bet · GR01FIU21 · 2004-05-27 00:00:00 — Denekonomiska politik och detbudgetalternativ vi skulle viljagenomföra går således inte attlägga fram för , varpå följeratt det inte är meningsfullt för oss attgenerellt sett delta i behandlingen avSocialdemokraternas felbudgeteringar.Därför redovisar vi i detta särskildayttrande (i stället för i en reservation)den del av vår politik som rörutgiftsområde 22 och som skulle ha gälltom vårt förslag till ramar hade vunnitriksdagens bifall i den förstabeslutsomgången hösten 2003.Kristdemokraternas budgetalternativ tarsikte på att långsiktigt förbättraSveriges tillväxtförutsättningar genomstrukturella reformer för minskad ohälsa,förbättrad lönebildning och strategiskaskattesänkningar på arbete och sparande.Därtill bör infrastrukturen och delångsiktiga förutsättningarna för ettökat bostadsbyggande kraftigt förbättras.Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i ensådan utsträckning att välfärden tryggasför alla.4. Ändrad ram och ändrade anslagav ()redovisade i motionerhösten 2003 ett heltäckandebudgetalternativ för . Dådetta alternativ avslogs av iden första beslutsomgången omutgiftsområdesramar och skatteinkomstertill förmån för den inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitikensom Socialdemokraterna med stöd avVänsterpartiet och föreslog,deltog inte i den därpåföljande behandlingen av anslag inomrespektive utgiftsområde. Av samma skäldeltar inte heller i denfortsatta behandlingen av delar avanslagen för i den nuföreliggande tilläggsbudgeten för år2004.I sammanhanget vill jag dockuppmärksamma på att Centerpartietsbudgetförslag för innebar enstörre total ram för utgiftsområde 22Kommunikationer för att möjliggöranödvändiga satsningar på drift ochunderhåll, bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion men också resurser tillbyggande av vägar och järnvägar för attfå bort flaskhalsar och skapa en säkrareoch mer funktionell infrastruktur.bilaga 11Miljö- och jordbruksutskottets yttrande2003704:4yTilläggsbudget för år 2004Till finansutskottetFinansutskottet har den 20 april 2004beslutat att bereda bl.a. miljö- ochjordbruksutskottet tillfälle att yttrasig ekonomiskavårproposition (prop. 2003/04:100) omtilläggsbudget till statsbudgeten (punkterna 5-44) ochmotioner, allt i de delar som berörutskottets beredningsområde.Miljö- och jordbruksutskottet behandlari yttrandet de förslag i propositionensom avser tilläggsbudget förutgiftsområdena 20 Allmän miljö- ochnaturvård samt 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar. Ianslutning till yttrandet behandlas äventre motionsyrkanden. I ärendet harutskottet mottagit en skrivelse frånLantbrukarnas riksförbund.UtskottetI propositionen föreslås underutgiftsområde 20 att anslaget 34:1Naturvårdsverket ökas med . Istatsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå . Naturvårdsverketdeltar i arbetet med att genomföra EU:sdirektiv för handel med utsläppsrätter(2003/04/EG) i enlighet med riktlinjernai propositionen Riktlinjer förgenomförande av EG:s direktiv om ettsystem för handel med utsläppsrätter förväxthusgaser (prop. 2003/04:31).Naturvårdsverket behöver ytterligareresurser för att hantera dessa uppgifter.Anslaget 34:7 Internationelltmiljösamarbete ökas med föratt finansiera kostnader för Sverigesdeltagande i FN:s miljöprogram samtmedlemsavgift till Internationellaatomenergiorganet . För attfinansiera denna ökning och ökningen avanslaget 34:1 böranslaget 34:4 Sanering och återställningav förorenade områden minskas med 11 500000 kr.Vidare föreslås ett antal bemyndigandenunder utgiftsområdet. I statsbudgeten förinnevarande år har regeringen underanslaget 26:2 för miljö,areella näringar och samhällsbyggande:Forskning ett bemyndigande att ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst ,högst ochhögst . Föratt underlätta planering, upphandling ochgenomförande av långsiktigaforskningsprojekt behöver regeringenkunna ingå mer omfattande och merlångsiktiga förpliktelser. Därförföreslås att regeringen bemyndigas att år2004 för anslaget 26:2 Forskningsrådetför miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst ,högst , högst70 , högst och högst 15 000 000kr . Under anslaget 34:3Åtgärder för biologisk mångfald harregeringen ett bemyndigande att ingåekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst under år 2005.För att säkerställa förutsättningarna förfortsatt hög takt i arbetet med skydd avur naturvårdssynpunkt värdefullanaturområden behöver större åtaganden omförvärv m.m. kunna göras. Därför föreslåsatt regeringen bemyndigas att under år2004 för anslaget 34:3 Åtgärder förbiologisk mångfald ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärv aveller intrångsersättning i urnaturvårdssynpunkt värdefullanaturområden som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst520 . Underanslaget 34:5 Miljöforskning harregeringen ett bemyndigande att ingåekonomiska förpliktelser på högst . Antaletforskningsprogram som finansieras underanslaget har ökat. Genomförandeperioderför forskningsprogram är cirka fyra , varför flerårsplanering krävs.För att forskningsprogrammen skall kunnaplaneras bättre behöver bemyndigandetökas till . Därför föreslåsatt regeringen bemyndigas att under år2004 för ramanslaget 34:5 Miljöforskningingå ekonomiska förpliktelser i sambandmed planering, upphandling ochgenomförande av forskningsprojekt sominklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 60 000 000 krunder , högst underår 2006 och högst under år2007. Under anslaget 34:13 Stöd tillklimatinvesteringar har regeringen ettbemyndigande att ingå ekonomiskaförpliktelser på högst 350 000 000 krunder perioden 2005-2009.Klimatinvesteringsprogrammen är flerårigaoch för att beslut om ytterligareprojektstöd skall kunna fattas behöverbemyndigandet höjas. Därför föreslås attregeringen för anslaget34:13 Stöd till klimatinvesteringar fåingå ekonomiska förpliktelser i sambandmed beslut om stöd tillklimatinvesteringar som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifterpå högst under perioden2005-2009.Under utgiftsområde 23 föreslås ipropositionen att anslaget 45:1 Främjandeav rennäringen m.m. ökas med 10 000 000kr. Från anslaget finansieras bl.a.pristillägg för renkött. Pristilläggethalverades som följdav den gynnsamma prisutvecklingen . Priserna sjönk dockav flera skäl drastiskt förraåret. Pristillägget på renkött bör därförnu åter höjas till tidigare nivå. För attgöra det möjligt att höja pristilläggetföreslår regeringen att anslaget 45:1Främjande av rennäringen m.m. ökas. Istatsbudgeten harregeringen under anslaget 26:1Forskningsrådet för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande: Forskningoch samfinansierad forskning ettbemyndigande att ingå ekonomiskaförpliktelser på högst föråren 2005-2007. Den tidigaretidsbegränsade satsningen på forskning omekologisk produktion gäller fr.o.m. år2004 utan tidsbegränsning. Vidare kommerett nytt ramavtal att slutas för denkommande fyraårsperioden om densamfinansierade forskningen. Detta medföratt ett större bemyndigandebelopp behövsoch att åtaganden kan göras för någotlängre tid. Därför föreslås attregeringen ges möjlighet att under år2004 för ramanslaget 26:1 Forskningsrådetför miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande: Forskning ochsamfinansierad forskning ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med planering,upphandling och genomförande avforskningsprojekt som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst220 , högst , högst och högst 45 000 000kr under år 2008.Enligt och rådetsförordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj2003 om djurhälsovillkor som skalltillämpas vid transporter avsällskapsdjur utan kommersiellt syfte ochom ändring av rådets direktiv /65/EEG(EUT L 146, , s. 1, Celex32003R0998) skall sällskapsdjur åtföljasav ett pass vid transporter mellan EU-länder. Av passen skall bl.a. djurensidentitet och utförda vaccinationerframgå. kommer atttillhandahålla passen, vilka därefterkommer att utfärdas av veterinärerförordnade av Jordbruksverket.Förordningen skall börja tillämpas den3 . hanteringav pass för sällskapsdjur kommer attutgöra en egen och klart avgränsadverksamhet. Kostnader för hanteringen börhelt täckas av avgifterna för passen.Avgifterna utgör offentligrättsligaavgifter. Verksamheten kommer att varaefterfrågestyrd och med ennettoredovisning ges möjlighet attanpassa verksamheten till de skiftandeförutsättningarna över tiden. Därförföreslås att regeringen får besluta omdispositionen av avgiftsintäkterna frånpass för sällskapsdjur som tillhandahåller.Enligt kommittémotion Fi27 (kd) bör enlångsammare takt och ett ökat inslag avfrivilliga skogsvårdsavtal tillämpas iarbetet med att bevara nyckelbiotoper iskogsmark. Därmed anser Kristdemokraternaatt det av regeringen föreslagnabemyndigandet för under anslaget34:3 Åtgärder för biologisk mångfald böravslås (yrkande 3). I partimotion Fi23(fp) yrkas att avslårregeringens förslag om bemyndigande attunder för det under utgiftsområde20 Allmän miljö- och naturvård uppfördaramanslaget 34:13 Stöd tillklimatinvesteringar ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med beslut omstöd till klimatinvesteringar sominklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 713 miljonerkronor . Folkpartietmotsätter sig denna typ av stöd somsnarare gynnar de kommuner som är bra påansökningar än har positivamiljöeffekter. Det finns därför ingenanledning att acceptera regeringensförslag om att utöka möjligheterna attingå ytterligare förpliktelser för dettaslag av stöd (yrkande 10). Även ikommittémotion Fi28 (m) yrkande 9föreslås att avslår regeringensförslag om ökat bemyndigande för stödtill klimatinvesteringar. harmotsatt sig de subventioner som kallasstöd till klimatinvesteringar mengodtagit att gjorda löften infrias.Därmed skall inte några nya bidragbeviljas. Något högre bemyndigande behövsdärför inte.När det gäller regeringens förslag inomutgiftsområde 20 vill utskottet anföraföljande. Som redovisas i propositionendeltar i arbetet med attgenomföra EU:s direktiv för handel medutsläppsrätter (2003/04/EG) i enlighetmed riktlinjerna i propositionenRiktlinjer för genomförande av EG:sdirektiv om ett system för handel medutsläppsrätter för växthusgaser (prop.2003/04:31). För att hantera dessauppgifter bör tillförasytterligare resurser. Vidare bör anslaget34:7 Internationellt miljösamarbete ökasför att finansiera kostnader för Sverigesdeltagande i FN:s miljöprogram samtmedlemsavgift till Internationellaatomenergiorganet . Som regeringenföreslår bör dessa förslag finansierasgenom att anslaget 34:4 Sanering ochåterställning av förorenade områdenminskas med motsvarande sammanlagdabelopp.I statsbudgeten harregeringen under ramanslaget 34:3Åtgärder för biologisk mångfald ettbemyndigande att ingå ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst120 . I likhetmed vad som föreslås i propositionenanser utskottet att regeringen börbemyndigas att för åtgärderför biologisk mångfald ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärv aveller intrångsersättning i urnaturvårdssynpunkt värdefullanaturområden som inklusive tidigaregjorda åtaganden medför utgifter på högst520 . Härigenomsäkerställs förutsättningarna förfortsatt hög takt i arbetet med skydd avur naturvårdssynpunkt värdefullanaturområden. När det gäller anslaget34:13 Stöd till klimatinvesteringarframgår av propositionen att det istatsbudgeten fördetta ändamål finns uppfört ett ramanslagpå . Vidare har regeringenett bemyndigande att ingå ekonomiskaförpliktelser på högst 350 000 000 krunder . Som framhålls ipropositionen ärklimatinvesteringsprogrammen flerårigaoch för att beslut om ytterligareprojektstöd skall kunna fattas behöverbemyndigandet höjas. Utskottet anserdärför att regeringen föranslaget 34:13 Stöd tillklimatinvesteringar bör få ingåekonomiska förpliktelser i samband medbeslut om stöd till klimatinvesteringarsom inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter på högst 713 000 000 krunder perioden 2005-2009.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens samtliga förslag underutgiftsområde 20. Därmed avstyrksmotionerna Fi23 (fp) yrkande 10, Fi27(kd) yrkande 3 och Fi28 (m) yrkande 9.När det gäller utgiftsområde 23tillstyrker utskottet regeringenssamtliga förslag.Stockholm den 13 maj 2004På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (),(), (),(), (),(), (), (), ChristinaAxelsson (s), (), CarinaOhlsson (s), (), Jan-OlofLarsson (s), (),(), ()och ().Särskilda yttranden1. Tilläggsbudget för år 2004Catharina (), LarsLindblad (m) och Bengt-AndersJohansson (m) anför:Moderata samlingspartiet tar baraställning till de av regeringens förslagtill tilläggsbudget som har implikationerför framtiden och som vi motsätter oss.Då beslutat innevarande årsbudget har vi vare sig möjlighet elleranledning att arbeta om denna eller återredovisa hela vårt budgetförslag, trotsatt om detta blivit beslutnuvarande problem med skenande utgifterinte förelegat. De partier som bildaderiksdagsmajoritet får nu ta det fullaansvaret för de förändringar som föreslåsför att hålla utgifterna under taken. Påvissa områden i tilläggsbudgeten har vien annan syn på vad som skall göras ochger därför i vår motion Fi28 förslag tillandra åtgärder inom bl.a. miljö- ochjordbruksutskottets område.Moderaterna har motsatt sig desubventioner som kallas stöd tillklimatinvesteringar men godtagit attgjorda löften infrias. Vi anser därmedinte att några nya bidrag skall beviljas.Något högre bemyndigande behövs därförinte.2. Tilläggsbudget för år 2004Lennart Fremling (fp) och MarieWahlgren (fp) anför:Folkpartiet hade ett annatbudgetalternativ för . Det är de partiersom står bakom den budget som gällersom har ansvar för att se till att derasbeslutade utgiftstak kan hållas.Folkpartiets budgetförslag hade enmarginal på , vilketbetyder att om vårt förslag vunnitriksdagens gillande hade flertalet avtilläggsbudgetens förändringar inte varitnödvändiga. Vi har enligtriksdagsordningen inte möjlighet attföreslå förändringar på andra anslag ände av regeringen i tilläggsbudget 1aktualiserade. Det är därför intepraktiskt möjligt för oss att lägga framen egen genomarbetad tilläggsbudget vadavser . Av dessa skäl avstår vifrån att delta i beslutet omtilläggsbudget 1 för år 2004.Folkpartiet har dock invändningar motatt godkänner de förändringar itilläggsbudgeten som rör anslaget 34:13Stöd till klimatinvesteringar.Folkpartiet är kritiskt till attregeringen i stället för att ta tag i destrukturella problem t.ex. inomenergisektorn, som hotar målinom klimatpolitiken, väljer att pytsa utkortsiktiga pengar i form avklimatinvesteringspengar (KLIMP). Dennatyp av stöd gynnar snarare de kommunersom är bra på ansökningar än har positivamiljöeffekter. Vi vill därför intebemyndiga regeringen att ingå ytterligareekonomiska förpliktelser inom dettaområde för . Vi kommeratt följa upp detta vid den slutgiltigabehandlingen av ärendet ifinansutskottet.3. Tilläggsbudget för år 2004Sven () anför:Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner för budgetåret 2004förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitikenän den nu gällande. Kristdemokraternasekonomiska politik och budgetalternativför sammanfattas i motion2003/04:Fi241. Detta alternativ avslogsav i den första beslutsomgångenom utgiftsområdesramar ochskatteinkomster till förmån för deninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken somSocialdemokraterna föreslog. Av dettaskäl deltog vi inte i den därpå följandebehandlingen av anslag inom respektiveutgiftsområde.Av samma skäl deltar vi inte heller iden fortsatta behandlingen av delar avanslagen för , den nuföreliggande tilläggsbudgeten (nr 1).Tilläggsbudgeten är Socialdemokraternasförsök att hantera alla egnafelbudgeteringar som gjordes hösten 2003.Därtill gäller att det inte finns någonmöjlighet för oppositionspartierna attyrka på förändringar på andra anslag ände regeringen tar upp, eftersom den typenav förslag enligt gällande praxis inteanses ligga inom ärendets ram. Denekonomiska politik och detbudgetalternativ vi skulle viljagenomföra för går således inteatt lägga fram för , varpåföljer att det inte är meningsfullt föross att generellt sett delta ibehandlingen av regeringsunderlagetsjusteringar.Kristdemokraternas budgetalternativ tarsikte på att långsiktigt förbättraSveriges tillväxtförutsättningar genomstrukturella reformer för minskad ohälsa,förbättrad lönebildning och strategiskaskattesänkningar på arbete och sparande.Därtill bör infrastrukturen och delångsiktiga förutsättningarna för ettökat bostadsbyggande kraftigt förbättras.Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i ensådan utsträckning att välfärden tryggasför alla. Det handlar bl.a. omarbetsmarknaden, som måste göras merflexibel och där de rekordhöga sjuktalenmåste mötas med en kraftigt förbättradrehabilitering, förebyggande åtgärder ochen förbättrad arbetsmiljö. Det handlar omskatterna på arbete och företagande sommåste sänkas och anpassas tillomvärldens lägre skattetryck. Det handlarom den svenska konkurrenssituationen sommåste förbättras. Vidare måste denoffentliga sektorn förnyas för att bättremöta konsumenternas/brukarnas behov ochbättre tillvarata personalens kompetensoch idéer. Dessutom måste valfriheteninom familjepolitiken öka, rättsväsendetåterupprättas, pensionärernas ekonomiskasituation stärkas och infrastrukturenförbättras. Målet med våra reformer pådessa områden är att skapaförutsättningar för en uthållig tillväxtpå åtminstone över enkonjunkturcykel, där sysselsättningen kanöka utan att inflationen tar fart, därden enskildes valfrihet, personligaansvar och välfärd kan öka utan politiskdetaljstyrning, där den offentligasektorn kan vitaliseras och möta ökandebehov utan att jagas av krympandeskattebaser och där statens finanser blirmindre konjunkturkänsliga. Den"utveckling" som pågår undersocialdemokratiskt styre är den omvända:sysselsättningen minskar, tillväxtenväntas bli lägre än i omvärlden,statsskulden ökar, detaljstyrningen ökaroch i stora delar av kommunsektornerbjuds sämre vård och omsorg till högreskatt.Regeringen föreslår på utgiftsområde 20en ny bemyndiganderam för anslaget 34:3Åtgärder för biologisk mångfald.Kristdemokraterna föreslår en långsammaretakt och ett ökat inslag av frivilliganaturvårdsavtal i arbetet med att bevaranyckelbiotoper i skogsmark. Därigenomanser att det avregeringen föreslagna bemyndigandet för2005 under anslaget 34:3 Åtgärder förbiologisk mångfald bör avslås.bilaga 12Arbetsmarknadsutskottets yttrande2003/04:6yTilläggsbudget 2004 - utgiftsområdena 13Arbetsmarknad och 14 ArbetslivTill finansutskottetFinansutskottet har berettbl.a. arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig ekonomiskavårproposition om tilläggsbudget tillstatsbudgeten för budgetåret 2004.InledningRegeringen har tre förslag påtilläggsbudget som rör utgiftsområdena 13Arbetsmarknad respektive 14 Arbetsliv. Deavser dels ett förslag om höjd ersättningför det särskilda anställningsstödet(punkt 18), dels ett bemyndigande förArbetsmiljöverket (punkt 19), delsändrade anslag på utgiftsområde 13 (punkt42 delvis). Motioner har väckts medanledning av två av förslagen, punkterna18 och 42 delvis. Det är motionerna2003/04:Fi25 yrkande 5 (c), 2003/04:Fi27yrkande 7 (kd) och 2003/04:Fi28 yrkande 4(m), i det följande refererade utanårtal. Yttrandet avgränsas till att avsedessa två förslag i propositionen.Höjd ersättning för det särskildaanställningsstödetBakgrundDet särskilda anställningsstödet infördesden i samband medinrättandet av detarbetsmarknadspolitiska programmetaktivitetsgaranti. Syftet var attunderlätta för personer som har fyllt 57år och varit utan arbete under lång tidatt åter få fotfäste på arbetsmarknaden.Efter förslag avarbetsmarknadsutskottet (bet.2001/02:AU5) gjorde våren 2002ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av ytterligare insatser inomramen för aktivitetsgarantin i syfte attstödja och hjälpa vissa grupper som stårlångt utanför den reguljäraarbetsmarknaden. Utskottets resonemanggick ut på att det även i en situationmed arbetskraftsbrist kan finnas gruppersom står mycket långt från den reguljäraarbetsmarknaden, exempelvis vissa äldrearbetslösa och personer som aldrig fåttnågot fotfäste på arbetsmarknaden.Regeringen återkom till medförslag av det slaget i enarbetsmarknadspolitisk proposition våren2003, Arbetsmarknadspolitiken förstärks(prop. 2002/03:44). Förslaget innebar attmålgruppen för det särskildaanställningsstödet utvidgades till attäven omfatta personer under 57 årförutsatt att de deltagit iaktivitetsgarantin under en viss minstatid. På detta sätt skulle arbetsgivarestimuleras ytterligare att anställasådana deltagare som är inskrivna iaktivitetsgarantin och som trotsomfattande insatser och iaktivitetsgarantin inte fått arbete.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrkteförslaget med viss precisering(2002/03:AU8). Stödperioden är 24 månaderoch kan inte förlängas, däremot kan en nyanvisning ske under vissaförutsättningar.Parallellt med detta lade regeringen iförra årets vårproposition (2002/03:100)fram budgetförslag med anknytning tilländringarna av anställningsstödet.Förslagen innebar minskningar på anslagen22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättningoch aktivitetsstöd och 22:3 Köp avarbetsmarknadsutbildning och övrigakostnader till följd av att fler personerinom aktivitetsgarantin beräknades fåanställning med det förstärkta särskildaanställningsstödet i stället för attdelta i andra aktiviteter och då uppbäraaktivitetsstöd. Förslaget godtogs avriksdagen (2002/03:FiU21, rskr. 235).PropositionenFörslaget om höjd ersättning för detsärskilda anställningsstödet innebär ikorthet följande. Enligt nuvarande reglerfår en person anvisas en anställning medsärskilt anställningsstöd om vissavillkor är uppfyllda. Stödet lämnas iform av en kreditering på arbetsgivarensskattekonto av lönekostnaden,dock högst per dag. Stödet harenligt regeringen visat sig ha storbetydelse för personer som varit utanarbete att få fotfästepå arbetsmarknaden. Den högsta ersättningsom kan lämnas per dag bör enligtpropositionen öka till . Syftetär att ytterligare stimulera arbetsgivareatt anställa deltagare iaktivitetsgarantin som trots omfattandeinsatser och i garantin intefått arbete.Höjningen av ersättningen innebärminskade inkomster på statsbudgetensinkomstsida med 2004respektive 2005. Höjningen aversättningen föreslås träda i kraft den 1juli 2004 och gälla för anvisningar omanställning som görs därefter till ochmed 30 juni 2005.MotionModeraterna motsätter sig förslagetenligt kommittémotion Fi28 (yrk. 4) avMikael m.fl. med hänvisning tillpartiets redan tidigare framförda kritikmot konstruktionen av stödet som innebären kreditering på skattekonto.UtskottetI flera sammanhang har utskottet bemöttden kritik som framförts motkonstruktionen av anställningsstödet.Från början utgjordes stödet av ettkontantbidrag till arbetsgivaren. Sedanden lämnas det i stället iform av kreditering på arbetsgivarensskattekonto. Detta innebär en minskningav skatteinkomsterna på statsbudgeten.Saken regleras i en särskild lag, lagen(1999:591) om kreditering på skattekontoav vissa stöd beslutade avarbetsmarknadsmyndighet ochRederinämnden. ärdven stödformen skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare () konstrueradpå detta sätt. Syftet med den ändringenvar att åstadkomma en administrativförenkling. Regeringen konstaterade isammanhanget (prop. 2002/03:100) atterfarenheterna var goda av att lämnaanställningsstöd på detta sätt. Förslagetom OSA tillstyrktes av finansutskottet(2002/03:FiU21).Arbetsmarknadsutskottet har ingen annanuppfattning. Systemet med kreditering påskattekonto får numera anses som enetablerad stödform iarbetsmarknadspolitiken.I sina beräkningar utgår regeringenfrån att det förhöjda särskildaanställningsstödet ska nå en volym påårsbasis om 3 000 personer.