bet · GR01AU2 · 2004-01-01 00:00:00 — Närmän får barn drar de ifrån andra män. Det är väldigt tydligt att det ärvid föräldraskapet ojämställdheten skjuter fart. Jag vill kasta tillbakabollen till politikerna och fråga: Varför händer det så lite i fråga ominitiativ för att förändra föräldraförsäkringen så att män och kvinnortar delat ansvar?Den andra delen är den könssegregerade arbetsmarknaden.Jag tror att ett av problemen är att vi alltför länge har försökt prataom att lyfta stora kvinnokollektiv . Det leder till väldigt storakostnader och väldigt stora påfrestningar. Jag tror att vi kanske skafundera på att titta närmare på de erfarenheter som vi har på lärarområdetoch vårdområdet. Där har en ökad individualisering av löneförhandlingarnagivit positiva effekter. Vi ser att kvinnor som är välutbildade i offentligverksamhet inte tjänar på sin utbildning. Det behövs insatser för attkanske till och med öka löneskillnaderna i viss utsträckning. Folk ärinte bara lågavlönade. Många är också felavlönade.Jag vill kasta överen boll till framför allt . Det finns en konflikt i detmakroekonomiska perspektivet som är intressant. Vi säger att kvinnornainte ska dra ifrån utan att männen ska stå tillbaka. Men om vi säger attkvinnor i offentlig sektor ska öka sina löner som K-sektorn skavara lönenormerande, finns det inte en konflikt i detta?Lars (): Först ska jag tacka arbetsmarknadsutskottet för att ni har ordnatdet här. Hela finansutskottet tackar nog. Ni är duktiga. Föredragshållarnaär också duktiga. Jag skulle vilja anknyta till Mörtviks fråga. När manhörde dig tala, , lät det nästan som om du talade om enåtergång till en Rehn-Meidnermodell och till solidarisk lönepolitik. Enviss grupp står tillbaka och tillåter en annan grupp att närma sig. Detvar ju grundtanken. Är det egentligen det du säger? Ska vi ha ett slagsåtervitaliserad, inte solidarisk men jämställd lönepolitik? Är det vad niegentligen talar för i KI?Då blir frågan till : Är detmöjligt? Då hade man ju parter. De var tre parter. Då var även MörtviksTCO med. är de inte det längre. är det decentraliserat till derasförbund, så det går inte. Planerar ni i , till exempeltillsammans med , SCB och kanske rentav KI, de fyras gäng, att hasamtal med arbetsgivare och löntagarförbund som är avtalsslutande införavtalsrörelsen ? Det kanske är ni som skulle träffas lika mycket somvi träffar er? Vad tror ni om den idén, ni som har det här på direktivfrån regeringen? Jag bara undrar.Lena : Jag tänkte besvarafrågan om ålder och löneskillnader. Det kanske blev ett litet missförståndnär jag beskrev det hela. Vad jag kan se i de flesta grupper är attlöneskillnaden mellan kvinnor och män ökar med ökad ålder. Men i denbeskrivning jag gjorde för att förklara standardvägningen och vad den gavhandlade det om att kvinnor och män fördelar sig lika i olika åldersgrupper.Vår demografiska bild visar att vi är ungefär lika många i respektiveåldersgrupp. Det handlar om fyra åldersgrupper. Så det förändrar inte denkvot som jag presenterade.Sedan skulle jag också vilja tillägga någotom bilderna från Lön för mödan, som visade att skillnaden ökar med ökadålder men olika mycket i olika grupper. Det tycker jag är intressant. Därser man i de stora kvinnodominerade grupperna hur lite ålder spelar in.Men det spelar mycket in om vi till exempel tittar på läkarna. Det finnsflera yrkesgrupper presenterade i boken.En annan sak är att vi senareläggerbarnafödandet. Högutbildade kvinnor och män kanske har etablerat sig påarbetsmarknaden när de får sina första barn. Det är många som har tagitupp det här med det ojämna uttaget av föräldraledigheten. Där kan vi seatt skillnader uppstår. Om vi också kopplar det till ålder skulle jaggärna vilja hänvisa till bilaga 12 i , där man tittarjust på föräldraledighet och löneskillnader.Ingemar : En avhuvudslutsatserna i den rapport som jag kort redovisade var alltså att enutveckling mot en låg kostnad för arbetskraft är av central betydelse föratt få en god utveckling av sysselsättningen. Jag nämnde som exempel attom avtalen i snitt, vilket är vår rekommendation, skulle kunna hamna på1,, att jämföra med att avtal hamnade på i genomsnitt,skulle det främja en god sysselsättningsutveckling.Det är framför alltdet här begränsade utrymmet för avtalsmässiga lönehöjningar som sätterramar för utrymmet för relativa lönejusteringar om vi ska ha en godutveckling av sysselsättningen. Det jag sedan sade var att om man inom denramen ska uppnå en snabb utjämning av lönerna mellan kvinnor och män ärdet bättre att fokusera på att hålla tillbaka mäns löner än på att höjakvinnors löner. Då kan man både bidra till mindre könsbetingade löneskillnaderoch till en utveckling mot lägre arbetskostnadsökningar.Sedan är fråganhur det ska uppnås. Här kan jag svara på fråga om huruvidaKI förespråkar en återgång till en ren solidarisk lönepolitik. Vi geringa rekommendationer i det avseendet. Vad vi säger är att en utvecklingmot en låg kostnad för arbetskraft är centralt för sysselsättningen. Blandannat rekommenderar vi att vara återhållsam med att höjalönebikostnaderna.Sedan säger vi att om man i opinionsbildningssammanhangoch andra sammanhang vill främja både mer jämställda löner och en återhållsamlöneutveckling är det bättre att fokusera på en återhållsam löneutvecklingför männen än på att skynda på för kvinnorna. Hur detta ska ske organisatoriskt,om det ska vara centrala eller decentraliserade förhandlingar, har varkenjag eller KI någon uppfattning om. Det är upp till arbetsmarknadens parteratt välja vilka former de vill.Sedan frågade om huruvidavår syn stred mot principen att K-sektorn skulle vara lönenormerande.Hela vårt resonemang startar från näringslivet i sin helhet, för det ärnäringslivets kostnadsutveckling som är avgörande för inflationsutvecklingen,och även för hur konkurrenskraften jämfört med omvärlden utvecklar sig.När vi säger är det alltså snittet för näringslivet.Sedan kandet från tid till annan finnas motiv, även samhällsekonomiska motiv, föratt den offentliga sektorn ska ha en långsammare eller snabbare löneutveckling.Men jag tycker ändå att man kan tolka K-sektorn som normerande. Men det innebär inte att det är olämpligt om den offentligasektorn ibland ligger ett par tiondelar högre, ibland ett par tiondelarlägre än vad näringslivet gör.I vår prognos ingår en viss höjning avden offentliga sektorns löneläge jämfört med den privata. Vi tolkar detsom att det finns marknadsmässigt stöd för det. Bristtalen är mycket störreför den offentliga sektorn. Dessutom främjar det lika lön mellan män ochkvinnor. Enligt vår prognos ökar lönerna i den offentliga sektorn i snittmed ett par tiondelar mer än lönerna i den privata sektorn. Så har detockså varit de senaste åren.Tittar man längre tillbaka har den offentligasektorn släpat efter. De offentliga lönerna ligger betydligt lägre,relativt sett, nu än vad de gjorde för, säg, sedan. Men de senastetre fyra åren har de offentliga lönerna ökat lite snabbare, och vår prognosär att de ska fortsätta att göra det med ett par tiondelar även framöver.Vår syn, och det var ju även en av beslutad utgångspunkt förMedlingsinstitutet, är att det är önskvärt att K-sektorn är normgivande.Denna syn ingår även i det s.k. . Det råder således enganska bred enighet på svensk arbetsmarknad om att K-sektorn ska varalönenormerande.Men det innebär inte, som jag tolkar det, att det intekan förekomma avvikelser uppåt eller nedåt med ett par tiondelar. Inuvarande läge, inte minst med hänsyn till hur marknadssituationen ochbristsituationen ser ut, innebär vår prognos att lönerna ökar något merai den offentliga sektorn. Ett par tiondelar tror jag är konsistent med entotalt sett balanserad samhällsekonomisk utveckling. Om det däremot rörsig om procentenheter tror jag att vi skulle få problem med smittoeffekteroch kommunalskattehöjningar som man kräver kompensation för. Men ett partre tiondelars skillnad tror jag ligger inom ramen för en samladsamhällsekonomiskt balanserad utveckling.Anders : Jag vill påminnaLars om att faktiskt har bestämt att staten inte skalägga sig i på vilket sätt parterna förhandlar. Om det ska vara solidarisklönepolitik eller rent individuell lönebildning spelar ingen roll. Detska parterna själva klara ut. Vi ska ställa samma krav på dem oberoendeav vilken nivå de förhandlar på. Det vi och KI kan hjälpa till med gör vii den formen att vi ordnar konferenser och seminarier. Det gör vi nu omden rapport som har presenterat här. Vi har tre konferenser,med start , för mer än 200 deltagare från fack och arbetsgivaredär vi exercerar just kring samhällsekonomiska förutsättningar för att gedem en så bra samlad grund som möjligt innan de preciserar sina avtalskrav.Claes : Det var en fråga som var riktad direkt till mig, ellertill lagen kan man säga. Hur ser jämställdhetslagen på det förhållandetatt man upptäcker osakliga löneskillnader som har samband med kön? Dettar , skulle man ha sagt från universitet.Den tid somdet längst får ta enligt lagen är alldeles klar. Det ska åtgärdas så snartsom möjligt, eller något i den stilen tror jag att det står, dock senastinom . Könsrelaterade löneskillnader kan man alltså inte hålla sigmed i mer än max . Så länge kan man göra det endast om det intefinns utrymme för att åtgärda dem på ett tidigare stadium. Det berornaturligtvis på hur stora löneskillnaderna är, hur många som omfattas avdem och så vidare.Det står ingenstans i jämställdhetslagen var pengarnaska tas. Det är en återkommande fråga. Ska man ta dem från potten tillnackdel för andra i samband med lönerevisionen eller inte? Från JämO:ssida brukar vi säga att lönediskriminering ska åtgärdas omedelbart.Egentligen ska man inte vänta ens till nästa lönerevision. Vi har naturligtvisinget lagstöd för att föreslå den ena eller andra finansieringen avutjämnandet, men så ligger det i alla fall till enligt lagen.Sedan villjag bara väldigt kort säga att när man från talar omatt det pågår kartläggning av löneskillnader "in absurdum" är detnaturligtvis inte så hemskt roligt att höra. Jag förstår inte heller riktigtvad det innebär att påstå att det pågår "in absurdum".När det gällervår stora massgranskning av de 500 privata arbetsgivarna har SusanneFransson, som är forskare i , i alla fall gjort en delanalys avmaterialet. Då kan man säga att inom den privata sektorn kan man förklaraatt kvinnor har lägre lön för samma arbete genom att säga att de generelltär yngre, har kortare anställningstid, har sämre utbildning och presterarsämre.Det är klart att man kan välja den förklaringen om man vill. Mensjälvfallet är verkligheten en annan. Det är fråga om lönediskriminering,könsdiskriminerande lönesättning. Därför är lönekartläggningsarbetet ettviktigt instrument för att motverka diskriminering. Det tycker jag äralldeles självklart.Ordföranden: för det, . Jag har sexpersoner anmälda på talarlistan. Jag skulle vilja sätta streck därefter omvi ska kunna hålla oss inom de tidsramar som finns. fårsedan försöka sammanfatta detta, om han lyckas med det. Jag har anmäldakvinnan från , som jag inte kan namnet på, , , LO och två kvinnorsom sitter därborta. Sedan är det några ytterligare. Det är en från SACOoch en från finansutskottet. Det är åtta talare anmälda. Kan vi sättastreck därefter? Då gör vi det. Jag lämnar ordet till Arbetsgivarverketsrepresentant. Varsågod.Gunilla , : Jagheter . Jag har gjort en del iakttagelser när detgäller lönekartläggningsarbetet som jag gärna vill höra både till och gärna också kommentarer från ert håll som politiker.Jag har följt och läst ganska många av de lönekartläggningar som hargjorts. Tack vare JämO:s granskning har vi fått full insyn i vad som harhänt både på den privata sidan och på den statliga sidan. Jag har ocksåhaft många samtal med våra företrädare på myndigheterna.Vad jag ser äratt det är stora problem med den lönekartläggning som lagen kräver enligtden nya modellen. Jag vill gärna lägga till att det är självklart attarbetsgivare ska göra analyser, könsuppdelad statistik och analysera sinalöner och rätta till osakliga löneskillnader. Det är en given sak.Menvad vi nu ser är att i princip varenda arbetsgivare har mycket storasvårigheter att förstå lagstiftningen och att tillämpa den. Då kan manundra hur det kommer sig att JämO ändå inte har underkänt flerlönekartläggningar.JämO har ett pragmatiskt förhållningssätt. JämO har valt att tillämpalagen med hänsyn till hur verkligheten ser ut, och det tycker vi är bra.Men det är ett problem. Lagstiftningen säger delvis någontingannat. Den är mycket svår att tillämpa och mycket formalistisk. Det harockså visat sig att den inte heller ger större utdelning i form av hittar fler osakliga löneskillnader.Jag har särskilt frågat om dettamed de likvärdiga arbetena när jag talat med våra företrädare på myndigheterna.Det fanns ingenting med av det i den gamla lagstiftningen. Men det ärändå så att det de hittar nu skulle de ha hittat ändå även med den gamlalagstiftningen. Lagändringen har inte tillfört någonting nytt. Den harbara dragit väldigt stora resurser.Ordföranden: för det. Då är detGudrun , . Varsågod, Gudrun.Gudrun ():Jag skulle vilja ställa två frågor till samtliga i panelen. Det handlarom vilka åtgärder som man tror skulle vara de mest effektiva för att påbästa sätt och kanske snabbast komma till rätta med löneskillnaderna, somjag förstår att alla ändå beklagar att de existerar.Jag vill kopplafrågan till diskussionen om betalt respektive obetalt arbete och det faktumatt det inverkar på varandra. Föreställningen om på vilket kön ansvaretför det betalda och obetalda arbetet ligger har också betydelse ilönebildningen.Jag vill också ta upp det som en del har sagt om att detbörjar med föräldraskapet. Det innebär att kvinnor halkar efter lönemässigt.Det är väl belagt. Det är bara det att det dessutom är väl belagt attdet börjar med ihopflyttandet.Det finns en bilaga till budgeten sommycket väl visar detta. Det handlar inte om föräldraskapet. Så fort enkvinna flyttar ihop med en man och blir sammanboende - av någon anledningsom man kan diskutera, och som alla har goda skäl till - innebär det attlöneinkomsten minskar. Det innebär att tiden för obetalt arbete ökar.Detär alltså som handlar om vård av frisk man i hemmet. Sedan fortsätterdetta när barn kommer. Då accentueras det, och det drivs på ännu mer. Demän som eventuellt är hemma får också smaka på detta. Men skillnaden finnsredan innan.Vad jag skulle vilja fråga om är två saker som inte handlarom själva lönebildningen utan andra saker. Vad tror ni att det skulleinnebära om vi fick en individualiserad föräldraförsäkring? Vad tror niatt det skulle innebära om vi fick en generell arbetstidsförkortning?Attjag ställer de frågorna beror på att där de sakerna har prövats har detvisat sig att det haft mycket stor betydelse. Tror ni att detta kan gällaockså generellt?Ordföranden: för det. Då är det ,Landstingsförbundet.Gunnar : Jag representerar också här i dag.Jag skulle vilja ställa en fråga till ClaesBorgström. Som jämställdhetsombudsman har man flera verktyg till sittförfogande för att komma till rätta med osakliga löneskillnader. Du harhär redovisat två verktyg. Det ena har gällt ert granskningsarbetei anslutning till lönekartläggning och jämställdhetsplan. Det andra hargällt utbildningsinsatser.En tredje metod som i vart fall under entidigare period hos var ganska brukbar var attinstämma arbetsgivare till Arbetsdomstolen och göra gällande lönediskriminering.Det är en metod som du inte har använt i ditt ämbete. Min fråga är: Ärdet en medveten strategi att du har valt de andra två metoderna, eller ärdet på det sättet att det egentligen inte finns några tvistiga osakligalöneskillnader att stämma in till domstol? Det var min fråga.Ordföranden:Tack för det. Då är det , LO.Anna Thoursie, LO: Jag heterAnna Thoursie och är LO-ekonom. Jag har en kort fråga till en likaledes kort fråga till och inte riktigt analysen att mäns löner måste stå tillbaka för attkvinnornas löner ska kunna öka. Det gäller om kvinnorna och männen jobbarinom samma sektor. talar vi om näringslivet och kvinnor och män i enskattefinansierad sektor.Ökar inte lönesumman så mycket som den kanutan att konkurrenskraften skadas ökar inte basen för uttag av kommunalskattlika mycket som den skulle kunna göra. Denna skattebas ska finansieralöneökningar inom största delen av den offentliga sektorn.Sker löneökningarinom den offentliga sektorn genom skatte- eller avgiftshöjningar, alltsåinte genom lånade pengar, sker motsvarande köpkraftsindragning.Min frågaär: På vad grundar du slutsatsen att männens löner bör stå tillbaka? Jagmenar inte att männens löner ska springa iväg, man ska bibehållakonkurrenskraften. Det var den ena frågan.Den andra frågan är till både AndersLindström och . Om jag vore arbetsgivare skulle jag antagligense det som säkrare att anställa en man än en kvinna. Jag vet att kvinnori genomsnitt är borta mer för föräldraledighet och vård av sjukt barn.Jag vet inte om det gäller den individuella kvinnan, men jag vet att detgäller kvinnor som grupp. Det är statistisk diskriminering.Nu ärföräldraförsäkringen så utformad att det finns pappamånaden och de tio dagarna.Men mestadels är det kvinnor som tar ut den långa föräldraledigheten. Enindividualiserad föräldraförsäkring skulle sprida riskerna mer lika överkollektivet män och kollektivet kvinnor. Det skulle göra det svårare förmig som arbetsgivare att ägna mig åt statistisk diskriminering. Har ninågra reflexioner om en individualiserad föräldraförsäkring?Ordföranden:Tack för det. Ordet går till SACO.Thomas , : Jag skulleockså vilja ta upp föräldraförsäkringen. Det har redan ställts frågor omdet så jag fattar mig väldigt kort. Det är egentligen bara en uppmaningtill politikerna: taken i föräldraförsäkringen. är de alldelesför låga. Incitamenten för framför allt privatanställda akademiker attstanna hemma och ta hand om barnen är obefintliga. Man tappar 18 000-20 000kr . Det gör att det blir kvinnan som stannar hemma. Det är enuppmaning till politikerna: taken i föräldraförsäkringen.Ordföranden:Tack för det. Då är det en ledamot från finansutskottet.Gunnar (): Jag heter och är ledamot för liberalerna.När man uttrycker löneskillnader mellan kvinnor och män tittar man oftastpå månadslön eller liknande. Vi kan titta på det ur ett livslöneperspektivmed hänsyn taget till att kvinnor tillbringar med studier, attde arbetar av livet och att detta dessutom med det nyapensionssystemet blir helt avgörande för vilka pensioner de kommer att få ut.Hur ser prognoserna för livslönen ut om man jämför kvinnor ochmän?Ordföranden: för det. Det finns två frågor kvar. Kan ni självapresentera er? Varsågod.Sara : Jag heter ochkommer från tidningen . Jag hade en fråga till IngemarHansson. Många har tangerat detta. Kan du utveckla ditt resonemang kringdetta med stödformer som ska göra att uttaget av föräldraförsäkringenmindre påverkar mäns löneökningar? Jag uppfattade det som att du tyckteatt det var någonting positivt. Varför är det i så fall det?Jag skulleockså vilja höra JämO:s åsikt om hur vi ska få uttaget av föräldraförsäkringenatt bli jämnare mellan könen.Ordföranden: för det. Då är det sistafrågan. Varsågod.Rebecka : Jag heter och arbetarsom journalist på tidningen . För tjänstemännen sätts lönernaofta i individuella samtal. Men för arbetarna är det kollektivavtalet somär otroligt viktigt.När man tittar på kvinnor i låglönegrupper kan mantill exempel se på hur det är inom hotell och restaurang. Där kan man sedet rent krasst i kronor och ören. Om du har jobbat mindre än liggerdin bruttolön enligt kollektivavtalet på , om du har turen attkomma upp i heltid.Man kan se på hur det är inom . Jag intervjuadeen kvinna . Hon har fyra barn. Om hon kommer upp i heltidhar hon i bruttolön.Min fråga till är: Skaman acceptera så usla avtal? Den kvinna som jag intervjuade lever i entvårumslägenhet med sina fyra barn eftersom hon inte har råd med mer. Skavi ha så här usla avtal?Kommunals medlemmar är ½ miljon. De gick ut istrejk och krävde och minimilöner på . Det gick inte igenom.Är inte det en skandal?Ordföranden: för det. Då var frågornaavslutade. Jag vet inte vem av er fyra i panelen som vill börja. Är detIngemar, , eller ? Varsågod, : Jag börjar med fråga angående grunden för attmännens löner skulle stå tillbaka.Resonemanget är så här enkelt. Om dengenomsnittliga avtalshöjningen i hela näringslivet ska ligga på ,vilket är den nivå som vi bedömer skulle främja en god utveckling avsysselsättningen, är det givet det genomsnittet så, att ju mer männenslöner står tillbaka, desto mer kan man utjämna lönen mellan kvinnor ochmän inom ramen.Det är samma inom den offentliga sektorn. Säg att denoffentliga sektorns totala löneutveckling också skulle vara vadgäller avtal. Det är samma sak där. Ju mer männen står tillbaka, destomer kan kvinnorna öka givet den ramen. Sedan kan - och det var kanske detdu syftade på - lönerna i den offentliga sektorn öka lite mer än vadlönerna i näringslivet kan göra.Jag har sagt att det kan skeutan att det innebär ett direkt hot mot inflationsmålet och därmed direktorsakar en högre styrränta som bromsar tillväxten. Men det finns indirektaeffekter via smittoeffekter och via att det kräver högre kommunalskatt.Det finns ett visst utrymme för avvikelse för löneutvecklingen i näringslivetoch i offentlig sektor. På det sättet kan man också utjämna löner mellanmän och kvinnor.Sedan var det en fråga från på tidningen vad jag menade när jag talade om uttag av föräldraförsäkring. Som fleraoch även jag har varit inne på är det ett faktum att kvinnor bland annattenderar att vara hemma mer med barnen och i många fall allmänt har ensvagare anknytning till arbetsmarknaden. Det tror jag är en orsak tillatt de har en lägre lön än vad de skulle haft i annat fall.Vill manfrån politiskt håll driva på för en jämnare lön mellan kvinnor och mänvore en möjlig åtgärd att se till att uttaget av föräldraförsäkringenblir jämnare. Den konkreta regeländringen är så klart att reservera ettstörre antal av föräldraledighetsmånaderna för män. Det är en konkretåtgärd där man kan ändra reglerna för att främja en mer lika fördelningmellan män och kvinnor. Därtill skulle det inte kosta någonting. Att höjataken skulle däremot kosta någonting och försämra de offentliga finanserna.Men att ändra det antal månader som enbart kan tas ut av fadern respektivemodern skulle inte kosta någonting. Det skulle bidra till ett mer jämntuttag av föräldraförsäkringen.Om det sedan totalt är en bra åtgärd ellerinte har ingen uppfattning om. Man får väga fördelarnai termer av att driva på en jämnare lönenivå mellan män och kvinnor motnackdelar i termer av att valmöjligheterna minskar. Det är inte vårt jobbatt göra den typen av hopvägningar.Ska man peka på någon åtgärd - föratt även svara på fråga - där man via riksdagsbeslut kanfrämja en utjämning av lönen mellan män och kvinnor är det bland annatatt ändra reglerna för uttag av föräldraförsäkringen.Ordföranden: det. får ordet.Anders : Jag börjar medGudrun fråga och den sista delen om arbetstidsförkortning. Endags kortare arbetstid kostar ½ % av löneutrymmet och ska då räknasbort från det vi kan höja lönerna med. Det bör ledamöter tänkapå även vad gäller införandet av nya helgdagar.Det stora generellaproblemet är att vi behöver arbeta fler timmar, som Konjunkturinstitutetsäger. Jag skulle vilja hävda att vi har ett omvänt problem. Hur får vifler i arbete och att arbeta mer för att skapa förutsättningar att förbättraskattebaserna för att kunna åtgärda de låga kvinnolönerna i offentligsektor? Så är frågan.Så till den allra sista frågan från RebeckaBohlin. eller någon annan statlig institutionhar till uppgift att värdera vad fack och arbetsgivare kommer fram tillpå den svenska arbetsmarknaden. Lönenivåerna sätts i fria förhandlingarmellan fackliga organisationer och arbetsgivarnas organisationer ellerdirekt mellan medarbetare och arbetsgivare.