bet · GS01NU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Denviktigaste insatsen för att stimulera egetföretagande för invandrare är att skapa ett gottföretagsklimat generellt, vilket sker genomnäringspolitiken, skattepolitiken, energipolitiken,utbildningspolitiken, arbetsmarknadspolitiken ochden övergripande ekonomiska politiken, anförmotionärerna...Ett tillkännagivande om betydelsen av att erbjudaett gott företagsklimat så att företagen stannarkvar i föreslås i motion 2004/05:N284 (kd).Det är viktigt med gynnsamma villkor för små ochmedelstora företag, men inte mindre viktiga är debetingelser under vilka storföretagen arbetar, sägermotionärerna. De framhåller att småföretag ofta ärunderleverantörer till större företag. Det är avstor vikt att svenska storföretag får likvärdigavillkor som sina konkurrenter i andra länder, anförmotionärerna...I motion 2004/05:N398 (c) begärs tillkännagivandenom att näringslivspolitiken skall inriktas på att geförutsättningarna för tillväxt och om att en ökadjämställdhet gynnar konkurrenskraft ochtillväxt. Till största delen börnäringslivspolitiken ha generella ansatser;detaljregleringar ger onödig byråkrati ochtröskeleffekter, säger motionärerna. De menar attäven välmenande satsningar kan slå fel ochexemplifierar med skapandet av kluster. Regeringenoch myndigheterna verkar, enligt motionärerna, utgåfrån att satsningar på kluster kan hjälpa där annatmisslyckats, t.ex. för områden som staten inte harförsett med tillräcklig infrastruktur eller utrustatmed regional beslutskompetens. Forskare har dockkonstaterat att när kluster skapas av myndigheteroch institutioner minskar konkurrensen och i ställetbetonas samarbete, statsunderstöd och starka länkartill befintlig industri, säger motionärerna...Politiken skall medverka till att uppmärksamma denrådande könsmakts-ordningen, men tyvärr harregeringens främsta åtgärdsförslag länge varit atthota med kvotering, sägs det vidare i motionen.Motionärerna tror inte att kvotering är enframgångsrik väg att gå utan vill i ställetframhålla att ökad jämställdhet är bra för Sverigesekonomi och konkurrenskraft. En konkret åtgärd somskulle få omedelbara och positiva effekter för såvälvårdkvalitet som för kvinnors försörjning vore atttillåta vinstdrivande företag inom välfärdssektornoch att i högre utsträckning konkurrensutsättaoffentliga tjänster, anser motionärerna. Deframhåller att med fler kvinnor som startar ochdriver företag får en starkare ekonomiskutveckling, men det anses även ha andra positivaeffekter, varvid en sådan effekt är att fler kvinnorskapar och deltar i de informella nätverk från vilkastyrelseledamöter, vd:ar och ordföranden rekryteras.Fler kvinnor i näringslivet undergräver dekönsroller och normer som exkluderar kvinnor fråninflytande och delaktighet i samhället, anförmotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om näringspolitikens inriktning behandladesunder föregående i anslagsbetänkande2003/04:NU1. Utskottet redovisade sin syn i fråganoch noterade att den låg i linje med den somredovisades i den då aktuella budgetpropositionenoch med vad som hade överenskommits i överläggningarmellan regeringen, och Miljöpartiet.I en reservation (m, fp, kd, c) redovisades dessapartiers gemensamma syn på näringspolitikensinriktning. följde utskottet...Beträffande frågan om regelförenkling som tas uppi flera motioner kan noteras att regeringen haraviserat att en skrivelse med handlingsprogram förminskad administrativ börda för företagen skalllämnas till . Vidare harRiksrevisionen presenterat en granskning avarbetet med regelförenklingar för företag (RiR2004:23). har i dagarnafattat ett preliminärt beslut om att enframställning senare skall lämnas till riksdagen.Utskottet planerar att behandla regeringensaviserade skrivelse och den eventuellaframställningen från i ett betänkandevåren 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på näringspolitikens inriktningligger i linje med den som redovisas ibudgetpropositionen och med vad som haröverenskommits i överläggningar mellan regeringen,och ...Vägledande för den näringspolitik som skallbedrivas är att den skall bidra till att skapaförutsättningar för tillväxt, sysselsättning ochvälfärd i hela . Det är viktigt attunderstryka att tillväxten skall vara ekonomiskt,ekologiskt och socialt hållbar...En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växandeföretag är grundläggande för att främja tillväxten.Denna är i sin tur en förutsättning för attarbetstillfällen, välfärd och jämställdhet skallkunna värnas och utvecklas. Näringspolitiken ärinriktad på att antalet nystartade företag, liksomantalet personer som är företagare, skall öka...Ökat företagande är av stor betydelse för densvenska tillväxten och sysselsättningen. Regeringenarbetar, i samarbete med ochMiljöpartiet, med att utveckla gynnsammaförutsättningar för företagandet, både för att ökanyföretagandet och för att få redan etableradeföretag att växa. Ett långsiktigt tillväxtarbetekräver ökad samverkan mellan många aktörer. Sverigesförmåga att skapa kunskap och omsätta den till enhållbar tillväxt och nya jobb behöver stärkas ochför detta krävs det insatser på olika områden.Kunskapsbasen i akademi och näringsliv behöverstärkas för att bl.a. utveckla svenskaprofilområden. Innovationsförmågan i näringslivetbehöver stärkas, både i befintliga företag och genomatt det skapas goda villkor för kunskapsintensivtentreprenörskap bl.a. genom snabbare flöden från idétill marknad. På detta område föreslås åtgärder ipropositionen som utskottet behandlar i nästföljandeavsnitt. Den offentliga sektorn bör somden löser angelägna samhällsproblem kunna varadrivkraft för förnyelse och hållbar tillväxt...Trots att det således finns angelägna åtgärder sombehöver vidtas framöver vill utskottet framhålla attSverige i det stora hela är ett bra land att varaföretagare i. Detta framgår av olika internationellajämförelser. Utskottet anser generellt sett att manbör inta en kritisk och försiktig hållning tillrankningslistor, men vill ändå peka på några sådanasom har kommit . En är dengranskning () som deninternationella näringslivsorganisationen publicerar och som redovisartillväxtutsikterna i ett antal länder. I den senasterapporten, som publicerades ochomfattade 104 länder, redovisades ettjämförelseindex (Growth Competitiveness Index), somavser att analysera ländernas potential att uppnåhållbar ekonomisk tillväxt på både medellång ochlång sikt och är baserat på tre huvudfaktorer,nämligen teknologisk tillväxt, makroekonomiskavillkor och kvaliteten på offentliga institutioner.Sverige behöll där sin tredje plats ,efter och . harvidare i en rapport (Doing business in 2005 -removing obstacles to growth) jämfört 145 länder påbasis av kvantitativa indikatorer som gäller reglerför näringslivet. ligger på nionde plats närdet gäller förutsättningar för att driva företag,där detta har mätts som ett genomsnitt av följandesju faktorer: start av ett företag, anställning ochuppsägning av anställda, upprätthållande avrespekten för kontrakt, tillgång till kredit,nedläggning av ett företag, registrering av egendomoch skydd för investerare...Det kan vidare noteras att har rankatshögst av de 30 i enhållbarhetsvärdering som utförts av den schweiziskabanken . Hållbarhetsvärderingenär uppdelad i en miljömässig och en socialvärdering, med 50 indikatorer på vartdera området.Sverige hamnar på första plats i den socialavärderingen och på andra plats i den miljömässiga.Sammantaget ligger på första plats, med 9,5av 10 möjliga poäng, följt av och ...Avslutningsvis vill utskottet framhålla attSverige totalt sett har ett modernt och braföretagsklimat, som dock kan bli bättre, specielltför de små företagen. skall inte konkurreramed låga löner och okvalificerade arbeten utan medkunnande, kompetens och ett högt tekniskt innehåll itjänste- och varuproduktionen. I den näringspolitiksom krävs för framtiden ingår olika delar som berörsi vissa av de här aktuella motionerna. Ett områdeavser olika åtgärder för att främja förnyelse avnäringslivet. Det rör sig om teknikspridning,kompetensutveckling och innovationsfrämjandeåtgärder. Vidare måste lönsamheten för investeringari företag ligga på en rimlig nivå och hinder för entillfredsställande kapitalförsörjning till framförallt små, växande företag undanröjas. En effektivkonkurrens är också av stor betydelse, såväl för desmå företagen som för konsumenterna. Frågan omregelförenklingar för företagen kommer utskottet attbehandla i ett särskilt betänkande under våren 2005i anslutning till den aviserade tidigare nämndaskrivelsen från regeringen och en eventuellframställning till från ...Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Innovationsfrämjande åtgärderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bemyndiga regeringen att vidtade åtgärder som behövs för bildandet av ochverksamheten i ett holdingbolag förinnovationsfrämjande åtgärder. Holdingbolagetskall bildas gemensamt av de sjuteknikbrostiftelserna, StiftelsenIndustrifonden och staten. börockså ge ett bemyndigande till regeringenrörande finansiering av innovationslån.Båda dessa beslut innebär attförutsättningarna avseende såddfinansieringenkommer att förbättras. Tillgången tillkapital i tidiga skeden, såddkapital, är ettcentralt område som har konstaterats vara enkritisk faktor för tillkomsten av nya företagmed utvecklingspotential. Jämförreservationerna 2 (m, fp, c), 3 (kd), 4 (m,fp, kd) och 5 (c).PropositionenInledningFör att möta de krav som en föränderlig världställer krävs ett långsiktigt tillväxtarbete medökad samverkan mellan många aktörer, sägs det ipropositionen. Riktlinjerna för detta arbeteredovisades i - enstrategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36),som presenterades av dåvarandenäringsminister och dåvarandeutbildningsminister . Strategin syftartill att stärka förmåga att skapa kunskapoch omsätta den till en hållbar tillväxt och nyajobb. Strategin anger den långsiktiga inriktningeninom följande fyra områden:..- Hur skall stärka kunskapsbasen, iakademi och näringsliv, för att bl.a. utvecklasvenska profilområden...- Hur skall stärka innovationsförmågan inäringslivet både i befintliga företag och genom attskapa goda villkor för innovation ochkunskapsintensivt entreprenörskap, bl.a. genomsnabbare flöden från idé till marknad...- Hur en innovativ offentlig sektor som löserangelägna samhällsproblem skall kunna varadrivkraft för förnyelse och hållbar tillväxt...- Hur människors initiativkraft skall stimulerasoch den befintliga kompetensen bättre tas till vara.I budgetpropositionen redovisas under utgiftsområde24 ett antal åtgärder inom näringspolitiken somavses att genomföras och därmedbidra till att genomföra strategin.Ökade möjligheter för nya produkter attkommersialiserasRegeringen begär bemyndigande att vidtade åtgärder som behövs för bildandet av ochverksamheten i ett holdingbolag för innovations-främjande åtgärder. Holdingbolaget skall bildasgemensamt av de sju stiftelserna för samverkanuniversitet/högskola och näringsliv (teknikbro-stiftelserna), Stiftelsen Industrifonden och staten...Det finns en betydande potential att bilda flernya företag baserade på forskning vid universitetoch högskolor. Nya företag kan också uppstå somavknoppningar från det FoU-intensiva näringslivet.En annan viktig källa för nya produkter och företagär fristående uppfinnare. saknas intebara finansiering utan även en långsiktigt hållbarstruktur för rådgivning och mötesplatser i tidigaskeden mellan idéskapare, entreprenörer ochfinansiärer. Strukturerna för att ta hand omaffärsidéer, avknoppningar och uppfinningar behöverutvecklas. Tillgång till kapital i tidiga skeden ären kritisk faktor för tillkomsten av nya företag medhög utvecklingspotential. Projekt i de tidigasteskedena är också de som ofta har svårast attattrahera riskvilligt kapital. För finansiering avföretag i tidiga skeden finns flera statligtinitierade aktörer, bl.a. Industrifonden,teknikbrostiftelserna, (), länsstyrelserna och de regionalasamverkansorganen. Det finns behov av att skapa entydligare struktur och ansvarsfördelning. Samtidigtunderstiger investeringarna behovet,och de statliga insatserna för förkommersiellfinansiering är inte långsiktigt tillfredsställande...De sju regionala teknikbrostiftelserna tillfördesi samband med bildandet ett kapital om 1miljard kronor. Vid utgången av skallstiftelserna upphöra och tillgångarna återbetalastill staten, ett förhållande som hotar att hämma denverksamhet som stiftelserna bedriver. StiftelsenInnovationscentrum avvecklades , ochstiftelsens resurser är uttömda. Verket förnäringslivsutveckling (), som harvarit en betydande s.k. såddfinansiär förteknikutvecklingsprojekt, har bedrivitdenna verksamhet i mycket begränsad omfattning.Länsstyrelser och samverkansorgan har sedan år 1999haft möjlighet att bevilja såddfinansiering, vilketi vissa län har kompletterat Nuteks insatser.Teknikbrostiftelserna har, vid sidan av , varitden dominerande aktören som erbjuditsåddfinansiering till avknoppningsprojekt inom denuniversitetsnära forskningen. Därutöver har Verketför innovationssystem () sedan år 2003finansierat kompetenshöjning ocherfarenhetsspridning genom inkubatorer, dvs. enverksamhet som arbetar med affärsidéer och företagsom befinner sig i den förkommersiella fasen. Dentotala statliga finansieringen av företag i tidigaskeden har dock inte bedömts vara tillräcklig...På uppdrag av regeringen genomförde företagetÖhrlings Pricewaterhouse-coopers enutvärdering av teknikbrostiftelsernas verksamhet.Teknikbrostiftelsernas insatser inomkommersialisering bedömdes ha gett tydliga positivaeffekter och för flera företag ha haft en avgörandebetydelse. Arbetet med attitydpåverkan bedömdes halett till att synen på kommersialisering inomhögskolan blivit mer positiv. Betydelsen avteknikbrostiftelsernas regionala förankring ochkunskapen om lokala förhållanden lyftes fram iutvärderingen, liksom att den regionala nivån ärbetydelsefull för hur väl innovationssystemetfungerar. gjordes bedömningen attsamverkan mellan teknikbrostiftelserna och centralaaktörer behöver utvecklas...tillsatte enförhandlingsman, de , med uppdrag attföreslå hur staten skall kunna förbättra denförkommersiella finansieringen - såddfinansieringen- genom resursöverföring och samarbetslösningar. Irapporten finansiering för kommersialiseringav innovationer (N2004/5322/NL), som avlämnades ijuni 2004, konstaterades att det finns en brist påstatligt kapital inom förkommersiell finansieringoch en brist på ägarkapital i den tidiga startfasen.Förhandlingsmannen gjorde bedömningen att enförstärkt och mer uthållig finansiell ochorganisatorisk bas för regionalt innovationsstöd börutvecklas. Rapporten innehöll bl.a. följandeförslag:..- Teknikbrostiftelserna omorganiseras i regionalabolag och en koncern bildas med ansvar förfinansiering av produkter i tidig utvecklingsfas medhögt förädlingsvärde. Koncernen skall ha ettlångsiktigt perspektiv...- skall fortsätta med sininnovationsfrämjande verksamhet avseende produkterfrån enskilda uppfinnare med lägre kapitalbehov...- En ny fond för tidigt ägarkapital skall skapas.Uppdraget har bedrivits i nära samarbete medIndustrifonden, teknikbrostiftelserna, ,Stiftelsen innovationscentrum, och Nutek.Vidare har holdingbolag knutna till universitet ochhögskola, industriella utvecklingscentrum (IUC),Connect, , andraforskningsstiftelser och Riskkapitalföreningenkonsulterats. Ett stort antal andra aktörer, såsomhögskolor, företag, enskilda innovatörer ochentreprenörer, har också fått yttra sig...I förhandlingarna har teknikbrostiftelserna,Industrifonden och uttalat stöd för attgenomföra förslaget om att teknikbrostiftelsernatillsammans med Industrifonden och staten skallbilda ett gemensamt holdingbolag där staten fårröstmajoritet. Statens förvärv av aktier iholdingbolaget finansieras inom anslagetNäringslivsutveckling m.m. Regeringen anser, ilikhet med förhandlingsmannen, att de sjuteknikbrostiftelserna bör formera sig i en koncern,genom att varje stiftelse bildar regionala bolag.Efter att teknikbrostiftelserna bildat regionalabolag och överfört sin verksamhet till respektivedotterbolag, överför stiftelserna samtliga aktieroch en del av kapitalet i respektive dotterbolagtill holdingbolaget genom ett aktieägartillskott.Holdingbolaget tillförs dessutom ytterligarekapital, genom att Industrifonden tillskjuter minst200 under perioden 2005-2007.Vinnova skall via holdingbolaget förmedla sininkubatorfinansiering. Återbetalningen av medlenfrån teknikbrostiftelserna till staten fullgörsgenom att stiftelserna /08överlämnar sina aktier i holdingbolaget till staten.Staten kommer därefter att inneha huvuddelen avaktierna i koncernen och teknikbrostiftelsernaskapital bibehålls därigenom inom den nya strukturen.Det är regeringens målsättning att koncernen skallvara operativ fr.o.m. ...Den nya koncernen beräknas med befintliga medelkunna finansiera såddlån m.m. med ca 1,8 miljarderkronor . Koncernensfinansiering skall syfta till att hjälpa företag attnå lönsamhet. kommer verksamheten attinrikta sig på projekt som befinner sig i myckettidiga utvecklingsskeden, vilket innebär att en storandel av engagemangen inte kommer att blikommersiellt framgångsrika och medföra högakreditförluster i koncernen. Det är därför angelägetatt koncernen söker ta till vara möjligheter att fådel av vinst eller värdestegring i de berördabolagen i syfte att undvika en erosion av systemetsfinansiella uthållighet...Den nya koncernen föreslås vara mer inriktad påinnovationer som kommer från näringslivet än vad somtidigare varit fallet i liknande system. Det nyasystemet skall vara öppet för alla innovationer meden viss teknikhöjd och marknadspotential, oavsettfrån vilken miljö de kommer, enverksamhetsinriktning som är konsistent medteknikbrostiftelsernas uppdrag. Genom bildandet aven koncern uppnås en förbättrad samordning ochsamverkan mellan de ingående parterna. Möjligheternatill effektivare kapitalförvaltning,kvalitetsutveckling, kontroll och effektmätning inomteknikbrosystemet ökar också. Dessutom skapar dennya organisationen, enligt regeringens bedömning,förutsättningar för ett utökat samarbete med ,ett samarbete som redan har inletts på flera ställeni landet. De regionala bolagen bör på affärsmässiggrund samarbeta med , som genom sina 21 kontorarbetar med rådgivning och lånefinansiering av ettbrett spektrum av innovationer från företag ochenskilda innovatörer. har, enligtförhandlingsmannen, förklarat sig villigt att istörre utsträckning regionalisera sininnovationsfrämjande verksamhet med utgångspunkt ide orter där teknikbrostiftelserna finns. Vidare börnämnas att förhandlingsmannen har föreslagit att denskattefrihet som Industrifonden ochteknikbrostiftelserna åtnjuter enligt (7 kap. 17 §)inkomstskattelagen (1999:1229) skall utökas till attomfatta även bolagen i den nya koncernen. Regeringenavser att behandla denna fråga separat i samband medatt koncernen bildas...Regeringen kommer, i samarbete med Industrifonden,att vidareutveckla förslaget om en ny fond förtidigt ägarkapital. Ambitionen är att en ny sådanfond skall bildas . Förslaget äremellertid beroende av andra finansiärers intresseatt medverka. Fonden är tänkt att samarbeta medlokala och regionala aktörer inom området...Vidare föreslår regeringen i budgetpropositionenatt vissa anslag under utgiftsområde 19 Regionalutveckling skall få användas till pilotprojekt iform av finansiering av särskilda regionalariskkapitalinsatser. Detta förslag behandlas ibetänkande 2004/05:NU2.Finansiering av innovationslånRegeringen begär bemyndigande attdisponera influtna amorteringar m.m. till följd avsåddfinansiering för innovationsfrämjande åtgärder ienlighet med vad som förordas i propositionen...Stiftelsen verksamhet har påregeringens uppdrag integreratssuccessivt i , som fullt ut hartagit över rådgivning och finansiering avinnovationslån. Fram till täcktesuppkomna kreditförluster av medel från stiftelsen.Eftersom stiftelsens medel är förbrukade är detnödvändigt att annan finansiering kommer till stånd.Regeringen anser att skall fortsätta attfinansiera oberoende innovatörer och nystartadeinnovativa företag. Mot bakgrund av de högakreditriskerna i denna verksamhet och derestriktioner som omgärdar bör ettårligt statligt tillskott göras för att möjliggöraett verkningsfullt innovationsstöd. Det statligatillskottet till som skall täcka uppkomnakreditförluster skall enligt förslaget åstadkommaspå följande två sätt:..- Nuteks såddfinansiering, i enlighet medförordning (1995:1254) om statligt stöd till tekniskforskning, industriellt utvecklingsarbete ochuppfinnarverksamhet, föreslås upphöra ochåterbetalningarna av den existerandekreditportföljen användas för innovationsfrämjandeändamål. Genom att regeringen bemyndigas attdisponera influtna amorteringar på Nutekskreditportfölj ökar incitamenten för den aktör somfår tillgång till medlen att följa upp engagemangendå högre överlevnad hos företagen ger ökademöjligheter till nyutlåning. Detta är en återgångtill vad som har gällt inom anslaget.Regeringens förslag innebär minskade inleveranser påinkomsttitel. För att finansiera denna minskningföreslås att anvisade anslag inom utgiftsområde 24minskas med sammanlagt ...- Anslaget Näringslivsutveckling m.m. föreslås ökamed för att finansierainnovationslån. Av detta tillskott skall 10 miljonerkronor avsättas för att finansiera innovationslån istödområde B.Regeringen bedömer att den årliga lånevolymen tillinnovatörer därmed kan uppgå till en nivå som skaparmöjlighet till en effektiv innovations-finansiering.Utlåningsvolymen är beroende av den årligaförlustnivån. skall fortsätta att utvecklafinansieringsformen så att återbetalningsnivån ökar.Almis totala utlåning till nya och växande företaghar uppgått till ca 900 miljonerkronor ...I syfte att få en bättre samordning och ökadeffektivitet inom statens insatser förföretagsutveckling på regional nivå tillkalladeregeringen en särskild utredare, f.d.landshövding , som hösten 2002avlämnade betänkandet Företagsutveckling på regionalnivå (SOU 2002:101). bedömdes vara en centralaktör i det regionala systemet förföretagsutveckling, med sin bas främst ikreditförsörjning till små och medelstora företag.Förhandlingar har förtsmellan staten och de regionala delägarna i syfte attåstadkomma en tydligare inriktning av verksamheten.Dessa har lett till att nya avtal har tagits frammellan ägarna rörande verksamheten för åren 2005 och2006. Avtalet innehåller en tydlig inriktning avverksamheten och krav på effektivisering avorganisationen...Regeringen föreslår i budgetpropositionen inomutgiftsområde 19 Regional utveckling - i syfte attreducera användningen av bidrag till företag - attregionalt utvecklingsbidrag som beslutas på denregionala nivån skall avvecklas inom stödområde B.Almi skall , dvs. fr.o.m. ,erbjuda lån med större risktagande i stödområde B.Förslaget innebär en renodling och effektiviseringav de statliga insatserna för företagsutveckling påregional nivå.MotionernaHär redovisas 12 motioner som på olika sätt berörfrågan om innovationsfrämjande åtgärder...I motion 2004/05:N436 (s) framförs farhågor föratt såddkapitalet alltför hårt skall styras till dei propositionen angivna aktörernateknikbrostiftelserna, , , och att detta kaninnebära att vissa grupper exkluderas och attinnovationskraften därmed bromsas. Den nyasåddfinansieringen måste därför också avse smålokala och regionala aktörer som kopplar sammannäringsliv, offentlig sektor, akademi ochentreprenörer på de regionala och lokala planen,anför motionärerna. De anser att en del av detstatliga riskkapitalet bör tilldelas regionalainkubatorer och exemplifierar med en sådan aktör -Stiftelsen i . Bakom Inova stårKarlstads universitet, i ,Region och ...Regeringens förslag välkomnas i motion2004/05:N373 (m), men motionärerna anser samtidigtdels att förslagen borde kommit tidigare, dels attde inte är tillräckliga. Regeringens förhandlingsmanClaes de gavs i motionärernas mening ettalltför snävt mandat.