bet · GR01KU21 · 2004-05-27 00:00:00 — Uppdragetskulle redovisas senast den 15 december 2003.Kommittén har därefter, på egen begäran, genomtilläggsdirektiv, som regeringen beslutade den 4december 2003, fått utredningstiden förlängd ochskall redovisa sitt uppdrag senast den 1 juni 2004.I skrivelse 75 anges att regeringens avsikt är attåterkomma till med ett nytt förslag tillhur en reform skulle kunna utformas när denparlamentariska kommittén presenterat sitt förslagoch detta förslag har remissbehandlats i sedvanligordning.Socialförsäkringsutskottet framhåller i sittyttrande att det även under innevarande harfått information om beredningsarbetet med den nyainstans- och processordningen. Dels har tjänstemänfrån , ,och den 11november 2003 redovisat kostnadsberäkningar för enny instans- och processordning, dels harstatssekreteraren ,, informerat omkostnadsberäkningar och beredningsarbetet i övrigtmed den nya instans- och processordningen.Informationen under lämnades på begäran avutskottet. Den information som begärdes under våren2004 var föranledd av utskottets behandling avproposition 2003/04:59 Prövning avverkställighetshinder i utlänningsärenden ochmotioner som väckts med anledning av propositionenoch som tar upp frågan om tidpunkten för den nyainstans- och processordningen.Socialförsäkringsutskottet fick ånyoinformation av statssekreteraren omberedningsarbetet.Socialförsäkringsutskottet nödgas konstatera attregeringens beredning av den nya instans- ochprocessordningen i utlänningsärenden som riksdagenbegärt tar orimligt . Redan vid tidpunktenför utskottets enhälliga begäran hade ett omfattandeberedningsarbete genomförts. När det gäller demateriella delar av utlänningslagen som bereds avUtlänningslagskommittén finns i mycket en samsyn medregeringens problembeskrivningar. Åtskilliga momenti beredningsarbetet har dock dragit ut ochsammantaget medfört en mycket lång tidsutdräkt. Ävenom det är regeringen som avgör i vilken form detpraktiska beredningsarbetet skall genomföras, måsteutskottet ändå konstatera att det då ansvarigastatsrådet vid överläggningar med de övrigariksdagspartierna utfäste att enorganisationskommitté skulle tillsättas samtidigtmed . Syftet var att de bådaprocesserna, dvs. det materiella innehållet ochsjälva genomförandet, skulle vara klara till den 1januari 2005, den tidpunkt som man kommit överens omskulle gälla för genomförandet av reformen. Vidflera tillfällen, även i kammare (bl.a.vid frågestunden ), har numeraansvarigt statsråd uppgivit att någonorganisationskommitté ännu inte tillsatts. Detta ärytterligare ett tecken på att beredningsarbetet intebedrivs med den skyndsamhet som är motiverad.Socialförsäkringsutskottet anser attkonstitutionsutskottet bör göra ett påpekande omdetta.Två tillkännagivanden i regeringsskrivelsen gällerensamma barn. I ett ärende /02 innebarriksdagens tillkännagivande (rskr. 2001/02:287) attregeringen bör återkomma till vadgäller ansvarsfördelningen för ensamkommande barnbeträffande asylfrågan, boendet och hälsan. I ettärende /04 innebar riksdagenstillkännagivande (rskr. 2003/04:86) ett merpreciserat ställningstagande. Regeringen bordeåterkomma med förslag enligt preciseringen ochsnarast med förslag till ändring i enlighet medMigrationsverkets och förslag omatt skall ges möjlighet att slutaavtal med ett antal kommuner om mottagande avensamkommande barn.Den 20 november 2003 fick utskottet information avföreträdare för regeringen om dels genomfördaåtgärder, dels hur regeringen går vidare i arbetetmed de ensamkommande barnen. Bland annat anfördesatt remissbehandlingen av förslagen om god man förensamkommande barn hade påskyndats för att enproposition skulle kunna läggas fram under tidig vår2004 och lagen träda i kraft . Vidarehänvisades till att ochSocialstyrelsen i en rapport omensamkommande barn föreslagit bl.a. attMigrationsverket skall sluta avtal med ett antalkommuner om mottagande av dessa barn och till att eninterdepartemental arbetsgrupp bereder förslagen irapporten. Arbetsgruppen beräknades presenteraresultatet i en departementspromemoria i slutet av2003, och en proposition kan efter remissbehandlinglämnas under 2004.I skrivelse 75 hänvisar regeringen tillMigrationsverkets och i juni 2002redovisade regeringsuppdrag om förslag tillförbättringar i mottagandet av s.k. ensamkommandebarn samt till att i november 2002redovisat ett tilläggsuppdrag avseendekostnadsberäkning av förslagen. Härutöver hänvisastill att den nämnda departementspromemorian avsesbeslutas och att promemoriandärefter skall remissbehandlas.Socialförsäkringsutskottet nödgas konstatera attsåväl den aviserade departementspromemorian sompropositionen med förslag om god man förensamkommande barn är försenad. Med hänsyn tillvikten av att förbättra situationen för deensamkommande barnen är det angeläget attberedningsarbetet påskyndas.Socialförsäkringsutskottet förutsätter att det nusker. Något påpekande från ärdärför inte nödvändigt.I en avvikande mening (s) understryks attutskottet löpande hållits informerat omberedningsarbetet med den nya instans- ochprocessordningen. Därvid har redovisats åtskilligaberedningsåtgärder som vidtagits eller pågår menockså flera komplicerade frågeställningar somytterligare behöver belysas. Särskildaöverläggningar har därtill skett mellan ansvarigtstatsråd och företrädare för de olikariksdagspartierna. I den avvikande meningenframhålls att en ny instans- och processordning iutlänningsärenden är en angelägen och nödvändig menockså omfattande och komplicerad reform. Det ärviktigt att alla frågor inklusive hanteringen avärendebalanser är väl beredda så att övergången tillden nya ordningen fungerar så bra som möjligt ochatt reformen även blir långsiktigt hållbar.Beredningsarbetet har därför tagit men detär viktigt att begäran om en reform nusnarast fullföljs. Med hänsyn till vad somredovisats om det pågående beredningsarbetet finnsdet dock enligt den avvikande meningen inteanledning för att göra någotpåpekande i ärendet.Yttrande från socialutskottetSocialutskottet ifrågasätter i sitt yttrande, bilaga10, att regeringen i skrivelse 75 redovisarriksdagsskrivelse 2002/03:134 som slutbehandlad.Riksdagens tillkännagivande gällde att regeringenborde återkomma till med förslag tillåtgärder på kortare och . Regeringenredovisar i skrivelse 75 dock endast att en särskildutredare tillkallats med uppdrag att utredakommuners och landstings underlåtenhet attverkställa egna beslut om insatser enligtsocialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade.Socialutskottet ifrågasätter fortfarande attriksdagsskrivelsen 2000/01:195 ansetts slutbehandladtrots att socialutskottet invände mot denredovisningen.Yttrande från trafikutskottetEnligt trafikutskottet, bilaga 13, synes skrivelsenpå ett korrekt sätt återspegla riksdagsbesluten inomtrafikutskottets område och de tillkännagivanden somriktats av med anledning trafikutskottetsbetänkanden. Skrivelsen ger också en i huvudsak godbild av de åtgärder som regeringen har vidtagit ochberedningsläget för de ärenden som inte ärslutbehandlade. framhåller på nyttvikten av att regeringen utan onödigt dröjsmålvidtar de åtgärder som är nödvändiga för attefterkomma ett tillkännagivande. I de undantagsfallregeringen av ett eller annat skäl avser att avvaktamed vidare beredningsåtgärder eller beredningsåtgärddrar ut , bör regeringen för riksdagenskyndsamt redovisa sitt dröjsmål och skälen för det.Därutöver kan det vara en lämplig ordning attregeringen i sin årliga skrivelse till merpreciserat anger orsaken till längre tidsutdräkter.Enligt trafikutskottets mening är det viktigt förtillkännagivandeinstitutionen att tillkännagivandenabehandlas med respekt och omsorg så att upprepadesådana kan undvikas. förutsätter attrutinerna för handläggning i förekommande fall sesöver.Trafikutskottet hänvisar också till tidigareyttranden till , variefterlysts en mer lättillgänglig och aktuellredovisning av vilka åtgärder som vidtas medanledning av beslut. Trafikutskottetanser det fortfarande angeläget att söka finna nyaformer för hur redovisningen skulle kunna utvecklasoch bli ett mer verkningsfullt instrument i denårliga uppföljningen och utvärderingen.Yttrande frånarbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt yttrande,bilaga 16, beträffande ett tillkännagivande år 1999om bemanningsföretag, att utskottet värdesätter attett arbete i en arbetsgrupp nu återupptas.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter att regeringenåterkommer till utan ytterligare dröjsmål.När det gäller ett tillkännagivande om enutredning om arbetsrätten m.m. noterararbetsmarknadsutskottet att en proposition i frågan,som tidigare aviserats till före sommaruppehållet,nu enligt uppgift från planerasavlämnas . utgårfrån att propositionen avlämnas enligtunderhandsuppgiften. När det gäller etttillkännagivande i betänkande 2000/01:AU7 om enutredning om rätten till politisk information påarbetsplatsen konstaterar arbetsmarknadsutskottetatt gått utan att regeringenåterkommit i frågan. finnerdet något märkligt att en promemoria inte har kunnatfärdigställas som hunnit gå sedanriksdagsbeslutet. Arbetsmarknadsutskottetförutsätter att frågan nu behandlas med högprioritet och att regeringen återkommer tillriksdagen vid första lämpliga tillfälle.När det gäller skrivelse 2001/02:322 omtvå tillkännagivanden i betänkande 2001/02:AU10 omindividuell kompetensutveckling, uttaladearbetsmarknadsutskottet vid förra årets behandlingav motsvarande regeringsskrivelse förståelse för attfrågan kräver ett omfattande beredningsarbete. Medanledning av de uppgifter som lämnats i regeringensskrivelse /04:75 har arbetsmarknadsutskottetbeslutat att kalla politiskt ansvariga iRegeringskansliet för att få ytterligare informationom den pågående behandlingen av frågan. Utskottetanser inte att det finns skäl att tillstyrkamotionerna i motsvarande delar.I fråga om skrivelse 2003/04:69framhåller arbetsmarknadsutskottet att regeringenlagt skrivelsen till handlingarna.Arbetsmarknadsutskottet noterar att genomen riksdagsskrivelse underrättat regeringen om sittbeslut med anledning av regeringens skrivelse2002/03:140 Jämt och ständigt - riksdagensjämställdhetspolitik med handlingsplan förmandatperioden trots att beslutet inte innefattarnågot annat än att regeringens skrivelse läggs tillhandlingarna. Riksdagsbeslutet kräver alltså ingenverkställighet och regeringen redogör i skrivelseninte för något annat än att den själv fattat beslutom att lägga riksdagsskrivelsen till handlingarna.Det kan enligt arbetsmarknadsutskottets meningförefalla vara en onödig omgång.I en avvikande mening (m, fp, kd, c) konstaterasatt regeringen underlåtit att efterkomma riksdagensbeslut i ett stort antal ärenden. I flera ärenden påarbetsmarknadsutskottets område har regeringen visaten anmärkningsvärd senfärdighet. Det mest uppenbaraexemplet är enligt den avvikande meningen riksdagensskrivelse 2001/02:322 Ett system för individuellkompetensutveckling. Frågan om ett system förindividuell kompetensutveckling har enligt vad somframgår av skrivelse 75 återigen skjutits påframtiden. Redovisningen i skrivelsen ger anledningatt ställa frågan om det löfte till väljarna ochriksdagen om ett komplett system för individuellkompetensutveckling som regeringen ställt i utsiktalls kommer att infrias. Den nu aktuella skrivelsenger enligt den avvikande meningen anledning attytterligare skärpa den kritik man sagt attregeringen förtjänar. Konstitutionsutskottetföreslås i den avvikande meningen tillstyrkamotionerna i denna del.Yttrande från bostadsutskottetBostadsutskottet har i sitt yttrande, bilaga 17,lyft fram frågan om hur de krav på skrivelsensinnehåll och utformning som bostadsutskottettidigare givit uttryck för har beaktats.Bostadsutskottet framhåller att dess granskning avmotsvarande regeringsskrivelser under de två senasteåren givit det anledning att föra fram vissaprincipiella synpunkter på skrivelsens utformning.Bostadsutskottet vidhåller sina tidigare framfördauppfattningar om hur regeringen bör handläggariksdagens tillkännagivanden och hur detta börredovisas för . nämner attdet förespråkat en huvudprincip som innebär att deti regeringens propositioner och skrivelseruttryckligen bör redovisas vilka riksdagenstillkännagivanden som berörs av förslagen liksomregeringens ställningstagande till om riksdagensskrivelse angående tillkännagivandet ärslutbehandlad eller inte.Vidare nämner bostadsutskottet att det påtalatvikten av att regeringen utan något egentligtdröjsmål vidtar de åtgärder som är nödvändiga medanledning av tillkännagivandet, att regeringen i deundantagsfall den avvaktar med åtgärder skyndsamtredovisar sitt dröjsmål och skälen för det.Bostadsutskottet anser också att regeringen i denårliga skrivelsen på ett mer preciserat sätt börange orsaker till längre tidsutdräkt. Detförhållandet att inlett ettsamråd med i denna del innebärenligt bostadsutskottet att det finns godaförutsättningar för att regeringens redovisning ifortsättningen kommer att ske på ett sätt som liggerväl i linje med vad bostadsutskottet förordat.Konstitutionsutskottets tidigareställningstaganden i fråga omtillkännagivanden till regeringen,m.m.Konstitutionsutskottet har vid flera tillfällengranskat frågor kring efterkommandet av riksdagenstillkännagivanden till regeringen. I betänkande1994/95:KU30 (s. 42 f.) underströk utskottet attutgångspunkten måste vara att det önskemål somtillkännagivandet avser bör tillgodoses. Om detvisar sig föreligga omständigheter som hindrar ettgenomförande eller om regeringen gör en annanbedömning än , måste regeringen dock kunnaunderlåta att vidta de åtgärder tillkännagivandetavser. En förutsättning borde då enligt utskottetvara att regeringens bedömningar i detta avseenderedovisas för riksdagen.Våren 2003 granskade utskottet finansministernshantering av frågan om de s.k. 3:12-reglerna(bet. 2002/03:KU30). Utskottet uttalade:Som tidigare anförtförutsätter utskottet att regeringen hörsammarriksdagens tillkännagivanden och att regeringenredovisar för sina bedömningar om debegärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringeninte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighetmed riksdagsbeslutet måste detta enligtutskottets mening redovisas för inomtidsramen, om en sådan uppställts av riksdagen.Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följsbör tas upp i sammanhanget. Om en redovisninginte kan ges i skrivelse eller proposition tillriksdagen bör den enligt utskottets mening lämnastill i annan form som gör dentillgänglig för samtliga ledamöter.Statsrådet har i ett skriftligt svar på enfråga i hänvisat tilldetta uttalande och till att regeringen sedan 1961utförligt och detaljerat har redovisat för riksdagende åtgärder som regeringen har vidtagit medanledning av beslut, men även debedömningar i övrigt som beslut harföranlett regeringen att göra. Regeringen har pådetta sätt uppfyllt de krav som ställer påregeringen i detta avseende.Regeringen är enligt statsrådets svar alltså nogamed att respektera beslut. Dettaåterspeglas också i den mycket detaljeraderedovisning som lämnas till riksdagen.KonstitutionsutskottetsställningstagandeFlera utskott pekar i sina yttranden på vikten avatt regeringen efterkommerriksdagens tillkännagivanden. Finansutskottetframhåller att det är mycket angeläget attregeringen utan dröjsmål och utan påminnelserverkställer beslut och om det av någonanledning inte är möjligt tydligt redovisar varför.Också trafikutskottet framhåller vikten av attregeringen utan något egentligt dröjsmål vidtar deåtgärder som är nödvändiga för att efterkomma etttillkännagivande. Enligt trafikutskottets mening ärdet viktigt för institutionen tillkännagivande atttillkännagivandena behandlas med respekt och omsorgså att upprepade tillkännagivanden kan undvikas.Även bostadsutskottet påtalar vikten av attregeringen utan något egentligt dröjsmål vidtar deåtgärder som är nödvändiga med anledning avtillkännagivanden.Konstitutionsutskottet delar dessa bedömningar ochvill understryka sitt tidigare ställningstagande atten utgångspunkt måste vara att riksdagenstillkännagivanden till regeringen efterkoms.Konstitutionsutskottet delar självfallettrafikutskottets bedömning att det är viktigt atttillkännagivandena behandlas med respekt och omsorg.Att tillkännagivanden behandlas med respekt ochomsorg innebär bl.a. enligt utskottets mening attregeringen bör se till att det inte uppstår onödigadröjsmål. Den nu lämnade redogörelsen förbehandlingen av tillkännagivanden har iflera fall gett anledning för riksdagsutskott att iyttrandena till rikta kritikmot uppkomna dröjsmål med att vidta åtgärder. Sådankritik riktas av skatteutskottet i fråga om etttillkännagivande om en utredning om ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning.Skatteutskottet framhåller att intet nytt avrelevans inträffat sedan gjorde sitttillkännagivande och att den nuaviserade utredningen borde ha kunnat tillsättaslångt tidigare. hänvisar till attutskottet i betänkande 2003/04:LU15konstaterat att det gått regeringenstillkännagivande om företagsförmedling ochfastighetsförmedling och därvid angett att en sådantidsutdräkt var oacceptabel. anger attdenna kritik kvarstår. Arbetsmarknadsutskottetfinner det något märkligt att en begärd utredning -i form av en promemoria - inte kunnat färdigställasunder de som hunnit gå sedan riksdagenstillkännagivande. Arbetsmarknadsutskottetförutsätter att frågan nu behandlas med högprioritet och att regeringen återkommer tillriksdagen vid första lämpliga tillfälle.Socialförsäkringsutskottet nödgas konstatera att enaviserad departementspromemoria och proposition medförslag om god man för ensamkommande barn i enlighetmed tillkännagivanden av ochhösten 2003 är försenade. Socialförsäkringsutskottetkonstaterar också att regeringens beredning av dennya instans- och processordningen iutlänningsärenden som begärt tagitorimligt och anger att det förhållandet atten organisationskommitté ännu inte tillsatts ärytterligare ett tecken på att beredningsarbetet intebedrivs med den skyndsamhet som är motiverad.Socialförsäkringsutskottet anser attkonstitutionsutskottet bör göra ett påpekande omdetta. - Frågan om tillkännagivande om nyinstans- och processordning i utlänningsärenden harnyligen behandlats i konstitutionsutskottetsgranskning (bet. 2003/04:KU20), och utskottetsmajoritet har därvid i likhet medsocialförsäkringsutskottets majoritet konstateratatt beredningen av ärendet tagit orimligt lång tid.Konstitutionsutskottet vill med anledning av deredovisade synpunkterna starkt understryka vikten avatt regeringen gör ansträngningar för att undvikaonödig tidsutdräkt.Ett par utskott tar upp behovet av att regeringenredovisar fördröjningar till . Lagutskottetframhåller liksom tidigare att det kan finnas olikaomständigheter som föranleder att regeringen görbedömningen att det inte är lämpligt, möjligt ellermeningsfullt att vidta ytterligare åtgärder ienlighet med ett riksdagsbeslut. Ett sådant skäl kan- såsom i det redovisade ärendet rörandefastighetsmäklarlagen - vara att frågan lämpligenbör hanteras inom ramen för ett störrelagstiftningsprojekt som enligt regeringensbedömning bör komma till stånd först när en visslagstiftning varit i kraft . I sådanaoch liknande situationer kan enligt lagutskottetsmening en lämplig ordning vara att regeringen inomrimlig tid återkommer till också i annatlämpligt sammanhang än skrivelse 75 och därvidredovisar skälen för sina ställningstaganden.Riksdagen skulle då få tillfälle att pröva omtillkännagivandet är relevant eller omregeringens redovisning bör leda till ett nytttillkännagivande. ochtrafikutskottet anser att regeringens årligaskrivelse bör innehålla mer preciseradebeskrivningar av orsakerna för längre tidsutdräkter.Arbetsmarknadsutskottet anger i sitt yttrande attutskottet med anledning av de uppgifter som lämnas iskrivelse 75 beslutat kalla politiskt ansvariga iRegeringskansliet för att få ytterligare informationom den pågående behandlingen av frågan omindividuell kompetensutveckling som var föremål förtillkännagivanden av våren 2002.Arbetsmarknadsutskottet anser att det inte finnsskäl att tillstyrka motionerna i dessa delar.Konstitutionsutskottet vill framhålla vikten avatt det särskilt i fråga om längre tidsutdräkter gesfullgod information om orsakerna för tidsutdräkternaoch att informationen självfallet bör kunna gesockså i andra sammanhang än i skrivelse 75.Konstitutionsutskottet vill i detta sammanhangockså erinra om sitt tidigare uttalande om attregeringen, om den inte avser att vidta en begärdåtgärd i enlighet med riksdagsbeslutet, måsteredovisa detta för inom tidsramen, om ensådan uppställts av , och att även skälenför att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp idet sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges ien skrivelse eller proposition till , börden enligt utskottets mening lämnas till ien annan form som gör den tillgänglig för riksdagenssamtliga ledamöter.Socialutskottet ifrågasätter att regeringenredovisar riksdagskrivelse 2002/03:134 somslutbehandlad med hänvisning till att en särskildutredare tillkallats, eftersom tillkännagivandetgällde att regeringen borde återkomma till riksdagenmed ett förslag. ifrågasättervidare, liksom , om skrivelse 2000/01:195kan anses slutbehandlad. Visserligen har dettillsatts en utredning men tilllkännagivandet gälleratt regeringen skall återkomma till medredovisning samt om det behövs även med förslag tillförändringar, vilket socialutskottet påpekade redani föregående års behandling av skrivelsen.Konstitutionsutskottet, som inte finner anledningatt göra någon annan bedömning än socialutskottet,vill understryka vikten av riksdagsskrivelser intefelaktigt anses som slutbehandlade.I flera yttranden tas upp vissa frågor av merteknisk karaktär. aktualiserar ånyofrågan om inte redogörelserna - i syfte att göraskrivelserna mer överblickbara - borde ställas upputskottsvis i stället för departementsvis.Trafikutskottet efterlyser liksom tidigare en merlättillgänglig och aktuell redovisning av vilkaåtgärder som vidtas med anledning av riksdagensbeslut. anser det fortfarandeangeläget att söka finna nya former för hurredovisningen skulle kunna utvecklas och bli ett merverkningsfullt instrument i den årliga uppföljningenoch utvärderingen. förespråkar enhuvudprincip som innebär att det i regeringenspropositioner och skrivelser uttryckligen börredovisas vilka tillkännagivanden somberörs av förslagen och regeringensställningstagande till om riksdagsskrivelsen ansesslutbehandlad eller inte. Arbetsmarknadsutskottetpekar på att riksdagsskrivelser som endast innebärett meddelande om att lagt skrivelser tillhandlingarna inte behöver återredovisas tillriksdagen.Konstitutionsutskottet förutsätter att arbetet medatt förbättra tillgängligheten av regeringensredovisning av behandlingen av skrivelserfortsätter och att sådana synpunkter som de nuredovisade behandlas i det sammanhanget. redovisade i samband med behandlingenförra året av skrivelse 75 avses att diskussionernamellan ochRegeringskansliet skall fortsätta när det gäller hurutformningen av regeringens redogörelse förbehandlingen av skrivelser skall göras såändamålsenlig som är praktiskt möjligt.Frågan om tillkännagivanden tillregeringen och tillkännagivandenas roll iförhållandet mellan och regeringen ärenligt utskottets mening ett ämne som lämpar sig välför utskottets uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet. I ett sådant sammanhang kangöras undersökningar i fråga om t.ex. utvecklingennär det gäller antalet tillkännagivanden, innebördenav tillkännagivandena, hur regeringen följertillkännagivandena och regeringsskiftenas betydelseför efterkommandet av tillkännagivandena.Hanteringen av enstaka tillkännagivanden, somtillkännagivandet om individuellkompetensutveckling, kan undersökas särskilt.Konstitutionsutskottet avser att genomföra en sådanutvärdering under nästa . Utskottet somanser att detta utvärderingsarbete bör avvaktas ärinte berett att nu ställa sig bakomtillkännagivanden till regeringen i enlighet medmotionerna. Motionerna 2003/04:K22 av .