bet · GR01NU11 · 2004-03-30 00:00:00 — Vi är mer och mer beroende av el.Jag sade när jag visade mina bilder att man intekan se att det har blivit sämre. Man kan också säga att det inte har blivitbättre. har branschen åtagit sig ett åtgärdsprogram för att förbättraleveranssäkerheten. Vi får en redovisning av det . Men vår bild närvi ska beräkna skälig tariffnivå är att många nätföretag kommer att fåstora kvalitetsavdrag på grund av brister och avbrott. Det är ingengenerell bild. Det finns nätföretag både i glesbygd och i tätort som haralldeles utmärkt leveranssäkerhet, och det finns nätföretag både i tätortoch i glesbygd som kommer att få stora avdrag när det gällerkvalitetsparameternnär vi bedömer skäligheten.När det gäller planeringen är vår bild att det sker en mycket noggrannplanering av hur nät underhålls och hur anläggningar tas ur drift. Det ären fråga som vi inte tycker att vi kan lägga oss i utan det handlar omsäkerhetsplanering för de här kärnkraftverken. Vi tycker att det voreväldigt konstigt om vi gick in och hade synpunkter på revisionsperioderslängd och när underhåll gjordes. Det vi ser är att man lägger dessaperioder när belastningen på nätet och elförbrukningen är som lägst.Ett annat problem som har med strömavbrott att göra är kanske att det ärobalans i den svenska elproduktionen. En väldigt stor del ligger i Norrlandoch och en väldigt liten del i . Det var välen av orsakerna till det strömavbrott som vi hade i höstas.Per (): Ordförande! Till att börja med ett stort tack för de finaföredragningarna. Jag tror att både vi och TV-tittarna har haft stor nyttaav att de har hållits på en så begriplig nivå.Jag ska försöka ställa en begriplig fråga också, som jag tror att mångafunderar över. Jag vänder mig till på . Denhandlar om ersättning till drabbade kunder både och i framtiden.Vi ser nu hur företag, till och med SJ, börjar ge resegaranti. Då blirmin fråga: Vad händer med ersättningen till lokala nätbolag, tillelproducenter och även till slutkunder när det uppstår storadriftstörningari nätet?Jan , : Den typen av händelse som inträffade istamnätet inträffar oerhört sällan. Det har varit en gång varttjugonde eller . Som jag sade tidigare är ambitionenatt höja säkerhetsnivån så att den blir bättre än så framöver.Jag kan bara säga att så här långt har den här typen av händelser i dethär avseendet betraktats som force majeur. Det finns inga krav påersättningsom kunderna enligt lagen kan ställa när den här typen av händelserinträffar. Så är läget.Håkan Heden, : På lokalnätsnivå harbranschorganisationentagit fram en princip om att man ska ge kunderna ersättning på en vissnivå vid avbrott som är längre än . Vi kan väl notera att deflesta företag är anslutna till den och att de följer den.Vi har tidigare stött ett förslag till regeringen om att man skullelagstifta om att ge ersättning . Vi tycker att ärlångt. Men det är en branschöverenskommelse, och det är så det ser ut.Det är viktigt att kunderna får ersättning när strömmen försvinner. Menman måste också ha klart för sig att det aldrig går att bygga ett heltavbrottsfritt nät. De som är extremt beroende av att jämt ha ström måstenog försöka förse sig med reservkapacitet. Det gäller sjukhus och detgäller gårdar med djurhållning och krav på ventilation. Vi påEnergimyndighetenhar för säkerhets skull ett eget reservkraftverk.Lennart Beijer (v): Först en fråga till . Du var inne på attden nya elmarknaden ställer nya krav på . Du nämnde ökadstyrning och kontroll av vad som händer, att man kanske inte kan lita påsaker och ting som man gjorde tidigare. Det skulle vara intressant om dukunde utveckla lite grann vad denna förbättrade styrning innebär.Till vill jag rikta en fråga om leveranssäkerheten i glesbygdenoch på landsbygden. Vi hör ganska ofta när saker och ting inträffar attdet egentligen beror på att den oreglerade marknaden har inneburit har minskat antalet anställda i bolagen och därför inte hinner medsådana jobb som man gjorde tidigare. Vi har hört den kritiken också frånfackliga organisationer.Dessutom en liten specialfråga som kanske kommer upp sedan också. Detgäller diskussionen om starkare elkablar. På vilket sätt engagerar sigEnergimyndigheten i den?Jan , : När vi kom till 1992 blev, som jag sadetidigare, den operativa hanteringen och bland annat underhållet kvar iStatens vattenfallsverk. Vi gick in i en entreprenadform för detta. Dethar varit väldigt framgångsrikt. Det finns ju flera krav på en verksamhetsom vår, inte bara att vi ska ha en hög säkerhet utan också att vi ska halåga kostnader. Entreprenadformen har inneburit en väsentligkostnadsreduktionunder de här tio åren. Det är ingen tvekan om detta.Sedan kan man säga att de som kom att bli våra entreprenörer rätt mycketvar dotterbolag till de gamla kraftföretagen som hade skött de häranläggningarna tidigare. Man kan väl säga att vi kompetensmässigt surfadeendel på det kunnande och den erfarenhet som låg i de här bolagen från början.Nu har de utvecklats på sitt sätt, och vi har en situation då vi frånSvenska kraftnät måste ta ett större ansvar styrningsmässigt,kompetensmässigtoch så vidare över exakt vilka åtgärder som genomförs. Det är den fas viär inne i . Vi hade varit inne i den diskussionen även om inte avbrottetden hade inträffat. Det är ganska naturligt att man efter entioårsperiod börjar titta på den framtida kvaliteten i de härentreprenörernasarbete på ett lite tydligare sätt än vi behövde göra sedan.Det är den fas vi är inne i just nu.Fortfarande tycker vi att entreprenadformen är bra. Men den behöver styrasupp lite hårdare än vi har behövt göra under den gångna tioårsperioden.HåkanHeden, : Frågan gällde leveranssäkerheten och ettminskat antal anställda. Det är sant att också de nätföretag som liggerinom den fortfarande reglerade sektorn har minskat antalet anställda somen del i ett rationaliserings- och effektiviseringsarbete. I många fallhar det skett genom att man, som det heter, har "outsourcat" drift- ochunderhållsverksamheten. Från nätföretagens synpunkt är det uppenbarligenekonomi i detta.Vi har egentligen inga indikationer på att själva underhållsarbetet harsjunkit under en nivå som är acceptabel eller rimlig. Vi har snarastuppfattat det som ett annat sätt att organisera arbetet. har viinte heller sett att näten har blivit sämre. Men det är naturligtvis enfråga som kan vara värd att diskutera ordentligt.När det gäller starkare kablar finns det olika sätt att höjaleveranssäkerheteni glesbygdsnätet. Det kan vara att gå från blanktråd, som det heter, tillisolerad kabel. Det kan handla om att röja och sköta underhållet avledningsgator bättre än man gör. Och det kan handla om att gräva ned kabelnunder jord, vilket sker i allt större utsträckning.Vi på myndigheten har väldigt svårt att gå ut med riktlinjer och ställatekniska krav på hur företagen löser detta. Det är företagen som äransvariga för leveranssäkerheten och det är de som ska sköta sina företag,så de måste välja teknisk lösning, vilket de gör. Det vi kan göra ochdet vi gör i vår nya nätnyttomodell när vi ska bedöma skäligheten är attföretagen får betalt för det kanske dyraste alternativet, nämligen attgräva ned alla kablar. Sedan får de också ett kvalitetsavdrag om de intekan leverera el med den leveranssäkerhet som ett nät med nedgrävda kablarger. På det sättet tycker vi att vi utan att ställa några tekniska kravändå ger incitament för företagen att hitta den bästa tekniska lösningen.Nils-Göran (): Jag får tacka för god information. Jag har tvåfrågor. Den ena ställer jag till . Den gälleröverföringskapacitetenmellan de olika länderna. Du pekade på att vi har en överföring genomlandet som är väl dimensionerad men att det inte är så mellan olika länder,mellan och eller något annat land. Min fråga till dig är:Är denna process påskyndad utifrån avbrottet , och hurser framtiden ut på det området?Då det gäller leveranssäkerheten tänkte jag ställa en fråga till HåkanHeden. Du visade avbrottstider som var avsevärt mycket längre ute pålandsbygden än i tätort. Det finns i och för sig förklaringar till det.Det är långa ledningar, och det är svårt att hitta var avbrotten ärnågonstans. Min fråga till dig är: Det är ofta i de stora företagen man seravbrotten redovisade, men om man tittar på alla nätbolagen, hur många avvåra nätbolag är drabbade av de här avbrotten? Vilka är mest frekventutsatta? Är det så att nät sköts bättre av små och medelstora företageller av stora? Det är också viktigt att se hur ett sådant system ser utframöver.Jan , : Det vi har sett i det nordiska elnätetsedan avregleringen 1996 är att hela elsystemet utnyttjas bättre äntidigare, vilket ju leder till att vi har större överföringar på nätet änman hade om vi går . Det är i grunden positivt,därför att det innebär att gjorda investeringar utnyttjas på ett bättresätt. Det gynnar hela det nordiska kollektivet.Men det har också fått till följd att det har blivit tydligare att vi haren del flaskhalsar i det nordiska systemet som inte var synliga tidigarenär nätet utnyttjades i mindre utsträckning. Det är framför allt det somhar lett till diskussionen om de utbyggnader i det nordiska systemet somvi delvis har genomfört och de elva projekt som jag redovisade att vi hari Nordels grid plan, som den kallas för.Energibranschens syn på säkerheten i elförsörjningen och åtgärder för attminska elavbrottenOrdföranden: Då går vi in på nästa del av den här offentliga hearingen.Vi har hört myndigheternas syn på elsäkerhet, och ska vi höra användarnaoch brukarna av densamma.Först ut är , verkställande direktör vid , somska ge energibranschens syn på säkerheten i elförsörjningen och även vilkaåtgärder man kan föreslå för att minska elavbrotten. Industrin är juväldigt beroende av säker el.Verkställande direktör , : ärbranschorganisation för landets såväl producenter som distributörer ochhandlare med el. Med mig har jag också, för att hjälpa mig svara på frågor,, som är vd i och också ordförande i vårt nätrådi branschen.Som har framgått under diskussionen utgör elförsörjningenoch elnäten en oerhört viktig infrastruktur. Vi har totalt, om vikoncentrerar oss på näten, elledning i Sverige.Detmotsvarar ungefär tolv varv runt jorden. Av det här ligger en del, ungefär10 %, i stamnät och i de så kallade regionalnäten, som är en sortshuvudlinjer i det här, medan ligger i de lokala näten som ärdistributionsnätav olika slag. Nyanskaffningsvärdet för de här näten ligger en bra bitöver , så det är en tung infrastruktur.Som också har framkommit här blir vi alltmer elberoende i samhället.Både framför allt datorisering och olika processer gör att kostnadernaoch följderna av elavbrott blir alltmer kännbara. Naturligtvis är detockså så att det ute i glesbygden, framför allt i jordbruket, sker enökad automatisering. Vi har också mera vård i hemmen. Kraven ökar alltsåkraftigt från samhällets sida på en mycket hög kvalitet i elförsörjningenoch korta avbrott. Kostnaderna för kunderna och för samhället vid avbrottökar också. nämnde tidigare att vi både i branschen ochgemensamt med myndigheten arbetar på en ny avbrottsvärdering. Vi har gjorten uppdatering av det som gjordes senast, , och finner dåatt för hushåll och för industri har det ökat med kanske istorleksordningen50 %, och för en del andra sektorer som handel och tjänster har dekostnadersom våra kunder drabbas av i samband med avbrott ökat med mer än 100 %.Det här gör naturligtvis att samhället ställer allt högre krav påtillförlitliga leveranser.De ökade kraven ska mötas av det elnät som vi har byggt upp. Detta näthar byggts upp av . Det är som vi har sagt här: Delarav det här nätet ligger naturligtvis i glesbygd, i trakter där sakenkompliceras av att expansionen inte har varit så stor. Det har inte varitså mycket nyinvesteringar i det här nätet . I tätort har detofta varit mycket expansioner så att bolagen av det skälet har bytt utnäten eller förstärkt dem så att de är nyare. Problemen ligger här väldigtofta ute i glesbygd, framför allt i de områden där näten löper igenommycket skog. Det kräver mycket underhållskostnader, och det kräver ocksåreinvesteringar om vi ska bygga bort de fel som finns.Samtidigt kan vi konstatera att det alltid är en avvägning mellan kvalitetoch kostnad. Den reglering vi har haft och det konsumentintresse och dettryck som vi känner i den här branschen har varit väldigt fokuserade påpriser under ett tiotal år. Vi kan konstatera att tarifferna i principhar hållits konstanta när det gäller just nätdelen sedanavregleringen 1996. På den overheadbild som visas ser vi statistik fören villa med elvärme. Vi har haft ganska precis konstanta nättariffer förden här typen av kunder sedan avregleringen 1996.Inte minst i de områden som visades på en tidigare bild - det gällerframför allt Roslagsområdet, , , ochsmåländska höglandet - har det varit ett antal återkommande fel. Man kan dåsäga att det här har lett till åtgärder från bolagens sida. Vi gjorde ettåtagande 2001 inom ramen för något vi kallar NÄTKIC, Nätkunden i centrum,som är ett program som tillkom efter bland annat påtryckningar frånregeringshåll men också naturligtvis från det starka konsumenttryck som vikänner i branschen. Fokus ligger där på ledning,och det handlar om ungefär de av det totala nätet i sombestår av oisolerad blanktrådsledning som löper genom skogsmark. Det ärdet som är kriteriet på de här . Mycket av dem finns ide områden jag hade markerat på en bild som jag visade tidigare. Underperioden , under 2 ½ år , har ganska mycket åtgärder redanfokuserats där. Bland annat har av de här 57 000 kilometrarnafram varit föremål för extra röjningsinsatser. Ungefär10 % av blanktråden i det här nätet har ersatts av antingen isoleradluftlinje eller av nedgrävda kablar. Det är de extra investeringar ochunderhållsinsatser som har gjorts. I det här programmet har också legatåtgärder i samarbete med bland annat LRF och lantbrukare som samarbetarom det här. Det finns ganska goda exempel i många delar av landet där dethär har fungerat , och det har då överförts till andra områden.Storstörningssamverkan mellan elbolagen har organiserats i sju distrikti landet där man då lånar resurser av varandra för att snabbare kommatill rätta med fel. Informationsinsatser, har vi talat om tidigare, ärmycket viktigt. Här har bland annat samarbetet med ökat -jag vill särskilt peka på det - vilket har gjort att informationsgivningenför närvarande är mycket bättre . Slutligen har branschen, somtidigare nämnts, frivilligt tagit på sig en avbrottsersättning där vi haretablerat en viss miniminivå som vi rekommenderar och som de allra flestabolag följer eller överskrider.De här åtgärderna, kan vi säga också, har ju nu i ljuset av de senasteavbrotten och det tryck som råder ökats på av några av de bolag som harvarit mest utsatta. har deklarerat att man kommer att öka sinainsatser i de här områdena med och räknar med att ha bytt utall oisolerad kabel i sina nät . Man satsar totalt10 miljarder kronor inom den här verksamheten under den tiden. Sydkrafthar aviserat liknande åtgärder, och jag har varit i kontakt med Fortum,som inte har konkretiserat exakt hur mycket pengar det handlar om ännumen som avser att göra stora extrainsatser, framför allt i Värmlandsområdet,där man har haft stora problem. Det gäller naturligtvis även andra bolagsom har haft problem men som inte har varit lika synliga i medierna i dethär sammanhanget.I ett lite större perspektiv kan vi från branschens sida se att vi trotsallt och trots det fokus som finns på det här har förhållandevis lågatariffer. Vi har bland de lägsta tarifferna i , men vi har ocksåden bästa leveranssäkerheten i våra nät av de nordiska länderna. I etteuropeiskt perspektiv har vi låga tariffer, och man kan säga att vi haren leveranssäkerhet som ligger väl till om man betänker vårt geografiskaläge och vårt svåra klimat.Branschen känner naturligtvis det här trycket och arbetar, som jag harnämnt, hårt för att erbjuda säkrare elleveranser. är det klartatt nätverksamheten ju inte är någonting som bedrivs i öppen konkurrensoch helt på fria villkor, utan det här är koncessionerade monopol som ärföremål för reglering. Det är därför väldigt viktigt att regleringen, somytterst har politiska ramar och sker från myndighetshåll, styr åt dethåll som samhället önskar att utvecklingen ska gå åt. I det sammanhangetkan jag inte undgå att nämna att vi nu har på gång en ny regleringsmodellsom kommer att införas , och den fråga vi måsteställa oss är vart den styr. Där har vi en kontinuerlig dialog medNätmyndigheten i de här frågorna, men det finns ändå några frågor jag villlyfta fram i det här sammanhanget.Om vi försöker relatera den avbrottstid vi har till hur prisetser ut tycker vi att vi får en intressant bild. På den bild som visas nuser vi att som vi hörde har avbrott ungefär 150 minuteri snitt och ett nätpris som ligger på perkilowattimme.Vi ser att har ett något lägre pris, men å andra sidan bra mycketmera avbrott . I andra änden av skalan kan vi se länderna nere iCentraleuropa. Vi har siffror från och här, där manhar väsentligt kortare avbrottstider - de har mycket kortare nät också -men också väsentligt högre nätkostnader. Jag kan också nämna att Frankrikeligger någonstans mitt emellan och i det här avseendet.Det här tycker vi är en intressant frågeställning. Vart ska vi ta vägeni det här sammanhanget? Det är en diskussion vi gärna för, och vi för denockså inför den nya modell som ska lanseras med myndigheten.Var ligger konsumentintresset i det här sammanhanget? Ska vi nedåt itariff, och då sannolikt gå åt höger på den bild som visas, det vill sägaen lägre driftsäkerhet? Man kan ju inte få allt - man kan inte få bådegratis elleverans och inga avbrott. Man kommer så att säga inte ned i dethörnet. Som bilden visar finns det ett visst samband däremellan. Ellerska vi dra oss i den andra riktningen? Man kan då konstatera att med tankepå det jag visade tidigare, det vill säga den kraftiga ökning vi har avkostnaderna för elavbrott och det ökade elberoende som finns, tycker vifrån branschens sida att diskussionen borde föras utifrån att de krav somvåra barn och barnbarn kommer att ställa på det här nätet snarare liggeri riktning mot väsentligt högre säkerhet i nätet. Det är möjligt att mandå får styra det hela mot robustare, starkare nät och ökadeunderhållsinsatsersnarare än att fokusera ensidigt på att få ned priset.Min sista bild visar den nya modell som vi för diskussioner kring. Vi ärrädda för att den inte kommer att styra mot det önskade målet. Det berorpå hur parametrarna styrs in. Vi är rädda för att den kvalitetsstyrningsom sker så att säga inte leder åt det tyska hållet, med kortareavbrottstider,utan mer åt det andra hållet, därför att man fokuserar ensidigt på dagenssituation med avbrott. Vi vill föra en diskussion om parametrarna i denhär modellen. Det är väldigt viktigt att tillräckliga resurser avsättsför röjningsinsatserna och för underhållet, och det får inte gälla någrafiktiva eller teoretiska nät, utan vi måste underhålla dagens verkliganät - det är det vi måste ha resurser för. Vi måste föra diskussioner omframtidens kvalitet, inte bara straffas för hur många avbrott det var utan mera inrikta oss på vilka insatser som krävs och vilkainvesteringarsom ska göras för att få upp kvaliteten i näten och nå morgondagens mål.Då är det någon form av kvalitetsindex som bör införas i det här, kanskeockså ett nöjd-kund-index, som är en parameter att sträva mot. Det har exempel på utomlands.Slutligen vill vi också peka på att det är viktigt, när vi diskuterar denhär modellen, att bolagen kan få en marknadsmässig avkastning för sinainsatser på det här området. Annars kommer det att bli väldigt svårt idet långa loppet att få fram tillräckliga investeringsmedel.Näringslivets syn på säkerheten i elförsörjningenOrdföranden: för det! Nästa talare är verkställande direktör iJernkontoret , som ska redogöra för näringslivets syn på det härmed säkerhet i elförsörjningen. Han representerar en stor del av vårbasnäring.Verkställande direktör , : ärstålindustrins branschorganisation. Jag är också vice ordförande i någotsomheter SKGS, som är basindustriernas sammanslutning för att hanteraenergipolitiska frågor bland annat. Ordförande i är , som ärvd i och som inte kan vara med i dag.Jag ska prata mest med utgångspunkt i basindustrins behov av elförsörjning.Basindustrierna står för av hela industrins energibehov.Basindustrin är ju lite speciellt placerad i landet. Basindustrierna ärofta knutna till bruksorter och ligger långt bort från storstäderna, oftai bruksorter som har ett företag på en ort. Företagen är därför väldigtbetydelsefulla för sin omgivning. Industrierna ligger i stor utsträckninglängs och i Bergslagen men även på ost- och västkustenoch i Småland.De här industrierna, som alltså förbrukar av industrins energibehov,svarar för av den svenska varuexporten. Det är en viktigindustri också på så sätt att den förädlar svenska råvaror, så avexporten betyder de facto mycket mer av nettoexporten eftersom en stormerpart utgörs av svenska råvaror, framför allt malm och skogsvaror. Förde här industrierna är elen i sig en strategisk råvara. En strategiskförutsättning för att man ska kunna ha en fabrik är alltså att man harsäker och bra tillgång på el till konkurrenskraftiga priser. Det bliringen fabrik om man inte är säker på att ha ett system som kan levereraelkraft till exempelvis ett stålverk i Bergslagen. är nödvändig,dels för att smälta stålet, dels för att värmebehandla stålet i fleraolika fall.Vi är självklart beroende av el. Det som vi fokuserar på och är mestintresserade av är att det finns el i tillräcklig mängd och att det finnsen säkerhet i att det finns el i tillräcklig mängd också på lång siktframöver eftersom investeringsbeslut som tas nu i nya fabriker och nyaprocesser ska betala tillbaka sig, inte utan kanske på 30-40 år.Då måste man ha en tilltro till att det finns en säkerhet ielförsörjningenoch att den också ska kunna ske till konkurrenskraftiga priser, som vi juhar varit vana vid i . Vi har inte samma konkurrensfördelnu som vi haft tidigare eftersom priserna nivelleras mera med kontinenten,men vill vi ha förutsättningar som skaparkonkurrensfördel för och inte minst för vår svenska basindustri.Det viktigaste för oss i basindustrierna är att vi har enelproduktionskapacitetsom motsvarar den efterfrågan vi har. ser vi inte att vihar det riktigt lugnt på den fronten, eftersom efterfrågan ökar -visserligensakta, men den ökar. Utbyggnaden av kapaciteten är för långsam. Vi seringen utbyggnad av format i egentligen. Den enda stora utbyggnadvi kan se är det finska kärnkraftverk som är på väg om fem - kansketio. Vi vill se en energikapacitet som motsvarar efterfrågan, och vi villdärför ha en energipolitik som möjliggör utbyggnad av kapaciteten, menockså en politik som möjliggör kapacitet av konkurrenskraftigt slag -inte vilken kapacitet som helst. Den måste ju kunna leverera ström tillvåra industrier till konkurrenskraftigt pris. Vi vill också ha en rimliglösning på den stora målkonflikten mellan energiproduktion och minskningenav klimatgaserna. Inte alltför avlägset har vi ett stort hot i form av enganska stor prisuppgång på grund av handel med utsläppsrätter som kangenerera väldigt kraftiga elprisökningar om inte några åtgärder vidtas påden kanten.Jag går över till distributionsfrågorna. Vad som är viktigt för industrinär att det finns ett robust leveranssystem som är väl underhållet ochkostnadseffektivt. Jag pekar återigen på att man inte ska bygga upp ettsystem som är för dyrt, utan vi vill kunna köpa elen kostnadseffektivt.Vi tycker att man måste vårda elproduktionskapaciteten i , i södraSverige specifikt, eftersom det är där problemen har uppstått, och det ärdär efterfrågan är stor och produktionskapaciteten är mindre.