bet · GS01TU1 · 2004-11-18 00:00:00 — Hyreskostnaden skall motsvararäntekostnaden på hela den återstående skulden och detaktuella årets amortering på lånen.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringenatt för ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst efter år 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag och förutsätter - ilikhet med tidigare uttalanden - att regeringen ävenfortsättningsvis noggrant följer projektet och liksom hittillsregelbundet återkommer till med en fortlöpanderedovisning av framåtskridandet och det ekonomiska läget förbyggandet av Statens järnvägarRegeringens förslagDagens mål för affärsverket är att det skallavveckla den verksamhet som tidigare ingick i Statensjärnvägars verksamhet. Av propositionen framgår attregeringen avser att förändra verksamhetsmålet så att mål-sättningen om att avveckla åtaganden förändras till attförvaltas affärsmässigt. Denna förändring hindrar inte attavveckling av verksamheter eller åtaganden fortsätter i denmån det följer av beslut eller avtal.När de medel som avsatts för affärsverkets verksamhet harförbrukats kommer verksamheten att generera intäkter somkan täcka kostnaderna för administrationen. Med anledningav att verksamheten föreslås fortsätta och att verksamhetenbedrivs i affärsverksform föreslår regeringen att ettekonomiskt mål införs för verksamheten. Ett mål bör sättasför förvaltningen av leasing- och leaseholdåtagandena och ettför den verksamhet som innebär att tillhandahålla rullandemateriel för den av staten upphandlade järnvägstrafiken.Regeringen föreslår att målsättningen för förvaltningen avleasing- och leaseholdåtaganden bör vara att den skall visa ettnollresultat. Vad avser målsättningen för verksamheten medatt tillhandahålla fordon föreslår regeringen, efter avvägningav bedömd risk för verksamheten, att avkastningskravet försysselsatt kapital över en konjunkturcykel sätts till räntan påfemåriga statsobligationer plus 1 %.Regeringen föreslår att godkänner de ekonomiskamålen för och bemyndigar regeringen attför ge finansiella befogenheter ienlighet med vad regeringen förordar. Det innebär bl.a. attaffärsverket får ikläda sig långfristiga skulder inom en totallåneram om 12 500 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.SjöfartUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiskamål för och bemyndiganden i enlighet medvad regeringen förordar. Utskottet tillstyrker även förslagettill investeringsplan för för och avstyrker motionerna. Regeringens förslag ombidrag till tillstyrksav utskottet.Avsnitttets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyra förslag i proposition2004/05:1 utgiftsområde 22 Kommunikationer inomverksamhetsområdet (punkterna 10-13). Regeringenföreslår att riksdagen10. godkänner de ekonomiska målen för ochföreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringen attfastställa utdelning och skattemotsvarighet för Sjöfartsverketi enlighet med vad regeringen förordar,11. bemyndigar regeringen att för ge Sjöfartsverketfinansiella befogenheter i enlighet med vad regeringenförordar,12. godkänner förslaget till investeringsplan förSjöfartsverket för ,13. godkänner att högst av inflytandefarledsavgifter för får lämnas i bidrag tillHandelsflottans kultur- och fritidsråd.Vidare behandlar utskottet följande förslag i fem motioner:- 2004/05:T280 av ()- 2004/05:T298 yrkande 10 av ()- 2004/05:T361 av och ()- 2004/05:T407 av m.fl. (s)- 2004/05:T444 yrkande 1 av ().Ekonomiska mål m.m. för SjöfartsverketRegeringens förslagRegeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav om 3,5 %över en konjunkturcykel (som räknas på resultatet efterskattemotsvarighet) är motiverat. Det långsiktigamålet för nivån på räntabiliteten är att den skall varaföretagsekonomiskt motiverad, och regeringen följernoggrant lönsamhetsutvecklingen hos Sjöfartsverket.Regeringen föreslår vidare att det långsiktiga målet försoliditeten på lägst skall kvarstå. Den restriktionSjöfartsverket har att farledsavgifterna får öka med högstnettoprisindex räknat föreslås förändras till attgälla . Anledningen till detta är att den nugenomförda höjningen av lotsavgiften kommer attkompenseras med en sänkning av farleds-avgiften. För attundvika att denna sänkning av farledsavgiften inte skallläggas samman med ett eventuellt utrymme att höja avgiftenbör en justering av basåret ske.Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta börvara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efterskattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet böräven fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen isamband med bokslutet.Regeringen föreslår att godkänner deekonomiska målen för och föreslagenprisrestriktion och bemyndigar regeringen att fastställautdelning och skattemotsvarighet för i enlighetmed vad regeringen förordar.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Finansiella befogenheter för SjöfartsverketRegeringens förslagSjöfartsverkets investeringar finansieras heltmed egna medel. Verket har därutöver ett bemyndigande attta upp lån inom en total ram av 350 miljoner kronor.Regeringen föreslår att ett bemyndigande ges så attSjöfartsverket kan uppta lång- och kortfristiga lån inom entotal ram av inom eller utanförRiksgäldskontoret . Vidare föreslår regeringenatt får sätta in kassamässigt överskott påräntebärande konto i eller affärsbank.Sjöfartsverket, Styrelsen för psykologiskt försvar, Vinnovaoch andra statliga myndigheter har haft och kommersannolikt även att ha kostnader med anknytningtill förlisning. Såväl kostnadernas storlek somderas utfall i tiden är svåra att prognostisera. Regeringenföreslår att dessa medel, som förvaltas av ochsom uppgår till ca , skallkunna användas för framtida kostnader föranledda avutredningar och åtgärder med anknytning till , t.ex. sjösäkerhetsforskning, inom den kommandetreårsperioden.Regeringen förslår att de medel som förvaltas avSjöfartsverket och som används för kostnader med anledningav förlisning får användas i enlighet med vad regeringenovan förordar.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Investeringsplan för SjöfartsverketRegeringens förslagSjöfartsverkets bedömning av investeringsbehovet fördelat påolika verksamhetsgrenar uppgårtotalt till , varav farleder/utmärkningsvarar för . Detta är en ökning jämförtmed förra årets investeringsplan med förperioden 2004-2006.Under rubriken /utmärkning redovisasomfattningen av investeringar i farleder, nybyggnad,ombyggnad och återanskaffning av fyrar, annan fastutmärkning, radionavigeringssystem samt el- och teletekniskmateriel och utrustning. isbrytare beräknaskunna användas . De investeringar på 11miljoner kronor som planeras är ombyggnadav fartygsbryggor.Sjötrafikinformationssystemen utvecklas ständigt, ochunder planperioden planeras investeringar i utveckling ochombyggnader i sjötrafikinformationscentraler (VTS-centraler) på . Investeringar i densjögeografiska verksamheten sker främst genom utvecklingav system för bearbetning av djupdata, produktions- ochförvaltningsverktyg för sjökortsdatabasen samt idistributionssystem för digitala produkter.En betydande del av investeringarna på 81 miljoner kronori lotsningsverksamheten utgörs av återanskaffning avlotsbåtar. Lotsbåtsflottan förnyas med hänsyn tagen till ålderoch gångtid. Investeringarna omfattar också förnyelse avlokaler och hamnanläggningar samt utrustning pålotsstationer, bl.a. till följd av anpassning till en rationellareorganisation inom sjötrafikområdena. Investeringar i IT-system planeras för verksgemensamma funktioner, och andra myndighetsdelar.Regeringen föreslår att godkänner förslaget tillinvesteringsplan för för perioden 2005-2007.MotionsförslagI motion 2004/05:T280 av () framhållsatt hamn har stor betydelse för näringslivet i ettområde som sträcker sig över , ochUppland och är således främst att betrakta som en regionalhamn. För att svara mot de krav som ställs påhamninfrastruktur och säkerhet krävs investeringar istorleksordningen i hamn denärmaste åren. Därutöver måste farleden in till rätasupp, breddas och fördjupas för att motsvara Sjöfartsverketskrav på säkerhetsmarginaler.I motion 2004/05:T361 av och () tas frågan om en utbyggnad av iSödertälje upp. Motionärerna anför att Mälarfarleden viaSödertälje kanal förbinder och hamnar medÖstersjön. I finns en sluss som är gammal.Genom denna sluss passerar 4 000 fartyg medsammanlagt gods. Största tillåtna fartygslängdär och största bredd är 19 meter.För att kunna ta in större fartyg i krävs en utbyggnadav slussen.Redan nu föreligger signaler från redare att det inte kan bliaktuellt med leveranser via hamnarna i i framtidenom inte byggs ut. Redan nu har fem redare fartyg sominte kan passera genom nuvarande sluss, och vid framtidainvesteringar blir inte mindre fartyg aktuella. Föreslagenutbyggnad av skulle däremot innebära att tonnagetskulle kunna utökas markant. En rad samhällsekonomiskaberäkningar för utbyggnad har genomförts under perioden2001-2003, där samhällsnyttan i samtliga fall varit positiv,enligt motionärerna.En uppskjuten eller, i värsta fall, utebliven slussinvesteringkan få allvarliga följder för Mälarsjöfarten. Minskningen avhandelssjöfarten kan gå mycket snabbt om inte ett skyndsamtbeslut kommer till stånd. För , och helaBergslagsområdet skulle detta få mycket negativakonsekvenser. Mälarhamnarna är viktiga för exporten frånföretagen i hela det omgivande området. Minskadesjötransporter innebär naturligtvis ökade landtransporter,vilket är tvärs emot intentionen i det miljöpolitiskatransportmålet. Enligt motionärerna bör ett beslut omslussutbyggnaden komma till stånd.Även i motionerna 2004/05:T298 yrkande 10 av TorstenLindström (kd), 2004/05:T407 av m.fl. (s)och 2004/05:T444 yrkande 1 av ()framförs liknande synpunkter och förslag om en utbyggnadav i ställningstagandeUtskottet behandlade frågor rörande Sjöfartsverketsinvesteringsplan (2003/04:TU1 s. 87-88).Utskottet erinrade då bl.a. om att på ettföretagsekonomiskt sätt och inom ramen för ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning skall ansvara för att sjöfarten har tillgångtill farleder med god framkomlighet och hög säkerhet åretrunt på samtliga svenska hamnar av betydelse. Prioriteringarav sjöfartsinvesteringar ankommer således på Sjöfartsverket.Utskottet har tidigare uttalat att man bör söka utnyttja degoda möjligheter som finns att frakta stora lastkvantiteter viahamnar i , och utmed våra kuster anser dettaäven . Detta är angeläget för att kunna vidmakthålla ochvidareutveckla Vänersjöfarten samt övrig insjö- och kust-sjöfart.Utskottet vill med anledning av motionsförslagen ochutskottets uttalanden om fraktsjöfartens betydelse peka påvad Godstransportdelegationen i sitt slutbetänkande (SOU2004:76) Godstransporter - noder och länkar i samspel bl.a.uttalat om hamnarnas särställning bland de intermodalanoderna.Med utgångspunkt i godsstråk och noder har delegationenidentifierat tre strategiska geografiska regioner. En av dessautgörs av mellersta ostkusten, en finns i västra och enomfattar delar av . I betänkandet sägs vidare att berördaparter inom var och en av regionerna sinsemellan bör dis-kutera och försöka enas exempelvis om åtgärder för ökadsamordning och specialisering. Enligt delegationen börregeringen ta initiativ till och medverka i sådanaöverläggningar med parterna om vilka roller de olikahamnarna inom respektive område kan och bör ta. Enligt vadutskottet erfarit avser dessa förslag bahandlas i dentransportpolitiska propositionen som aviserats till våren 2005.Utskottet vill i sammanhanget vidare peka på attSjöfartsverket i en skrivelse till inovember 2003 överlämnat underlag med Sjöfartsverketsbedömning rörande frågan om en eventuell utbyggnad avSödertälje kanal. Det framgår av skrivelsen att det enligtSjöfartsverkets reguljära underhållsplanering för farledernainom en snar framtid krävs en genomgripandeunderhållsrevision av slussportar m.m. i . I anslut-ning till att underhållsfrågan aktualiserats har Sjöfartsverkettillsammans med regionala intressenter i Mälarsjöfartenbedömt det vara av intresse att också studera de tekniska ochekonomiska förutsättningarna för en utbyggd sluss iSödertälje. Syftet med en utbyggnad är främst att sänkakostnaderna för näringslivets transporter i regionen. Destudier som genomförts visar att en utbyggnad är teknisktgenomförbar och att en utbyggnad har en positiv netto-nuvärdeskvot enligt den samhällsekonomiska analys verketgenomfört. Verket bedömer dock att den investering somkrävs vid en eventuell utbyggnad är av en sådanstorleksordning att den inte kan hanteras inom ramen förverkets normala investeringsplaner utan att det krävs ensärskild finansiering.Utskottet vill också peka på vad som framkom av ettpressmeddelande i samband med attregeringen presenterade särskilda insatser förNorrlandskusten. Statsråden och anförde om satsningar på hamn bl.a. attSjöfartsverket utreder förutsättningarna för att ökainfartsmöjligheterna till hamn. När det arbetet är av-slutat utses en statlig förhandlingsman för att i dialog mellanberörda regionala aktörer, såsom kommun, Gävlehamn, det regionala näringslivet och statliga ,klarlägga hamninfrastrukturens utvecklings- ochfinansieringsförutsättningar.Som utskottet ser det pågår ett omfattande arbete medviktiga frågor som rör hamnområdena i och Södertälje.Utskottet utgår ifrån att det i detta sammanhang kommer attingå spörsmål av det slag som utskottet pekat på och som tasupp i motionerna. Något ytterligare uttalande anser utskottetinte vara påkallat, utan resultatet av den pågåendeberedningsprocessen med dessa frågor bör avvaktas.Mot bakgrund av det anförda tillstyrks regeringens förslagoch motionerna 2004/05:T280 (kd), 2004/05:T298 yrkande10 (kd), 2004/05:T361 (v), 2004/05:T407 (s) och2004/05:T444 yrkande 1 (c) avstyrks.Handelsflottans kultur- och fritidsrådRegeringens förslagVerksamheten vid handelsflottans kultur- och fritidsråd(HKF) finansieras i huvudsak med en andel av defarledsavgifter som tar in. För delar avverksamheten tas avgifter ut. Därutöver får HKF bidrag frånbl.a. kommuner och privata organisationer. Av dessautgjorde intäkterna från farledsavgifterna 18,5 miljonerkronor. har denna nivå höjts till 19,5 miljonerkronor. Regeringen föreslår att denna nivå även skall gällaför budgetåret 2005.Regeringen har tillkallat en särskild utredaremed uppgift att med utgångspunkt från kraven i nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamnföreslå hur bör organisera välfärdsverksamhetenutifrån målsättningen att till lägsta möjliga kostnad uppfyllade krav som konventionen ställer.Regeringen föreslår att godkänner att högst 19,5miljoner kronor av inflytande farledsavgifter för fårlämnas i bidrag till Handelsflottans kultur- och fritidsråd.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.LuftfartUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiskamål för och bemyndiganden i enlighet medvad regeringen förordar. Utskottet tillstyrker även förslagettill investeringsplan för för liksom att avgifter får tas ut för Luftfartsstyrelsensverksamhet för att täcka dess kostnader.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyra förslag i proposition2004/05:1 utgiftsområde 22 Kommunikationer inomverksamhetsområdet (punkterna 14-17). Regeringenföreslår att riksdagen14. godkänner de ekonomiska målen för ochföreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringen attfastställa utdelning och skattemotsvarighet för Luftfartsverketi enlighet med vad regeringen förordar,15. bemyndigar regeringen att för ge Luftfartsverketfinansiella befogenheter i enlighet med vad regeringenförordar,16. godkänner förslaget till investeringsplan förLuftfartsverket för ,17. godkänner att avgifter får tas ut för Luftfartsstyrelsensverksamhet och att intäkterna från dessa avgifter fårdisponeras för att täcka kostnaderna för verksamheten.Ekonomiska mål m.m. för LuftfartsverketRegeringens förslagLuftfartsverket skall bidra till att de transportpolitiska målenuppnås på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning.När det gäller ekonomiska mål för föreslår regeringen att det långsiktigamålet för soliditeten är att denna lägst skall uppgåtill . Avseende räntabilitetsmålet anser regeringen att detbör ligga fast på nuvarande nivå, dvs. av eget kapitalefter skatt. Prisrestriktionen bör vara oförändrad för år 2005.Beträffande utdelningskravet anser regeringen att det börvara oförändrat, dvs. en tredjedel av vinsten, räknad somresultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning ochskattemotsvarighet bör även i fortsättningen årligenfastställas slutligt av regeringen i samband med att bokslutetfastställs.Regeringen föreslår att godkänner deekonomiska målen för och föreslagenprisrestriktion och bemyndigar regeringen att fastställautdelning och skattemotsvarighet för ienlighet med vad regeringen ovan förordar.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Finansiella befogenheter för LuftfartsverketRegeringens förslagRegeringen föreslår att bemyndigar regeringen attunder låta få rätt att ta upp lån i ochutanför inom en total ram på . får teckna aktier eller geaktieägartillskott till inom en ram på 150miljoner kronor. föreslås vidare få rätt attteckna borgensförbindelser för krediter till förmån fördotterbolaget inom en total ram på 60miljoner kronor samt placera kassamässigt överskott i bank, istatsreglerade och hos motpart med kreditvärdighetmotsvarande kategori K1 enligt Nordisk Ratings system ellermotsvarande samt på räntebärande konto i föreslås lämna likvid säkerhet vid utstäl-landet av derivatinstrument. En ram för utställandet av sådanasäkerheter på bör fastställas för år2005.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringenatt för ge finansiella befogenheter ienlighet med vad regeringen förordar.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Investeringsplan för LuftfartsverketRegeringens förslagLuftfartsverket föreslår en investeringsnivå under perioden2005-2007 på sammanlagt . Underplaneringsperioden avslutas de stora kapacitetsinvesteringarsom har genomfört påArlanda och inom flygtrafiktjänsten. Med hänsyn tillflygmarknadens utveckling har övriga kapacitetshöjandeinvesteringar förskjutits till efter planeringsperioden. Bana 3har tagits i drift. De åtgärder som återstår är bul-lerisoleringav fastigheter samt att avsluta de expropriationsärenden somanläggandet av banan medför.Investeringsutgiften för hela (Modernisering av flygtrafikledningssystemet) är beräknadtill och beräknas vara avslutad år 2006.Den operativa driftsättningen av kontrollcentralerna iStockholm och har senarelagts i avvaktan påLuftfartsinspektionens säkerhetsgodkännande av det nyaflygtrafikledningssystemet.Hösten 2004 beräknas terminalåtgärderna på istort sett vara klara. Den nya centralbyggnaden och pir F hartagits i bruk medan delprojekt har skjutits på framtidenpå grund av flygmarknadens utveckling. Inve-steringsutgifterna för projektet, som påbörjades ,beräknas totalt uppgå till . Övrigainvesteringar inriktas på ersättningsanskaffningar, åtgärderför att säkerställa flygsäkerheten och åtgärder som skall ledatill miljöförbättringar.Neddragningen av investeringsplaner förden kommande planeringsperioden innebär att kassaflödetefter investeringar förväntas bli positivt . I ochmed det beräknar att underplaneringsperioden tillsammans med vissa investeringsbidragfullt ut finansiera investeringarna med egna medel samtdessutom amortera på skulderna och därmed minskaskuldsättningsgraden och förbättra den finansiellaställningen.Regeringen föreslår att godkänner förslaget tillinvesteringsplan för för perioden 2005-2007.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.LuftfartsstyrelsenRegeringens förslagFrån och med finns den nya myndighetenLuftfartsstyrelsen som skall ansvara för luftfartensmyndighetsverksamhet. Luftfartsstyrelsen föreslås finansierasgenom avgifter. De avgifter som tas ut av Luftfartsin-spektionen och Luftfart och Samhälle täcker inte helakostnaden för verksamheten, utan det fordras en nykompletterande avgift. En följd av att Luftfartsstyrelsen brytsut ur affärsverket är att vissa luftfartsavgifter kan sänkas i ochmed att avgifterna täcker underskottet i myndig-hetsverksamheten. Intäkterna från den nya avgiften bör därförmotsvaras av en lika stor sänkning av Luftfartsverketsluftfartsavgifter, undantaget det som skall ersätta de ökadekostnaderna för den nya myndigheten.Utöver de avgifter som finns och som ävenfortsättningsvis kommer att tas ut föreslår regeringen en nyavgift. Den nya avgiften skall baseras på antalet avresandepassagerare i linjefart och charter enligt den officiella flyg-platsstatistikens avgränsning. Detta medför att trafiken på de19 statliga flygplatserna och trafiken på 23 icke-statligaflygplatser kommer att avgiftsbeläggas. Avgiften bör riktassom direkt uppbörd mot flygbolagen. Avgiften skall inormalfallet faktureras i efterskott.Luftfartsstyrelsens kostnader föreslås täckas medavgiftsintäkterna. De intäkter ochLuftfart och Samhälle nu tar in redovisas vid sidan avstatsbudgeten. Detta skall ske även fortsättningsvis. Enrenodlad finansieringsform är att föredra, vilket innebär attverksamheten i sin helhet går utanför statsbudgeten, vilkettillämpas . Regeringen gör bedömningen att det ärmöjligt att balansera resultat mellan räkenskapsåren somkapitalförsörjningsförordningen ger möjlighet till. Dettatillsammans med ett tillräckligt stort kreditutrymme ger godaförutsättningar att uppnå full kostnadstäckning över tiden.Luftfartsstyrelsen får ingen finansiering via anslag, vilket in-nebär att avgiften bedöms uppgå till ca per passagerare.Mot bakgrund av det ovanstående föreslår regeringen attavgifter får tas ut i Luftfartsstyrelsens verksamhet och attintäkterna från dessa avgifter får disponeras för att täckakostnaderna för verksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Interregional kollektiv persontrafikUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag ombemyndiganden om ekonomiska förpliktelser avseendetrafikupphandling. Utskottet förutsätter vidare att fortsattaöverväganden kommer att göras i syfte att utvecklatågtrafiken mellan och innehållI detta avsnitt behandlar utskottet ett förslag i proposition2004/05:1 utgiftsområde 22 Kommunikationer inomverksamhetsområdet kollektiv persontrafik(punkt 18). Regeringen föreslår att riksdagen18. bemyndigar regeringen att för ramanslaget36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebärutgifter på högst 2 för perioden 2006-2010.Under avsnittet behandlas vidare tågtrafiken mellanStockholm och Oslo.Regeringens förslagVerksamhetsområdet omfattar den interregionala kollektivapersontrafiken, och ansvarig myndighet är Rikstrafiken.Myndighetens uppgift är att verka för utveckling ochsamordning av den interregionala kollektiva persontrafikenoch att därigenom bidra till att de transportpolitiska målenuppnås. Rikstrafiken skall som en del i detta arbete svara förstatens upphandling av transportpolitiskt motiveradinterregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls itrafikhuvudmännens regi och där det saknas förutsättningarför kommersiell drift.Rikstrafiken bör få sluta upp till långatrafikeringsavtal. Regeringen föreslår därför att riksdagenbemyndigar regeringen att i fråga omramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingåekonomiska förpliktelser som omfattar högst och som, inklusive tidigare gjordaåtaganden, innebär utgifter på högst 2 450 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeI en föredragning inför utskottet harrepresentanter från Rikstrafiken lämnat en redovisning överläget för statens upphandling av interregional kollektivpersontrafik.