bet · GS01BOU4 · 2004-11-23 00:00:00 — Uppdraget skall redovisas senast den 1 december2004.Som redovisats under avsnittet Omprövning av vattendomar erfor utskottetfrån även att regeringen mot bakgrund av Miljöbalkskommitténskommande ställningstaganden avsåg att senare återkomma till frågan omomprövning av vattendomar.Utskottet kunde mot den nu redovisade bakgrunden konstatera att regeringenhade fört arbetet på området framåt och fann inte tillräckliga skäl föratt ta ett initiativ i frågan. Utskottet avsåg dock att även fortsättningsvisfölja frågornas hantering och uteslöt inte möjligheten att i annatsammanhang aktualisera dem på nytt. Det kristdemokratiska förslagetangående vattenbruk (och översiktsplaner) fann utskottet i allt väsentligtvara tillgodosett genom regeringens ovan redovisade initiativ angåendevattenbruk m.m.Enligt vad utskottet har erfarit kommer uppdraget till attlämnas i regleringsbrev för 2005.Utskottet gör samma bedömning nu som (bet. 2003/04:BoU4)och finner fortfarande inte tillräckliga skäl för att gå motionärernatill mötes.Yrkesfiskarnas processuella ställningUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om yrkesfiskarnas processuellaställning. Jämför reservation 9 (c).MotionenMotion MJ495 (c) yrkande 5 innehåller förslag om att säkerställa fiskaresställning som sakägare. Framför allt avser yrkandet fiskares möjligheteratt erhålla ekonomisk kompensation från den som söker tillstånd tilletablering av vindkraftverk som påverkar fisket.Utskottets ställningstagandeLiksom vid behandlingen av liknande frågor under förra (bet.2003/04:BoU4) ansluter sig utskottet till regeringens i miljöbalkspropositionen(prop. 1997/98:45) redovisade uppfattning att det knappast är möjligtatt direkt i lagtexten ange vem som är att anse som sakägare. Regeringenangav i propositionen att man var av den uppfattningen att yrkesfiskarebör kunna vara sakägare även i mål om vattenverksamhet trots att deinte fiskar med fasta redskap. Vidare borde enligt regeringen en anknytningsom endast grundar sig på allemansrätt aldrig vara tillräcklig för atttalerätt skall föreligga. Gällande sakägarbegrepp enligt miljöskyddslagenborde utgöra utgångspunkt. En generös tillämpning är således avsedd.Frågan fick enligt regeringens mening i övrigt överlämnas tillrättstillämpningen i likhet med vad som gäller inom andra rättsområden.Utskottet avstyrker motionsförslaget.Gemensamma frågor för vattenkraft och vindkraftUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om ny kraftproduktion.MotionenI motion Bo282 (s) yrkande 1 förespråkar motionärerna effektiviseringav tillståndsprövningen m.m. vid anläggandet av ny kraftproduktion och,i yrkande 2, kartläggning av var det är lämpligt att förlägga nykraftproduktion.Utskottets ställningstagandeFrågorna behandlas i de under tidigare avsnitt nämnda utredningarnafrån bl.a. MB- och. Utskottet vill inte föregripa dekommande ställningstagandena och avstyrker motionsförslagen.RiksintressenUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen om riksintressen. Jämför reservation10 (kd, c).MotionernaMotion T335 (c) yrkande 4 innehåller förslag om en klassificering avYstads hamn som riksintresse. I motion MJ498 (kd) yrkande 28 förespråkarmotionärerna att det utreds hur områden viktiga för vattenförsörjningenskall kunna anges som riksintresse.Utskottets ställningstagandeSom även redovisats på annat ställe i detta betänkande behandlarmiljöbalken riksintressen i framför allt kapitlen 3 och 4. Riksintressenenligt 4 kap. är lokaliserade och avgränsade av . Motsvarandeintressen enligt 3 kap. måste däremot helt och hållet lokaliseras ochavgränsas med tillämpning av de principer som gäller enligt PBL i frågaom samspelet och rollfördelningen mellan staten och kommunerna. I förstahand skall sådana frågor lösas inom ramen för översiktsplaner. Riksintressenenligt såväl 3 som 4 kap. MB skall anges särskilt i översiktsplanen (4kap. 1 § PBL).Områden med särskilt gynnsamma fysiska förutsättningar för vissa typerav anläggningar (bl.a. för kommunikationer och för vattenförsörjning)har redan genom bestämmelserna i 3 kap. 8 § första stycket MB ett visstskydd mot åtgärder som försvårar tillkomsten eller utnyttjandet av sådanaanläggningar. Bestämmelsen gör att möjligheterna för de kommunala ochstatliga myndigheterna att t.ex. planera för eller lämna tillstånd tillsådana verksamheter som försvårar ett utnyttjande för de angivna ändamåleninskränks. Som exempel anges i förarbetena till dåvarande naturresurslagenatt åtgärder som kan försvåra driften av anläggningen inte bör tillåtasi dess närhet (se prop. 1985/86:3). Om området med stöd av nämndabestämmelses andra stycke är av riksintresse blir skyddet starkare.Det ankommer på vissa myndigheter att efter samråd med inomsitt ansvarsområde lämna uppgifter till länsstyrelserna om områden somde bedömer vara av riksintresse enligt 3 kap. MB. Naturvårdsverketansvarar för områden av riksintresse för anläggningar för vattenförsörjningoch m.fl. för områden av riksintresse för kommunikationer(2 § förordningen [1998:896] om hushållning med mark- och vattenområdenm.m. ).Enligt utskottets mening föreligger det inte tillräckliga skäl förriksdagen att ta initiativ i de av motionärerna aktualiserade frågorna.NationalstadsparkerUtskottets förslag i korthetUtskottet bör avslå motionsförslagen omnationalstadsparken, jämför reservationerna 11 (c) och 12 (mp) ochnya nationalstadsparker, jämför särskilda yttrandena 3 (fp) och 4 (c).NationalstadsparkenMotionernaMotion Bo273 (c) yrkandena 1 och 2 innehåller förslag om statens särskildaansvar för att vårda och värna och satsningar påparkens tioårsdag. Även motion Bo279 (mp) yrkandena 1-4 innehållerförslag om . Motionärerna föreslår gränser ochbuffertzoner för parken, moratorium för nya bebyggelseplaner, analys avhoten mot parken och stärkt skydd för parken.Utskottets ställningstagandeI 4 kap. 7 § första stycket MB anges att områdetUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdenär en nationalstadspark. Inom en sådan park får ny bebyggelse och nyaanläggningar komma till stånd och andra åtgärder vidtas endast om detkan ske utan intrång i parklandskap eller naturmiljö och utan att dethistoriska landskapets natur- och kulturvärden i övrigt skadas. Skyddetför nationalstadsparker är väsentligt större än vad som i allmänhetgäller för områden som enligt 4 kap. MB är av riksintresse (t.ex. devattenområden som omfattas av älvskyddet). Detta beror bl.a. på attundantaget i 1 § andra stycket samma kapitel (för utvecklings- ochtotalförsvarsändamål m.m.) inte är tillämpligt.Regeringen gav i i uppdragatt, i samarbete med berörda kommuner, markägare och förvaltare ochefter samråd med andra aktörer, utarbeta ett program för samordnadförvaltning, skötsel och utveckling av nationalstadsparkenUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården. skall redovisa uppdragetsenast . Arbetets uppläggning och vunna erfarenheterskall redovisas i en delrapport senast den 31 december 2004.Utskottet finner att utfallet av det uppdrag som har getts tillLänsstyrelsen i bör avvaktas och att det saknas tillräckligaskäl för att gå motionärerna till mötes.Nya nationalstadsparkerMotionenI motion MJ469 (fp) lämnar motionärerna förslag om att ge () med omgivande områden status som nationalstadspark.Utskottets ställningstagandeFrågor om inrättande av ytterligare nationalstadsparker har behandlatsi slutbetänkandet av Utredningen om nationalstadsparker (SOU 1996:38).Utredningen föreslog att ytterligare två nationalstadsparker skulleinrättas (i och ). Frågan om inrättande av dessaparker har beretts inom . Förnärvarande pågår ingen beredning. I nämnda betänkande analyserades ävenförutsättningarna för och behovet av att göra . Det aktuella motionsyrkandet motsvarar förslag somutskottet avstyrkt under tidigare riksmöten (senast i bet. 2002/03:BoU3).Bostadsutskottet finner inte heller nu tillräckliga skäl att ställa sigbakom förslag om att ge () med omgivande områdenstatus som nationalstadspark.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 1 (m)av de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:N390yrkande 9 och avslår motionerna 2004/05:MJ494 yrkande 4, 2004/05:MJ495yrkande 4 och 2004/05:Bo276 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeEn bra och ekonomiskt sund energiförsörjning för bygger på attde olika energislagen får konkurrera på lika villkor och stå för sinaegna kostnader. Även el från förnybara energikällor bör produceras utanomfattande subventioner och särregleringar. Vindkraftens utbyggnad skallske på dess egna meriter. Vi anser därför att det inte behövs någranationella planeringsmål för vindkraftens utbyggnad. Inte heller skallvindkraften främjas genom att vissa områden hävdas som riksintressen.Viföreslår därför att skall tillkännage för regeringen som sinmening vad vi med anledning av den moderata motionen framför om attvindkraften inte främjas genom att man pekar ut vissa områden somriksintresse för vindkraft.Därmed bifaller motion 2004/05:N390 yrkande 9 och avslårmotionerna 2004/05:MJ494 yrkande 4, 2004/05:MJ495 yrkande 4 och 2004/05:Bo276yrkandena 1 och 2.2. Lokaliseringsfrågor avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ495yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:MJ494 yrkande 4, 2004/05:N390yrkande 9 och 2004/05:Bo276 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeAlltfler inser att samhället måste ställas om till en mer uthålligutveckling. Vindkraften kommer här att spela en allt större roll som enförnybar energikälla. Den är en påfallande ren energikälla och dentillför energi som är gratis och outsinlig. Påverkan på luft och klimatär synnerligen begränsad. När ett vindkraftverk har tjänat ut kan detmonteras ned. Det finns dock dessvärre målkonflikter kring dennaenergikälla.Energiomställningen med avveckling av kärnkraft och infasning av alternativenergi ställer krav på stora vindkraftsparker. Många ansökningar ochplaner finns nu för att förlägga vindkraftsparker till havs. Detta skerav flera anledningar varav en är att det inte finns några sakägare påsamma sätt som vid landbaserade etableringar eller byggnationer längskustremsan. De högljudda protester, som oftast finns i samband medansökningar i närheten av fritidsområden uteblir genom havsetableringoch hela planprocessen kan därmed gå snabbare. Det bör dock uppmärksammasatt här finns ingen miljöforskning som kan svara på vad som händer medfiskevatten och reproduktionen i området på grund av dessa etableringar.Helhetssynen på den havsmiljön saknas. Det borde i stället gesprioritet åt forskning om hur det ekosystemet i sin helhetpåverkas av all samlad exploatering. Därför bör regeringen vidta åtgärderför att skapa forsknings- och miljökonsekvensanalyser av fiske ochhavsmiljön innan havsbaserade vindkraftsparker etableras. Jag vill idetta sammanhang även tillägga att jag anser det vara av stor vikt attdet inrättas ett nationellt center för vindkraft på skulle bl.a. kunna bli en motor i det av mig efterlysta arbetet.Jag föreslår därför att skall tillkännage för regeringen somsin mening vad jag med anledning av c-motionen anfört. I den mån övrigamotionsförslag inte kan anses tillgodosedda med detta avstyrker jag dem.Därmed bifaller motion 2004/05:MJ495 yrkande 4 och avslårmotionerna 2004/05:MJ494 yrkande 4, 2004/05:N390 yrkande 9 och 2004/05:Bo276yrkandena 1 och 2.3. Ansvaret för uttjänta vindkraftverk, punkt 2 (m, fp)av de (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:N390yrkande 8 och avslår motion 2004/05:Bo269.StällningstagandeVi vill att ansvaret gällande kostnader, nedmontering och bortförandeav vindkraftverk i samband med nedläggning av verksamheten, utreds. Detkunde likna statens linje beträffande grustag och kärnkraftverk.Naturligtvis är det ägaren till vindkraftverket som har det fulla ansvaret,och i de flesta fall kommer det säkert att fungera väl. Men för defall då ägaren inte kan, eller vill, fullgöra sina skyldigheter anservi att det bör finnas lösningar. Lösningarna bör gälla oavsett var verkenär placerade.Vi ställer oss således bakom förslaget i den moderata motionen. Vi anserdet inte vara tillräckligt med de möjligheter att villkora tillståndsom finns. Enligt vår mening bör tillståndsmyndigheter i de allraflesta fall vara skyldiga att villkora tillstånd till uppförande avvindkraftverk med att säkerhet ställs för kostnader för nedmonteringoch bortförande av uttjänta vindkraftverk. Avgränsningen av i vilkafall skyldigheten skall föreligga bör utredas i annat sammanhang.Det bör ankomma på regeringen att låta utreda frågan som vi nu pekat påoch till återkomma med nödvändiga lagförslag avseende enreglering av prövningsmyndigheternas skyldigheter att ställa villkor omsäkerhet.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motion 2004/05:N390 yrkande8 och avslår motion 2004/05:Bo269.4. Krav avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 3 (m, fp)av de (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N348yrkandena 6-8 och 2004/05:N390 yrkandena 3-5 och avslår motion 2004/05:Bo276yrkande 3.StällningstagandeAll lagstiftning måste enligt vår uppfattning genomsyras av stor respektför den enskilda äganderätten. bör lagstiftningen präglas aven stor respekt för människors liv och hälsa samt skyddsintressen inatur och miljö. Det är lätt att konstatera att vindkraftens etableringsfrågorär komplicerade. Vindkraften har uppenbara fördelar som energikälla ochsamtidigt finns nackdelar som behöver tas på allvar. Vindkraftverk synspå stora avstånd. Vidare ger de upphov till buller och andra olägenheter.Detta gör att värdefulla kultur- och naturvärden, liksom eventuellagrannars intresse av en fortsatt god boendemiljö, måste beaktas närställning tas till etableringar av nya verk.Enligt vår mening måste en markägare ges möjlighet att själv bestämmavad marken skall användas till och om han så önskar upplåta marken förvindkraft. Men detta kräver att även övriga intressen tas till vara påett bra sätt. Detta görs bäst genom att man i den kommunala planprocessentar ställning till frågor om vindkraftsetableringar. På så sätt kanskyddsvärda natur- och kulturmiljöer undantas och förutsebarhet garanterasägare till kringliggande markområden.Vindkraftsetableringar skall granskas noga i den kommunala planeringenoch tillståndsgivningen. Krav bör ställas på detaljplaneprövning vidvarje etablering. Då ges närboende och sakägare möjlighet att hävdasina intressen. Det bör därför skapas ett fungerande regelverksom sätter snäva och tydliga gränser för byggande av vindkraftverk.Vi anser vidare att nationella minimiregler för respektavstånd mellanbebyggelse och vindkraftverk bör tas fram. Den mellanliggande terrängensegenskaper skall vägas in för att närboende inte skall drabbas.Ersättningskrav för minskade fastighetsvärden skulle då inte behöva kommai fråga. Reglerna bör vara dispositiva, närboende skall alltså kunnagodkänna att minimiavstånd underskrids. Vi vill ha en särskildgränsvärdesnorm för buller från vindkraftverk. Bullernormer för industriområdenär inte lämpliga att följa när verken byggs nära bostadshus, rekreationsområdeno.d. Vi vill att verksamheten skall miljöprövas på samma sätt som annanverksamhet prövas som har inverkan på omgivningen. Innan stora vindkraftsparker byggs borde därför derasmiljöpåverkan utredas.Vi anser inte att det är tillräckligt att de i våra motioner aktualiserademycket angelägna frågorna om krav på miljö- och detaljplaneprövning vidvindkraftsetablering, införande av respektavstånd mellan bostäder ochverk samt krav på samråd med närliggande kommuner vid vindkraftsetableringm.m. Frågorna förtjänar att behandlas iett större sammanhang. Till exempel bör kravet på detaljplaneprövningframgå av lagen.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför med anledning av m-förslagen.Därmed bifaller motionerna 2004/05:N348 yrkandena 6-8 och2004/05:N390 yrkandena 3-5 samt avslår motionen 2004/05:Bo276 yrkande3.5. Tillståndsprövning avseende vindkraftsutbyggnad, punkt 4 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:N307yrkande 13.StällningstagandeFör vindkraften gäller i ett planeringsmål om 2015.Planeringsmålet motsvarar en produktion som är nästan 15 gånger störreän produktionen . För en sådan produktion krävs en storskaligutbyggnad av vindkraftverk.Som jämförelse kan nämnas att vindkraften i producerar ca 25TWh och utbyggnaden fortsätter. är ett större och blåsigareland än och har färre konflikter om markanvändning.Kostnaden för vindkraften är inte högre än att länder som ochIndien anser sig ha råd med en mycket snabb utbyggnad. Den ökandestorleken på vindkraftverk, annan teknisk utveckling och stordriftsfördelarvid tillverkningen gör att priserna sjunker. Vindkraft är därför på godväg att bli ett alternativ till kärnkraft och kolkraft i hela världen.Frågan är i vilken takt skall bidra till denna utveckling.Genom certifikatssystemet eller på annat sätt måste vindkraften få såstabila ekonomiska förutsättningar att bankerna vågar ge lån åtvindkraftsbyggen så att byggandet äntligen tar fart.Vindkraften är inte bara beroende av stabila ekonomiska förutsättningar.Ett minst lika stort problem är långa handläggningstider och oförutsägbararesultat av planprocessen. Detta är tydligen inte ett problem i ,som har tio gånger mer vindkraft på en tiondel så stor yta, eller iTyskland eller . Jag vill se en snabb utredning av vad som kangöras för att få en snabbare, enklare och mer förutsägbar prövning utanatt detta går ut över natur- och kulturvårdsintressen eller de närboendesrättigheter.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför med anledning av mp-motionen.Därmed bifaller motion 2004/05:N307 yrkande 13.6. Omprövning av vattendomar, punkt 5 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ498yrkande 31 och avslår motion 2004/05:Bo260 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeVattendragen bör åter bli miljöer för vandrande fiskarter som lax,laxöring och ål. Vi vill understryka den brist på strömmande vatten somi dag råder. Många arter som är beroende av biotopen strömmande vattenåterfinns bland hotade arter. I flertalet större vattendrag spärrarfördämningar för vattenkraft vägen för lax och öring. Gamla dammar ochrester från flottningsperioden utgör dessutom stora miljöhinder sommåste undanröjas. Här finns även frågan hur konflikten mellan kulturvärdenoch naturvärden skall lösas. Naturlaxen är hotad och bl.a. den storaSiljansöringen är snart utrotad. Omfattande åtgärder när det gäller attundanröja olika typer av vandringshinder krävs för att nå målen.Kostnaderna för en miljöanpassning av vattenkraften är avsevärda ochsannolikt underskattade. Skall målen nås är det angeläget att alla partersom på något sätt nyttjar resursen strömmande vatten mer aktivt tarsitt ansvar och blir delaktiga i en sådan process.Vattenkraftsregleringen har medfört att det på vissa ställen inte finnsnågon fiskväg förbi vattenkraftverken. I de flesta större älvar i Sverigeär vattenkraften så utbyggd att det inte längre finns några lämpligalekområden för lax. I några älvar, exempelvis , Ljusnan ochDalälven, finns det dock områden kvar dit laxen skulle kunna släppasupp för att leka. Det bör därför finnas förbiflöden vid de kraftverksom ligger mellan dessa lekområden och havet. Situationen i dagslägetär att det på vissa ställen inte finns någon fiskväg förbi kraftverken.I de fall anordningar för fiskens vandringar inte finns anlagda förutsättertillkomsten av sådana att den vattendom som reglerar den aktuellavattenkraftsanläggningen kan omprövas. (2002/03:BoU3)har uttalat att det finns anledning att se över frågan om hur behovetav förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och som endel i detta hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomarär i sammanhanget. Det bör därför ankomma på regeringen att tade initiativ som krävs för att se över möjligheten att ompröva vattendomarför dessa ändamål. Detta blir nödvändigt för att kunna genomföra deåtgärdsprogram som föranleds av EU:s ramdirektiv för vatten. Den nuförordade översynen måste komma till stånd. Vi är också restriktivatill fortsatt utbyggnad av vattenkraftverk. Vi anser att strömmar ochvattendrag skall restaureras där uppförda dammar inte längre fyllernågon funktion.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför med anledning av kd-motionen.Därmed bifaller motion 2004/05:MJ498 yrkande 31 och avslårmotion 2004/05:Bo260 yrkandena 1 och 2.7. Omprövning av vattendomar, punkt 5 (v, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo260yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2004/05:MJ498 yrkande 31.StällningstagandeMed anledning av de många översvämningarna kring många reglerade vattendragmed deras dammar och kraftstationer har vattenlagstiftningen diskuteratsflitigt under . Även för mindre vattendrag, och för riketmindre ekonomiskt viktiga kraftanläggningar, kan äldre vattendomar vållastora bekymmer och olägenheter t.ex. för de boende i området.Länsstyrelsen är tillsynsmyndighet avseende efterlevnaden av gällandevattendomar. Den har ingen möjlighet att påverka kraftverksamheten sålänge den håller sig inom ramen för gällande vattendom. Om vattendomenpåtagligt strider mot dagens kunskaper och motverkar intressen avseendet.ex. naturvårds- och miljöintressen, bör sådan vattendom kunna ändras.Äldre vattendomar har inte sällan hög acceptans vad gäller nivåskillnaderi de vattendrag som innefattas. Det innebär t.ex. att en sjö kan höjasoch sänkas med . Vattenmagasinet, dvs. sjön/sjöarna fylls påunder hösten, tappas sedan maximalt , fylls uppigen /sommaren osv. Detta "hissande" leder till stor olägenhetför de människor som bor i närheten av berörda vattendrag. Det skadardessutom djur- och växtlivet i den strandnära miljön. Torrläggningnedanför kraftstationen eller torrläggning av kanalsystem m.m. kan medföraolägenheter i form av lukt osv. Äldre vattendomar kan också innebäraatt olika kraftstationer omöjliggör för vandrande fiskar, som t.ex. laxoch ål, att vandra upp och ned i sin naturliga miljö.Det är rimligt att även sådana vattendomar kan ändras så att det kanåläggas tillståndshavaren att med t.ex. laxtrappor återge vandrandefiskarter sin naturliga miljö och möjlighet att vandra till fortplantning.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför med anledning av v-motionen.Därmed bifaller motion 2004/05:Bo260 yrkandena 1 och 2 ochavslår motion 2004/05:MJ498 yrkande 31.8.