bet · GR01NU10 · 2004-03-02 00:00:00 — Motionärerna anser att ingetföretag skall ha rätt att lägga ned en enhet utanatt först bjuda ut den till försäljning till, i turoch ordning, enhetens arbetare, ortens befolkningoch den allmänna marknaden. Försäljningssumman skallregleras i lag, och ingen utrustning som krävs föratt driva enheten vidare skall, enligt motionärerna,kunna undantas från försäljning till enhetens nyaägare.Vissa kompletterande uppgifterMotsvarande motionsyrkanden behandlades av utskottetvåren (bet. 2002/03:NU7). Utskottet avstyrkteyrkandena med hänvisning till tidigareställningstaganden om att möjligheterna bör ökas fördem som arbetar i ett företag att ta över ägandet omföretaget skall säljas. förutsatteutskottet att regeringen fortlöpande prövar omkompletterande åtgärder erfordras för att främjasådant övertagande. I en reservation (m, fp, kd, c)förordades ett avstyrkande av de aktuella förslagenmed motiveringen att de skulle innebära ettbetydande intrång i äganderätten. I en annanreservation (v, mp) anfördes att utskottets tidigareuttalanden i frågan inte givit önskvärt resultat iform av konkreta åtgärder från regeringens sida ochatt regeringen mot den bakgrunden borde ges iuppdrag att utreda frågan om införande av enlagstiftning som ökar de anställdas förutsättningaratt förvärva företag.I den samarbetsuppgörelse som finns mellanregeringen, och (dets.k. 121-punktsprogrammet) finns angivet att detskall tillsättas en utredning med uppgift att tafram förslag till hur stora företag skall ta ettstörre socialt ansvar i samband medstrukturomvandling och nedläggningsbeslut. Vidareskall utredningen utarbeta förslag på hur anställdasövertagande av hotad produktion skall underlättas.Enligt uppgift från finns detännu inga närmare direktiv för utredningsarbetet ochheller ingen plan för när arbetet skall genomföras.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade liknande yrkanden och har inteändrat ståndpunkt i frågan. Det innebär bl.a. attutskottet anser att möjligheterna bör ökas för demsom arbetar i ett företag att ta över ägandet i denhändelse företaget skall säljas. Som tidigare nämntsfinns det en uppgörelse mellan regeringen,och om att det underinnevarande mandatperiod skall genomföras enutredning med den inriktning som efterfrågas imotionerna. Det får enligt utskottet förutsättas attuppgörelsen följs, vilket innebär att ett uttalandefrån i enlighet med vad som anförs imotionerna kan anses obehövligt. Med det anfördaavstyrks här aktuella motioner.FöretagarombudsmanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omföretagsombudsman bl.a. med hänvisning tillatt företagens branschorganisationertillhandahåller den typ av service somefterfrågas.MotionenI motion 2003/04:N229 (kd) begärs etttillkännagivande om att det bör inrättas enföretagarombudsman. Motionären, som har varit ikontakt med flera företagare som har hamnat ikonflikt med antingen sin bank, en störreföretagskoncern eller med myndigheter av olika slag,konstaterar att en privatperson som konsument kanvända sig till ellerKonsumentombudsmannen. En företagare har endast sittjuridiska ombud att vända sig till. Mot denbakgrunden anser motionären att det är dags attinrätta en företagarombudsman som företagare kanvända sig till då de känner sig orättvistbehandlade, kränkta eller förfördelade.Vissa kompletterande uppgifterI regleringsbrevet för har fått iuppdrag att i samarbete med berörda myndigheter ochefter samråd med näringslivets organisationer byggaupp en servicefunktion dit företag och blivandeföretagare kan föra fram synpunkter och förslag somrör reglers utformning och tillämpning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är inte de problem sombeskrivs i motionen av den omfattningen att demotiverar en särskild insats från statens sida.Utskottet anser dessutom att den service somföretagens olika branschorganisationertillhandahåller väl fyller ett eventuellt behov påområdet. Den servicefunktion som inrättas vid Nutekkommer också att kunna bidra till att eventuellasystematiska missförhållanden lättare identifierasoch att dessa problem därmed kan åtgärdas på ett mereffektivt sätt . Med det anförda avstyrksmotion 2003/04:N229 (kd).Vissa skogsindustriella frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör delvis bifalla en motion omträskiveindustrins konkurrenssituation.Enligt utskottet bör statsmakterna skapa ettstödsystem som möjliggörkonkurrensneutralitet för den svenskaträskiveindustrin. Ett eventuellt statligtstöd till träskiveindustrin måste dockföregås av en anmälan till ,konstaterar utskottet och pekar på att ensådan anmälan lämpligen bör föregås av enunderhandskontakt med kommissionen för attsondera möjligheterna för ett godkännande avstödet. Jämför reservationerna 16 (m, fp) och17 (kd, c).MotionernaWellpapp är ett av världens mest användaförpackningsmaterial och materialet har storautvecklingsmöjligheter, anförs det i motion2003/04:N247 (s). Materialets tillväxtpotentialmåste beaktas vid kommande beredningar och beslut.Det är viktigt att understryka att pappersbranschenär viktig för hela landet och alltså inte bara förnorra . Motionären anser att det behövergöras mer för att ta till vara den tillväxtpotentialpå detta område som finns i bl.a. län.I motion 2003/04:N376 (s) framhålls att enbetydelsefull del av framtida tillväxtligger i en utveckling av länets skogs- ochträindustri. Motionären konstaterar att i dagslägetförädlas en för liten del av det timmer som avverkasi länet. Staten måste därför ordna rimligaförutsättningar för den svenska träindustrin. Ensatsning på skog och trä bygger på lokalaförutsättningar och lokala resurser och är angelägenur regionalpolitiskt perspektiv, anförs det.Den svenska träskiveindustrins framtid behandlasockså i motion 2003/04: N243 (m). Motionärernaframhåller att träbränslet överkompenseras rejältmed nuvarande energiskatter, vilket leder till attråvaran för spånskiveindustrin har ökat i pris medlångt . Spånskiveindustrin klarar, enligtvad som anförs i motionen, inte dagens prisnivå iSverige. Konkurrenter i östra vinnermarknadsandelar och jobb försvinner, anförs det.Motionärerna befarar att en minskad träskiveindustrileder till sämre förutsättningar för denträbearbetande industrin i bl.a. glesbygd.Även i motion 2003/04:N268 (v) tas frågan omträskiveindustrins konkurrenssituation upp.Motionärerna konstaterar att då värmeproducenternapå grund av de ökande oljepriserna riktar in sig påskogsråvaran har spån ökatkraftig i pris. Träskiveindustrin har, enligt vadsom anförs i motionen, hamnat i en omöjligkonkurrenssituation. Motionärerna anser attregeringen bör införa ett s.k. restitutionssystem,där träskiveindustrin får en miljöbonus för denmängd sågspån som använts i produktionen avträskivor. Motionärerna begär ett tillkännagivandeom att regeringen skall förbereda en notifiering hosEU för ett sådant restitutionssystem.Vissa kompletterande uppgifterMotionsyrkanden om vidareförädling av skog harbehandlats av utskottet vid återkommande tillfällenunder senare år. resulterade beredningen iett tillkännagivande om att regeringens då nyligeninitierade arbete med att ta fram ett nationelltträprogram skulle ges en bred ansats (bet.2001/02:NU12). Vid det senaste tillfället - våren2003 (bet. 2002/03:NU7) - upprepade utskottet bl.a.uppfattningen att det borde vara möjligt för densvenska skogsindustrin att öka förädlingsgraden i deprodukter som exporteras. Utskottet refererade ävenuttalanden i samband med behandlingen av denregionalpolitiska propositionen (bet. 2001/02:NU4)där det angelägna i att stimulera en snabbutveckling inom skogs- och träbranschen betonades. reservation (m, fp, kd, c) påtalades bl.a. viktenav att staten engagerade sig mer i FoU-satsningarinom det skogsindustriella området och attforskningen i större utsträckning måste resultera ikommersiella produkter. Vidare underströks värdet avatt råvaran förädlas så nära växtplatsen sommöjligt.I linje med uttalanden i samband medbehandlingen av den regionalpolitiska propositionenhar regeringen beslutat om ett program för hållbartillväxt inom det nationella träklustret(prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:NU2). harsedermera i samråd med och Delegationen förutländska investeringar i (), utarbetatinsatsområdet träkluster inom ramen för ettnationellt program för utveckling avinnovationssystem och kluster. Träklusterprogrammetär på totalt och pågår åren 2003och 2004. Träklusterprogrammet delfinansierarprojekt till företagsnätverk/kluster inom denträrelaterade industrin avprojektens kostnader. Syftet med programmet ärfrämja samverkan mellan företag, baserade påaffärsmässiga relationer, som leder till utvecklingoch tillväxt utöver vad företagen och andra aktörervar för sig kan åstadkomma. Programmet skallmedverka till att företagsnätverk och aktörer inomden trärelaterade industrin möjliggör nyakommersiella aktiviteter på nationella ochinternationella marknader. inkomett sextiotal projektskisser som sedermeraresulterade i att nio projekt beviljades totalt ca16 i stöd. exportsatsningar inom möbel- ochbyggmaterialindustrin. De företag som har beviljatsstöd finns spridda över hela landet. Enkompletterande utlysning av projektmedel sker förnärvarande.Som ett resultat av önskemål om ettnationellt träprogram (bet. 2001/02:NU12) tillsatteregeringen en förhandlare meduppdrag att ta fram underlag till en överenskommelseinom näringslivet kring en nationell strategi föratt främja en ökad användning av trä ochträprodukter. Förhandlaren ()presenterade resultatet av sitt arbete i januari2004 (Ds 2004:1). I promemorian slås bl.a. fast attden nationella strategins vision är att trä om 10-15år är ett självklart alternativ i allt byggande iSverige - och i . För att nå visionenföreslår förhandlaren bl.a. att för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas) öppnar ett programområdeför träbyggforskning, att träbyggreglerna i Europaharmoniseras, att statliga byggherrar räknar med träi byggandet, att det svenska trähuset marknadsförs iEuropa och att en fristående samordnarfunktioninrättas som säkrar helhetssynen i genomförandet avstrategin. Den fortsatta hanteringen avförhandlarens underlag övervägs inomRegeringskansliet.I regeringens skrivelse om skogspolitiken (skr.2003/04:39) sägs att skogsnäringen i högreutsträckning kan ge möjligheter till sysselsättningi glesbygd genom utvecklad förädling av skogensprodukter och tjänster. Regeringen framhåller att iett flertal av de regionala tillväxtavtalen harmöjligheterna till vidareförädling av produkter frånbl.a. skogen pekats ut som viktiga tillväxtfaktorer.Ett av 18 prioriterade tillväxtområden ärträmanufaktur. Målet för verksamheten inomtillväxtområdet är att vidareförädlingen av trä pånationell nivå skall fördubblas . Främst skall detta ske inom moduläraträbaserade byggsystem och interiöra, funktionellalösningar med högt innehåll av vidareförädlat trä.Tillväxtområdet tillhör ett av de fem pilotområdeninom vilka har genomfört ens.k. Studien kommer bl.a.att ligga till grund för utformningen av kommandesatsningar inom området. Enligt uppgift från Vinnovakommer en utlysning av medel troligen kunna skeunder våren 2004.Beträffande träskiveindustrins konkurrenssituationkan nämnas att utskottet behandlade liknandeyrkanden (2001/02:NU12). Utskottetrefererade därvid att dåvarande näringsministernBjörn i ett svar på en fråga (fr.2001/02:405) bl.a. hänvisade till den översyn avenergibeskattningen som hade initierats. Kommitténför utformning av nedsättningsregler påenergiskatteområdet (dir. 2001:29) presenterade iapril 2003 betänkandet Svåra skatter (SOU 2003:38).I betänkandet behandlas bl.a. träskiveindustrinskonkurrenssituation. Kommittén slår fast att enuttalad målsättning har varit att undvikasärslösningar för vissa specifika problemområden iförslaget till ny energiskattemodell. Mot denbakgrunden föreslås inte heller någon sådansärlösning för träskiveindustrin. Kommittén nämneremellertid hur en eventuella särlösning skulle kunnautformas. Ett alternativ vore en särskild spånskatt.Ett annat alternativ vore att införa energiskatt påbiobränslen. Kommittén avfärdar det förstnämndaalternativet med motiveringen att erfarenheternafrån den s.k. råtalloljeskatten inte varit heltbekymmersfri. När det gäller energibeskattningen avbiobränslen var kommitténs bedömning att en sådaninte är politiskt möjlig. Vidare betonade kommitténatt frågan om träskiveindustrins råvaruinköp ärunder fortsatt beredning inom Näringsdepartementetoch att den även behandlas i samband med ettpågående uppdrag hos . Kommitténsslutsats var emellertid att en eventuell lösning avträskiveindustrins råvaruproblem bör sökas utanförskattesystemet. Beredning av kommitténs förslagpågår inom Regeringskansliet.I april 2003 redovisade ovannämnt uppdrag i form av rapporten Den svenskaspånmarknaden i ett internationellt perspektiv.Slutsatsen när det gällde träskiveindustrin var attdenna befinner sig i en hårdkonkurrenssituation nationellt och internationellt.Stigande spånpriser är endast en delförklaring tillnedläggningarna som skett i den pågåendestrukturomvandlingen i branschen. Tekniskt settäldre produktionsanläggningar konkurrerar medmodernare, effektivare teknik varför en stor del avspånskiveindustrin är känslig förförändringar i spånpriser.I juni 2003 gav regeringen () i uppdrag att analyserade ekonomiska och miljömässiga förutsättningarna fören fortsatt ökad användning av biobränslen iSverige. I uppdragets problembeskrivning nämns bl.a.att den ökade efterfrågan på spån som skett ivärmesektorn har medfört stigande spånpriser ochatt då träskiveindustrin är internationelltkonkurrensutsatt har den svårt att kompenserastigande råvarukostnader med höjda priser.Regeringen framhåller att det vid utformningen avden framtida miljö- och energipolitiken är viktigtatt anlägga ett helhetsperspektiv för att kunnahantera målkonflikter och undvika suboptimeringar.De mål som sätts upp och de åtgärder och styrmedelsom väljs för att nå dessa mål måste vara välavvägda. En ökad efterfrågan på biobränslen i ensituation där utbudet inte ökar kan, enligtregeringen, medföra negativa effekter förinternationellt konkurrensutsatt industri i Sverige.I uppdraget ingår att undersöka förutsättningarnaför att upprätta en positiv utveckling för desektorer av näringslivet som är beroende av skogensom råvara. Vidare skall risken för målkonfliktermellan skogsnäringen och en ökad användning avbiobränslen för energiändamål kartläggas. Ensamhällsekonomisk analys av skilda strategier förvidareförädling av skogsbrukets produkter, inklusiveanvändning för energiändamål, skall också göras.Uppdraget skall redovisas senast den 30 juni 2004.När det gäller wellpappens potential betonas detfrån sida att regeringen intearbetar med specifika produktprogram eller stöd tillenskilda industrisektorer. Den sammanslagning avindustriforskningsinstituten Packforsk och STFI somhar genomförts fr.o.m. , liggerdock i linje med en generell strävan att kraftsamlai färre forskningsinstitut och att fåsynergieffekter mellan olika FoU-områden, i det härfallet massa/papper och förpackningar.Packforsk har drivit flera projekt med inriktningmot wellpapp. Forskningen behandlar hela kedjan fråntillverkning till slutanvändare. Några av deväsentliga frågeställningarna är kvalitet,minimering av materialåtgång, materialegenskaper,tryckning och samverkan med distributionssystem. (Huvuddelen av forskningen bedrivs inomnäringslivsgruppen SUW - International DevelopmentGroup for . )Utskottets ställningstagandeNär utskottet senast behandlade frågan om den svenskaträskiveindustrins framtid (bet. 2001/02:12)förutsatte utskottet att regeringen skulle följautvecklingen på råvarumarknaden samt vid behov vidtaerforderliga åtgärder. Råvarusituationen har sedandess försvårats ytterligare. Den i sig lyckosammaenergipolitiken, där ambitionen är att minskaanvändningen av kol, olja och uran, har fåttnegativa konsekvenser för en liten del av densvenska skogsindustrin. Den behändiga råvaransågspån är eftertraktad i värmeverk och ipelletsfabriker. Priset på denna biprodukt frånsågverken påverkas direkt när koldioxidskatten påolja höjs. Varje skattehöjning på olja elleråtgärder för att gynna bioenergiprodukter missgynnarden svenska träskiveindustrin. Industrin ärinternationellt konkurrensutsatt och konkurrerarinte minst med moderna fabriker i forna Östtysklandsom har erhållit statliga investeringsstöd inomramen för EU:s regionalpolitiska riktlinjer.Sverige behöver emellertid en egenträskiveindustri, inte minst för att kunna bibehållaoch utveckla möbelindustrin. Det är därförnödvändigt att statsmakterna - i avvaktan på attpolitiken i andra europeiska länder får en liknandeinriktning som den svenska vad gäller åtgärder föratt minska koldioxidutsläppen - skapar ettstödsystem som möjliggör konkurrensneutralitet försvensk träskiveindustri. Det kan handla om ettdirekt stödsystem relaterat till den volym sågspånsom används vid tillverkning av träskivor. En annanvariant är ett investeringsbidrag, som möjliggör attträskivefabrikerna kan minska sin relativaspånanvändning eller övergå till att bli kombinatsom tillverkar både skivor och el/värme. För att ettstatligt stöd skall kunna utgå krävs en anmälan avstödordningen till samtkommissionens godkännande av stödet. En anmälanföregås lämpligen av en underhandskontakt medkommissionen för att sondera möjligheterna för ettsådant godkännande.När det gäller wellpappens potential, som tas uppi motion 2003/04:N247 (s), förutsätter utskottet attberörda myndigheter beaktar alla material medtillväxtpotential när de tar ställning till hurolika statliga stöd skall fördelas. Ett uttalandefrån om ett särskilt materials fördelarkan inte anses vara erforderligt. Detsamma gällerbeträffande att förorda en satsning inom någotsärskilt geografiskt område. Nyss nämnda motionavstyrks följaktligen.Vad som ovan anförs bör som sin meningge regeringen till känna. Därmed tillgodosesväsentligen motion 2003/04:N268 (v). Övriga motioneravstyrks i berörda delar.DesignUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete bör avslåmotionsyrkanden om designens betydelse förnäringslivet och om åtgärder för att främjasvensk design.MotionenDesign är ett viktigt konkurrensmedel, och bradesign kan bli det strategiska verktyg som gör attbåde stora och små företag lyckas på marknaden,anförs det i motion 2003/04:Kr230 (m). Motionärernaunderstryker att utgångspunkten för god form ochdesign är att förbättra sakers funktion och göra demlättare att handskas med. Det är en utmaning och ettviktigt konkurrensmedel för enskilda företagare attkunna utveckla och anpassa sina produkter tillslutanvändaren, framhålls det vidare. Även vikten avatt designen blir mer näringslivsorienteradframhålls. Svensk formgivning och designuppmärksammas alltmer utomlands, men det finns,enligt motionärerna, ännu många kanaler som äroutnyttjade. För att utnyttja våra offentligaresurser på ett bättre sätt är det angeläget attkoncentrera dem till färre aktörer. Offentliga medelbör i första hand gå till utbildning, utveckling ochforskning, hävdas det.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2003 behandlade utskottet senast frågor omdesign (bet. 2002/03: NU7). Utskottet konstateradeatt det har framhållit att dendesignfrämjande verksamheten har en viktig platsinom näringspolitiken. Den motion som fanns påområdet avstyrktes med motiveringen att den kundeanses vara tillgodosedd mot bakgrund av att etthandlingsprogram hade presenterats och att detpågick ett arbete inför det designår som planerastill år 2005.Näringsdepartementet stöder design som ett verktygför näringslivsutveckling via Stiftelsen . Detta sker genom ett årligtgrundbidrag för olika designinsatser. Stiftelsensamarbetar med olika näringslivsaktörer och genomförbåde nationella och regionala satsningar för attstödja utvecklingen inom industriell design.I regeringsförklaringen år 2002 utlovades ökadesatsningar på industriell design och ett svensktdesignår utlystes . Som ett led iarbetet med att främja konkurrenskraft och hållbartillväxt i främst små och medelstora företagbeslutade attstärka satsningarna på design samt att bidra tillförberedelse och genomförande av designåret 2005.Svensk Industridesign fick utöver sitt grundbidragett förstärkt bidrag om för dettaändamål. Därmed kunde nio nationella designprojektstarta. Föreningen ansvarar förgenomförandet av medan SvenskIndustridesign ansvarar för de nationelladesignprojekt som kommer att pågå t.o.m. . Enredovisning av designprojekten under det förstaverksamhetsåret lämnades in till regeringen idecember 2003. Där redovisas bl.a. att 125 företaghar varit delaktiga i projekten under minst tvåmånader . Vidare framgår detatt näringslivets finansiering av de beviljadeprojekten uppgår till av den totalaprojektomslutningen. EU bidrar och i övrigtfinansieras projekten från regioner () ochnationellt ().I februari 2004 beslutade regeringen att anslåytterligare till de ovan nämndanationella designprojekten. Regeringen beslutadeockså att tillsätta en särskild Designårsgrupp förtillväxt och innovation. Gruppen kommer att bestå avrepresentanter från bl.a. näringsliv, högskolor ochorganisationer. Avsikten är att gruppen skallfungera som ett stöd för regeringen, SvenskIndustridesign och Svensk Form. Gruppen skall ägnasig åt projekt som genomförs i såväl som åtexportfrämjande insatser. tillsatteregeringen också ett råd för arkitektur, form ochdesign (dir. 2004:25). Huvuduppgiften för rådet äratt på olika sätt driva på arbetet inom dettaområde. En första delrapport om resultatet av rådetsarbete skall lämnas senast den 31 december 2004.En interdepartemental arbetsgrupp för arkitektur,formgivning och design, som leds avKulturdepartementet, avser att under mars 2004formulera uppdrag till flera statliga myndigheterinför deras medverkan under designåret 2005.Föreningen har under perioden2002-2004 ett nationellt uppdrag inom formområdet.Genom uppdraget har föreningen i uppgift att ökaallmänhetens kunskap om form och design genomutställningar, föreläsningar och seminarier. Sedanår 2002 har Svensk Form dessutom i uppdrag attansvara för verksamheten vid en mötesplats för formoch design i . Mötesplatsen skall fungerasom ett utställnings- och samtstimulera till forskning och dokumentation inomområdet. Vidare skall mötesplatsen samverka ochstimulera till regionala initiativ på området.Statens insatser inom form- och designområdet skeräven inom ramen för anslagen till iStockholm och andra musei- ochutställningsinstitutioner inom området runt om ilandet. har till uppgift att varadrivande i arbetet med att genomföra intentionerna idet nationella handlingsprogrammet för arkitektur,formgivning och design.I maj 2003 överlämnade regeringen en skrivelse(skr. 2002/03:129) till om arkitektur,form och design där den redogör för de mål somregering och riksdag satt upp för arkitektur,formgivning och design och vilka åtgärder regeringenhar vidtagit inom området . På näringslivsområdet redovisas de ökadeinsatserna på designområdet som startat under 2003och den framtida satsningen på ett designår 2005.Den 15 oktober 2003 hölls ett nationellt rådslagom design där företrädare för näringsliv, högskolor,organisationer, myndigheter och enskilda formgivaredeltog. Rådslaget fokuserade på fem områden:Forskning och utveckling, kultur, näringsliv,offentlig förvaltning samt designåret 2005.Dokumentation från rådslaget har skickats ut tillsamtliga deltagare. Inkomna idéer och synpunkterkommer, enligt uppgift från ,att beaktas i det fortsatta arbetet.Utskottets ställningstagandeSvensk form och design har ett gott rykteinternationellt.