bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — Anslutningen innebär att länderna efter godkändaövergångstider har att införliva de miljöregler som finns inom EU, t.ex.ramdirektivet för vatten och nitratdirektivet, vilket bör leda tillförbättrat införlivande av t.ex. Helsingforskonventionens mål. Inom ramenför miljö- och landsbygdsprogrammet i är det möjligt att erhållaersättning för t.ex. ekologisk produktion och anläggning av skyddszoneroch våtmarker för att bl.a. minska växtnäringsbelastningen på havet. Idet nämna betänkandet (SOU 2003:105) Levande kulturlandskap - enhalvtidsutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet lämnas förslagtill förändringar av åtgärder i syfte att miljöanpassa jordbruket.Utskottet kan redovisa att finansierar ett projekt sompåbörjades för att stödja den ryska implementeringen av konventionensmål. Det är en internationell satsning för att minska belastningen på ochföroreningar av kustområden runt om i världen. Även Helcom deltar iprojektet. Härutöver kan utskottet redovisa ytterligare ett antal projektsom rör miljö, bl.a. (Component 2),som är ett Världsbanksprojekt som pågår ochsom omfattar , , och ().Projektet and Environment in Oblast administreras avSveriges och rör miljöbelastning från gödningsmedeli . Vidare pågår ett projekt rörande bekämpningsmedel inom ramenför programmet för miljöinsatser i jordbruket (BAAP). Projektet är baserati och och är i avslutningsfas (2001-2003). Projektetgenomförs av och institutionför ekologi och växtproduktionslära.Som utskottet tidigare uppmärksammat har regeringen genom beslut den27 uppdragit åt att lämna förslag tillmål för ekologisk produktion fram . Målet skall vara mätbartoch utformas så att den ekologiska produktionen på ett effektivt sättbidrar till att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. Uppdragetskall redovisas senast den 15 oktober 2004.Med det anförda finner utskottet att syftet med motion 2002/03:MJ464 (c,mp) yrkande 1 i allt väsentligt kan anses tillgodosett. Motionen kanlämnas utan vidare åtgärd.När det gäller den i kommittémotion 2003/04:MJ431 (fp) yrkande 10 behandladefrågan om separata miljömål för jordbruket vill utskottet anföra följande.Det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottet delade i mars 2003regeringens uppfattning att de målsättningar för den gemensammajordbrukspolitiken som angetts i konventets förslag är anpassade till densituation som rådde i (bet. 2003/04:KUU1 s. 183).Målsättningarna i existerande fördrag är därför inte längre relevanta iförhållande till den nuvarande situationen för jordbruk. Miljö-och jordbruksutskottet delar uppfattningen att en uppgift i det fortsattaarbetet med det nya fördraget bör vara att söka modernisera målen förjordbrukspolitiken.Det tidigare nämna beslutet i för jordbruk i juni 2003om reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär, som utskottettidigare har redovisat (bet. 2003/04:MJU2 s. 42), ett framsteg när detgäller att uppnå en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarlivsmedelsproduktion. Som regeringen påpekar innebär beslutet två principielltviktiga förändringar av den gemensamma jordbrukspolitiken. Den enaförändringen innebär att de nuvarande direktstöden till jordbrukaren tillbetydande del omvandlas till inkomststöd som utgår till jordbrukarenoberoende av produktionens inriktning eller omfattning. Enda villkoret äratt marken hävdas samt att lagstadgade verksamhetskrav på folkhälso-,djurhälso-, växt-, miljö- och djurskyddsområdena uppfylls. Den andraprincipiellt viktiga förändringen är att medlemsländerna ges stort inflytandeöver hur jordbrukspolitiken skall utformas i det egna landet. Utskottetföreslår att motion 2003/04:MJ431 (fp) yrkande 10 med det anförda lämnasutan vidare åtgärd.När det gäller frågor om återvinning av avloppsslam redovisade utskotteti (bet. 2003/04:MJU4) att på uppdrag avregeringen har utrett frågorna om miljö- och hälsoskyddskrav för avloppsslamoch användningen av avloppsslam samt om återföring av fosfor. Verketredovisade uppdraget i rapporten för återföringav fosfor ur avlopp (rapport 5214). I rapporten föreslås bl.a. mål föråterföring av fosfor till mark. Rapporten har remissbehandlats, ochutskottet har erfarit att frågorna bereds i Regeringskansliet.Regeringen har för avsikt att senare återkomma till med förslagom delmål för återföring av fosfor samt med åtgärdsförslag för hur delmåletbör nås. Utskottet anser att en behandling av de frågor som tas upp imotionen bör anstå till dess regeringen redovisat förslag i detta avseende.Motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 30 bör lämnas utan vidare åtgärd.Regionala frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om jordbruket i norra (s, m,kd, c) och om jordbruket i fjällnära områden (c, v) med hänvisning tilltidigare uttalanden om vikten av ett jordbruk i norra och tillpågående arbete med frågan. Ett yrkande om stödområdesindelning (s)avstyrks med hänvisning till att frågan övervägs av regeringen.Jämför reservationerna 22 (kd) och 23 (v, mp).MotionernaJordbruket i norra har enligt motion 2002/03:MJ349 (s) en särskildregionalpolitisk betydelse genom den mångfald av värden både för miljö,landsbygd och sysselsättning som det representerar. Det är betydelsefulltatt t.ex. LBU-programmet är väl anpassat och dimensionerat för förhållandenai norra fråga om ändrad områdestillhörighet beträffande jordbruksstöd i Lidensoch Holms församlingar i anförs i motion 2003/04:MJ209(s) att och tillhörde ett högrebidragsområde för mjölk och kött på grund av det mycket svåra landskapeti dalgång med små och branta åkrar. I det nuvarande systemettillhör och område 2 b när det gäller mjölkbidrag. ochHolm gränsar mot och bör inte behandlas på detta sätt när detgäller mjölken när områdena i andra sammanhang tillhör inre stödområdet.I motionerna 2003/04:MJ244 (c) yrkande 2, 2003/04:MJ325 (m) och 2003/04:MJ358(kd) yrkande 1 anförs i fråga om regelverket för jordbruket i norra såväl som EU har som övergripande mål att det skall finnasett jordbruk i hela landet respektive i hela unionen. För att klara denmålsättningen är det nödvändigt med ett speciellt regelverk för jordbruketi de perifera områdena. Beträffande de särskilda villkoren för jordbruketi norra anförs att jordbruksproduktionen har nått en så låg nivåinom många områden att den är svår att över huvud taget upprätthålla.Även om man inom EU totalt sett har en ambition att minska produktionenoch ersättningar riktade direkt till produktionen, så bör en annanmålsättning gälla för jordbruket i norra . I vårt nordliga och glesaområde handlar det om att stimulera produktionen för att den inte skallvika ytterligare.Enligt motion 2003/04:MJ285 (c) yrkande 2 krävs särskilda åtgärder förjordbruket i fjällnära områden. beslutade att geregeringen till känna behovet av att genomföra särskilda åtgärder förjordbruket i dessa områden i form av en fjällmiljöersättning. Riksdagensbeslut har inte verkställts. Jordbruket i de fjällnära områdena behöverpositiva signaler . I motion 2003/04:MJ335 (v) yrkande 1 anförsatt i samband med införlivandet av den nya jordbrukspolitiken som skallgenomföras år 2005-2007 bör det även göras en uppföljning och utvärderingav vilka effekter det nu rådande stödsystemet har haft för det fjällnärajordbruket. Om utvärderingen visar att fjälljordbruket i lägre grad kunnatta del av det nya stödet än jordbruket inom övriga områden som kräversärskilt riktade stöd, och därför missgynnats av övergången till EU:sjordbrukspolitik, bör regeringen återkomma med förslag om åtgärder.Stödet till jordbruket i norra bör enligt motion 2003/04:MJ399(kd) yrkande 12 ligga så nära referensersättningsnivån som möjligt. Dentotala nationella ersättningen har legat 20-30 miljonerkronor under den referensersättningsnivå på som, enligtkommissionsbeslut 97/557/EG, tjänar som maximinivå för det nationellastöd som tillåts ge. För budgetåren 2002 och 2003 anslogs 318miljoner kronor för nationellt stöd enligt förordningen (1996:93)till jordbruket i norra . Det belopp som verkligen betalts ut hardock haft en sjunkande trend.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner omstödområdesindelning m.m. (se bl.a. bet. 2003/04:MJU2 och bet. 1999/2000:MJU2)och har därvid hänvisat till att regeringen gav Jordbruksverketi uppdrag att genomföra en samlad utvärdering och översyn av de regionalastöden till jordbruket. I uppdraget ingick bl.a. att göra en genomgång avstödområdesgränserna och en förutsättning var att förslag till eventuellaförändringar skulle rymmas inom befintliga budgetramar. Jordbruksverketredovisade resultatet av utvärderingen (Rapport 1998:2). Verketanförde att det med undantag för vissa förändringar i stödområde 4 intevar motiverat att genomföra några förändringar i stödområdesindelningen.Utskottet har med hänvisning härtill inte varit berett att föreslå någonåtgärd.När det gäller uttalade utskottet (bet. 2001/02:MJU15) emellertid att det kan finnas skäl att se över den nuvarandestödområdesindelningen. är indelat i tre stödområden: 1, detfjällnära jordbruket, 2 a som utgör övriga länet med undantag för vissaförsamlingar i Storsjöbygden samt tre församlingar i Ragundadalen, vilkaomfattas av stödområde 2 b. Stödområdesindelningen har sin främsta betydelseför nivån på det pristillägg som utgår ur det nationella stödet förmjölkproduktion och potatisodling. Det har inom näringen pågått diskussionerom gränsdragningen mellan områdena 2 a och 2 b, särskilt med tanke på degeografiska förhållandena och de omfattande nivåskillnader som råder inomoch mellan dessa områden. Som framhålls i en motion är en positiv utvecklingav jordbruket i länets centrala delar av stor vikt för den norrländskalivsmedelsindustrin och därmed även för jordbruket i länets ytterområden.Som vidare anförs i motionen kan det ifrågasättas om det föreligger sådanaskillnader mellan stödområdena 2 a och 2 b att det motiverar den nuvarandestödområdesindelningen. Områdesindelningen synes inte heller ge avseddkompensationseffekt för variationen i skördar. Mot bakgrund av det anfördaanser utskottet att regeringen, i samband med det fortsatta arbetet medden framtida jordbrukspolitiken, bör pröva möjligheterna att få till stånden mer ändamålsenlig stödområdesindelning i . Riksdagenbeslutade att vad utskottet anfört skulle ges regeringen till känna (rskr.2001/02:255).Utskottet har inhämtat att på handläggs ett ärendesom handlar om områdestillhörigheten för Lidens och Holms församlingar(Jo2003/2045/ML). Frågan om Lidens och Holms församlingar är nära förknippadmed frågan om stödområdesindelningen i , som också är aktuell.Framställningar om stödområdesindelningen i har gjorts genom bl.a. riksdagsfrågor, interpellationer, skrivelser och uppvaktningar. Enligtvad utskottet har erfarit kommer dessa frågor därför att handläggas avJordbruksdepartementet i ett sammanhang i samband med den pågåendeutredningen om CAP-reformen.I en interpellationsdebatt anförde jordbruksministernbeträffande ändrade stödområdesgränser i att vi sedan mycketlänge har haft ett särskilt stöd till jordbruket i norra . Detnuvarande nationella stödet kan ses som en komplettering av de av EUmedfinansierade stöden. Det tidigare Norrlandsstödet, från tiden föremedlemskapet i EU, har ersatts med tre nya stöd. Inom ramen förlandsbygdsprogrammet lämnas kompensationsbidrag till mindre gynnade områden ochmiljöersättning för att hålla odlingslandskapet öppet. Därutöver finnsdet helt nationellt finansierade stödet till jordbruket i norra ,varav går till mjölkproduktionen. Stor yta och varierandeproduktionsförhållanden motiverar att är uppdelat i flerastödområden, varav stödområde 2 b utgör den minsta delen. Den nuvarandestödområdesindelningen i norra har varit oförändrad sedan Sverigeblev medlem i EU. Områdesindelningen överensstämmer med den som tillämpatssedan mitten av och baseras på statistik om skördeavkastningar.Den årliga minskningen av jordbruksföretagen, åkerarealen och mjölkkornaär snabbare i norra än i andra delar av landet, vilket är allvarligt.Stödområde 2 b har dock en något bättre utveckling än stödområde 1-3 isin helhet samt även en bättre utveckling än område 2 a vad gäller antalföretag med mjölkkor, totalt antal mjölkkor och lönsamhet i mjölkproduktionen.Trots att antalet företag har minskat har mjölkproduktionen i område 2b minskat obetydligt sedan 1997.Jordbruksministern anförde vidare att en jämförelse mellan stödområde 2 bi respektive visar att Jämtlandsdelen harbåde högre skördenivå och en mindre negativ strukturutveckling inommjölkproduktionen. I arbetet inför det svenska genomförandet av CAP-reformenanalyserar regeringen konsekvenserna för norra och för olikastödområden. Utfallet av reformen för norra och för är enviktig del i analysen av villkoren och framtida möjligheter för jordbruketi dessa delar av landet. Även om inget tyder på att område 2 b missgynnasav reformen finns det skäl att se över om stödområdesindelningen i Jämtlandslän kan bli mer ändamålsenlig, enligt önskemål. Regeringenarbetar nu med att analysera hur en ändring skall kunna genomföras.Jordbruksministern beklagade tidsutdräkten och uttalade att beslutbör vara verkställt . Utskottet föreslår att motion2003/04:MJ209 (s) i avvaktan på resultatet av den beredning som pågår lämnasutan vidare åtgärd.När slog fast riktlinjerna för arbete medjordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU (bet. 1997/98:JoU23 s. 18)uttalade utskottet att de övergripande målen för EU:s regional- ochstrukturpolitik är att utjämna skillnader mellan olika regioner. Utskottetuttalade vidare att jordbrukets strukturförändring samt livsmedelsindustrinsoch andra näringars utveckling av ekonomiska, miljömässiga och socialaskäl även i fortsättningen bör stödjas i de ekonomiskt minst utveckladeregionerna. Därmed kan möjligheter skapas för nya arbetstillfällen,ekonomisk sammanhållning och en långsiktigt hållbar utveckling även iregioner med sämre ekonomiska produktionsförutsättningar. Åtgärderna böranpassas till nationella och regionala förhållanden inom ramen för ettgemensamt regelverk. Samordning bör liksom ske mellan jordbrukspolitikenoch struktur- och regionalpolitiken. bör verka för att åtgärdernautvärderas och övervakas i syfte att motverka en snedvridning av konkurrensen.De samlade programdokumenten för mål 1 är ägnade att stärka konkurrenskraftenför jordbruket i inland (jfr bet. 2003/04:MJU2). Åtgärdermöjliggörs som både underlättar en nödvändig fortsatt strukturutvecklinginom jordbruket och främjar ökad sysselsättning på landsbygden, bl.a.genom en snabbare diversifiering av de jordbruksföretag som saknarförutsättningar att utveckla sin jordbruksproduktion. Jordbruket i norraSverige har en särskild regionalpolitisk betydelse genom den mångfald avvärden som jordbruksnäringen och dess verksamheter förknippas med.Det nationella stödet till jordbruket i norra ingår inte i miljö-och landsbygdsprogrammet eller mål 1-programmen (jfr bet. 2003/04:MJU2).Stödet kan lämnas för att skapa bättre förutsättningar för jordbruketinom områden i norra , där det med hänsyn till klimat och andraproduktionsförutsättningar är särskilt svårt att bedriva jordbruk. Stödetkan lämnas till jordbrukare med produktion av mjölk, smågrisar, slaktsvin,getter, ägg, potatis, bär eller grönsaksodling och till företag somtransporterar mjölk till mejeri. Stödet motsvarar de målsättningar somanges i artikel 142.3 tredje stycket i anslutningsfördrag med EU.Stödet är beräknat utifrån förutsättningen att den totala stödnivån föreEU-medlemskapet skall kunna upprätthållas.Utskottet uttalade vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse2002/03:111 Landsbygdspolitik - resultatredovisning (bet. 2003/04:MJU2 s.100) att det nationella stödet, miljöersättningar och kompensationsbidrageti mindre gynnade områden har bidragit till att upprätthålla ett öppetodlingslandskap och ett livskraftigt jordbruk i norra . De utökademöjligheterna till stöd för utveckling av jordbruket, livsmedelsindustrinoch andra delar av landsbygdens näringsliv som finns genom mål 1-programmenhar också medverkat till att upprätthålla jordbruket och livsmedelsproduktioneni regionen. Trots de olika stöden sker en viss minskning och omfördelningav jordbruksproduktionen i norra . Som framgår av skrivelsen följerregeringen noga utvecklingen och bedömer att den kombination av stödmöjlighetersom finns medverkar till att jordbruket har rimliga konkurrensförutsättningarför att kunna bibehållas och utvecklas i norra . Utskottet instämmeri att de utökade möjligheter som strukturfondsprogrammen erbjuder för attstödja investeringsverksamhet, nyetablering samt kunskapsutveckling ochutprovning av nya produktionsmetoder och verksamheter genom utbildningoch utvecklingsprojekt kan och bör utnyttjas för att utveckla jordbruketi regionen. En viss ytterligare koncentration av dessa åtgärder till deområden i inland som har de största naturgivna svårigheternaför landsbygdens näringsliv bör kunna ske inom ramen för de program somnu genomförs. Dessa program är föremål för en halvtidsutvärdering somredovisas . Därefter kommer behov av eventuella förändringari programmen att övervägas.Som har redovisats i detta betänkande övervägs de föreslagnaförändringarna i . Utskottet har ingen annan uppfattningän den som framförs i motionerna 2002/03:MJ349 (s), 2003/04:MJ244 (c)yrkande 2, 2003/04:MJ325 (m) och 2003/04:MJ358 (kd) yrkande 1 om jordbruketsbetydelse i norra . Utskottet föreslår att berörda motionsyrkandeni avvaktan på resultatet av den fortsatta beredningen lämnas utan vidareåtgärd.När det gäller den fråga om referensersättningsnivån som tas upp i motion2003/04:MJ399 (kd) yrkande 12 har utskottet inhämtat från Jordbruksdepartementetatt det totala utbetalade beloppet har legat 12-15miljoner kronor under referensnivån enligt kommissionens beslut 96/228/EG.Underskridandet av referensnivån beror i huvudsak på minskningen avantalet stödmottagare och minskningen av jordbruksarealen inom stödområdet.Inom ramen för det nationella stödet lämnas statligt stöd förmerkostnader till följd av kadaverhanteringen i norra beslutade (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:106) ett antal mindre förändringar av stödet tillmjölkproduktion i stödområde 1 och av stödet till smågrisproduktionen.Utskottet har inhämtat att avser att godkännadessa förändringar.Det framgår av regleringsbrev att anslaget 44:1även kan användas för särskilda insatser för det fjällnära jordbruketsamt för insatser som särskilt främjar utvecklingen av den småskaligalivsmedelsförädlingen i norra . Därmed har nya åtgärder vidtagitsför lantbrukets och landsbygdens utveckling i området. Utskottet anseratt syftet med motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 12 härmed i allt väsenligtkan anses tillgodosett i berörd del. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärdi berörd del.I samband med behandlingen av budgetpropositionen för gjorderiksdagen ett tillkännagivande som innebär att regeringen i samband medförändringsarbetet av miljöprogrammet skall beakta behovet av ett särskiltstöd till det fjällnära jordbruket (se vidare bet. 1997/98:JoU1).Utskottet redovisade (bet. 2001/02:MJU15 s. 45) att den jordbruksmarksom förekommer i fjälltrakterna omfattas, liksom all annan jordbruksmark,av möjligheten att erhålla ersättning för särskilda miljötjänster, t.ex.för miljövänlig vallodling eller betesdrift, under förutsättning attuppsatta villkor uppfylls. Det faktum att jordbruket är fjällnära är inteen tillräcklig grund för att jordbruket skall kunna ersättas som någonmiljövänlig produktionsform om kriterierna för att berättiga tillmiljöersättning inte är uppfyllda. Jordbruksministern anförde i ett frågesvar(fråga 2000/01:463) att ett viktigt mål för regeringen är att hela Sverigeskall leva och utvecklas. Jordbruket har en viktig roll i norra bidrar, förutom med grundläggande livsmedelsproduktion, till attupprätthålla sysselsättning, befolkning och samhällsstrukturer i dessadelar av landet. Jordbruksministern redogjorde för de olika stöden förnorra och konstaterade att åtgärderna i mål 1-programmen, detnationella stödet, miljöersättningarna och kompensationsbidraget i mindregynnade områden bidragit till att upprätthålla ett öppet odlingslandskapoch ett livskraftigt jordbruk i inland. Utskottet konstateradei likhet med jordbruksministern att de redovisade åtgärderna innebär attriksdagens tillkännagivande får anses tillgodosett.Jordbruksverket beskriver i rapporten (2003:16) Jordbrukets utveckling idet fjällnära området 1995-2002 den utveckling som ägt rum för jordbruketi det fjällnära området sedan inträde i EU. I rapporten konstaterasatt jordbrukets utveckling i kännetecknas av en omfattandestrukturförändring, vilken är mer omfattande i norra . Antaletjordbruksföretag och åkerarealens omfattning har genomgått en kraftig minskningsom knappast är avslutad. Den viktigaste driftsinriktningen är mjölkreduktionen.I stödområde 1 och i de nordliga fjällkommunerna har en produktionsminskningav mjölk ägt rum. De kvarvarande företagen förmår inte täcka detproduktionsbortfall som de upphörande företagen ger upphov till. I övrigastödområden, möjligtvis med undantag för stödområde 3, har trots denomfattande strukturförändringen produktionen kunnat bibehållas. Det södrafjällområdet, och eventuellt , har i viss mån lyckatsbromsa den ogynnsamma utvecklingen tack vare lyckade satsningar inomturistnäringen som smittat av sig till bl.a. jordbruket. Enligt rapportenär dock utvecklingen av jordbruket i det fjällnära området ogynnsam omsträvan är att näringen skall vara livskraftig. Rapporten övervägs förnärvarande i . Vidare bereds, som harredovisats, förslaget till åtgärder med anledning av utvärderingen av Miljö-och landsbygdsprogrammet efter halva programperioden (SOU 2003:105). Medhänvisning till det arbete som pågår bör motionerna 2003/04:MJ285 (c)yrkande 2 och 2003/04:MJ335 (v) yrkande 1 lämnas utan vidareåtgärd.Jordbruksadministration m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om miljöeffekter och pris på livsmedel (v),utnyttjandet av EU-medfinansierade anslag (kd), tillsyn (kd),sociala frågor i jordbruket (c) och jämställdhet (fp).Jämför reservationerna 24 (v), 25 (kd) och 26 (fp).MotionernaEnligt motion 2002/03:MJ263 (v) yrkandena 4 och 5 bör regeringen se överförutsättningarna för att låta miljöeffekter få genomslag i priset pålivsmedel. Vidare bör utredas vilka marknadsfrämjande åtgärder som behövervidtas för att öka intresset för och efterfrågan av miljömärkta livsmedel.Det krävs bl.a. insatser i form av marknadsfrämjande åtgärder ochinformationsinsatser både generellt och till riktade grupper, såsom tillförädlingsföretag som vill satsa på ekologisk produktion.Kostnadsramarna för EU-medfinansierade anslag bör enligt motionerna2002/03:MJ424 (kd) yrkande 5 och 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 6 långsiktigtligga på en nivå som innebär att fullt ut använder de EU-anslagsom är möjliga.Enligt motion 2002/03:MJ432 (kd) yrkande 10 bör kommunerna ha fortsattansvar för tillsynen enligt miljö-, djurskydds- och livsmedelslagstiftningen.Motionärerna anser att den tillsyn som kan utföras bäst på nivåockså bör utföras där. Det finns stora samordningsvinster att uppnå mellande olika tillsynsområdena.Den sociala dimensionen i lantbruket och vikten av jordbrukspräster ochkuratorer framhålls i motion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 32. Olika formerav social kontakt bör uppmuntras för att minska ensamheten hos lantbrukarnai arbetslivet. I de olyckliga fallen av vanvård av djur ligger ofta socialaproblem i bakgrunden.Ett jämställdhetsperspektiv bör enligt motion 2003/04:MJ431 (fp) yrkande21 föras in i jordbrukspolitiken. Erfarenheten genomförandeav miljö- och landsbygdsprogrammet och mål 1-programmet visar att kvinnorhar en nyckelroll för de förändringar och den utveckling som sker pålandsbygden.Utskottets ställningstagandeNär slog fast riktlinjerna för arbete medjordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU (prop. 1997/98:142, bet.1997/98:JoU23, rskr.