bet · GR01MJU15 · 2004-03-25 00:00:00 — Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att en satsninginom hästsektorn också skall innebära en satsning på flickors intresseoch flickors idrott. Umgänget med hästar övar flickor i att leda och iatt sätta gränser, stärker deras självförtroende och erbjuder en meningsfullfritid. För många flickor är också förtroendeuppdrag i ridklubben en ingångtill framtida uppdrag i andra demokratiska organisationer. I ridklubbenfinner många flickor de positiva förebilder av starka och självständigakvinnor som de sedan bär med sig genom livet.Riksdagen beslutade om ett bidrag om 100 miljoner kronortill från AB . Bidraget ärinledningen till den ökade satsningen på idrottsrörelsens barn- ochungdomsverksamhet, även kallad Handslaget, mellan staten, kommunerna ochidrottsrörelsen. Bidraget har som ändamål att stötta och uppmuntraidrottsföreningar och specialidrottsförbund att öppna dörrarna för fler, hållanere avgifterna, satsa mer på flickors idrottande, delta i kampen motdroger och intensifiera samarbetet med skolorna. Regeringen har ibudgetpropositionen för föreslagit att ett bidrag på 200 miljonerkronor fördelas till idrottsrörelsen enligt de närmare anvisningar somkan komma att beslutas av regeringen. Satsningen innebär att möjligheterskapas för och de lokala föreningarna inomridsporten att utveckla sin verksamhet. Satsningen kan även nå ut tillfunktionshindrade barn och ungdomar, som genom hästsporten kan bli delaktigai den sociala samvaro som finns inom idrotten. I sammanhanget bör ocksåAllmänna arvsfonden nämnas. Fonden har till ändamål att främja verksamhetav ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer medfunktionshinder. Exempel på projekt som pågår är demokratiprojektet, som syftar till att stärka flickors självförtroende, ochprojektet , där handikappade barn ges möjlighetatt komma ut i naturen som deras balans tränas.Vid tidigare riksdagsbehandling (2002/03:KrU4) har bl.a. framhållits attidrottsrörelsen gjort framsteg när det gäller jämställdhetoch att inställning är att såväl makt som resurseri idrottsliga sammanhang skall fördelas på ett rättvist sätt mellan könen.Samtidigt har konstaterats att förbundets uppfattning inte fått genomslagpå alla nivåer inom idrotten. Inte minst visas detta genom återkommanderapporter i medierna om hur flickidrott ges sämre villkor, t.ex. vad gällerträningstider, än den idrott som till övervägande del har pojkar somdeltagare. Utskottet vill därför särskilt framhålla vikten av attRiksidrottsförbundet intensifierar sitt arbete med att sprida kunskap och väckadebatt i dessa frågor så att förbundets uppfattning får genomslag nedåti organisationen. Därigenom skulle attityder och verksamhetsinriktningkunna påverkas även utanför idrottsrörelsen, t.ex. hos ansvariga inomkommunerna.När det gäller fördelningen av medel mellan olika idrottsgrenar villutskottet hänvisa till den redogörelse för hur specialidrottsföreningarnafår medel som framgår av kulturutskottets yttrande (2003/04:KrU2y). Iyttrandet framhålls bl.a. förljande. När det gäller det statliga lokalainvesteringsstödet (LOK-stödet) måste de föreningar som erhållit stödtill () redovisa hur flickor respektive pojkarfått del av detta. När det gäller bidrag från RF till specialförbundenbygger principerna för bidragsfördelning bl.a. på förbundens utvecklingöver tiden grundat på ett antal kriterier i form av statistiska uppgifter.Ett av dessa är jämställdhetsplanens delmål om representation i styrelseroch valberedningar. RF för en löpande dialog med varje förbund om bl.a.innehållet i verksamheten och hur förbundet uppfyller både de mål somRF-stämman beslutat och jämställdhetsplanens delmål. Kulturutskottetframhåller också det projekt som pågår hos RF, nämligenIdrottsresurser på lika villkor. Projektet skall kartlägga, analysera ochsprida kunskap om hur samhällets resurser till idrotten fördelas ochutnyttjas. Bland annat skall fördelningen mellan kvinnor och män studeras.Projektet skall också samla in goda exempel på metoder och modeller somleder till en rättvis resursfördelning. Projektet beräknas vara slutförtunder . Miljö- och jordbruksutskottet, som ansluter sig tillkulturutskottets bedömning, förutsätter att regeringen vid behov återkommertill med erforderliga förslag beträffande fördelningen avsamhällets resurser till idrotten. Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att motionerna 2003/04:MJ38 (s) i denna del, 2003/04:MJ40 (kd)yrkande 3, 2003/04:MJ42 (s) i denna del, 2003/04:MJ44 (fp) yrkandena 5och 6 samt 2002/03:MJ487 (c) yrkande 34 i denna del lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.Beträffande motion 2003/04:MJ40 (kd) yrkande 4, med krav på att ridsportenskall vara skattefri när den bedrivs i motionssyfte och är en friskvårdsförmånsom bekostas av arbetsgivaren, vill utskottet anföra följande. Som skattefriapersonalvårdsförmåner räknas förmåner som riktar sig till hela personalenoch som består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet ellerliknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhetsom det är fråga om. Möjlighet till enklare slag av motion och annanfriskvård räknas hit. Genom en lagändring (prop. 2002/03:123,bet. 2003/04:SkU3) förenklades reglerna genom ett slopande av villkorenatt motionen eller friskvården skall utövas inom särskilda anläggningareller enligt abonnemang som tecknats av arbetsgivaren och betalas direktav denne till anläggningens innehavare. Av förenklingsskäl slopades ävenkraven på att förmånen skall vara av kollektiv natur eller i ringa omfattningutövas av den anställde. Efter lagändringen blir det avgörande förskattefriheten i huvudsak att motionen eller friskvården riktar sig tillhela personalen, är av mindre värde och av enklare slag samt att förmåneninte får bytas ut mot kontant ersättning. Utskottet avstyrker därmed motion2003/04:MJ40 (kd) yrkande 4.När det gäller begäran i motion 2003/04:MJ40 (kd) yrkande 5 om att regeringenbör tillsätta en utredning om möjligheterna att införa momsbefrielse förföreningsdrivna ridskolor vill utskottet redovisa följande. Icke skattepliktigutbildning är enligt momslagen sådan grundskole-, gymnasieskole- ochhögskoleutbildning som sker i det allmännas regi eller av erkändutbildningssamordnare samt övrig utbildning som berättigar till studiemedelenligt studiestödslagen. Med det allmänna avses stat, kommun eller landsting.Med uttrycket av erkänd utbildningssamordnare avses t.ex. friståendeskolor och kompletterande skolor som tillhandahåller utbildning som ettled i det allmännas utbildningsinsatser. Skatteplikt gäller däremot föri princip all kommersiellt bedriven utbildning som sker utom ramen förden ordinarie skolutbildningen och som inte heller berättigar till studiestöd.Vidare vill utskottet hänvisa till att regeringen, mot bakgrund avriksdagens tillkännagivande till regeringen (bet. 2001/02:SkU18, rskr. 199),tillkallade en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn avtillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen frånbeskattning inom mervärdesskatteområdet (dir. 2002:141). I uppdraget ingårbl.a. att analysera skattesatsernas struktur utifrån rättsliga, administrativa,ekonomiska, konkurrensmässiga, fördelningspolitiska och statsfinansiellaaspekter. I sin analys av skattesatsernas struktur skall även internationellakonkurrensfrågor beaktas. Uppdraget skall redovisas i två etapper underåren 2004 och 2005. Utskottet avstyrker mot bakgrund av ovanstående motion2003/04:MJ40 (kd) i berörd del.ForskningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker mot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen ettmotionsyrkande (kd) om en forskningsfond för hästnäringen samt ettmotionsyrkande(fp) om behovet av en långsiktig forskningspolitik.Jämför reservationerna 6 (fp) och 7 (kd).SkrivelsenI skrivelsen framhålls att forskning och kunskapsspridning inom hästområdetär av avgörande betydelse för sektorns utveckling och att regeringen serpositivt på de initiativ som redan tagits. Frågan om hästforskningensutveckling kommer därför att tas upp i samband med den forskningspolitiskaproposition som planeras till mitten av mandatperioden.MotionernaI motion 2003/04:MJ40 (kd) yrkande 11 begärs att en forskningsfond inrättasför hästnäringen. Motionärerna hävisar till den hästpolitiska utredningensförslag om att staten bör anvisa under en fyraårsperiodför forskning på hästområdet och att regeringen bör lägga fram ett sådantförslag i samband med kommande budgetproposition. En förutsättning föratt staten skall anvisa medel till sådan forskning bör vara att () inrättar en hästnäringensforskningsfond och ett hästnäringens samt att Forskningsrådetför miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) inrättar ensärskild hästforskningskommitté. En annan förutsättning bör vara att ettlångsiktigt bindande avtal ingås mellan FORMAS och NS angående uppgifter,ansvarsfördelning, styrelseformer och finansiering.Motion 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 4 tar upp behovet av en långsiktigforskningspolitik. Regeringen aviserar att hästforskningen skall tas uppsenare i den forskningspolitiska propositionen. Motionärerna anser attdet är angeläget att ta fram långsiktiga strategier för detta forskningsområdesåsom för alla andra viktiga områden. Det bör undersökas hur forskningenkan utvecklas både inom befintliga och nya discipliner. Ett viktigt områdekan vara hästens betydelse inom landsbygdsutvecklingen.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför har forskningsbehovet inom hästsektorn till viss deluppmärksammats . Hippocampus, som är en centrumbildning mellanSveriges () och (), har skapat ett nytt ramprogram för hästforskning som kallas Hästen- för arbete, sport och fritid. Programmet berör flera olika områden ochplaneras att pågå . Finansiering sker främst genomatt medel avsätts av parternas basresurser. Även ATG, försäkringsbolagetAgria, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande(FORMAS), samt olika foder- och läkemedelsföretagfinansierar viss forskning. Programmet är mycket omfattande och anläggerett tvärvetenskapligt och användartillvänt perspektiv, vilket måste ansespositivt och väl i linje med behoven på området. finns dockbehov av ytterligare forskning på hästområdet, vilket traditionellt ärett eftersatt forskningsområde. Exempel på områden där forskningen kanbehöva utökas är hästens sociala betydelse, dess betydelse i samhälletoch olika faktorer med betydelse för i synnerhet barns och ungdomarssäkerhet i samband med hästsport. Forskning kring veterinära frågor,utfodring, hästhållning och byggnader är också viktiga områden. Utskottetdelar regeringens bedömning att en långsiktig finansiering är en betydelsefullfaktor för forskningens omfattning på olika områden. Utskottet anser detvärdefullt att regeringen avser att återkomma till frågan om hästforskningensutveckling i samband med den forskningspolitiska propositionen. Motbakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2003/04:MJ40 (kd)yrkande 11 och 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd.UtbildningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (s, fp, kd) om utbildningmot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen.Jämför reservationerna 8 (fp), 9 (kd), 10 (fp, kd) och 11 (kd).MotionernaI motion 2002/03:MJ441 (s) delvis framhålls att det krävs en mer seriösansats när det gäller utbildning och forskning inom hästens område. Enligtmotionären är det alarmerande för hela hästsektorn att tillgängligayrkesutbildningar i de flesta fall inte täcker arbetsmarknadens behov.Enligt motion 2003/04:MJ40 (kd) har ,företrädare för hästsektorn och studentrepresentanter uttalat ett starktintresse för att införa ett tredje år på hippologprogrammet, vilket skulleleda till kandidatexamen. Den hästpolitiska utredningen föreslår att etttredje utbildningsår införs först när det säkerställts att nuvarandetvååriga utbildning visar på stabilitet, långsiktighet och säkerställdfinansiering. Motionärerna bedömer att dessa villkor är uppfylldaoch föreslår därför att ett tredje år införs (yrkande 12). Enligt yrkande13 bör regeringen tillsätta en utredning med uppdrag att utreda konsekvensernaav att finansiera den hippologiska högskoleutbildningen enligt sammaprinciper som normalt gäller för högskoleutbildning. I yrkande 15 framhållsatt har för få unghästutbildare. Den hästpolitiska utredningenföreslog att ett bolag skulle inrättas för att utbilda omkring 50 hästarper år. Enligt motionärerna bör regeringen budgetpropositionanslå extra medel till unghästutbildning med inriktning på utbildning avridinstruktörer. Därigenom skulle största möjliga antal utbildade hästarper investerad krona erhållas.Motion 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 3 tar upp behovet av lärlingsutbildningarinom hästsektorn. Enligt motionärerna kan hästsektorns utbildningsbehovinte enbart täckas av högskoleutbildningar utan det är också viktigt attse över utbildningsbehovet på andra nivåer. har i flerasammanhang påpekat behovet av en bättre lärlingsutbildning i ochanser att flera yrken och verksamheter inom hästnäringen skulle kunnavara utmärkta för denna utbildningsform. Regeringen borde uppmuntrahästsektorn och kommunerna att se över var inom hästnäringen sådanautbildningar skulle kunna vara lämpliga.Motion 2003/04:MJ40 (kd) yrkande 2 behandlar tillgången på ridinstruktörer.Många lokala klubbar dras med betydande ekonomiska svårigheter att fåverksamheten att gå runt. Hästhållning samt fastighets- och materialunderhålldrar stora kostnader liksom hästskötare, instruktörer och tränare.Hovslagarutbildningen tas upp i yrkande 14. Motionärerna påpekar att detlänge har rått brist på välutbildade hovslagare i . Det är därförpositivt att har fått i uppdrag att bekostaminst 35 utbildningsplatser . För att öka antalet hovslagare börockså nuvarande utbildning utvidgas med en lärlingsutbildning.Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen är tillgången på välutbildad och kvalificeradpersonal en viktig faktor för hästsektorns framtida utveckling, inte minstmed tanke på sektorns möjligheter att konkurrera internationellt på olikaområden. Det är av stor betydelse att en sammanhållen utbildningskedjaskapas så att tillgänglig kompetens kan utnyttjas på bästa sätt. För attuppnå detta krävs att utbildningssystemet är väl samordnat, flexibelt,har ett jämställdhetsperspektiv och är anpassat till efterfrågan inomsektorn. är huvudman för hippologutbildningensom är en tvåårig högskoleutbildning. Under utbildningen integreras teorioch praktik för att ge ett helhetsperspektiv på hästen som biologiskvarelse. studeras hästens anatomi och fysiologi,hälso- och sjukvård, hästens beteende (etologi), utfodring och miljö,avel, reproduktion, stuteriverksamhet, hästen och människan, ridlära ochridning, tränings- och tävlingslära, körlära och körning, hantering ochutbildning av unghäst, hovvård och hovbeslag, stalltjänst samt häst- ochanläggningsvård. väljer studenterna inriktning:ridlärare, stallchef eller trav- och galoppinriktning. Utbildningenfinansieras delvis av staten via och delvis avde medel som avsätts i avtalet mellan staten och ATG:s ägare via . Den hästpolitiska utredningenlade fram förslag på förändringar av hippologutbildningen angående bl.a.ansvarsfördelning, styrformer och finansiering. Utskottet delar regeringensoch den hästpolitiska utredningens bedömning att staten och hästnäringenäven fortsättningsvis bör stå för ungefär hälften vardera av kostnadernaoch att medlen bör utbetalas som årliga driftsanslag. Vidare välkomnarutskottet att regeringen, i enlighet med den hästpolitiska utredningensförslag, har utökat de medel som står till lantbruksuniversitetsförfogande för hippologutbildningen. disponeraruniversitet högst för hippologprogrammetsräkning. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2003/04:MJ40(kd) yrkandena 2, 12, 13 och 15, 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 3 och 2002/03:MJ441(s) i denna del lämnas utan vidare åtgärd.Som regeringen framhåller är en fungerande hovslageriverksamhet dels enförutsättning för att varje hästägare skall kunna ta sitt ansvar för atthästen ges tillfredsställande hovvård, dels för att den svenska hästhållningenpå ett nationellt plan skall anses uppfylla höga djurskyddskrav. Enligten bedömning som gjorts av fanns det ca 1 000 personer som bedrev hovslageriverksamheti , varav endast hälften hade formell kompetens. Det har längerått en brist på välutbildade hovslagare, vilket har medfört en risk fördjurskyddsproblem. För att avhjälpa denna brist krävs en ökning av antaletutbildningsplatser. Utskottet välkomnar därför att regeringen i enlighetmed den hästpolitiska utredningens förslag och remissinstansernas synpunkterålagt att inom ramen för sitt anslag bekostaminst 35 utbildningsplatser . Med det anförda föreslås att motion2003/04:MJ40 (kd) yrkande 14 lämnas utan vidare åtgärd.DjurskyddUtskottets förslag i korthetMot bakgrund bl.a. av vad som anförs i skrivelsen avstyrker utskottet tremotionsyrkanden om djurskydd (fp, v). Vidare avstyrks ett motionsyrkande(kd) om tävlingsveterinärer med hänvisning till att frågan för närvarandebereds inom Regeringskansliet.Jämför reservationerna 12 (v), 13 (fp), 14 (v) och 15 (m, fp, kd, c, mp).MotionernaI motion 2003/04:MJ39 (v) yrkande 1 framhålls vikten av att hästar gesmöjlighet till daglig utevistelse och att hästar skall hållas i grupp.Enligt djurskyddslagen skall djur få möjlighet att utöva sina naturligabeteenden. När det gäller hästar finns det inga förordningar som ställerkrav på hästars möjlighet till bete samt möjlighet till vistelse tillsammansmed andra hästar. Enligt yrkande 2 bör kunskapskrav införas för hästägareoch få i uppdrag att utreda möjligheterna för attsådana införs. Motionärerna påpekar att som alltfler människorskaffar häst blir det allt vanligare att djurskyddsinspektörer upptäckerfall av vanvård. Även motion 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 7 delvis tar uppbehovet av ett stärkt djurskydd samt utbildnings- och informationsinsatserinom området. En av de viktigaste delarna i djurskyddet är att efterlevnadenkontrolleras. Motionärerna anser att kontrollen bör skärpas såväl i Sverigesom i övriga nationer inom EU. Inom hästnäringen har det på senare tidtillkommit många nya företagare med mindre erfarenhet av att driva verksamhetmed många djur, vilket ställer höga krav på utbildnings- ochinformationssatsningar.Den nya djurskyddsmyndigheten bör i samverkan med näringen och kommunernafå i uppdrag att intensifiera informationen kring djurskyddet med särskildinriktning mot hästar.Kristdemokraterna anför i motion 2003/04:MJ40 (kd) att det gällanderegelverket innebär att det vid offentlig tävling med djur skall finnas enveterinär som förordnats av . Motionärerna anser attregeringen bör se över dessa bestämmelser och deras tillämpning med syfteatt förenkla systemet med förordnande av tävlingsveterinärer vid hästtävlingaroch minska de kostnader för arrangörerna som är förknippade med dagenssystem. /01 beslöt, efter motioner från Kristdemokraternaoch , att som sin mening tillkännage detta för regeringen.Ännu har regeringen inte gjort något för att verkställa beslut.Motionärerna föreslår därför att upprepar detta tillkännagivandeför regeringen (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeSom anförs i skrivelsen är utvidgningen av 4 § djurskyddslagen (prop.2001/02:93, bet. 2001/02:MJU20, rskr. 2001/02:257), med ikraftträdandeden , en viktig förändring som bl.a. innebär att naturligtbeteende nu omfattar alla djur. omfattade bestämmelsen endastdjur som användes i produktion, försöksverksamhet eller tävling eftersomkrav på effektivitet och lönsamhet ansågs medföra särskilda risker fördjurskyddet. För hästhållningen, liksom för andra typer av djurhållning,är djurskyddet och hänsynstagande till djurens behov och förutsättningaren fråga som intresserar alltfler. Bland hästägarna är de som inte harnågon tidigare erfarenhet av hästhållning eller annan djurhållning enväxande grupp. Detta ställer höga krav på sektorns organisationer attaktivt prioritera djurskyddsarbetet, bl.a. genom antagande av djurskyddspolicysamt förmedlande av kunskap och information om gällande bestämmelser.Från samhällets sida görs återkommande utvärderingar och förbättringar avdjurskyddsbestämmelserna. Utskottet delar regeringens uppfattning att detär av stor vikt att tillräckliga krav på ett gott djurskydd ställs i lagar,förordningar och föreskrifter. Av lika stor vikt är dock att de reglersom finns verkligen följs. genomförde Statens jordbruksverkett landsomfattande projekt som gällde djurskyddstillsyn av hästhållning(Rapport 1998:23). Över 4 600 häststall besöktes över hela landet ochverket gjorde bedömningen att de svenska hästarna överlag sköts väl ochatt uppenbar vanvård hör till ovanligheterna. Den nya Djurskyddsmyndighetenhar övertagit ansvaret för djurskyddsfrågor från . Den nyamyndigheten ges ökade möjligheter att meddela bindande föreskrifter omhur tillsynen skall bedrivas enligt djurskyddslagen (SFS 2003:52, prop.2001/02:189, bet. 2002/03:MJU5, rskr. 2002/03:98), en möjlighet somJordbruksverket inte har haft. får också i uppdragatt upprätta ett djurskyddstillsynsregister som kan användas för kommunernaspraktiska tillsynsarbete. Sannolikt kommer dessa åtgärder att iännu högre grad bidra till ett gott djurskydd bland hästar. Som utskottettidigare anfört (bet. 2002/03:MJU4) syftar det krav på tillstånd förverksamhet med sällskapsdjur och hästar som regeringen föreslår tillgarantier för att den som omhänderhar sådana djur också har mycket godakunskaper om djuren. Utskottet hade ingen annan uppfattning än motionärernaom vikten av att den som har hästar i sin vård också har erforderligkunskap om och förmåga att tillgodose hästens behov. Utskottet var emellertidinte berett att tillmötesgå yrkandet om mer formaliserade krav på utbildningi ämnet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna2003/04:MJ39 (v) yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:MJ44 (fp) yrkande 7 i dennadel bör lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller de i motion 2003/04:MJ40 (kd) yrkande 7 framförda kravenmed anledning av tidigare uttalanden om regelverket kringtävlingsveterinärer vill utskottet redovisa följande. Till följd av riksdagenstillkännagivande gav regeringen i uppdrag åt Jordbruksverketatt se över regelverket, med syfte att kartlägga eventuella problem meddess tillämpning och vid behov föreslå förändringar utan att detta innebärförsämringar för djurskyddet. redovisade uppdraget den 23oktober 2001. Av rapporten framgår bl.a. att verket gjort en kartläggningav vilka eventuella problem systemet med förordnande av tävlingsveterinärerpå hästtävlingar innebär. Ett problem med systemet är relativt högakostnader på tävlingar med få deltagare samt svårigheter att få tag påveterinärer som är villiga att ställa upp. föreslår därfören förenkling av systemet. Förslaget innebär att tävlingsveterinärerförordnas av länsstyrelserna men att de inte är anställda av vare sigJordbruksverket eller länsstyrelserna. överlämnar alltsåförvaltningsuppgiften till de enskilda tävlingsveterinärerna, vilketinnebär att de själva får debitera arrangörerna. Uppdraget som tävlingsveterinärförblir dock myndighetsutövning med skadeståndsansvaret kvar hosJordbruksverket. För att motverka att kostnaden för samma myndighetsutövningskall variera alltför mycket fastställer taxan. Förslagetsyftar till att underlätta för arrangörerna att få tag på tävlingsveterinärersamtidigt som arbetsbelastning med dessa ärenden minskar.För att förslaget skall kunna genomföras krävs ändringar i djurskyddslagenoch djurskyddsförordningen. Enligt innebär förslaget intenågon försämring för djurskyddet. Utskottet har inhämtat att frågan förnärvarande bereds inom . I avvaktan på resultatet avpågående beredning är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd medanledning av motion 2003/04:MJ40 (kd) yrkande 7. Motionen avstyrks därmedi berörd del.Identifiering och registrering av hästar m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden om avel mot bakgrund av vad somanförs i skrivelsen samt föreslagna lagändringar.