bet · GS01BOU2 · 2004-12-09 00:00:00 — Dock hade tillgänglig statistik fogats till det gamlamaterialet.Enligt utskottets mening talar en del omständigheter för att en utredningpå nytt skulle ges i uppdrag att överväga vilka möjligheter som skallfinnas för att ingripa mot försumliga och på annat sätt olämpligahyresvärdar. S-motionären har pekat på några frågor som behöver uppmärksammas.Utskottet är däremot inte berett att föreslå att en utvärdering ochöversyn med detta syfte genomförs enbart beträffande bostadsförvaltningslagensbestämmelser. En sådan utvärdering och översyn bör i stället ske i ettvidare sammanhang, omfattande också bl.a. förvärvslagens bestämmelseroch reglerna om åtgärdsföreläggande. Utskottet finner inte tillräckligaskäl att nu lämna förslag om att en sådan utredning kommertill stånd.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som anförts under föregåenderiksdagsår m-motionen.Det kollektiva förhandlingssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att hyresförhandlingslagen böravskaffas eller ändras, jämför reservationerna 9 (m), 10 (kd, c) och 11(fp).I fyra motioner behandlas frågor av mer grundläggande karaktär som gällerdet kollektiva förhandlingssystemet.I motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande 22 föreslås att hyresförhandlingslagenskall avskaffas med syfte att förhandlingsmonopolet skall brytas (förslagom tillkännagivande).Förslaget i motion 2004/05:L336 (fp) yrkande 5 gäller konsumentskyddetvid hyra av bostad särskilt vad gäller monopol attföreträda hyresgästerna, vilket måste brytas så att den enskildehyresgästens möjlighet att påverka boendet stärks (förslag om tillkännagivandeavseende en översyn).Enligt förslaget i motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 19 bör det genomförasen utredning av förutsättningarna för ett större individuellt inslag ihyresförhandlingslagens bestämmelser bl.a. så att det skall bli lättareatt stå utanför det kollektiva förhandlingssystemet för den som så önskar.Systemet bör också ge större utrymme för att förhandla fram olikaindividuella hyreskontrakt för att därigenom utveckla hyresrätten somprodukt. Ett starkt och tydligt grundläggande konsumentskydd skall finnas(förslag om tillkännagivande avseende en översyn).Också förslaget i motion 2004/05:Bo235 (c) yrkande 10 (partimotion)avser ett avskaffande av förhandlingsmonopolet (förslag om riksdagsbeslut).Det kollektiva förhandlingssystemet såsom det utformats i hyresförhandlingslagen(1978:304) är en viktig del av den reglering som avser att ta till varaoch stödja de intressen hyresgästerna har. Hyresgästerna ges styrkagenom att de vid de kollektiva förhandlingarna kan uppträda gemensamtgenom en företrädare som har förhandlingsvana och kunskaper om hyresmarknaden.Systemet är också kostnadsbesparande och bidrar därför i viss utsträckningtill att hålla hyresnivåerna nere. Hyresförhandlingslagen innehållerdessutom regler som avser att ta till vara de enskilda hyresgästernasintressen. Bland annat kan hyresgästerna få det kollektivaförhandlingsresultatetoch förhandlingsersättningens storlek överprövade vid hyresnämnden.Genom lagen har säkerställts att vissa viktiga frågor kan avgöras ocksåi strid med hyresvärdens inställning till dem. Det gäller bl.a. omkollektiva förhandlingar skall föras, vilken organisation som skallföreträda hyresgästerna och hyresgästens rätt att förhandla enskilt.Från konsumentsynpunkt framstår systemet som lämpligt. Enligt utskottetsmening kan det inte komma i fråga att avskaffa denna lagstiftning.M-motionen bör därför inte vinna bifall.Enligt hyresförhandlingslagen har den enskilda hyresgästen sedan enviss karenstid förflutit rätt att stå utanför det kollektivaförhandlingssystemet och därmed inte omfattas av de överenskommelser om hyroroch andra hyresvillkor som träffas mellan hyresvärden ochhyresgästorganisationen.Ett avtal om att hyresgästen inte skall omfattas av systemet får träffasförst sedan hyresförhållandet varat . Motsvarande begränsninggäller hyresnämndens möjligheter att fatta beslut i frågan (2 och 3 §§hyresförhandlingslagen).Sedan 1997 är det inte längre möjligt att två eller fler hyresgästorganisationerpå grundval av en med hyresvärden avtalad eller hyresnämnden beslutadförhandlingsordning förhandlar för hyresgästerna i ett visst hus. Fråganregleras genom ett förbud mot flera samtidiga förhandlingsordningar (4§ hyresförhandlingslagen). Förbudet hindrar dock inte att en konkurrerandeorganisation tar över förhandlingsrätten för hyresgästerna i ett vissthus (eller för en grupp hus), förutsatt bl.a. att denna organisationåtnjuter hyresgästernas förtroende och har tillräckliga kvalifikationerför att sköta ett regelbundet förhandlingsarbete med hyresvärden.Utskottet kan således konstatera att det inte råder någon monopolsituationför en viss förhandlande hyresgästorganisation, varken vad gällerförhandlingsrätten för de enskilda hyresgästerna eller i förhållande annan konkurrerande hyresgästorganisation. Inte heller finns det fogför den i motionerna framförda kritiken mot den grundläggande ordningeni övrigt.Hyressättningsutredningen (SOU 2004:91) har föreslagit förändringar avbl.a. hyresförhandlingslagen som skall underlätta en mer individualiseradhyressättning baserad på hyresgästens till- och frånval. Utredningensförslag bereds inom Justitiedepartementet.Mot bakgrund av vad som anförts avstyrks även fp-, kd- och c-motionernai sin helhet.Kooperativ hyresrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att en medlem vid sitt utträdeur en kooperativ hyresrättsförening skall kunna få tillbaka sinamedlemsinsatser med uppräkning för inflationen, jämför reservation 12 (m,c).Uppräkning av medlemsinsatser vid återbetalningFörslagen i motionerna 2004/05:Bo235 (c) yrkande 20 (partimotion) och2004/05:Bo248 (c) yrkande 2 avser en lagändring så att vid utträde uren förening som upplåter kooperativ hyresrätt medlemmen kan få tillbakainsatsbeloppet uppräknat med inflationen (förslag om tillkännagivande).En kooperativ hyresgäst som önskar flytta kan inte sälja den kooperativahyresrätten men har rätt att få tillbaka betalade insatser. 9 § fjärde stycket lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt skallen avgående medlem inte ha rätt att få tillbaka ett högre belopp än dethan eller hon betalat till föreningen som insatser.Enligt regeringens mening såsom den kom till uttryck i propositionentill lagen om kooperativ hyresrätt (prop. 2001/02:62) beror svaret påfrågan om uppräkning av insatser skall tillåtas i grunden på vem manvill prioritera, de medlemmar som går ur föreningen eller de som stannarkvar. Förbudet mot uppräkning ger föreningen mer kapital som kan användastill att t.ex. hålla hyrorna nere eller dela ut vinst.Uppräkning kan dock göras av insatser vid en ny medlems inträde elleren ny upplåtelse av hyresrätt. Något tak för uppräkningen finns inte.Lagen i denna del innebär, enligt regeringens bedömning, inte någonförsvagning av föreningens eget kapital utan har en gynnsam inverkan påföreningens ekonomi.Utskottet avstyrkte vid sin beredning av lagen om kooperativ hyresrättmotioner om indexuppräkning och inflationssäkring vid återbetalning avinsatser och anförde (bet. 2001/02:BoU5):Såsom regeringen anför är frågan om en uppräkning av insatserna skalltillåtas vid återbetalning till en avgående medlem ytterst beroende påden värdering man gör av vem man vill gynna; den avgående medlemmeneller de som bor kvar med kooperativ hyresrätt. Utskottet anser attregelsystemet så långt möjligt bör utformas så att det i främsta rummetger utrymme för att hålla hyrorna nere. En sådan ordning kommer ocksåen avgående medlem att ha haft fördel av. Motionsförslagen om attinsatserna skall kunna räknas upp vid en återbetalning till en avgåendemedlem bör därför avslå.Utskottet finner inte nu skäl att göra en annan bedömning och avstyrkerdärför motionerna.Ombildning till bostadsrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen avseende ombildning till bostadsrätti fråga omförändringar av kraven på majoritet gällande andel och folkbokföring,jämför reservation 13 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 3 (m, fp)ochförbudet mot dubbelupplåtelse, jämför reservation 14 (m, kd, c) ochsärskilt yttrande 4 (fp).MajoritetsreglernaI ett flertal motioner lämnas förslag om ett återinförande av kravet påenkel majoritet för ombildning till bostadsrätt. Det gäller motionerna2004/05:Bo301 (m) yrkande 14, 2004/05:Bo302 (m) yrkandena 7 och 8,2004/05:Bo309 (fp) yrkande 2 och 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 23. Förslageni m- och fp-motionerna omfattar eller innebär att det särskilda nyligeninförda kravet på folkbokföring som gäller för bostadshyresgäster skalltas bort.För ombildning till bostadsrätt har tidigare gällt ettkrav på enkel majoritet som innebar att hyresgästerna i mer än hälftenav de uthyrda lägenheterna måste vara för ombildningen (prop. 1991/92:160;bet. 1991/92:BoU22 och prop. 1998/99:101; bet. 1998/99:BoU10). Någotkrav på att bostadshyresgästerna skulle vara folkbokförda på fastighetengällde inte då. Det nuvarande kravet på kvalificerad majoritet dvs.stöd från minst två tredjedelar av hyresgästerna - liksom tidigare kravetpå enkel majoritet - avser förutsättningarna för både att en intresseanmälanskall få göras, vilket grundlägger föreningens rätt till förköp, ochatt föreningen skall kunna besluta att förvärva en fastighet i syfteatt en ombildning skall ske. Hyresgästernas företrädesrätt regleras ilagen (1982:352) om rätt till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt eller kooperativ hyresrätt (den s.k. ombildningslagen) ochförutsättningarna för föreningens förvärvsbeslut regleras i bostadsrättslagen(1991:614).Regelsystemet kan något mer utvecklat beskrivas på följande sätt. Enombildning av hyresrätt till bostadsrätt sker genom att hyresgästernapå en fastighet bildar en bostadsrättsförening som förvärvar fastighetenoch sedan upplåter lägenheterna med bostadsrätt till de hyresgäster somvill delta i ombildningen. I bostadsrättslagen finns regler om hur enombildning till bostadsrätt skall gå till. Ett beslut att förvärva etthus för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt skall fattas på enföreningsstämma. Beslutet är giltigt, om hyresgästerna i minst tvåtredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet har gåttmed på beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningenoch, vad gäller bostadshyresgäster, folkbokförda på fastigheten (9 kap.19 § bostadsrättslagen). Innan ett beslut om förvärv av ett hus fårfattas, skall en ekonomisk plan ha upprättats och hållits tillgängligför hyresgästerna (9 kap. 20 § bostadsrättslagen, jfr 3 kap. samma lag).Ett beslut om förvärv i strid mot lagens bestämmelser är ogiltigt (9kap. 21 § bostadsrättslagen). skall beaktaogiltighetspåföljden när en bostadsrättsförening söker lagfart på sittförvärv. En lagfartsansökan skall avslås om det är uppenbart att förvärvetär ogiltigt (20 kap. 6 § 10 jordabalken).Vid köp av en hyresfastighet krävs - om kommunen begär prövning avförvärvet - tillstånd från hyresnämnden, s.k. förvärvstillstånd. (Selagen [1975:1132] om förvärv av hyresfastighet m.m. som vanligen benämnsförvärvslagen.) Lagstiftningen om förvärvstillstånd syftar till attförhindra oseriösa eller på annat sätt olämpliga personer eller företagatt komma in på hyresmarknaden. Förvärvstillstånd fordras dock inte nären bostadsrättsförening har fattat beslut om förvärvet på det sätt sombostadsrättslagen föreskriver för ombildning.För att främja en övergång från hyresrätt till bostadsrätt antogs medikraftträdande ombildningslagen. gjordes endel ändringar i den gamla bostadsrättslagen. Bland annat infördes kravetpå viss majoritet för att en ombildning skulle få ske. Ombildningslagenger hyresgästerna rätt att för ombildning till bostadsrätt förvärvahuset de bor i före andra köpare. En förutsättning för att hyresgästernaskall få en starkare ställning än andra spekulanter på fastigheten äratt de har bildat en bostadsrättsförening och att föreningen har gjorten s.k. intresseanmälan till inskrivningsmyndigheten för anteckning ifastighetsregistrets inskrivningsdel. En intresseanmälan kan göras omhyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheternaskriftligen har förklarat sig intresserade av ombildning. Också enligtombildningslagen gäller ett krav på folkbokföring för bostadshyresgäster.Så länge en intresseanmälan gäller får en fastighetsägare normalt inteöverlåta fastigheten, om inte föreningen först har erbjudits att förvärvafastigheten.I förarbetena till de ombildningsregler som infördes harframhållits att en ombildning till bostadsrätt bör ske på de boendes villkorsamt att det är de boendes intressen, önskemål och synpunkter som börtillgodoses när det är fråga om en övergång från hyresrätt till bostadsrätt.Bakgrunden till regleringen var att det enligt bostadsrättslagenstidigare bestämmelser var möjligt att bilda en bostadsrättsförening medsyfte att ombilda en hyresfastighet utan att vare sig styrelseledamöternaeller övriga medlemmar var bosatta i fastigheten samt att en ombildningkunde genomföras helt utan insyn av de boende (prop. 1981/82:169, bet.CU 1981/82:41).I underlaget för majoritetsberäkningen ingår även hyresgäster som intebor i huset. Om en lägenhet inte är uthyrd skall den däremot inte räknasin. Inte endast bostadslägenheter utan även lokaler skall ingå iberäkningsunderlaget. Det är bara hyresgäster som hyr direkt av värden somskall räknas med, vilket utesluter eventuella andrahandshyresgäster ihuset.Ombildningslagen gäller även för ombildning tillkooperativ hyresrätt. Samma krav som gäller för ombildning till bostadsrättgäller för ombildning till kooperativ hyresrätt.En hyresgäst som inte vill delta i en ombildning till bostadsrätt harrätt att bo kvar i lägenheten som hyresgäst och får då bostadsrättsföreningensom hyresvärd (7 kap. 11 och 13 §§ jordabalken). Föreningen får inteupplåta bostadsrätt till lägenheten så länge hyresförhållandet består.Enligt hyreslagen har hyresgästen samma besittningsskydd och bytesrättsom . har samma skyldigheter som andrahyresvärdar.De regler som innebär ett krav på två tredjedels majoritet för ombildningtill bostadsrätt har motiverats av att ju fler som deltar i en ombildning,desto större är möjligheten att övergången till bostadsrätt blir lyckad.Det gäller bl.a. att föreningen skall vila på en ekonomiskt god grund.Det är också fråga om att under föreningens fortsatta bestånd garanteraatt verksamheten inte äventyras och att boendeformen blir framgångsrik.Vidare har anförts bl.a. att boendet är av en så stor betydelse attdet därför inte är rimligt att en ombildning skall få genomföras om ettstörre antal hyresgäster, kanske uppemot hälften, motsätter sig denna.Många gånger har dessa hyresgäster valt att bo i huset just därför attde önskar att en professionell hyresvärd ansvarar för fastighetsförvaltningen.Det är alltså också ur denna synvinkel fråga om intressen avboendedemokratisk natur (prop. 1998/99:101, bet. 1998/99:BoU10).Genom en lagändring med ikraftträdande ställs som redanframgått krav på att de bostadshyresgäster som är för en ombildningmåste vara folkbokförda på fastigheten för att få räknas med (prop.2002/03:12; bet. 2002/03:BoU2). Utskottet har i samband med attfolkbokföringskravet infördes instämt (i nämnda bet.) i regeringens meningatt det är mycket angeläget att så långt möjligt säkerställa attombildningar till bostadsrätt faktiskt sker på de boendes villkor och attde i huset boende hyresgästerna inte förbigås vid ombildningen. Det harbedömts att det finns vissa risker att försök kommer att göras för attkringgå ett krav på folkbokföring. Regeringen har i detta sammanhangpekat på folkbokföringens betydelse i andra sammanhang och brottsbalkensbestämmelse om osant intygande, vilka faktorer kommer att motverka ettkringgående. Ett krav på folkbokföring försvårar i vissa situationermöjligheterna till ombildning. I likhet med regeringen har utskottetansett att det är försvarbart eftersom en ombildning torde ha störreförutsättningar att bli framgångsrik ju fler medlemmar som faktiskt bori huset. Utskottet har sammanfattningsvis ansett att det finns anledningatt ställa upp ett krav på att bostadshyresgästerna skall vara folkbokfördapå fastigheten för att få biträda ett beslut om ombildning till bostadsrätt.Detsamma har utskottet ansett bör gälla för att bostadshyresgästernaskall få räknas med i majoriteten för att en intresseanmälan skall fågöras.Utskottet har funnit skäl att ställa sig bakom demajoritetsregler som gäller för ombildning och finner inte nu anledningatt ändra ståndpunkt i de frågor som väckts genom motionerna. De synpunktersom framkommit vid den offentliga utfrågning som utskottet hållit omvilka verkningar de genomförda ombildningarna till bostadsrätt har haftstyrker utskottet i sin uppfattning om att majoritetsreglerna inte börändras på sätt som föreslagits. Utskottet vill särskilt uppmärksammavärdet av att regelsystemet har en sådan utformning att det antal boendesom kommer att bo kvar som hyresgäster i ett ombildat hus bör vara fåeftersom det hyresvärdskap som relativt många bostadsrättsföreningarstår för inte utövas på ett tillräckligt professionellt sätt eller påannat sätt avviker från vad som får anses vara god sed i ett hyresförhållande.Det skall klargöras att flertalet bostadsrättsföreningar är fulltkorrekta i sitt förhållande till sina kvarboende hyresgäster. Det insesdock lätt att föreningarnas förhållanden till sina bostadshyresgästeri flera avseenden kommer eller riskerar att påverkas av att hyresverksamhetenså att säga inte ligger i linje med föreningens egentliga ändamål, attbereda bostäder åt sina medlemmar. För de hyresgäster som blir kvartorde ombildningen oavsett hur väl hyresvärdskapet sköts ha nackdel avatt bytesrätten urholkas genom att få andra hyresgäster, bostadsrättshavareeller villaägare vill byta till sig en hyreslägenhet i ett bostadsrättshus.Det kan vara värt att notera att inte någon av de bostadsrättsorganisationersom deltagit i utfrågningen och inte heller Fastighetsägarna Sverigesom också representerar ett stort antal bostadsrättsföreningar förespråkarlagändringar som innebär att ett krav på enkel majoritet skall återinföras.Också chefen för i gav vid utfrågningen uttryckför att det är viktigt att man behåller ett krav på så hög majoritetsom möjligt. Han erinrade om att lagstiftningen från början innebar ettkrav på två tredjedels majoritet och att det syftade till att görabostadsrättsföreningarna ekonomiskt stabila och att man inte skulle fåalltför många hyresgäster.Utskottet avstyrker således samtliga motioner.Förbudet mot dubbelupplåtelseI motion 2004/05:Bo301 (m) yrkande 13 lämnas förslag om ett slopande avförbudet mot dubbelupplåtelse för kommunala bostadsbolag. Ombildningenskulle förbilligas för hyresgästerna eftersom bolaget kan träda in sombostadsrättshavare till de lägenheter där hyresgästen inte vill delta;bolaget skulle fortfarande vara dessa hyresgästers hyresvärd (förslagom tillkännagivande).Förbudet mot dubbelupplåtelse innebär att bostadsrätt inte får upplåtastill en lägenhet som är upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 § bostadsrättslagen).Bostadsrätt kan dock upplåtas till en hyresgäst som vill att lägenhetenskall omvandlas till bostadsrätt. Förbudet kan i vissa fall försvåraombildningen till bostadsrätt.Det totala förbudet mot dubbelupplåtelser motiveras bl.a. med atthyresgästerna i dubbelupplåtna lägenheter där bostadsrättsupplåtelsen ärden senare upplåtelsen skulle behöva tilläggas fullt besittningsskyddoch oinskränkt bytesrätt. Sådana rättigheter har inte tillförsäkratshyresgäster i andra bostadsrättslägenheter (där hyresrätten upplåtssist, vilket är den egentligen enda förekommande typen av andrahandsupplåtelsenär det gäller bostadsrättslägenheter). Särskiljandet av två typer avbostadsrättslägenheter i de nämnda avseendena har befarats leda tillosäkerhet med åtföljande risk för rättsförluster. Detta är grundat påtidigare erfarenheter.Bostadsrättslagens förbud mot dubbelupplåtelse har behandlats vid mångaolika tillfällen. Bland annat skedde detta i en departementspromemoriaom s.k. bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). I promemorian bedömdesatt förbudet inte skulle tas bort eftersom detta skulle kunna innebäraoklarheter och missförstånd som i sin tur skulle kunna leda tillrättsförluster för hyresgäster i bostadsrättslägenheter. I stället föreslogsatt vid ombildning fastighetsägaren skulle kunna förvärva en bostadsrättsoptiontill de lägenheter som inte ombildas till bostadsrätter. Optionenförutsatte kapitaltillskott och medförde inflytande i föreningen. När enhyresrätt upphörde skulle optionshavaren kunna hyra ut på nytt ellerombilda till en bostadsrätt och därefter sälja den. Optionerna i sigskulle kunna pantsättas och överlåtas. Gällde det flera optioner i enförening skulle det ske gemensamt. Förslaget har inte förts fram tillriksdagen.Utskottet har tidigare avstyrkt motsvarande motionsyrkande(se bl.a. förra årets bet. 2003/04:BoU3). Utskottet har då ansett - ilikhet med de slutsatser som redovisats i promemorian - att negativaeffekter skulle uppstå om förbudet togs bort helt eller delvis. Ettpartiellt förbud skulle dessutom, för att skydda hyresgästerna, behövamedföra ett förbud för kommunen eller dess bolag att överlåta bostadsrätten.Utskottet finner inte anledning att ändra uppfattning i frågan. Motionenavstyrks således.BostadsrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget omupphävande av kravet på underrättelse till socialnämnd vid vissauppsägningar, jämför reservation 15 (m, fp, kd) ochändringar av hyressättningsregeln beträffande andrahandsupplåtelser aven bostadsrättslägenhet, jämför reservation 16 (m, fp).Underrättelse till socialnämnd vid förverkandeI motion 2004/05:Bo302 (m) yrkande 10 föreslås ett upphävande av detnyligen genom lagstiftning införda kravet på underrättelse till socialnämndvid vissa uppsägningar av bostadsrättshavare (förslag om riksdagsbeslut).Genom lagändringar som trädde i kraft infördes följandenya regler i bostadsrättslagen beträffande uppsägning på grund avförverkande (prop. 2003/04:94, bet. 2003/04:BoU10).En bostadsrättsförening är skyldig att innan en uppsägning sker på grundav störningar från en bostadslägenhet underrätta socialnämnden omstörningarna. Underrättelsen är en förutsättning för uppsägningen. Vidsärskilt allvarliga störningar får dock uppsägning ske utan föregåendeunderrättelse. Tanken är att en avhysning i ett sådant fall skall kunnaverkställas snabbt till gagn för de grannar som störts. En kopia avuppsägningen skall dock skickas till socialnämnden.Vidare är en bostadsrättsförening skyldig att inför en uppsägning pågrund av att årsavgift för en bostadslägenhet inte betalats i rätt tidunderrätta socialnämnden om försummelsen. Underrättelsen är en förutsättningför uppsägningen. Någon underrättelseskyldighet föreligger inte viduppsägning som grundas på att sammantaget flera upprepade (ofta ipraktiken mindre) förseningar skett.Lagändringarna föreslogs av regeringen med anledning av två tillkännagivandensom gjort på förslag av bostadsutskottet (bet. 2002/03:BoU2).Tillkännagivandena gav uttryck för en önskan om att hyreslagens ochbostadsrättslagens regleringar i allt väsentligt skulle motsvara varandra.Vid sin behandling av regeringens förslag och de motstående motionerna(liknande den som bereds) uttalade utskottet bl.a. följande (bet.2003/04:BoU10).Riksdagens tillkännagivanden omfattade den uttalade uppfattningen atten bostadsrättsförening, likt andra samhällsaktörer, har ett socialtoch samhälleligt ansvar för sina medlemmar och att det är lämpligt attdetta kommer till uttryck i form av kontakter eller annat samarbete medbl.a. Utskottet står fast vid denna uppfattningoch anser att bostadsrättslagen med den nya utformning som regeringenslagförslag innebär kommer att svara mot de värderingar riksdagensmajoritet givit uttryck för. Genom en kontakt med socialnämnden kanbostadsrättshavarens behov av att erhålla adekvat hjälp för de problemhan mött tillgodoses.