bet · GR01SFU12 · 2004-04-22 00:00:00 — Utskottetavstyrker med det anförda motionerna 2003/04:Sf8yrkande 4, 2003/04:Sf249 yrkande 7, 2003/04:Sf357yrkande 5, 2003/04:Sf403 yrkande 23 och2003/04:So504 yrkande 33Uppehållstillstånd m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omuppehållstillstånd och omuppehållstillstånd för gömda personer.Jämför reservationerna 30 (v) och 31 (fp, c,mp).MotionerUlla m.fl. (v) begär i motion 2003/04:Sf257yrkande 19 att regeringen skall återkomma medförslag om sådan ändring av utlänningslagen att densom väntat än 18 månader på ettlagakraftägande avlägsnandebeslut automatiskt skallbeviljas permanent uppehållstillstånd, om det intefinns synnerliga skäl som talar däremot.I motion 2003/04:Sf254 av m.fl. (mp,fp, kd, c) begärs ett tillkännagivande om amnestiför de flyktingar som vistats i landet 18 månadereller längre. på cirka tremånader bör alla asylsökande som befinner sig iasylprocessen eller har genomgått asylprocessen ochvarit 18 eller fler månader i landet erbjudas ettpermanent uppehållstillstånd. Detta bör gällaoavsett om man är gömd eller ej.Lars m.fl. (fp) anser i motion2003/04:Sf249 yrkande 23 att som en unikengångsåtgärd bör gömda flyktingar beviljas amnesti.Också i motion 2003/04:Sf357 av . (mp) yrkande 10 begärs en engångsamnesti förflyktingar som lever gömda.Martin m.fl. (s) begär i motion2003/04:Sf375 ett tillkännagivande om att nyföddabarn vars båda föräldrar har permanentuppehållstillstånd automatiskt skall gesuppehållstillstånd i . Att avskaffaansökningsprocessen skulle dels frigöra resurser påMigrationsverket, dels undanröja särbehandling ochbidra till integrationen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare och senast i betänkande2002/03:SfU8 behandlat motionsyrkanden omuppehållstillstånd och då uttalat attvarje ansökan om uppehållstillstånd skall prövasindividuellt. Utskottet uttalade att det måste varaen rättssäker process där samtliga omständigheteroch skäl för beslutet utreds. I begreppet rättssäkerlade då utskottet även frågan om tidsutdräkten ochpåtalade att självklart får handläggningstiden intevara orimligt lång. Utskottet ansåg sig inte kunnaställa sig bakom yrkanden om att ettuppehållstillstånd skall ges enbart på den grund atten förflutit. Utskottet vidhåller dennainställning.Utskottet kan inte tillstyrka en ordning därpersoner som fått avslag på en asylansökan och somhåller sig gömda för att undgå verkställighet av ettavvisnings- eller utvisningsbeslut enbart på dengrunden beviljas uppehållstillstånd. Prövningen aven ansökan om uppehållstillstånd skall skeindividuellt i förhållande till gällande lag.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2003/04:Sf249 yrkande 23, 2003/04:Sf254,2003/04:Sf257 yrkande 19 och 2003/04:Sf357 yrkande10.Utskottet har förståelse för uppfattningen imotion 2003/04:Sf375 att nyfödda barn vars bådaföräldrar har permanent uppehållstillstånd bör kunnages uppehållstillstånd i utan ansökan.Utskottet förutsätter att regeringen initierar ensådan ändring om det kan anses behövligt. Utskottetanser att ett tillkännagivande härom inte behövs.Utskottet avstyrker motionen.Verkställighet av avvisnings- ochutvisningsbeslutUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omfamiljesplittring vid verkställighet och omnärvaro av medborgarvittne vidverkställighet.Jämför reservationerna 32 (fp, kd, c) och 33(mp).MotionerI motionerna 2003/04:Sf249 av m.fl.(fp) yrkande 8 och 2003/04:So504 av . (fp) yrkande 34 begärs tillkännagivanden omåtgärder för att undvika att familjer splittras isamband med förvarstagning och verkställighet avavvisning.Gunnar () begär i motion 2003/04:Sf313ett tillkännagivande om att grund för avvisning frånSverige inte föreligger om det innebär attminderårig berövas umgänget med den ena eller bådaföräldrarna.Solveig () anser i motion2003/04:Sf267 att asylsökande barn som är föremålför utredning inom inte skall kunnaavvisas under pågående utredning. Enligt motionärenkan missförhållanden i familjen i vissa fall bero påföräldrarnas psykiska ohälsa och osäkra tillvaro.Föräldrarna måste få kvalificerad hjälp att återtasin föräldraroll innan en avvisning sker.I motion 2003/04:Sf8 av m.fl. (kd) yrkande7 anges att det finns en brist på humanitet ochrespekt för barnen vid utvisning och avvisning.Speciella hänsyn måste tas till barn som kommer tillSverige som asylsökande. Bestämmelserna iföräldrabalken rörande hämtning vid vårdnads- ochumgängestvister bör därför införas iutlänningslagen.I motion 2003/04:Sf403 av m.fl. (kd)yrkandena 26 och 35 begärs tillkännagivanden ombarnperspektivet vid utvisning och avvisning och attutvisnings- och avvisningsbeslut som leder tillfamiljesplittring skall inhiberas, såvida synnerligaskäl ej föreligger.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 22 ett tillkännagivande om attett medborgarvittne bör närvara vid avvisningar föratt säkerställa att dessa inte genomförs på ettkränkande och omänskligt sätt.Utskottets ställningstagandeI utlänningslagen regleras inte särskilt frågan omhur verkställighet av ett avvisningsbeslut skall skemen enligt den praxis som utlänningsmyndigheternaföljer skall familjer inte splittras vid enavvisning. Utskottet kan konstatera att en avvägningi det enskilda fallet alltid måste ske och utgårfrån att myndigheterna beaktar utlänningslagensbestämmelse om att barnets bästa särskilt skallbeaktas. Detta gäller självklart även då det ärfråga om verkställighet av ett avvisningsbeslut.I ett frågesvar underströkjustitieministern, med anledning av en fråga ompolisingripande vid avvisning, att portalparagrafeni utlänningslagen om barnets bästa alltid skallbeaktas vid verkställigheten av ett avvisningsbeslutsom berör barn. Ministern anförde bl.a. attavvisnings- eller utvisningsärenden som inte går attlösa på frivillig väg som en sista utväg överlämnastill polisen för verkställighet. Gäller detbarnfamiljer krävs särskild kompetens och hänsyn. Ipolisens grundutbildning ingår träning i att hanterasvåra situationer och för att främjabarnperspektivet i stort har polismyndigheternasatsat på utbildning och information.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna2003/04:Sf8 yrkande 7, 2003/04:Sf249 yrkande 8,2003/04:Sf267, 2003/04:Sf313, 2003/04:Sf403yrkandena 26 och 35 samt 2003/04:So504 yrkande 34.Utskottet finner inte skäl att förorda att etts.k. medborgarvittne skall närvara vidverkställigheten av beslut om avvisning ellerutvisning. Motion 2003/04:Sf357 yrkande 22 avstyrks.ViseringViseringsplikt och besöksvisumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om delsviseringspliktiga länder, dels praxis vidbesöksvisum, dels turistvisum, dels norraIrak.Jämför reservationerna 34 (fp, v), 35 (fp,kd, v, mp), 36 (mp) och 37 (v).Gällande ordningAv 1 kap. 3 § UtlL framgår att en utlänning somreser in i eller vistas i Sve-rige skall ha viseringom inte utlänningen är medborgare i ,, eller . Regeringen fårföreskriva undantag från kravet på visering.Undantagen finns angivna i 2 kap. 4 och 5 §§ UtlFoch omfattar bl.a. medborgare i EU-länderna.Enligt gäller i princip att ettvisum som är beviljat i ett EU-land (utomStorbritannien och ) eller i och Islandgäller för besök i samtliga dessa länder.I förordning EG nr 539/2001 regleras vilka ländersmedborgare som behöver visering respektive vilka somär undantagna från viseringskrav.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att arbetet med att ökaharmoniseringen av viseringspolitiken inom EU ochSchengenstaterna fortsätter och att ett stort antalrättsakter har antagits . Dessa har ihuvudsak syftat till att underlättaviseringsförfarandet för vissa grupper samt attharmonisera, förtydliga och modernisera reglerna ide gemensamma konsulära anvisningarna. Beslut harockså fattats om ändring av de avgifter som tas ut isamband med en visering.I skrivelsen anges att inom ramen förSchengensamarbetet har lagt fram ettförslag om ett utökat samarbete vad gäller s.k.Schengenrepresentation. kan en medlemsstatutfärda viseringar för en annan medlemsstats räkningunder förutsättning att den andra medlemsstaten intehar någon utlandsmyndighet på den aktuella orten.Förslaget från syftar till att möjliggöraatt en medlemsstat representerar en annanmedlemsstat trots att den andra medlemsstaten har enutlandsmyndighet på orten. stöder dettaförslag som bl.a. skulle innebära positiva effekterför öppnandet av en svensk och finsk ambassad iBratislava med ett nära svensk-finskt samarbete förkonsulära ärenden och migrationsfrågor.I slutsatserna från i Laeken idecember 2001 och i betonadesvikten av att inrätta ett gemensamt europeisktsystem för utbyte av viseringsinformation (VIS).Kommissionen har lagt fram en genomförbarhetsstudieoch har av rådet uppmanats att fortsätta sittförberedande arbete med utvecklingen av VIS. Rådetförväntas enligt skrivelsen ge de nödvändigapolitiska riktlinjerna för de grundläggande delarnaav VIS senast . Häri ingår även denfinansiella delen, strategin för att genomförasystemet samt valet av biometriska data.MotionerAllmänt om visumpolitikenLars m.fl. (fp) anser i motion2003/04:Sf249 yrkande 17 att måste aktivtverka för att korta listan av viseringspliktigaländer.Ulla m.fl. (v) anser i motion 2003/04:Sf257yrkande 20 att regeringen i EU bör verka för attkorta listan över visumpliktiga länder och för attvisumkrav inte i strid med tankeskall användas för att stänga ute flyktingar.Visum vid besökI motion 2003/04:Sf388 av m.fl. (fp)yrkande 5 begärs en enklare, snabbare och mergenerös besöksviseringspolitik.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Sf403yrkande 42 ett tillkännagivande om rutiner ochpraxis vid svenska ambassader för besöksvisum.Administrativa hinder som exempelvis attvisumansökningar via fullmakt inte accepteras bort. Motionärerna, som inte kan acceptera attanhöriga och närstående förvägras att besöka , anser att bör vara mycket generöst vidtillämpningen.I motion 2003/04:Sf257 av m.fl. (v)yrkande 21 anges att regeringen bör utfärda tydligariktlinjer för handläggning avärenden som gäller besöksvisum för att den skallgenomsyras av en inställning som grundas på icke-diskriminering och humanism.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 21 ett tillkännagivande omgenerösare utfärdande av besöksvisum.Också och () begär imotion 2003/04:Sf337 ett tillkännagivande om engenerösare tillämpning när det gäller besöksviseringför nära anhöriga.Övriga visumfrågorI motion 2003/04:So568 av m.fl. (mp)yrkande 27 begärs ett tillkännagivande omkartläggning av vilka som får avslag respektivebeviljas turistvisum till , och av vilkaskäl. Motionärerna är oroliga för att HBT-personerdiskrimineras.Kalle m.fl. (v) begär i motion 2003/04:Sf302yrkandena 3 och 4 tillkännagivanden om attutbytesstudenter från irakiska dels leverunder ett ständigt hot från regimen i , delsinte kan få tillgång till nödvändiga resedokument.En restriktiv hållning när det gäller beviljande avvisum har lett till att alla vägar är stängda.Resehandlingar bör därför kunna utställas av FN. Ettutbyte skulle enligt motionärerna vara till gagn förhela regionens uppbyggnad.Utskottets ställningstagandeAv det av godkända betänkandet Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv (bet.1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80) framgår att detövergripande målet för den svenskaviseringspolitiken är att skapa så stor frihet sommöjligt för personer att röra sig över gränserna.Det är av största vikt att kontakter mellanmänniskor i olika länder underlättas, i fråga omsåväl släktkontakter som kommersiella och kulturellaförbindelser på olika plan. Önskemålet om frirörlighet måste dock ställas mot nödvändigheten avatt upprätthålla den reglerade invandringen.Beträffande förhållandet mellan viseringspolitikoch möjligheten att söka asyl har utskottettidigare, senast i betänkande 2002/03:SfU8,vidhållit den uppfattning som kommit till uttryck iproposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik iglobalt perspektiv, nämligen att viseringskravendast i mycket liten utsträckning torde hindramänniskor från att söka skydd, men att det däremotkan vara ett hinder för dem att söka asyl just iSverige samt att det inte finns någon rätt förasylsökande att själv välja asylland. Utskottetvidhåller denna uppfattning. Utskottet vill ocksååter nämna att genom förordning EG nr 539/2001 omvilka länders medborgare som behöver viseringrespektive vilka som är undantagna frånviseringskrav harmoniseras viseringspolitiken fulltut vad avser landförteckningarna, vilket i sin turinnebär att det inte längre finns några tredjeländerför vilka medlemsstaterna ensidigt får bestämma ommedborgarna i dessa länder skall omfattas avviseringskrav eller inte. Återigen vill utskottetunderstryka vikten av att inom EU fortsattaktivt driver frågan om viseringsfrihet för så mångaländer som möjligt.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2003/04:Sf249 yrkande 17 och 2003/04:Sf257 yrkande20.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkandensom rör frågor om besöksvisum (se senast bet.2002/03:SfU8). Utskottet har därvid redogjort förAnhörigkommitténs betänkande Vår anhöriginvandring(SOU 2002:13). När det gäller frågan omviseringskrav liksom visum för släktbesök harkommittén angett att målet för viseringspolitiken,att möjliggöra kontakter och besök, uppfylls genomatt beviljar en stor del - mellan 85 och90 % - av de dryga 200 000 ansökningar iviseringsärenden som avgörs . Regeringenstidigare gjorda uttalanden om vikten av en sågenerös viseringspolitik som möjligt borde dockenligt kommittén få större genomslag. Kommitténgjorde bedömningen att det är viktigt attbesöksmöjligheterna för släktingar inte begränsasmer än nödvändigt men gjorde också bedömningen attdet är svårt att utfärda mer precisa riktlinjer förvar gränsen skall gå. Just den individuellabedömning som skall göras i varje fall talar enligtkommittén för att riktlinjerna måste ges ett ganskaallmänt innehåll. Utskottet, som deladeAnhörigkommitténs bedömning att det är viktigt attbesöksmöjligheterna för släktingar inte begränsasmer än nödvändigt, uttalade att en striktviseringspolitik särskilt hårt drabbar invandraresom inte själva har möjlighet att resa tillhemlandet för släktbesök. Utskottet framhöll viktenav att varje visumansökan noga prövas utifrån deindividuella omständigheterna.Utskottet, som inte finner skäl att nu göra någonannan bedömning, konstaterar också attUtlänningslagskommittén skall lämna förslag till -utifrån förarbeten och författningar samt enkartläggning av praxis - hur förutsättningarna förvisering skall preciseras i lag (dir. 2003:28).Av årsredovisning för 2003framgår att utlandsmyndigheterna själva avgjorde av ansökningarna medan resterande skickadesvidare till för beslut. Av dettotala antalet visumansökningar beviljades 85 %.Handläggningstiden för de ansökningar somutlandsmyndigheterna fattat beslut i har under 2003normalt inte överstigit ochMigrationsverkets genomsnittliga handläggningstidvar 21 dagar.Med det anförda och med hänsyn till beredningen avAnhörigkommitténs betänkande och attUtlänningslagskommitténs arbete bör avvaktas anserutskottet att inte bör göra någotuttalande med anledning av motionerna 2003/04:Sf257yrkande 21, 2003/04:Sf337, 2003/04:Sf357 yrkande 21,2003/04:Sf388 yrkande 5 och 2003/04:Sf403 yrkande42. Motionerna avstyrks.Som framgår ovan beviljas en mycket stor andel avvisumansökningarna. Beslut om visering fattas motbakgrund av en sammanvägning av de specifikaförhållanden som råder i varje enskilt fall.Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkande 27 imotion 2003/04:So568 om att det bör ske enkartläggning av vilka, och av vilka skäl, personerfår avslag respektive beviljas turistvisum tillSverige. Motionen avstyrks.Utskottet konstaterar att sedan ettflertal år ger humanitärt bistånd till norra tar i samarbete med UNHCR emotpersoner i behov av skydd för vidarebosättning iSverige. Utskottet vidhåller sin inställning ibetänkande 2002/03:SfU8 att när det gäller visum förpersoner från norra gör utlännings- ochutlandsmyndigheterna en prövning i varje enskiltfall. Utskottet avstyrker med det anförda motion2003/04:Sf302 yrkandena 3 och 4.Visum för asylsökande och asylansökan iutlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om visum förasylsökande och asylansökan i utlandet.Jämför reservationerna 38 (v, mp) och 39(kd).MotionerNär det gäller asylansökan i utlandet begärs imotion 2003/04:Sf403 av m.fl. (kd) yrkande5 ett tillkännagivande om att inom EU bör tainitiativ till att visumsystemet ses över samt undersökning av hur "nödvisum" till asylsökandeskulle fungera.I motion 2003/04:Sf257 av m.fl. (v)yrkande 22 begärs att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att lägga fram förslag om enprocedur för utfärdande av asylvisum.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) anser i motion2003/04:Sf357 yrkande 17 att regeringen bör se överom ett humanitärt visum som ger en person möjlighetatt snabbt lämna en ursprungsregion eller etttransitland som inte erbjuder skydd kan införas. Meddetta visum, som bör kunna sökas vid svenskaambassader, skulle personen kunna åka till att genomföra asylprövningen.Utskottets ställningstagandeViseringsinstrumentet är inte avsett att ta tillvara personers behov av skydd. Utlänningslagensbestämmelser uppfyller enligt utskottets uppfattningGenèvekonventionen i fråga om skyldigheten att geskydd till den som riskerar förföljelse i hemlandet.Sverige tar också emot personer i behov av skydd förvidarebosättning i , genom den s.k.flyktingkvoten. Detta sker efter samråd med UNHCR.Vid mötet för rådet förrättsliga och inrikes frågor presenteradekommissionen sitt meddelande Mer tillgängliga,rättvisa och väladministrerade asylsystem, KOM(2003)315. Kommissionen anser att nya tillvägagångssättbör rätta sig efter ett visst antal grundprinciper,som komplement till det gemensamma europeiskaasylsystem som efterlystes i Tammerfors.Kommissionen föreslår bl.a. att förfaranden förskyddad inresa och återanpassningsprogram börövervägas.Med det anförda, och då något tillkännagivandebeträffande möjligheten att söka asyl från utlandetenligt utskottets mening inte bör göras, avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:Sf257 yrkande 22,2003/04:Sf357 yrkande 17 och 2003/04:Sf403 yrkande5.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Den svenska migrationspolitiken (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Sf249 yrkande 10 och avslårmotion 2003/04:Sf297.StällningstagandeDet krävs kraftfulla åtgärder för förebyggande avflykt. En samordnad politik i det internationellaagerandet är nödvändig och ett ökat stöd bör ges åtolika FN-organ. Det är också viktigt med ett ökatstöd i närområdet. Detta får emellertid aldrig tassom intäkt för en mer restriktiv asylpolitik.2. Den svenska migrationspolitiken (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Sf297 och avslår motion2003/04:Sf249 yrkande 10.StällningstagandeRegeringen bör tillsätta en oberoende kommission föratt utvärdera den svenska flyktingpolitiken.3. Återvandring (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Sf249 yrkande 11 och avslårmotionerna 2003/04:Sf302 yrkandena 1 och 2,2003/04:Sf403 yrkande 22 samt 2003/04:U257 yrkande3.StällningstagandeStöd till återvandring för den som så önskar är ettviktigt inslag i en human flyktingpolitik. Åtgärderför återvändande måste dock fullt ut respektera denenskildes valfrihet och konjunkturskäl får aldrigvara en orsak att stimulera flyktingar attåtervända.4. Återvandring (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Sf403 yrkande 22 och avslårmotionerna 2003/04:Sf249 yrkande 11, 2003/04:Sf302yrkandena 1 och 2 och 2003/04:U257 yrkande 3.StällningstagandeDet behövs ett förbättrat och formaliseratåtervändandeprogram med seriös och tidig informationom stöd vid frivillig återvandring. Tiden i Sverigebör göras meningsfull med studier och praktik, ävenmed avseende på ett återvändande. Fokus bör ligga påkunskaper som kan användas för återuppbyggande avhemlandet.5. Återvandring (punkt 2)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Sf302 yrkandena 1 och 2samt avslår motionerna 2003/04:Sf249 yrkande 11,2003/04:Sf403 yrkande 22 och 2003/04:U257 yrkande 3.StällningstagandeIrakiska flyktingar bör ges en utbildning som kanvara överförbar vid ett återvändande till hemlandet.Det kan röra sig om utbildning i demokrati,förvaltningskunskap, kvinnors rättigheter ochmänskliga rättigheter. Vidare bör regeringen se övermöjligheterna till ekonomiskt stöd utöver detgenerella bidraget för de irakier som haruppehållstillstånd men vill återvända.6. EU:s flyktingpolitik (punkt 3)av (), () och LinnéaDarell (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Sf6 yrkandena 5 och 6,2003/04:Sf249 yrkandena 1 och 13, 2003/04:Sf271yrkande 7, 2003/04:Sf403 yrkandena 1 och 2,2003/04:K416 yrkande 28 och 2003/04:K419 yrkande 7samt avslår motion 2003/04:Sf257 yrkandena 9 och 14.StällningstagandeEU bör utforma en gemensam migrations- ochasylpolitik på grund ochasylrätten i och måste värnas.Åtgärder för ökad solidaritet och öppenhet gentemotomvärlden behövs liksom en mer solidarisk ochrättighetsbaserad europeisk flyktingpolitik med fullrespekt för internationella åtaganden. Vidare böröverströmningseffekter mellan länderna motverkas ochinslaget av finansiell solidaritet i EU:sflyktingpolitik öka.Regeringen bör arbeta för en så human europeiskmigrations- och asylpolitik som möjligt i detasyllagstiftningsarbete som pågår inom EU. Omkonventets förslag till gemensamma regler påasylområdet antas är det centralt att verkarför att krav på humanitet och rättssäkerhet uppfyllssamt att reglerna inte leder till att Sverigetvingas anpassa sin flyktingpolitik i restriktivriktning.7. EU:s flyktingpolitik (punkt 3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2003/04:Sf257 yrkandena 9 och 14samt avslår motionerna 2003/04:Sf6 yrkandena 5 och6, 2003/04:Sf249 yrkandena 1 och 13, 2003/04:Sf271yrkande 7, 2003/04:Sf403 yrkandena 1 och 2,2003/04:K416 yrkande 28 och 2003/04:K419 yrkande 7.StällningstagandeRegeringen bör använda sin vetorätt mot ytterligarerepressiva förslag inom området asyl ochimmigration. Detta gäller exempelvis direktivet omförfaranden för att bevilja och återkallaflyktingstatus, asylprocedurdirektivet. Förslagethar stora brister och måste omarbetas grundligt föratt tillgodose de mest fundamentalarättssäkerhetskraven. Bland annat omfattas intesubsidiärt skydd och en asylansökan kan ansesuppenbart ogrundad på nästan vilka grunder somhelst. I dessa fall saknas också rätt att stanna ilandet tills ett överklagande prövats.8.