bet · GR01NU9 · 2004-02-17 00:00:00 — Beträffande den utvärdering avkreditförsörjningen till små och medelstora företag som regeringen sagtsig vara beredd till, vill motionärerna betona vikten av att särskiltgranska regelverket för regionalpolitiskt stöd utifrån effekterna avförändringen av förmånsrätten i hypotek.Problemet med kapitalförsörjning för företag växer starkt utanförtillväxtregionerna enligt vad som sägs i motion 2003/04:N283 (m). Motionärenanser att utredningsarbetet rörande kreditgarantier bör påskyndas och attriksdagen bör få ett förslag att behandla.Kraftansträngningar måste göras för att förbättra tillgången på riskvilligtkapital, sägs det i motion 2003/04:N218 (kd). En möjlighet är att inommindre geografiska områden bilda ekonomiska föreningar byggda på engagemangför bygdens och företagens utveckling. Genom det lokala engagemanget frånföretag och enskilda kan ett grundkapital garanteras, vilket kan ökasgenom att staten och kreditinstituten tillskjuter medel.I motion 2003/04:N330 (kd) framhålls att tillgången till riskkapital ären viktig förutsättning för att skapa ytterligare arbetstillfällen. Detär viktigt att frågor om riskkapitalförsörjningen på landsbygden belysespå ett allsidigt sätt i syfte att uppnå en lösning, säger motionären.Även socialt företagande, dvs. samverkan mellan privat/ideell sektor ochoffentlig verksamhet, ingår i den framtida utvecklingspotentialen, påpekasdet i motionen.Enligt uppfattningen i motion 2003/04:N305 (c) upplever företag i landetsglesare bebyggda områden växande problem med kapitalförsörjningen, inteminst i . Det är viktigt att statens ansvar för kapitalförsörjningoch kreditgarantier omsätts i handling. Utredningsarbetet på detta områdebör påskyndas så att får ett konkret förslag att behandla.En möjlig väg för att förbättra tillgången på kapital är att staten stöderkreditgarantiföreningar.Centerpartiet kräver i motion 2003/04:N328 att regeringen skyndsamt utrederoch lämnar förslag till ett system med kreditgarantier, främst riktat motglesbygden. Där är bankens utlåning till investeringar i regel mycketrestriktiv, vilket utgör ett stort hinder för många företagare, ansermotionärerna. De ser företagande som en nyckel till minskad social ochregional klyvning.I motion 2003/04:N414 (mp) föreslås att lagstiftningen ändras för attstimulera människor att bilda kreditgarantiföreningar. I enkreditgarantiföreningbygger föreningens medlemsföretag upp egna riskfonder och kan därigenomgarantera delar av det lån som en medlem beviljats. En viss procentandelav lånet får den enskilde företagaren själv svara för. Ett annat sätt kanenligt motionärerna vara att stimulera upprättandet av lokala börser ellerbanker. Exempel på lokala banker finns i och exempel på fungeradekreditgarantiföreningar finns i södra kompletterande uppgifterInledningKapitalförsörjning och riskkapitalförsörjning från allmänna utgångspunkterbehandlas i utskottets betänkande om vissa näringspolitiskafrågor (bet. 2003/04:NU10). I här föreliggande betänkande lämnas informationom kapitalförsörjning främst ur aspekten regional utvecklingspolitik.Beträffande de bidrags- och låneformer som behandlats av utskotteti samband med budgetarbetet för utgiftsområde 19 Regional utvecklinghänvisas till betänkande 2003/04:NU2.Nutek och inledde ett samarbete i början avår 2001 för att kvartalsvis undersöka utvecklingen på den formellariskkapitalmarknaden. (Med formellt riskkapital menas organiserade bolag somspecialiserat sig på riskkapitalinvesteringar.) Syftet med undersökningenär attöka transparensen i marknaden och ge riskkapitalbolagen samt investerarei riskkapitalfonder uppdaterad marknadsinformation,ge entreprenörer och andra som behöver finansiell förstärkning en bättreförståelse för marknaden,medverka till att medierna får kontinuerlig information,ge politiker och andra beslutsfattare ökade kunskaper om marknaden ochdärmed bättre beslutsunderlag.Undersökningen som avser tredje kvartalet 2003 har genomförts med enwebbenkät, som riktades till 116 riskkapitalföretag med verksamhet i Sverige.Svarsfrekvensen uppgår till av de kontaktade riskkapitalföretagen,motsvarande av den svenska riskkapitalmarknaden (totalt 213 miljarderkronor). Undersökningen registrerade 392 investeringsansvariga, varav 30kvinnor. av respondenterna hade inga kvinnliga investeringsansvarigaöver huvud taget.Resultatet från tredje kvartalet var bl.a. att troddeatt konjunkturläget kommer att förbättras inom de tolv kommande månaderna.Ingen respondent förutsåg en försämring av konjunkturläget. Totaltinvesterades , vilket var betydligt mindre än motsvarandekvartal . till antalet investeringar var mestattraktivt med nästan hälften av alla investeringar ; därefterkom , /och . I de därnäst följande regionerna,och , låg antalet investeringar stabilt i förhållandesåväl till som till genomsnittet för föregåendeår.Enligt innebär dagens brist på riskkapital i de tidiga skedena ettallvarligt problem för en entreprenör och därmed ett hinder för tillväxt.De privata riskkapitalbolagens investeringar i tidiga skeden har avtagitmarkant och dessutom har den offentliga såddfinansieringen minskat kraftigt.Nutek har uppfattningen att entreprenörerna har behov av både riskkapitaloch en riskvillig finansiering.Nutek har i samarbete med publicerat enrapport om utvecklingen för riskkapitalbolagens portföljbolag (R 2003:11),vari redovisas ett antal uppgifter om antal anställda, berörda branscher,tillväxt, länstillhörighet m.m. I detta sammanhang skall nämnas attStockholms län har en stark dominans eftersom av portföljbolagen harsitt säte där. Därefter kommer , län, Uppsalalän, och på sjätte och sjunde plats ochNorrbottens län. Därpå följande län är , och ,medan , , och ligger i botten.Det sistnämnda länet är det enda län som helt saknar portföljbolag.Det bör erinras om att förändringar kommer att aktualiseras inomkapitalförsörjningsområdet. Enligt uppgift från hardepartementet påbörjat uppgiften att se över ABtillsammans med de regionala ägarna. Den departementsinterna utredningen(under ledning av direktör ) inriktas på att se öververksamhetsinriktningen inom Almibolagen och att överväga samordning med andraföretagsfrämjande verksamheter på regional nivå. Nya avtal skall arbetasfram med de regionala delägarna i Almibolagen; avsikten är att arbetetskall vara klart under våren 2004.Statsminister framhöll i sin regeringsförklaring hösten2003 att Stiftelsen Industrifonden skall utvecklas med syfte att ökatillgången på riskkapital i tidiga skeden. Vid den allmänpolitiska debatteni anförde näringsminister att staten kommeratt ta ansvar för att stärka försörjningen av s.k. såddkapital. Han räknademed att med början år2004 skall kunna mobiliseras (prot. 2003/04:14). Näringsministern utsågi en förhandlingsman (direktör ),vilken tillsammans med Industrifonden, Teknikbrostiftelserna, och Stiftelsen skall utarbeta detaljernakring statens kommande satsning på riskkapital. Enligt uppgift är måletatt skapa utrymme för en kraftfull satsning på projekt med högutvecklingspotential i tidiga skeden, s.k. försådd och såddfinansiering. Siktetär inställt på att utredningsförslagen skall presenteras under våren 2004och att ett nytt system skall föreligga vid halvårsskiftet 2004.Inom pågår vidare en översyn av de regionala företagsstödenmed syfte att bl.a. analysera hur dessa fungerar och om det är lämpligtatt ersätta dem med andra typer av verktyg.Ulla () ställde en fråga (fr. 2003/04:660) omvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkra kapitalförsörjningenför företag i glesbygd. Enligt svaret från näringsminister regeringen att återkomma med förslag och omeffektivisering av de statliga kapitalförsörjningsinsatserna.Almi Företagspartner till de som startar eller driver mindre företag har ändratsunder . Förordningen (1994:1100) om statlig finansiering genomregionala utvecklingsbolag, vilken styr låneverksamhet, har revideratsoch nya regler trädde i kraft . Dels har de nya reglernajämkats ihop med EU-perspektivet och , delshar reglerna anpassats efter nya krav. Enligt de nu införda reglerna skallföretagarlån på högst kunna lämnas till den som startar ellerdriver mindre företag. För krediter kan hela kapitalbehovet utan krav på medfinansiering. kan företagarlånet löpa utan ränta. Vid handläggningen av lånenskall särskild prioritet ges till kvinnor och ungdomar. har enligtsitt ägardirektiv i uppgift att följa upp småföretagarlånet, särskilt iförhållande till de tidigare låneformerna. Enligt uppgift kommer det attbli en årlig uppföljning med bedömning av utfallet för olika grupper.Småföretagarlånet har dock inte funnits så länge att en extern utvärderinganses motiverad.NorrlandsfondenNorrlandsfonden erbjuder lån för nyetablering, utveckling och expansiontill främst små och medelstora företag inom samtliga län i . Vidutgången av hade Norrlandsfonden 345 kunder och ett totaltfinansiellt engagemang i dessa kunder med 502 miljoner kronor.AffärsänglarVidare finns det regionala nätverk av s.k. affärsänglar, dvs. privatpersonersom har erfarenheter av och kunskaper i företagande, tid och intresse attdelta i företagsutveckling samt utrymme i sin ekonomi för att investerai helt nya projekt. Det informella kapitalet, dvs. kapital som investerasi onoterade företag utan att det finns familjerelationer med i bilden,härrör från en relativt stor andel invånare, uppskattningsvis minst 200000 personer (Nuteks uppgift). En del av dessa personer är affärsänglar.Uppskattningsvis finns det 3 000-5 000 affärsänglar i Sverige.Grunden för verksamheten ligger enligt i skapandet av regionalanätverk, som tar ansvar för sin närmiljö men även arbetar med störregeografisk spridning där det finns behov. Nätverkens uppgift är bl.a.rekrytering av affärsänglar, matchning av entreprenörsföretag med affärsänglar,genomförande av investeringsforum och utbildningsinsatser.Nutek verkar för att det skall finnas aktiva och väl fungerande nätverkmed affärsänglar över hela landet. Dessa nätverk bidrar till att entreprenörerkan starta nya företag samt att existerande företag kan växa. Totalt harNutek satsat runt för att under en begränsad periodbygga upp verksamheten. har blivande nätverk kunnatsöka bidrag från . finns det totalt i landet nära 30nätverk, de flesta fortfarande under uppbyggnad. har fram /04 lämnat stöd till 18 organisationer för att startaregionala nätverk.Nutek bedriver en aktiv utvecklingsprocess tillsammans med nätverken ochett antal sidoprojekt för att stötta utvecklingen, bl.a. forskningsuppdragtill för att följa den informella marknaden med tonviktpå affärsänglarnas aktiviteter och en undersökning av utbredningen avinformella investeringar. I samarbete med Forum för småföretagsforskninghar i påbörjats en flerårig studie om det informella riskkapitaletsomfattning och utveckling i . Under slutet av och börjanav intervjuas 20 000 slumpmässigt utvalda personer i omsina investeringar i onoterade företag enligt planeringen förforskningsprojektet.De personer som verkligen har investerat i onoterade företag kommer attdjupintervjuas senare under år 2004.Nutek driver också projekt för att främja kvinnliga affärsänglar och föratt utarbeta en . Vidare görs en förstudie föratt i samverkan med det europeiska affärsängelsnätverket och Europeiskainvesteringsfonden bilda en fond för saminvestering med affärsänglar.LånegarantisystemEtt införande av ett statligt lånegarantisystem med start under hösten2003 hade tidigare aviserats från . Enligt uppgiftföreligger dock svårigheter att hitta en modell som innebär rimligakostnader för låntagaren. Därför är frågan fortfarande under beredning ochsiktet är inställt på att återkomma med besked till riksdagen.KreditgarantiföreningarEtt system med kreditgarantiföreningar - liknande det som finns i södraEuropa - är under uppbyggnad i . Det vanliga är att en föreningverkar över ett geografiskt avgränsat område, men även branschmässigavgränsning förekommer i . Syftet med föreningarna är att förbättraförutsättningarna för näringsverksamhet i föreningens område. Föreningarnahar ett öppet medlemskap för alla som är intresserade av en positivnäringslivsutveckling och kan tänkas bidra till detta. Föreningarna erbjudersina företagsmedlemmar dels tillgång till kapital, dels tillgång tillstöd och rådgivning av andra medlemmar med erfarenhet av affärsutveckling.Den lokala föreningen har ett eget kapital som står som säkerhet för endel av medlemmarnas lån.Vid årsskiftet 2003/04 fanns det i lokala kreditgarantiföreningari norra , , , , , ,, och . De fyra förstnämnda föreningarna stårbakom en central paraplyorganisation, förlokal utveckling, ekonomisk förening. begärde föreningenFinansinspektionens tillstånd för att bedriva finansieringsverksamhet.Efter att föreningen lämnat olika kompletterande uppgifter till inspektionenerhölls tillståndet . Tillståndet innebär att de formellahindren är övervunna. Enligt krävs dock ytterligare 1miljon euro eller ca innan den operativa verksamhetenkan påbörjas.Från det särskilda bidrag på som regeringen har beräknatför främjande av kreditgarantiföreningsverksamhet har i början av år 2003i en första omgång utbetalats till Sveriges kreditgarantiförening.Enligt regeringens beslut har bidraget getts i syfte att främja tillkomstenav kreditgarantiföreningar i och att upprätta en plan för detfortsatta informationsarbetet. Vidare har regeringen uppdragit till Nutekatt fördela för fortsatta informationsinsatser m.m.För att skall bevilja medel till sådan verksamhet krävs enmedfinansiering om . skall senast i slutet av februari 2004respektive avge delrapport respektive slutrapportmed redovisning av genomförande, finansiering och effekter tillRegeringskansliet.Enligt uppgift från har beslut fattats om fördelning av 2,25 miljonerkronor till och till föreningarna iVästerbotten, norra , , och . Summan avutbetalda medel uppgick /04 till cirka en halv miljonkronor. Dessa medel har använts till informationsinsatser av olika slag,internutbildning m.m. för att främja systemet med kreditgarantiföreningari Sverige.FöretagshypotekDen nya lagen (2003:528) om företagsinteckning trädde i kraft den 1 januari2004. De övergripande syftena med lagen är att underlätta för företag attgenomföra företagsrekonstruktion i stället för att gå i konkurs och attförbättra arbetstagarnas löneskydd vid konkurs. Reformens effekter försmå och medelstora företag när det gäller att få tillgång till krediterhar ägnats uppmärksamhet under beslutsprocessen.I lagutskottets betänkande med anledning av propositionen om nyaförmånsrättsregler (prop. 2002/03:49, bet. 2002/03:LU17) förutsattes - bl.a.mot bakgrund av näringsutskottets yttrande till lagutskottet - att enutvärdering av reformen skall komma till stånd:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget med engrundlig utvärdering av reformens olika effekter. Utskottet vill därmed,i likhet med näringsutskottet, understryka vikten av att den i propositionenaviserade utvärderingen kommer till stånd omgående. Det är därvid särskiltangeläget att effekterna för små och medelstora företag kontinuerligtblir föremål för särskild uppmärksamhet. Även effekterna i olika delar avlandet, särskilt glesbygdsområden, skall analyseras, liksom kreditsituationenför entreprenörer som är i färd med att starta, expandera eller utvecklaföretag. Som näringsutskottet framhållit är det vidare angeläget attregeringen redan nu förbereder ytterligare åtgärder för att underlättamindre företags kapitalförsörjning om konsekvensanalyserna skulle visaatt förändringen av företagshypoteket haft negativa effekter i dettaavseende. Utskottet utgår från att regeringen återkommer med en redovisningav utvärderingsarbetet senast och med förslag till konkretaåtgärder om så skulle vara erforderligt. Reformens positiva effekter fårdock inte gå förlorade.Enligt uppgift från syntes redan i slutet av år 2003en tendens till att belastningen på både och ökade.Information från innebär att den av riksdagenförutsatta utvärderingen av reformens effekter för små och medelstoraföretag kommer att genomföras under år 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill i likhet betona att frågan omkapitalförsörjningenär av central betydelse inom den regionala utvecklingspolitiken - liksominom näringspolitiken i stort. En effektivt fungerande kapitalmarknad ären grundförutsättning för skapandet av nya företag och för tillväxt ibefintliga företag. Som den ovan redovisade informationen visar finns det- vid sidan om bankerna - en mängd olika organisationer som på olika sättstår för kreditfunktioner och rådgivning m.m. Nya former somkreditgarantiföreningar och regionala nätverk av affärsänglar kan innebära nyamöjligheter för speciella grupper.Ändå kan det konstateras att det finns svårigheter att få tillgång tillkrediter och riskkapital i den egna regionen, vilket motionerna vittnarom. Svårigheterna har ett antal orsaker, bl.a. att företagare utanförstorstadsregionerna har mindre värden i byggnader som säkerhet för lån.Vidare är den ordinarie riskkapitalmarknaden i högre grad än tidigarekoncentrerad på företag som har kommit en bit i sin utveckling, vilketkan medföra att intressanta affärsidéer inte kan utvecklas på grund avkapitalbrist. Enligt utskottets mening är det särskilt oroande att detinte finns tillräckliga medel till såddfinansieringen, dvs. företagenskapitalbehov i tidiga skeden av utveckling av en produkt eller affärsidé.Motionärernas oro delas därför av utskottet.Vid sidan av den ordinarie kapitalmarknaden har staten en viktig funktionatt fylla när det gäller att komplettera denna marknad på vissa områden,såväl geografiska som organisatoriskt eller företagsmässigt betingadeområden. Det statliga stödet för att främja kreditgarantiföreningarna ärexempel på sådan komplettering av marknaden. Det är enligt utskottetsuppfattning mycket tillfredsställande att kreditgarantiföreningarna nuhar legala förutsättningar att starta sin verksamhet. finns detrisker att andra hinder hämmar kreditgarantiföreningsverksamheten.Utvecklingen kommer noga att följas av utskottet.Det utrednings- och beredningsarbete som pågår inom Näringsdepartementetrörande kapitalförsörjningsområdet, särskilt översynen av de regionalaföretagsstöden och såddfinansieringen, är enligt utskottets mening denmest väsentliga ansatsen för att lösa de konstaterade problemen. Med hänsyntill att nya åtgärder enligt kommer att implementerasinom kort har utskottet förhoppningar om att situationen kommer attförbättras. Även frågan om statliga lånegarantier är under beredning ochbesked från regeringen kan väntas . Enligt utskottetsuppfattning bör det nämnda beredningsarbetet avvaktas.Även när det gäller kapitalförsörjningen anser utskottet att genusaspektenmåste tas med i bilden. Utskottet har noterat att driver ett projektför att främja kvinnliga affärsänglar och att särskild prioritet skallges till kvinnor och ungdomar vid handläggning av de nya företagarlånen.När dessa verksamheter har pågått utgår utskottet frånatt statistik och uppföljning kommer att redovisas.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här behandlade motioner iaktuella delar.Återförande av vattenkraftsmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till gällande principer för statensbudgethantering avslå samtliga motionsyrkanden om återförande avvattenkraftsmedeltill de producerande regionerna eller om en utredning av ett sådant system.Jämför reservation 4 (kd, v, c, mp).MotionernaI ett antal motioner begärs att det blir utrett på vilket sätt vattenkraftsmedelskulle kunna återföras till de vattenkraftsproducerande regionerna elleratt regeringen lägger fram förslag på området. Sådana yrkanden finns imotionerna 2003/04:N220 (kd), 2003/04:N270 (kd), 2003/04:N264 (v), 2003/04:N206 (c), 2003/04:N245 (c, fp kd, v, mp), 2003/04:N315 (c), 2003/04:N328(c), 2003/04:N336 (c) och 2003/04:N335 (mp).Ett argument för en sådan ordning är att utbyggnaden av vattenkraften harexploaterat naturresurser, vilket har medfört att det lokala näringslivetoch invånarna kan nyttja dessa. Ett annat argument är attvattenkraftskommunerna felaktigt ses som bidragsmottagare, trots att detär dessa kommuner som i själva verket bidrar till välfärden i landet. Inågra motioner begärs en utredning om förutsättningarna för återförandeav vattenkraftsmedel enligt norsk modell. I ett par motioner föreslås attvattenkraftsregionerna skall få behålla per år.Vissa kompletterande uppgifterI den regionalpolitiska utredningen redovisas olika argument rörandeåterföring av vattenkraftsmedel (SOU 2000:87 s. 311). Kommittén hade isitt utredningsarbete kommit in på frågan huruvida det är lämpligt attkoppla vissa statliga skatteintäkter till geografisk användning. Vare sigdet är fråga om en areell råvaruresurs eller en lokal naturresurs strideridén om att de som råkar bo i närheten av en lönsam produktionsanläggningskall få en särskild rätt till avkastningen helt mot den nationellasolidaritetstanken, menade kommittén.Utskottets principiella uppfattning i denna fråga har varit att nu gällandeprinciper för statens budgethantering även fortsättningsvis bör gälla (sebet. 2001/02:NU4 s. 89 och bet. 2002/03:NU8 s. 32). Detta innebär attstatliga inkomster från ett geografiskt område eller från enproduktionsanläggningbaserade på naturresurser inte skall kopplas till statliga utgifter isamma område. Om sådana kopplingar skulle införas skulle korrigeringarbehöva göras till dessa kommuner via ett nytt kommunalt utjämningssystemeller via andra statliga budgetposter, vilket sammantaget leder till ensvårgenomtränglig statlig budgethantering.Samtidigt är det otvivelaktigt så att det lokala näringslivet och invånarnakan ha vissa nackdelar från turistföretagandesynpunkt, rekreationssynpunktm.m. av exempelvis ett vattenkraftverk med tillhörande uppdämda områden.Kompensationstanken finns inbyggd i förordningen (1998:928) om bygde-och fiskeavgifter. Enligt denna förordning skall bygdemedel användas till"investeringar för ändamål som främjar näringsliv eller service i bygdeneller annars är till nytta för denna".Med hänsyn till att bestämmelserna om bygdemedlens användning har ansetts"stelbenta" har regeringen - liksom utskottet - uttryckt att det finnsskäl att göra en översyn av användningen av bygdemedel, så att de kankomma berörd bygd till del på ett mer flexibelt sätt än . Enligtuppgift har tagit initiativ till attgöra en översyn av användningen av bygdemedel. I syfte att få en kunskapsgrundatt stå på har översynen inletts genom en skrivelse med förfrågan tilllänsstyrelserna om vilka slags näringslivsinriktade aktiviteter de i dagstöder med hjälp av bygdemedel. Avsikten är att se närmare på möjligheternatill flexibilitet inom ramen för (i första handreglerna för försumbart stöd).I november 2003 tog () upp bl.a. frågan om återföring avvattenkraftsmedel i en interpellation (ip. 2003/04:70) angående helhetssynpå . Statsrådet ansåg att ett system där statensinkomstkällor skulle öronmärkas till utgifter i de regioner de hämtatsfrån skulle blir mycket krångligt. Enligt statsrådets uppfattning voredet lika fel att öronmärka inkomster från fastighetsskatten till utgifteri områden med höga taxeringsvärden. Därför var hon övertygad om att dedelar av som är mest beroende av den nationella politiken skulleförlora på en sådan regional återkoppling.Föreningen bildades med syftet attskapa opinion för att vattenkraftskommunerna får del i det värde somvattenkraften genererar (naturresursåterbäring). Kommunerna skall därvidtillförsäkras stabila och förutsägbara intäkter. Föreningen består numeraav 45 kommuner. Föreningen skall vara partipolitiskt neutral och skallinte ta ställning för eller emot utbyggnad av vattenkraften. Det krav somföreningen ställer är att skall återförastill vattenkraftskommunerna och berörda regioner från befintliga energiskatter.Utskottets ställningstagandeFrågan om återföring av vattenkraftsmedel eller i vissa fall del avintäkter från andra naturresurser till de bygder där de genereras hardiskuterats under lång tid.Utskottet har inte ändrat ståndpunkt i denna fråga.