bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse2003/04:110 Demokratipolitik jämte 23motionsyrkanden som väckts med anledning avskrivelsen. Vidare behandlas 32 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden och 2003. Motionernagäller bl.a. medborgarnas deltagande och inflytandemellan valen, obligatoriskt införande avmedborgarförslag, stärkt folkinitiativ, valbarhet,arbetsvillkor för förtroendevalda, kommunaltpartistöd, hot och våld mot politiker, ökadmaktdelning, kommunala "konstitutionsutskott",demokrati och IT, medborgarkontrakt ochfolkomröstning om en ny föreslår att läggerregeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns 30reservationer och 8 särskilda yttranden. Avreservationerna avser en demokrati och IT. Bakomdenna reservation står utskottets samtliga m-, fp-,kd-, c- och mp-ledamöter.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. DemokratipolitikRiksdagen lägger regeringens skrivelse2003/04:110 till handlingarna.2. Uppföljning av demokratipolitikenRiksdagen avslår motion 2003/04:K26 yrkande 2.Reservation 1 (fp)3. Politiskt utanförskapRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K385yrkande 1, 2003/04:K25 yrkande 2, 2003/04:K26yrkandena 1 i denna del och 8, 2003/04:K290yrkande 1 och 2003/04:K400 yrkande 8.Reservation 2 (fp, kd, c)4. Åtgärder för fler förtroendevalda medutländsk bakgrundRiksdagen avslår motion 2002/03:Sf289 yrkande12.Reservation 3 (mp)5. Invandrade kvinnors förutsättningar atttillvarata sina rättigheterRiksdagen avslår motion 2003/04:K304 yrkandena1 och 2.Reservation 4 (v)6. PersonvalRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K24 yrkande6 och 2003/04:K26 yrkande 3.Reservation 5 (m, fp)7. ValdagarRiksdagen avslår motion 2003/04:K24 yrkande 3.Reservation 6 (m, fp)8. RösträttsålderRiksdagen avslår motion 2003/04:K27 yrkande 4 idenna del.Reservation 7 (mp)9. Kommunala extravalRiksdagen avslår motion 2003/04:K24 yrkande 5.10. Forskning om valdeltagandeRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K25 yrkande1 och 2003/04:K26 yrkande 1 i denna del.Reservation 8 (fp, c)11. Deltagande och inflytande mellanvalenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K383yrkande 15 och 2003/04:K400 yrkande 5.Reservation 9 (kd)12. Bristande kunskaper om den politiskaprocessenRiksdagen avslår motion 2003/04:K400 yrkande 1.Reservation 10 (kd)13. MedborgarförslagRiksdagen avslår motion 2003/04:K27 yrkande 2.Reservation 11 (mp)14. FolkinitiativRiksdagen avslår motion 2003/04:K25 yrkande 3.15. ValbarhetsålderRiksdagen avslår motion 2003/04:K27 yrkande 4 idenna del.Reservation 12 (mp) - villk.16. Möjlighet att behålla uppdrag vidflyttningRiksdagen avslår motion 2003/04:K27 yrkande 3.Reservation 13 (mp)17. Ledighet från förtroendeuppdragRiksdagen avslår motion 2003/04:K259.18. Förtroendeuppdragets utformningRiksdagen avslår motion 2003/04:K400 yrkande 6.Reservation 14 (kd)19. Kommunalt partistödRiksdagen avslår motion 2003/04:K349.20. Hot och våld mot politikerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K26 yrkande4, 2003/04:K316, 2003/04:K400 yrkande 7 och2003/04:Ju446 yrkande 3.21. Förtroendevaldas möjlighet att bäratårgasanordningRiksdagen avslår motion 2003/04:K443.22. Odemokratiska metoderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K24 yrkande2 och 2003/04:MJ412 yrkandena 12 och 13.Reservation 15 (m, fp, kd, c)23. Mänskliga rättigheterRiksdagen avslår motion 2003/04:K26 yrkande 5.Reservation 16 (fp, kd, c)Reservation 17 (m)24. Rasistiskt och annat etniskt relateratvåldRiksdagen avslår motion 2003/04:K27 yrkande 5.Reservation 18 (mp)25. Skolmiljö fri från mobbning ochintoleransRiksdagen avslår motion 2003/04:K26 yrkande 7.Reservation 19 (fp)26. Ökad horisontell och vertikalmaktdelningRiksdagen avslår motion 2003/04:K24 yrkandena 1och 4.Reservation 20 (m)27. Kommunala "konstitutionsutskott"avslår motion 2003/04:K289 yrkande 9.Reservation 21 (fp)28. Demokratisk professionalism iförvaltningenRiksdagen avslår motion 2003/04:K400 yrkande 9.Reservation 22 (kd)29. Demokrati och ITRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K383yrkande 9, 2002/03:K385 yrkande 11, 2003/04:K290yrkande 18, 2003/04:K400 yrkande 2, 2003/04:T474yrkandena 23 och 24 och 2003/04:T561 yrkande 6.Reservation 23 (m, fp, kd, c, mp)30. Demokratisk infrastrukturRiksdagen avslår motion 2003/04:K400 yrkande 3.Reservation 24 (kd)31. Samverkan mellan offentliga och privataaktörer och den ideella sektornRiksdagen avslår motion 2003/04:K223 yrkande 8.Reservation 25 (c)32. Den statliga styrningen av den ideellasektornRiksdagen avslår motion 2003/04:K26 yrkande 6.Reservation 26 (fp, kd)33. Egenmakt via valfrihetRiksdagen avslår motion 2002/03:K385 yrkande 2.Reservation 27 (fp)34. MedborgarkontraktRiksdagen avslår motion 2003/04:K310.35. MedborgarbokRiksdagen avslår motion 2003/04:K400 yrkande 4.Reservation 28 (kd)36. Debatt och folkbildning kring EURiksdagen avslår motion 2003/04:K26 yrkande 9.Reservation 29 (fp, c)37. Folkomröstning om EU:s konstitutionellafördragRiksdagen avslår motion 2003/04:K27 yrkande 1.Reservation 30 (v, mp)den 27 maj 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (),(), (), LiselottHagberg (fp), () och ElisebehtMarkström (s).2003/04KU19Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse /04:110 Demokratipolitik. Vidarebehandlas de motioner som väckts med anledning avskrivelsen samt vissa motioner som väckts tidigare.BakgrundRegeringen beslutade att ge enparlamentarisk kommitté i uppdrag att belysa de nyaförutsättningar, problem och möjligheter som detsvenska folkstyret möter inför 2000-talet (dir.1997:101). Kommittén antog namnetDemokratiutredningen. beslutaderegeringen i tilläggsdirektiv att ge kommittén iuppdrag att utreda orsakerna till det sjunkandevaldeltagandet och föreslå åtgärder för att ökamedborgarnas delaktighet och engagemang i detdemokratiska systemet (dir. 1998:100).Demokratiutredningen överlämnade i februari 2000sitt slutbetänkande En uthållig demokrati! (SOU2000:1).Regeringen beslutade att ge enparlamentarisk kommitté i uppdrag att föreslååtgärder som ökar medborgarnas möjligheter tillinsyn och deltagande i den kommunala demokratin ochsom stärker den kommunala representativa demokratinsfunktionssätt och former (dir. 1999:98). I maj 2001beslutade regeringen i tilläggsdirektiv att gekommittén i uppdrag att utreda behovet av särskildabestämmelser för avgöranden på nivå avlångsiktig karaktär och av stor principiell ochekonomisk betydelse. beslutaderegeringen om ytterligare tilläggsdirektiv tillkommittén. Uppdraget var att se överförutsättningarna för och förfarandet vid ändringari landstings- och kommunindelningen samt förfarandetvid ändringar i länsindelningen. Kommitténöverlämnade sitt huvudbetänkande Attvara med på riktigt - demokratiutveckling i kommuneroch landsting (SOU 2001:48). I november 2001överlämnade kommittén sitt betänkande Att tänkaefter före - samråd i kommuner och landsting (SOU2001:89). överlämnade kommittén sittbetänkande Ändrad indelning? En översyn av reglernaför indelningsändringar (SOU 2002:33).I och med budgetpropositionen inrättadesett särskilt politikområde för demokratifrågorna -politikområdet Demokrati. På förslag av regeringenbeslutade därvid att målet förpolitikområdet är att folkstyrelsen skall värnas ochfördjupas (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:KU1, rskr.2000/01: 62).Våren 2002 lade regeringen fram propositionenDemokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) ivilken redovisades en långsiktig strategi med måloch åtgärder för att värna och fördjupa den svenskafolkstyrelsen. I demokratipropositionen slogs detfast att den svenska demokratin bör kännetecknas avett brett medborgerligt deltagande inom ramen förden representativa demokratin. Regeringen föreslogett antal långsiktiga mål som senare antog(bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190).Riksdagen har tidigare uttalat att mål börformuleras på ett sådant sätt att de är möjliga attfölja upp. Vidare har uttalat dels attresultatinformationen skall vara relevant iförhållande till de uppsatta målen, dels attresultat och utveckling bör redovisas i kvantitativatermer med hjälp av indikatorer eller nyckeltal ochi första hand avse effekter av verksamheter (sebl.a. 1999/2000:FiU20, rskr. 1999/2000:261).Regeringen har tidigare redovisat att arbetet medatt för varje politikområde ta fram uppföljnings-och utvärderingsstrategier skall fortsätta. Enligtbudgetpropositionen för omfattar dettaarbete bl.a. att ta fram relevanta resultatmått(prop. 2000/01:1).I demokratipropositionen (prop. 2001/02:80) pekaderegeringen på vikten av att följa upp och utvärderaeffekterna av regeringens långsiktiga strategi föratt värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen.Hösten 2002 uttalade (bet.2002/03:KU1 s. 12) att det vore önskvärt attregeringen gör en fördjupad analys av resultatet avstatens insatser för att främja ökat valdeltagandeunder senare tid samt analyserar orsakerna till attmålet om ökat valdeltagande inte kunde uppnås vid desenaste allmänna valen.I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1utg.omr. 1 avsnitt 4.4) aviserade regeringen att enredovisning av demokratiutvecklingen i förhållandetill målen skulle lämnas i en skrivelse tillriksdagen under våren 2004.Skrivelsens huvudsakliga innehållSkrivelsen är uppdelad i två delar.Den första delen innehåller en redovisning ochanalys av den svenska demokratins utveckling efter2002 i förhållande till målen för att värna ochfördjupa den svenska folkstyrelsen. En redogörelselämnas av genomförda åtgärder. I de fall resultat avåtgärderna redan kunnat utläsas förs ett resonemangkring i vilken utsträckning åtgärderna bidragit tilldet långsiktiga arbetet för att uppnå målen.I den andra delen av skrivelsen presenterasdemokratipolitikens fortsatta inriktning. Denbedömning som görs är att politiken i fortsättningenbör omfatta både insatser för ett ökat och merjämlikt medborgerligt deltagande, och insatser föratt främja de mänskliga rättigheterna. I skrivelsenpresenteras politikens inriktning när det gällermedborgerligt deltagande. Politiken har treutgångspunkter - att stärka förutsättningarna, attundanröja hinder och att skapa möjligheter för ettökat och mer jämlikt deltagande. Regeringen avseratt vidta åtgärder för att synliggöra och motverkastrukturella hinder för olika individers möjlighetertill makt och inflytande. Regeringen avser också attvidta åtgärder för att motverka hot mot demokratin,exempelvis i form av hot och våld motförtroendevalda. Även andra åtgärder för attförbättra de förtroendevaldas villkor kommer attvidtas. I det fortsatta arbetet avser regeringen attän mer än betona vikten av ett deltagandemellan valen och av att se medborgerligt deltagandeutifrån ett rättighetsperspektiv samt att tydliggörabetydelsen av den ytterligare nivå för politisktinflytande som EU-medlemskapet innebär.Utskottets övervägandenDemokratipolitikUtskottets förslag i korthetRiksdagen lägger regeringens skrivelse2003/04:110 till handlingarna.SkrivelsenVåren 2001 redovisade regeringen i propositionenDemokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) enlångsiktig strategi med mål och åtgärder för attvärna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. Idemokratipropositionen slogs det fast att densvenska demokratin bör kännetecknas av ett brettmedborgerligt deltagande inom ramen för denrepresentativa demokratin. De fyra mål som riksdagensenare antog handlar om ett ökat och mer jämliktdeltagande (bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190).Målen är:1. Valdeltagandet skall öka väsentligt i denationella och kommunala valen liksom i valettill . Ett första delmål var attvaldeltagandet skulle öka i de allmänna valen2002.2.3. En ökad andel av medborgarna skall inneha någonform av politiskt förtroendeuppdrag. Ett förstadelmål är att antalet förtroendevalda i kommuneroch landsting skall öka med 10 000 till år 2010.Antalet personer som i livet harinnehaft ett politiskt förtroendeuppdrag skallockså öka.4.5. Medborgarna skall ha bättre möjligheter än i dagatt delta i och påverka den politiska processen.Andelen medborgare som deltar skall också öka.6.7. Medborgarnas möjligheter att påverka denpolitiska processen skall bli mer jämlika än deär . Andelen ungdomar, arbetslösa ochpersoner med utländsk bakgrund som deltar i denpolitiska processen skall öka.8.I demokratipropositionen pekade regeringen på viktenav att följa upp och utvärdera effekterna avregeringens långsiktiga strategi för att värna ochfördjupa den svenska folkstyrelsen.I demokratiskrivelsen redovisar regeringeninledningsvis de uppföljnings- ochutvärderingsåtgärder som vidtagits . Dessaär- kartläggning av demokratiindikatorer,-- databas över förnyelsearbetet i kommuner ochlandsting,-- analyser av de förtroendevalda i kommuner ochlandsting,-- analyser av valdeltagande,-- analyser av föreningslivet,-- uppföljning av Tid för demokrati,-- uppföljning av medel till riksdagspartierna föratt informera invandrare inför valet ,-- kartläggning av forskning om demokrati, offentligförvaltning och folkrörelser,-- uppföljning av medborgarförslag samt-- utvärdering av tillämpningen av kommunallagensbestämmelser om ekonomisk ersättning tillförtroendevalda.-Fortsättningen av demokratiskrivelsen är uppdelad itvå delar.Den första delen innehåller en redovisning ochanalys av den svenska demokratins utveckling efter2002 i förhållande till målen för att värna ochfördjupa den svenska folkstyrelsen, dvs. målen omett ökat valdeltagande, fler förtroendevalda, bättremöjligheter till deltagande mellan valen och ökadpolitisk jämlikhet. I samtliga mål ingår att densociala representativiteten skall förbättras.Vad gäller målet om ett ökat valdeltagandekonstaterar regeringen att trenden med ett minskatvaldeltagande fortsatte även i de allmänna valen2002. Minskningen mellan val och 2002 årsval var dock avsevärt mindre än mellan valoch val, vilket skulle kunna tyda på atttrenden håller på att brytas. Regeringen konstaterarockså att valdeltagandet ökat i vissa kommuner ochlandsting. Positivt var också att valdeltagandetinte minskade bland utländska medborgare i valettill kommunfullmäktige. Oroande är emellertid attvaldeltagandet har fortsatt att minska bland t.ex.förstagångsväljarna och att skillnaderna ivaldeltagandet har ökat något mellan vissa delar avbefolkningen. har dock fortfarande ett högtvaldeltagande internationellt sett.I demokratiskrivelsen redogör regeringen för flerastatliga insatser som genomförts med syfte attfrämja ett ökat valdeltagande i samband med 2002 årsval, bl.a. insatser,utvecklingsarbetet Tid för demokrati och medel tillriksdagspartierna för information till personer medutländsk bakgrund. Enligt skrivelsen visarinsatserna för att öka valdeltagandet på positivaresultat i form av förbättrade förutsättningar förväljarna i röstningsförfarandet samt ökad kunskap omolika metoder för demokratifrämjande arbete.Regeringen drar slutsatsen att det är viktigt attde insatser som genomförs utgör en del i ettlångsiktigt arbete där demokratifrämjande insatserunder mellanvalsperioderna kombineras medpunktinsatser inför valen för att främja ett högtvaldeltagande. bör det enligt regeringenunderstrykas att ett ökat valdeltagande självklartinte kan uppnås enbart genom insatser från statenssida. Ansvaret för ett högt valdeltagande delas medandra aktörer och framför allt med de politiskapartierna.Målet att fler människor skall inneha någon formav politiskt förtroendeuppdrag på nivå ochatt antalet personer som i livet harinnehaft ett sådant förtroendeuppdrag skall öka serenligt demokratiskrivelsen inte ut att uppfyllas.Antalet kommunalt förtroendevalda liksom antaletkommunala förtroendeuppdrag har fortsatt att minskasedan den förra mandatperioden; för landstingenfinns inte samma möjlighet till jämförelse över tid.Nedgången av antalet kommunala förtroendeuppdrag ärenligt regeringen särskilt oroande eftersomforskning indikerar att ett stort antal uppdrag kanha en positiv inverkan på den socialarepresentativiteten. Oroande är också att en alltmindre andel av de förtroendevalda i kommuner ochlandsting utgörs av personer som är ,vilket betyder att deras underrepresentation ökar.Det kan också konstateras att gemensamt för de delarav befolkningen som är underrepresenterade är attderas representation blir allt sämre högre upp imakthierarkin. Den sociala representativiteten blandde förtroendevalda på lokal nivå har dockförbättrats, bl.a. avseende kvinnor, unga människoroch utrikes födda.Regeringen menar i skrivelsen att ansvaret för attuppnå målet om fler förtroendevalda på lokal nivåframför allt åvilar kommuner och landsting liksom depolitiska partierna. Regeringen har emellertid iuppgift att kontinuerligt se över deförtroendevaldas villkor och att undanröjaeventuella hinder samt att bl.a. öka kunskapen omvarför vissa delar av befolkningen fortsätter attvara underrepresenterade. I skrivelsen anförregeringen att erfarenheterna från de åtgärder denhittills har vidtagit pekar på ett fortsatt behov avsådana åtgärder.Målet att möjligheterna att delta i och påverkaden politiska processen skall bli bättre och attandelen som deltar skall öka tar sikte påmedborgerligt deltagande mellan valen. Enligtregeringen måste härvidlag olika vägar stå öppna förmedborgare som vill påverka politiken, och dessamåste främst utformas lokalt och underifrån.Regeringen uppmärksammar flera åtgärder i kommuneroch landsting för att främja deltagande mellanvalen, exempelvis medborgarförslag. Det pågår ävenarbete på nationell nivå och på EU-nivå med attutveckla olika former för inflytande. Regeringenmenar dock att det är svårt att avgöra ommöjligheterna för deltagande totalt sett har blivitbättre eller inte.Enligt skrivelsen tyder olika studier på att detfinns ett stort intresse för att påverka politikenoch samhället i stort, även om deltagandet i depolitiska partierna minskar. Bland dedeltagandeformer som medborgarna själva tarinitiativ till ökar deltagandet framför allt i deaktiviteter som lätt kan utföras på egen hand. Attfinna former för hur detta samhällsengagemang kanfångas upp utan att försöka passa in det i de gamlastrukturerna är enligt regeringen en av framtidensutmaningar. Regeringen menar också att det finns ettgenerellt behov av att öka kunskapen om vilkamöjligheter medborgarna har när det gäller att utövainflytande mellan valen, hur pass ändamålsenliga deformer för inflytande som finns är och medborgarnaskännedom om dem.Vad gäller målet att medborgarnas möjligheter attpåverka den politiska processen skall bli merjämlika finns, enligt demokratiskrivelsen, i dagflera tecken på att utvecklingen går framåt.Exempelvis har skillnaderna mellan kvinnors och mänspolitiska engagemang minskat. Detta beror dels påatt det politiska engagemanget har ökat mer blandkvinnor än bland män, dels på att kvinnorsengagemang har minskat i mindre utsträckning änmäns. I de folkvalda församlingarna har andelenkvinnor, unga människor och utrikes födda personerökat, även om de är underrepresenterade.Det politiska deltagandet i s.k. icke-traditionellaformer för inflytande fortsätter att öka i allagrupper. Däremot fortsätter det politiskadeltagandet i de traditionella formerna fördeltagande att minska hos befolkningen i stort.Enligt regeringen är det särskilt oroväckande att deungas engagemang minskar.Regeringen menar att det således finns ettfortsatt behov av aktiva åtgärder i syfte att göramedborgarnas möjligheter att påverka den politiskaprocessen mer jämlika, särskilt när det gäller attstärka underrepresenterade gruppers deltagandemellan valen och som förtroendevalda.I demokratiskrivelsens första del redogörregeringen även för den av Vetenskapsrådetgenomförda kartläggningen av forskningen omdemokrati, offentlig förvaltning och folkrörelser.Enligt skrivelsen planerar regeringen undermandatperioden att lämna en forskningspolitiskproposition till . I arbetet inför dennakommer arbetsgrupp förforskningsfrågor (C 1991:A) att få utökat mandat.Den kommer att ges i uppdrag att strategisktanalysera behovet av insatser inom demokratiområdetdär forskningen utgör en viktig del.Vidare innehåller demokratiskrivelsen enredogörelse för utvecklingen inom flerapolitikområden som inte direkt innehåller insatsersom är kopplade till regeringens mål för ett ökatoch mer jämlikt deltagande, men som ändå är avgrundläggande betydelse för att värna och fördjupadet demokratiska samhället. Bland dessapolitikområden kan nämnas ungdomspolitiken,utbildningspolitiken, jämställdhetspolitiken,folkrörelsepolitiken, mediepolitiken ochförvaltningspolitiken.I demokratiskrivelsens andra del presenterarregeringen demokratipolitikens fortsatta inriktning.Denna kommer att ha tre utgångspunkter: att stärkaförutsättningarna för deltagande, att undanröjahinder för deltagande samt att skapa möjligheter förett ökat och mer jämlikt deltagande. I det fortsattaarbetet avser regeringen att än mer än betonavikten av ett deltagande mellan valen och av att semedborgerligt deltagande utifrån etträttighetsperspektiv samt att tydliggöra betydelsenav den ytterligare nivå för politiskt inflytande somEU-medlemskapet innebär.Regeringen hänvisar i demokratiskrivelsen till densamhällsvetenskapliga forskningen och begreppetpolitiska resurser för att beskriva vad som krävsför att människor skall ha reella möjligheter attdelta i den politiska processen och påverka sin egenvardag. De vanligaste politiska resurserna ärfysiskt kapital i form av t.ex. tillgång till tid,pengar och informationsteknologi, humankapital, ibetydelsen kunskap om hur det politiska systemetfungerar, samt socialt kapital i form av kontakteroch nätverk som kan användas för politiska syften.Regeringen anför att tillgången till politiskaresurser är ojämlikt fördelad mellanolika medborgare, trots årtionden av ekonomiskfördelningspolitik och genomgripandevälfärdsreformer. Exempelvis förfogar individer somär högutbildade, höginkomsttagare eller födda iSverige över fler politiska resurser än individersom är lågutbildade, låginkomsttagare eller harinvandrat. De förstnämnda deltar också mer aktivt iden politiska processen vilket, enligt regeringen,får till följd att deras intressen och behov fårstarkare genomslag. I skrivelsen anför regeringenatt en av demokratipolitikens främsta utmaningar äratt verka för en mer jämlik fördelning av politiskaresurser i syfte att öka förutsättningarna för ettökat och ett mer jämlikt medborgerligt deltagande.Bland annat aviseras åtgärder för att öka tillgångentill information och kunskap om det politiskasystemet och samhället.Vidare kommer regeringen i det fortsattademokratiarbetet att uppmärksamma hinder för ettökat och mer jämlikt deltagande. Härvidlag kommersynliggörande och motverkande av strukturella hindersom påverkar olika individers deltagande att vara enprioriterad fråga. Det kan t.ex. gällainstitutionella förhållanden, organisationsformeroch arbetssätt som i praktiken stänger ute vissapersoner. Det kan också gälla attityder. Bland annatanför regeringen att demokratipolitiken börinkludera en feministisk analys av demokratinsvillkor och funktionssätt, vilket innebär attexistensen av ett genussystem där kvinnor som gruppär underordnade män som grupp är en utgångspunkt. Iskrivelsen aviseras också åtgärder för att motverkahot mot demokratin i form av hot och våld motförtroendevalda samt förekomsten avfrämlingsfientliga partier och andraantidemokratiska krafter.Regeringen kommer även att rikta uppmärksamhet motmöjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande.Detta inkluderar såväl de förtroendevaldas villkor,vilka bör vara utformade så att de både möjliggöroch stimulerar människor oavsett bakgrund att åtasig uppdrag, som formerna för inflytande ochpåverkan, vilka bör vara fler och bättre för attlevandehålla dialogen mellan förtroendevalda ochmedborgare. Härvidlag kan nämnas demokratisatsningarinför val till , som bl.a.syftar till att öka kunskapen och intresset hos ungai åldern för hur man som ung EU-medborgarekan delta i och påverka EU-politikens utformning,och de allmänna valen 2006.Sist i skrivelsen betonar regeringen allas ansvari sammanhanget.