmänna motioner om punktskatter(2003/04:SkU24) anför skatteutskottet att riksdagenvid budgetbehandlingen för har godtagitregeringens förslag om fortsatt grön skatteväxlingsom innebär höjda skatter på bränslen, el ochbekämpningsmedel. Jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna kompenseras genom en höjningav koldioxidskattelättnaden. I betänkandet anförsäven att regeringen har aviserat sin avsikt attinför kommande skatteväxlingar se över i vilken formkompensation skall ske för höjningen av skatten pådiesel avseende jord- och skogsbruketsarbetsmaskiner. avslog i samband medbudgetbehandlingen oppositionens krav på bl.a.sänkta skatter på bränslen, el och slopade skatterpå handelsgödsel och bekämpningsmedel.Skatteutskottet hänvisar också i sitt betänkandetill (Fi 2001:09) somhar sett över utformningen av nedsättningssystemetför bl.a. jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna. Översynen har omfattatbeskattningen av såväl bränslen som el.Konsekvenserna för de berörda verksamheterna när detgäller bl.a. deras konkurrenskraft har analyserats.Utredningen avlämnade betänkandet sombereds i Regeringskansliet.Vidare hänvisar skatteutskottet till attbeskattningen av dieselolja för jordbruketsarbetsmaskiner med förtur har setts över avVägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08). Utredningenhar i en promemoria i ettpreliminärt ställningstagande ansett att omdieseloljebeskattningen för arbetsmaskiner skallsänkas bör det ske till den s.k. uppvärmningsnivån,vilket skulle motsvara sänkt skatt med perliter.