bet · GR01MJU8 · 2004-02-12 00:00:00 — Motionen bör därmed lämnas utan vidare åtgärd i den månden inte kan anses tillgodosedd.Utskottet konstaterade i betänkande 2002/03:MJU11 Genteknik, m.m. attEG:s rättsakter på livsmedelsområdet till övervägande del är totalharmoniserade,vilket innebär att det inte är tillåtet för ett medlemsland att ha varesig strängare eller mer liberala bestämmelser om livsmedelshantering. Närdet gäller nationella bestämmelser om genmodifierade organismer (GMO)återfinns dessa i (1998:808). innehåller grundläggandeoch övergripande bestämmelser om bl.a. tillståndskrav och tillsyn. Merdetaljerade bestämmelser finns i förordningen (2000:271) om inneslutenanvändning av genetiskt modifierade organismer, i förordningen (1994:901)om genetiskt modifierade organismer och i myndighetsföreskrifter. Imiljöbalken finns även krav på märkning av GMO. Myndigheterna skall säkerställaatt en adekvat märkning finns så att det klart och tydligt framgår attdet är fråga om en GMO. Den svenska lagstiftningen baseras på två EG-direktiv,90/219/EEG, ändrat genom direktiv /81/EG, och 90/220/EEG upphävt genomdirektiv /18/EG. Direktiv /81/EG reglerar innesluten användning avGMO. Med innesluten användning menas verksamhet där det finns något hinder(t.ex. växthus och laboratorier) som begränsar organismernas kontakt medmiljön. Direktiv /18/EG reglerar avsiktlig utsättning av GMO i miljön.Direktiv /18/EG har genomförts i svensk rätt genom förordningen(2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.Med organism avses en levande biologisk enhet (t.ex. ett frö, en frukteller pollen) som kan föröka sig eller överföra genetiskt material tillnågon annan organism. Lagstiftningen syftar till att skydda människorshälsa och miljön samt säkerställa att etiska hänsyn tas vid den gentekniskaverksamheten. Utskottet avstyrker motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 1(delvis) i den mån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda.God bebyggd miljöUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker mot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen ettmotionsyrkande (s) om behovet av att se över EU:s avfallsdefinition.SkrivelsenUnder miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö är det framför allt övergripandefrågor om produkter och avfall i ett livscykelperspektiv som kräver ettomfattande arbete med insatser på EU-nivå. I detta ingår att medverka ikommissionens arbete med att utforma en integrerad produktpolitik (IPP)och de tematiska strategierna om resurshantering och avfallsåtervinningsamt om stadsmiljön. Inom byggområdet är energi- och inomhusmiljöfrågorcentrala. Enligt regeringen bör arbeta för att föra in miljö,hälsa och livscykeltänkande i byggproduktdirektivet. Även energianvändningi byggnader och bullerkrav på transportmedel är centrala i EU-arbetet.MotionenEnligt motionärerna bakom motion 2003/04:MJ460 (s) finns det behov av attse över EU:s avfallsdefinition. Det som enligt definitionen betecknassom avfall borde i stället kallas förädlad råvara eller resurs. En översynav EU:s avfallsdefinition är därför något som regeringen snabbt bordeinitiera, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför i skrivelsen är det viktigt att i den tematiskastrategin för förebyggande och återvinning av avfall särskilt driva fråganom att stimulera en mer miljöanpassad produktutveckling och efterfrågansamt skapa en mer attraktiv marknad för återvunna material samt att seöver definitionen av avfall och dess konsekvenser för återvinning. Meddet anförda bör motion 2003/04:MJ460 (s) lämnas utan vidare åtgärd.Vissa verktyg för att genomföra prioriteringarnaLagstiftning och ekonomiska styrmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp) om bättre tillämpning avgemenskapslagstiftningen på miljöområdet då yrkandet anses tillgodosettgenom vad som anförs i skrivelsen. Ett antal motionsyrkanden om ekonomiskastyrmedel (fp, kd, mp) avstyrks mot bakgrund av vad som anförs i skrivelsensamt vad tidigare anfört beträffande beslutsfattande i skattefrågor.Vidare avstyrks ett motionsyrkande (kd) om internalisering av miljökostnadermed hänvisning till vad som anförs i skrivelsen. Ett motionsyrkande (mp)om att använda styrmedel som gränskorrigerade koldioxidavgifter ellerkoldioxidrelaterade importavgifter avstyrks med hänvisning till att ettsådant system förefaller tveksamt ur ett WTO-perspektiv.SkrivelsenRegeringen anser att ett viktigt styrmedel för att genomföra EU:smiljöpolitik är lagstiftning och tillämpning av . När det gällerekonomiska styrmedel bör verka för att miniminivåer för miljörelateradeskatter införs på EU-nivå inom fler områden samt att miniminivåerna sättstill lämpliga nivåer. bör också fortsatt verka för att nyamarknadsbaserade styrmedel som handel med utsläppsrätter införs i störreutsträckning inom EU. Målet bör vara att internalisera externa miljökostnader.Det bör utredas om de svenska miljömålen kan uppnås med det befintligaEU-regelverket för statligt stöd för miljön och där särskilt reglerna förstöd till förnybar energi.MotionernaEnligt motion 2002/03:U324 (mp) yrkande 12 skall regeringen verka för attuppnå en bättre tillämpning av gällande gemenskapslagstiftning påmiljöområdet.Kristdemokraterna framför i motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 8 krav påatt beslut om miniminivåer på miljöavgifter skall kunna fattas genommajoritetsbeslut. Enligt motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 8 måste EU:sbestämmelser ändras för att möjliggöra majoritetsbeslut för vissa ekonomiskastyrmedel på miljöområdet såsom skatt på utsläpp av koldioxid och svavelsamt konstgödsel. Vidare framhålls att effekterna av utsläpp av växthusgaserär gränsöverskridande och att beslut om miniminivåer bör kunna fattas medkvalificerad majoritet (yrkande 9). I motion 2003/04:MJ401 (mp) yrkande19 (delvis) anförs att bör stödja majoritetsbeslutsfattandebeträffande en gemensam miniminivå för koldioxidskatten inom EU. Även enligtmotion 2003/04:K416 (kd) yrkande 39 (delvis) bör majoritetsbeslut införassom beslutsmodell för minimiavgifter på växthusgaser. I motion 2003/04:MJ12(fp) yrkas att kraftfullt skall verka för att beslut om miniminivåerför miljöskatter fattas med kvalificerad majoritet (yrkande 8). I motion2003/04:K419 (fp) 13 delvis framhålls det angelägna i att EU beslutar omen lägsta nivå för en koldioxidavgift i EU-länderna. I motion 2003/04:MJ11(mp) yrkande 10 yrkas att aktivt bör verka för att EU i internationellaförhandlingar driver frågan om införande av minimiskatter på bränsle förflyg och fartyg i internationell trafik. I avvaktan på att detta blirmöjligt bör arbetet inriktas mot införandet av minimiskatter för flyg-och fartygstrafik inom unionen. I motion 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 20(delvis) framhålls att skall inta en aktiv och pådrivande roll iarbetet för att åstadkomma en internationell koldioxidskatt som omfattarbunkerbränslen. Detta kan t.ex. ske genom initiativ riktade mot deninternationella luftfartsorganisationen . Enligt motion 2003/04:MJ401(mp) bör verka för att EU:s mineraloljedirektiv ändras så attalla biobränslen gynnas. Undantaget för beskattning av biobränslen,exempelvis etanol, skall förlängas (yrkande 19 delvis).Motion 2003/04:MJ10 (kd) tar upp frågan om internalisering av miljökostnadernaför produktion och transport av varor, såväl på den inre marknaden som iinternationella handelsavtal. Motionärerna anser att EU:s upphandlingsreglerbör kompletteras med krav på att också miljökostnader vägs in (yrkande 9delvis).Miljöpartiet anser i motionerna 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 3 och 2003/04:MJ401(mp) yrkande 19 (delvis) att bör undersöka möjligheterna att pånationell nivå eller EU-nivå använda styrmedel som gränskorrigeradekoldioxidavgifter eller koldioxidrelaterade importavgifter. Syftet är attge ekonomiska incitament för industriländer som ännu inte ratificeratKyotoprotokollet att göra så. Finns inte sådana möjligheter nu bör Sverigeverka för att dessa skrivs in i framtida klimatöverenskommelser.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vad som anförs i motion 2002/03:U324 (mp) yrkande12 om att regeringen skall verka för att uppnå en bättre tillämpning avgällande gemenskapslagstiftning på miljöområdet Av skrivelsen framgår attregeringen anser att ett viktigt styrmedel är , både vad gällerantagandet av nya rättsakter och efterlevnaden av dessa. En förutsättningför att skall verka fullt ut, och i förekommande fallleda till minskad belastning på den svenska miljön, är att de verkligengenomförs och tillämpas av samtliga medlemsländer. Som framgår av skrivelsenavser regeringen att arbeta för att förbättra situationen på detta område.En möjlighet att verka för detta är inom ramen för förgenomförande och tillämpning av miljölagstiftningen (IMPEL). Motionen iberörd del får därmed anses tillgodosedd.Utskottet delar regeringens uppfattning att bör verka för attminiminivåer för miljörelaterade skatter införs på EU-nivå inom flerområden samt att miniminivåerna sätts till lämpliga nivåer. Ienergiskattedirektivetinförs minimiskattenivåer för kol, naturgas och el samt höjda miniminivåerför oljor. De fastlagda nivåerna är dock låga och bör verka förhöjda minimiskattenivåer på fossila bränslen. Energiskattedirektivet germedlemsstaterna möjlighet att beskatta bränsle för yrkesmässigt flyg ochsjöfart nationellt och via bilaterala avtal mellan medlemsstater inom EU.Som regeringen framhåller bör undersöka möjligheterna att införaen sådan beskattning. Om det är möjligt att införa någon form av beskattningav flyg- och sjöfartsbränslen och om detta kan leda till minskad miljöpåverkanbör införandet av en sådan skatt kunna övervägas. bör i dettasammanhang verka för att EU internationellt driver att särskilda åtgärdervidtas för att minska utsläpp av växthusgaser från luftfarten och sjöfarten,såsom anges i det sjätte miljöhandlingsprogrammet. Utskottet instämmeri vad skatteutskottet tidigare anfört i samband med behandlingav skrivelsen Europeiska konventet om EU:s framtid (2003/04:SkU2y) om atten förutsättning för att riksdag och regering skall kunna driva en effektivekonomisk politik är att en oinskränkt rådighet över beslut som rör skatterfinns kvar på den nationella nivån. konstaterade vidareatt de utgångspunkter för arbetet i regeringskonferensen beträffandeskattefrågor som redovisas i skrivelsen kan förväntas få stöd av en stormajoritet av ledamöter. Mot denna bakgrund fanns inte någonerinran mot regeringens utgångspunkt beträffande skattefrågor i de fortsattaförhandlingarna, d.v.s. att hålla fast vid kravet på enhällighet när EUskall besluta i skattefrågor. Det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet delade skatteutskottets uppfattning (bet. 2003/04:KUU1 s.121). Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att inte börvidta några åtgärder med anledning av motionerna 2003/04:MJ10 (kd) yrkande8, 2003/04:MJ11 (mp) yrkandena 8-10, 2003/04:MJ12 (fp) yrkande 8,2003/04:MJ401 (mp) yrkandena 19 (delvis) och 20 (delvis), 2003/04:K416 (kd)yrkande 39 (delvis) samt 2003/04:K419 (fp) yrkande 13 (delvis).Som regeringen anför i skrivelsen är syftet med ekonomiska styrmedel påmiljöområdet att internalisera miljökostnaden i priset på varor ochtjänster som påverkar miljön så att förorenaren betalar. Inte minstskattesystemets utformning har betydelse för miljöstyrningen. Utskottet anseratt motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 9 (delvis) bör lämnas utan åtgärd iden mån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda.Med anledning av motionerna 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 3 och 2003/04:MJ401(mp) yrkande 19 (delvis) vill utskottet anföra följande. () medger knappast att ett land inför en straffavgift för att få andraländer att ratificera ett miljöavtal. Däremot finns det möjlighet attunder vissa förutsättningar belägga importvaror med en gränsavgiftsjusteringeller gränsskattejustering motsvarande en avgift eller skatt som tas utpå inhemska varor. En förutsättning är att justeringen inte är diskriminerande(varken vad gäller tillämpning eller nivåer). Det är dock viktigt attgöra en distinktion mellan skatter på varor när de konsumeras (indirektaskatter) och när de produceras (direkta skatter). En skatt som berör huren vara har producerats är mer komplicerad från WTO-synpunkt. Enligt vadutskottet erfarit är det tveksamt om det är tillåtet att tillämpa sådanaskatter på importvaror, något som kan uppfattas som diskriminering mellans.k. like products (motsvarande varor). Detta är något som specielltu-länderna fruktar. Det finns undantagsregler i , men det ärtveksamt om de tillåter gränsjusteringsskatter som är förknippade med hurimportvaran är producerad (speciellt om produktionsmetoden inte avspeglasfysiskt i produkten). Bättre än införande av denna typ av åtgärder (specielltdå det gäller hur varor produceras) är självfallet bi- eller multilateralaöverenskommelser. Sammanfattningsvis förefaller förslaget åtminstone delvis(vad avser motiv och om det berör hur varor producerats) vara tveksamtfrån ett WTO-perspektiv. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anfördamotionerna i berörda delar.Offentlig upphandlingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (kd, mp) om offentligupphandling med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen och de nyaEG-direktiv om offentlig upphandling som antagits.SkrivelsenSverige bör fortsätta att påverka utformningen och tolkningen av EG:supphandlingslagstiftning så att den i ökad utsträckning ger möjlighet attställa miljökrav.MotionernaI motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 7 uppmärksammas för offentligupphandling och möjligheten att välja bort produkter som framställts genomanvändande av genetiskt modifierade organismer. Enligt motionärerna börSverige verka för att för offentlig upphandling uttryckligenmedger myndigheter att avstå från produkter som framställts genom användandeav genetiskt modifierade organismer. Vidare bör EU:s upphandlingsreglerkompletteras med krav på att också miljökostnader vägs in (yrkande 9delvis). Det bör i direktiven införas en möjlighet att väga in sträckansom produkten har färdats (yrkande 11).Nuvarande regelverk medger inte att man i samband med offentlig upphandlingställer krav på att en vara är miljömärkt eller på produktionsprocessen,påpekas i motion 2003/04:MJ11 (mp). Om inte förbättring sker bör regeringenuppmana kommissionen att dra tillbaka sitt förslag eller söka ett klargörandefrån genom att driva ett fall med krav motsvarande EU:smiljömärkning (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeEn revidering av EG-direktiven om offentlig upphandling av varor ochtjänster har skett efter avslutad förlikning mellan Europaparlamentetoch . De nya reglerna innebär en ökad möjlighet att ställagenerella miljökrav, eftersom principen om integration av miljöhänsyninom offentlig upphandling uttryckligen skrivits in i direktiven. Möjlighetenatt ställa miljökrav under en varas hela livscykel, inklusiveproduktionsprocessen, har också ökat. Exempel på ett sådant krav är att användael från förnybara energikällor. Vidare ges möjlighet att ställa miljökravsom kan gagna samhället i stort och inte endast den upphandlande organisationen.Exempel på detta är krav på koldioxidutsläpp och kemikalier. Flera domari har också gått i samma riktning som de nya direktiven. Somregeringen framhåller bör även i fortsättningen aktivt försökapåverka EG:s upphandlingslagstiftning och tolkningen av lagstiftningen såatt den ger möjlighet att ställa miljökrav på hög nivå. Utskottet anseratt syftet med motionerna 2003/04:MJ10 (kd) yrkandena 7, 9 (delvis) och11 samt 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 12 i allt väsentligt är tillgodosett.Motionerna avstyrks därmed i berörda delar.Avveckling av stöd som påverkar miljön i negativ riktning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (mp) om miljöskadliga subventionermot bakgrund av vad som anförs i skrivelsen. Vidare avstyrks ett motionsyrkande(fp) om EU:s strukturfonder.SkrivelsenEnligt regeringen bör i första hand miljöskadliga subventioner som motverkaren hållbar utveckling avskaffas och i andra hand bör de reformeras.Reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör bl.a. inriktas motatt främja en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion. Den gemensammafiskeripolitiken bör förändras så att stöden utformas så att de gynnarett hållbart nyttjande av fiskeresurserna.I skrivelsen framhålls vidare att hållbar utveckling även fortsättningsvisbör vara det övergripande målet för sammanhållningspolitiken. Utvidgningenav EU ställer stora krav på utjämning av levnadsstandarden mellan nya ochgamla medlemsstater men också på mer aktiva insatser för att förbättramiljöförhållandena i de nya medlemsstaterna. I samband med föreståendeöversyner av bestämmelserna för EG:s regional- och strukturpolitik,biståndspolitik och andra gemensamma politikområden bör verka föratt politiken även medverkar till att de nationella miljömålen uppfylls.MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 11 måste subventionerna tillfossila bränslen och andra miljöskadliga subventioner avvecklas och EU:sregler för statsstöd miljöanpassas. I motion 2003/04:MJ401 (mp) framförskrav på att klimatstörande subventioner, exempelvis subventioner tillkolbrytning, bör avskaffas inom EU (yrkande 19 delvis).I motion 2003/04:MJ12 (fp) framhålls att EU:s strukturpolitik behöverreformeras radikalt för att kunna skapa ett europeiskt mervärde, i synnerhetstrukturfonderna. Vissa delar borde enligt motionärerna kunna åternationaliserasför att ge länderna själva makt över regionalpolitiken (yrkande 10).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att miljöskadliga subventionersom motverkar en hållbar utveckling i första hand bör avskaffas och iandra hand reformeras. Det anförda tillgodoser syftet med motionerna2003/04:MJ11 (mp) yrkande 11 och 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 19 (delvis)som därmed kan lämnas utan vidare åtgärd.Som framgår av skrivelsen bärs EU upp av en vision om ekonomisk och socialsammanhållning. Denna sammanhållningspolitik återspeglas framför allt istrukturfondspolitiken. Som regeringen anför i skrivelsen inleddes underår 2003 diskussioner om den framtida sammanhållningspolitiken, dels medanledning av att den nuvarande programperioden går ut , delsutvidgningen med tio nya medlemsstater . Utskottet delarregeringens uppfattning att den förestående utvidgningen ställer krav påen reformering av såväl politikens innehåll som dess finansiering.Skillnaderna i levnadsstandard mellan medlemsstaterna blir i och medutvidgningen betydligt större än , och förutsättningarna för en i vidmening hållbar utveckling blir annorlunda. En solidaritet med de nyamedlemsstaterna innebär därför att huvuddelen av de medel som ställs tillförfogande för sammanhållningspolitiken skall gå till dessa stater. Densvenska uppfattningen är att nivån på strukturfondsbudgeten måste sänkasoch att fokus skall flyttas från utjämning mellan regioner till utjämningmellan länder. Det innebär att relativt välmående länder, däribland ,själva bör svara för att utjämna skillnader inom sina respektive länder.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motion 2003/04:MJ12 (fp)yrkande 10 kan anses tillgodosedd.Forskning och utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (kd, mp) avseende forskning omalternativ energi med hänvisning bl.a. till regeringens redovisning iskrivelsen.SkrivelsenEnligt skrivelsen bör ansvariga myndigheter agera så att svenska forskaresdeltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling gynnas inommiljö- och hållbarhetsområdet. Regeringen kommer att överväga hur maninom ramen för det aviserade nationella centret för miljöteknik bäst kanta till vara de idéer som kommer fram i kommissionens arbete kring enhandlingsplan för miljöteknik.MotionernaEU bör enligt motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 14 vara pådrivande ifusionsforskningen och medverka till att internationellafusionsforskningsreaktornITER konstrueras . anser i motion2003/04:MJ11 (mp) att bör verka för att en större del av EU:sforskningsbudget skall gå till forskning om förnybara energislag som solceller,vind och bioenergi. Finansieringen kan ske genom att anslagen till nukleärforskning minskas (yrkande 14). I motion 2003/04:K416 (kd) yrkande 39(delvis) framhålls att ökade satsningar på forskning om alternativaenergiformer krävs inom EU för att påskynda omställningen till förnybaraenergikällor.Utskottets ställningstagandeSom påpekas i skrivelsen löper EU:s sjätte ramprogram om forskning ochutveckling . I ramprogrammet prioriteras forskningom förnybara energikällor, t.ex. solceller, vindkraft och bioenergi.Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gäller denna forskningsökande betydelse . Enligt vad utskottet erfarit satsar Sverigeoch EU mycket på bl.a. fusionsforskning. Beslut om placeringen av deninternationella fusionsforskningsreaktorn väntas under år 2004.Förutom EU kandiderar också och för att få denna forskningsreaktor.Om den placeras inom EU har medlemsländerna enats om att denteknisk-vetenskapliga delen skall lokaliseras till och denadministrativa/juridiska till . Med det anförda föreslås att motionerna2003/04:MJ10 (kd) yrkande 14, 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 14 och 2003/04:K416(kd) yrkande 39 lämnas utan åtgärd.Information, miljöledning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (kd, mp) om miljöledning ochmiljörevision med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen. Vidareavstyrks ett motionsyrkande (kd) om symbolmärkning för källsortering.Slutligen avstyrks ett motionsyrkande (mp) om den europeiska miljöbyrån bl.a. med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört i frågan.SkrivelsenSverige bör verka för att en konkret strategi utarbetas inom EU medmiljömärkning som en viktig beståndsdel för vägledning till konsumenter.Fortsatt samordning mellan EU-blomman och den nordiska Svanen bör främjas.Sverige bör fortsätta att vara drivande i EU:s arbete med att vidareutvecklamiljöledningssystemet EMAS och certifierade miljövarudeklationer, EPD.Vidare framhålls att det nationella arbetet bör samordnas med det omfattandeutvecklingsarbete som pågår inom EU och internationellt när det gällerrapportering och utvärdering. bör verka för att antalet indikatorerbegränsas och samordnas såväl inom EU som i andra internationella sammanhang.MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 15 bör EU införa ett komplementtill EMAS för mindre företag. arbetar många små och medelstoraföretag med miljöledningssystem utan att detta registreras. Miljöpartietframhåller i motion 2003/04:MJ11 (mp) yrkande 13 att skall verkaför att ett system för miljörevision byggs upp inom EU. I motion 2003/04:MJ282(kd) framhålls att inom EU skall verka för en symbolmärkning förkällsortering och återvinning. Alla tillverkare märker sina varor medsymboler som sedan också återfinns på återvinningsstationerna. Detta skulleförenkla sorteringen för det enskilda hushållet. Enligt motion 2002/03:U324(mp) yrkande 10 bör inom EU verka för utökade anslag och befogenhetertill den europeiska miljöbyrån.Utskottets ställningstagandeRegeringen redogör i skrivelsen för EMAS-förordningen (1836/93) som ärEU:s miljöledningssystem. Syftet med EMAS (Scheme),som är ett frivilligt system, är att främja organisationers miljöarbeteoch förse allmänheten med information. Alla typer av verksamheter kanEMAS-registreras. Förordningen har reviderats och är numeraharmoniserad med ISO 14 001. Utskottet utgår från att regeringen fortsätteratt vara pådrivande i EU:s arbete med att vidareutveckla EMAS. Enligt vadutskottet erfarit måste de företag som önskar EMAS-registreras inrättaett miljöstyrningssystem som bl.a. innebär att miljörevisioner skallgenomföras, vilket innefattar en systematisk, dokumenterad och objektivutvärdering av den organisation och de rutiner och arbetsmetoder somupprättats för att skydda miljön. Det anförda tillgodoser i allt väsentligtsyftet med motionerna 2003/04:MJ10 (kd) yrkande 15 och 2003/04:MJ11 (mp)yrkande 13.