bet · GS01FIU8 · 2004-10-12 00:00:00 — Många avsteg har emellertid gjorts frånfinansieringsprincipen sedan den började tillämpas 1993. Kommuner ochlandsting har i åtskilliga fall inte fått kompensation för att täckakostnader för nya uppgifter. Dessutom har tillämpningen avfinansieringsprincipenbetydande brister. Det finns många fall där kompensationen till kommunernautgår med ett belopp som beräknas när reformen genomförs. Om sedankostnaderna för reformen stiger kompenseras kommunerna inte för detta.Detär enligt vår mening inte rimligt att under löpande år förändra kommunernaseller landstingens förutsättningar att bedriva planerad verksamhet genomminskade statliga bidrag eller krav på utökad verksamhet. Kommuner ochlandsting måste i stället tillförsäkras kontroll över sin egen verksamhet.Det bör gälla såväl tillförda medel som verksamhetens innehåll. Därmedges kommuner förutsättningar till en långsiktigt hållbar planering ochutveckling. Tendenser till utökad statlig detaljstyrning måste brytas.Detta är en förutsättning för att bibehålla ett reellt innehåll i detkommunala självstyret.För att en verksamhet ska kunna bedrivas under ordnade former är detför oss en självklarhet att beslut och finansiering går hand i hand.Enligt vår mening ska finansieringsprincipen tillämpas så att den somfattar beslut om kostnadshöjande reformer också står för dessa kostnader.Genom att reformer genomförs utan att finansieringsprincipen följsförlorar kommunerna en betydande del av kontrollen över sin egen ekonomi.Tillämpningen av finansieringsprincipen är en nyckelfråga för kommunsektornsekonomiska förutsättningar. Finansieringsprincipen måste hanteras påett ansvarsfullt sätt.Vi anser att bör tillkännage för regeringen som sin meningvad vi har anfört om finansieringsprincipens betydelse för kommunsektornsekonomiska förutsättningar. Därmed bifaller motionerna Fi33(m) yrkande 8 och Fi43 (c) yrkande 6.8. skatteplanering, punkt 9 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åtgärder mot skatteplanering. Därmedbifaller motion2003/04:Fi42 av m.fl. (m) yrkande 3.StällningstagandeVi anser givetvis inte att bolagsverksamhet aldrig är förenligtmed god ekonomisk hushållning. Däremot är det ett problem om kommunalverksamhet bedrivs i bolagsform främst av skatteskäl och utan att detegentligen är rationellt och bäst för verksamheten. I en del kommunerbyggs det t.o.m. upp invecklade koncerner bara för att man ska kunna gekorssubventioner som annars inte skulle vara möjliga. Mot denna bakgrundefterlyser vi förslag från regeringen om hur skatteplaneringska undvikas.Vad vi anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Därmed bifaller motion Fi42 (m) yrkande 3.Särskilda yttranden1. Mål och riktlinjer för god ekonomisk hushållning, punkt 1 (c)() anför:Jag anser att det är anmärkningsvärt att resursförsörjningen och därmedgrundförutsättningarna för att bedriva de kommunala verksamheterna inteberörs mer framträdande i regeringens proposition. Otillräckliga resursereller oklarhet i resursfördelning mellan stat och kommun är enligt minmening en av orsakerna till kommunsektorns problem . Även omfinansieringsfrågan och medelsfrågan känns obekväm att hantera är denavgörande för om ordning och reda ska kunna bringas i planerings- ochuppföljningssystemen i kommuner och landsting. regler förresursfördelning och förväntningar på prestation är en viktig förutsättningpå vägen mot god ekonomisk hushållning. Därför förordar jag att kommuneroch staten gemensamt ska arbeta fram tydligare regler och riktlinjerför verksamheter inom kommun- och landstingsområdet samt för förhållandetmellan stat och kommun.Vidare finner jag det märkligt att de hel- och delägda kommunala bolageninte regelmässigt ingår i nuvarande hantering och uppföljning av dekommunala verksamheterna, trots intentionerna bakom lagen om kommunalredovisning. Om en verksamhet som bedrivs av kommuner och landsting iannan associationsform än förvaltning inte ska analyseras och kravställas, bör det rimligen ifrågasättas om verksamheten över huvud tagetska ingå i det kommunala kompetensområdet. De kommunala bolagen innebären risk som kan ligga i borgensåtagande och det förväntas givetvis attdessa bolag är till nytta. Därför ska de hel- eller delägda bolagen ikommuner och landsting vägas in i det finansiella perspektivet, planeringenoch uppföljningen på alla nivåer. Detta gäller, inte minst, utifrån denbudgeterande och måluppfyllande aspekten.2. skatteplanering, punkt 9 (fp)() och () anför:Folkpartiet anser att verksamhet ska bedrivas i förvaltningsform.Det garanterar medborgerlig insyn och demokratisk kontroll samt förhindrarosund konkurrens med privat företagsamhet. Endast i specifika undantagsfallkan acceptera kommunala bolagsbildningar.I många kommuner sker avancerade skatteplaneringar och finansieringav kommunala verksamheter som inte är relaterade till bolagens verksamheterinom de kommunala bolagskoncernerna. Detta är osunt utifrån ett antalutgångspunkter. Boende i kommunala bostadsföretag och kunder i kommunalaelbolag dubbelbeskattas på detta sätt. Fullmäktiges möjligheter attfullt ta ansvar för verksamhet och budget begränsas. villpå grund av detta undanröja möjligheterna till skatteplanering inomkommunala bolag. Vi har framfört detta i motion 2004/05:Fi271 (fp) sombehandlas i annat sammanhang.3. Ekonomisk hushållning på nationell nivå, punkt 10 (c)() anför:Jag anser att staten bör inordnas i samma krav på balans i sin ekonomiskahushållning som kommuner och regioner. Staten har ansvaret att hanteralandets ekonomi i dess helhet. Därför bör staten stötta såväl regionersom kommuner i deras utveckling och föregå med gott exempel på ekonomiskförvaltning i sin egen verksamhet och i relation med övriga offentligaverksamheter. Denna roll kräver enligt min mening att statens redovisningbör följa samma riktlinjer som gäller för en god ekonomisk hushållninginom kommuner och landsting.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2003/04:105 God ekonomisk hushållning i kommuner ochlandsting:Riksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i kommunallagen (1991:900),lag om ändring i lagen (1997:614) om redovisning.Följdmotioner2003/04:Fi40 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om stabila planeringsförutsättningar för kommuner ochlandsting.2. begär att regeringen noga följer utvecklingen vadgäller de vidgade möjligheterna att ej reglera ett negativt resultat.3. begär att regeringen lägger fram förslag som innebäratt sanktioner kan vidtas mot kommuner och landsting som inte snabbtoch kraftfullt vidtar åtgärder för att reglera ett negativt resultatoch återställa det egna kapitalet.2003/04:Fi41 av m.fl. (kd):beslutar, med avslag på propositionens förslag i denna del,om ändring i 10 kap. 8 § kommunallagen enligt följande:Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseEtt överklagat beslut skall upphävas, om1. det inte har tillkommit ilaga ordning,2. beslutet hänför sig till något som inte är en angelägenhetför kommunen eller ,3. det organ som har fattat beslutet haröverskridit sina befogenheter, eller4. beslutet strider mot lag ellerannan författning.Första stycket punkterna 3 och 4 gäller inte beslutenligt 8 kap. 5 § tredje stycket. Ett överklagat beslut skall upphävas,om1. det inte har tillkommit i laga ordning,2. beslutet hänför sigtill något som inte är en angelägenhet för kommunen eller ,3. det organ som har fattat beslutet har överskridit sina befogenheter,eller4. beslutet strider mot lag eller annan författning.Något annat beslut får inte sättas i det överklagade beslutets ställe.Något annat beslut får inte sättas i det överklagade beslutets ställe.2003/04:Fi42 av m.fl. (m):1. beslutar om lagändring vad gäller hantering av"synnerliga skäl" i balanskravet i enlighet med vad som anges i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om utredning av stabila planeringsförutsättningar,åtgärder för att bidra till jämnare utveckling av kommunernas intäkter,balanskravets framtida utformning och dess roll för målen för hela denoffentliga sektorns samt kommunernas storlek på det egna kapitalet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om åtgärder mot skatteplanering.2003/04:Fi43 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att maktdelning mellan stat, kommun och landstingskall utformas i enlighet med federalismens principer i avsikt attsäkerställa det kommunala självstyret och den kommunala självständigheten.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att införa samma krav på god ekonomisk hushållningför nationell nivå som för kommun- och landstingsnivå.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om tydligare regler och riktlinjer för resursfördelningoch ansvar mellan kommun, landsting och stat.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att verksamhet som kommuner och landsting bedriver iannan associationsform skall vägas in i helhetsbedömningen av kommunensoch ekonomiska ställning.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att finansieringsprincipen skall tillämpas strikt.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om möjligheten att införa resultatavsättningar för attbalansera underskott via tidigare överskott.Bilaga 2Regeringens lagförslag