bet · GR01KRU5 · 2004-02-12 00:00:00 — När så är fallet börregeringen enligt motion 2002/03:Kr364 (s) finnaandra former för hur folkhögskolor även ifortsättningen skall kunna bedriva kvalificeradmusikutbildning. Detta har betydelse bl.a. förrekryteringen till musikutbildning på högskolenivå,t.ex. till i motion 2002/03:A271 (s) betonas att invandraresmöjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden ärberoende av goda kunskaper i svenska språket. Därförkrävs det både kvalificerad undervisning för vissayrkesgrupper och grundläggande svenskundervisning.Det kan också behövas språkstöd för dem som intelängre är aktuella för svenskutbildning förinvandrare (sfi). bör tillkännage förregeringen att studieförbunden behöver stöd för attkunna öka sina insatser med kompletterandesvenskundervisning för invandrare (yrkande 2).Särskilda åtgärder bör enligt motion 2003/04:Kr326(c) yrkande 18 vidtas för att inom folkbildningenprioritera minoritetsspråken och minoriteterskultur.Utskottets ställningstagandeSom utskottet redovisat inledningsvis har riksdagenbeslutat att staten skall bestämma syftena med detstatliga bidraget till det fria och frivilligafolkbilningsarbetet, medan det är dess arrangörersom själva beslutar om målen för sin verksamhet.Folkbildningsrådet beslutar med utgångspunkt isyftena för statsbidraget om fördelningen av medlen.Enligt beslut skall deltagare medfunktionshinder utgöra en särskilt viktig målgruppför statens stöd till folkbildningen. I uppdragetför den pågående utvärderingen av folkbildningen,SUFO 2, ingår frågor om möjligheten för personer medfunktionshinder att delta i folkbildningen.Finansieringsfrågor är viktiga för folkhögskolansmöjligheter att nå de handikappolitiska målen.Utvärderingen skall belysa i vilken utsträckningundervisningen vid folkhögskolor och stödet till destuderande anpassas till olika individers behov.Då det gäller motion 2002/03:K334 (m) om ettpermanent stöd till punktskriftsutbildning vidfolkhögskola för personer som blivit synskadade vidvuxen ålder, har utskottet inhämtat att den aktuellautbildningen avses drivas även , trotsatt ett treårigt bidrag från Allmänna arvsfondenupphört vid det senaste årsskiftet. Avsikten är attförsöka få extra medel för utbildningen - utöverfolkbildningsbidrag - från andra samhällssektorer.Utskottet anser att inte bör frångågällande ordning beträffande det statliga bidragettill folkbildningen, där haransvaret för fördelningen av medlen med utgångspunkti det av fastlagda syftet medstatsbidraget. Med hänvisning härtill och till attutvärderingen av folkbildningen ännu pågår avstyrkerutskottet motion 2002/03:K334 (m) yrkande 1.Utöver folkbildningsanslaget anvisas särskilda medeltill vissa handikappåtgärder inom folkbildningenunder ett eget anslag (utg.omr. 17, anslaget 25:2Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen). Från detta anslag utgår bl.a. stödtill folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning,utbildning till tolkar för döva, dövblinda ochvuxendöva samt teckenspråkslärarutbildning.I budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1utg.omr. 17 s. 133) konstaterades att medlen förutbildning vid folkhögskola av teckenspråkstolkarinte skulle komma att utnyttjas fullt ut under år2003. Regeringen fastslog dock att behovet avutbildade tolkar är stort. () vid Stockholmsuniversitet, som fördelar bidraget, hade vidtagitåtgärder för att öka rekryteringen tillutbildningarna. Åtgärderna beräknades ge full effektår 2005. Utskottet kan således konstatera attregeringen uppmärksammat det stora behovet avteckenspråkstolkar och att en ökad utbildning kanväntas . Utskottet utgår från attregeringen noga håller sig underrättad omutvecklingen, eftersom det är ett stort problem omstuderande måste avstå från studier på grund avbrist på dövtolkar. Något uttalande från riksdagenssida till regeringen i frågan torde inte varanödvändigt. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion 2002/03:Ub366 (m).Som utskottet nämnt har () vid Stockholmsuniversitet fått i uppdrag att ansvara förfördelningen av det extra stödet tillfolkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning ochutbildning till teckenspråkstolk. Utbildningarnaskall planeras i samverkan med berördahandikapporganisationer.Utskottet vill med anledning av yrkandet i motion2003/04:Kr346 (s) redovisa följande. Utskottet harinhämtat att teckenspråksutbildningen ochdövtolksutbildningen vid folkhögskola tidigareutgjorts av två tvååriga utbildningslinjer därteckenspråksutbildningen förberedde förtolkutbildningen. Enligt uppgifter inhämtade frånTÖI visade erfarenheterna från utbildningarna attdet fanns ett behov av nära samarbete mellanutbildningarna. Fler lärare, varav många döva, menockså fler deltagare på samma skola gav bättreförutsättningar för att utnyttja den samladelärarkompetensen, utveckla utbildningen, skapa mötenmellan deltagare på olika nivåer och förbättraförutsättningarna för en teckenspråkig miljö, vilketallt är viktigt för utbildningens kvalitet. TÖI,tillsammans med handikapporganisationer och berördafolkhögskolor, beslöt att det extra statsbidragetendast skulle fördelas till folkhögskolor som harbägge utbildningarna. Handikapporganisationerna harbegärt att utbildningarna skall koncentreras meraför att få fler studerande och lärare på varjeställe, vilket ger en mer kreativ pedagogisk miljö.Enligt utskottets uppfattning bör integöra något sådant tillkännagivande för regeringensom ändrar den rådande ordningen där TÖI haransvaret för fördelningen av de extra medlen tillbl.a. teckenspråksutbildning och utbildning tillteckenspråkstolk. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion 2003/04:Kr346 (s).Vid 2000/behandlade utskottetmotionsyrkanden om det då avskaffade extra bidragettill kvalificerad musikutbildning vid folkhögskola(bet. 2000/01:KrU7 s. 7-9). Utskottet redovisade attFolkbildningsrådet beslutat om en nyfördelningsmodell för bidraget till folkhögskolornafr.o.m. Utskottet redovisade också enutvärdering och Folkbildningsrådetsbeslut att inte återgå till den tidigarebidragsmodellen. Motionsyrkandena avstyrktes medhänvisning till att principer omansvarsfördelningen mellan staten ochFolkbildningsrådet inte borde ändras. Utskottetpåpekade att även kommuner och landsting bidrar tillverksamheten vid folkhögskolorna och att de kanvälja att ge extra resurser till sådan verksamhetsom de bedömer som särskilt viktig. Utskottethänvisar till sina tidigare ställningstaganden ochtill att den ännu pågående utvärderingen avfolkbildningen bl.a. innefattar frågor om vilkenroll och betydelse folkbildningen har för kulturen.Utskottet avstyrker den nu aktuella motion2002/03:Kr364 (s).Utskottet anser, i likhet med motionärerna bakommotion 2002/03:A271 (s) yrkande 2, att invandrareskunskaper i svenska språket är av mycket storbetydelse för deras möjligheter att komma in på ochatt hävda sig på arbetsmarknaden. Det är ocksåviktigt för samhället och samhällsutvecklingen , genom att förbättra kunskaperna i det svenskaspråket hos invandrare, kan ta vara på deraskompetens och kunskaper.Utskottet vill påminna om att syftet medstatsbidraget till folkbildningen bl.a. är attbidragsgivningen skall främja en verksamhet som gördet möjligt för kvinnor och män att påverka sinlivssituation. Verksamhet som syftar till attutjämna utbildningsklyftor och höja utbildningsnivåni samhället skall prioriteras. Personer med utländskbakgrund och arbetslösa skall utgöra särskiltviktiga målgrupper för statens stöd tillfolkbildningen.Utskottet påminner också om att utvärderingen avfolkbildningen skall belysa folkbildningensbetydelse för integrationsarbetet mot bakgrund avden ökande invandringen och internationaliseringen.I sammanhanget bör nämnas att regeringen ibudgetpropositionen för (prop. 2003/04:1utg.omr. 16 s. 105-106) konstaterade att de resultatsom verksamheten med svenskundervisningen förinvandrare (sfi) redovisar tyder på ettmisslyckande. En riktad kompetensutveckling för sfi-lärare aviserades.En särskild utredare avlämnade i september 2003sitt betänkande Vidare vägar och vägen vidare -svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv(SOU 2003:77). Utredaren har haft i uppdrag attbl.a. pröva och lämna förslag på hursvenskundervisningen för invandrare kan förnyas ochorganiseras. Betänkandet bereds inomRegeringskansliet.Med hänvisning till det anförda och till attriksdagen inte bör uttala sig om fördelningen avstatsbidraget till folkbildningen föreslår utskottetatt avslår motion 2002/03:A271 (s) yrkande2.Då det gäller yrkandet i motion 2003/04:Kr326 (c) omsärskilda åtgärder för att inom folkbildningenprioritera och värna minoriteternas språk och kulturvill utskottet anföra följande. Utskottet utgår frånatt motionärernas yrkande avser de nationellaminoriteterna. Det statliga stödet tillfolkbildningen är avsett att användas för verksamhetsom vänder sig till alla inom landet, såledessjälvfallet även till de nationella minoriteterna.I regeringens proposition 1998/99:143 Nationellaminoriteter i anfördes att folkhögskolornaoch studieförbunden genom sin speciella karaktär ochform har möjlighet att genomföra verksamhet somriktar sig till personer som tillhör nationellaminoriteter. yttrade sig tillkonstitutionsutskottet över propositionen (yttr.1999/2000:KrU2y) och instämde i att det skulle varaav värde om redovisade vilketkursutbud som finns för de nationella minoriteternaoch kartlade i vilken utsträckning dessa grupperdeltog i folkbildning samt redovisade vilkaytterligare insatser som skulle kunna behövas föratt bredda dessa gruppers deltagande. På regeringensuppdrag har genomförtkartläggningen av kursutbudet och deltagandet.Därefter har SUFO 2, vars slutbetänkande avlämnas imars 2004, fått i uppdrag att belysa folkbildningensroll för de nationella minoriteterna.Det bör också nämnas att frågor som rör denationella minoriteternas språk togs upp avkommittén för svenska språket i betänkandet Mål imun (SOU 2002:27). Utredningen ansåg attminoritetsspråken bör stödjas och uttalade bl.a. attfolkbildningen har en viktig roll i utbildnings- ochbildningsinsatserna för de nationellaminoritetsgrupperna. Enligt utredningens bedömningborde detta betonas ytterligare. Utredningsförslagenhar remitterats och bereds nu inomRegeringskansliet. En proposition har aviserats tillseptember 2004.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion /04:Kr326 (c) yrkande 18.Studieförbunden och amatörkulturensorganisationerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om- samordning av statligt bidrag tillstudieförbunds ochamatörkulturorganisationers verksamhet,jämför reservationerna 4 (m) och 5 (kd),- ett särskilt anslag tillamatörkulturorganisationernas verksamhet,jämför reservation 6 (c) och- statligt bidrag till Amatörkulturenssamrådsgrupp.BakgrundAmatörkulturens centralorganisationer får statligtbidrag för riksorganisationernas verksamhet. Medlenanvisas under anslaget 28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete och fördelas avKulturrådet. har 7 243 000 kronoravsatts för ändamålet.Statliga medel till amatörkulturverksamhetkanaliseras via studieförbunden från anslaget 25:1Bidrag till folkbildningen. De estetiskastudiecirklarna omfattade avantalet studietimmar.MotionernaI motionerna 2002/03:Kr236 (m) yrkandena 4 i dennadel och 5 samt 2003/04:Kr209 (m) yrkandena 4 i dennadel och 5 förordas att ett särskilt anslag tillfolkbildning endast skall avse bidrag tillstudieförbunden och att en organisatorisk ochanslagsmässig koppling därvid borde övervägas mellanstudieförbunden och amatörkulturen. Motionärernapåminner om att studiecirklar med kulturanknytningalltid har utgjort en väsentlig del avstudieförbundens verksamhet och att mångaamatörteatergrupper, körer och orkestrar samarbetarmed ett studieförbund. De hänvisar till attstudieförbund och amatörkulturorganisationer iDanmark organiseras i Dansk Folkeoplysnings Samråd.Enligt motionerna 2002/03:Kr366 (kd) yrkande 3 och2003/04:Kr329 (kd) yrkande 9 måste kulturpolitikenstödja och uppmuntra både professionell kultur ochamatörkultur. Amatörkulturen är en grogrund förprofessionalitet och ett uttryck för den enskildamänniskans behov av kulturell utlevelse. De olikanivåerna är beroende av varandra och skall stödjavarandra. I motionerna framhålls studieförbundensstora betydelse för amatörkulturen. Motionärernaanser att amatörkulturorganisationernas storakunnande bör tas till vara av studieförbunden. Deunderstryker att amatörkulturorganisationerna harmycket små resurser jämfört med de storastudieförbunden. Ett långtgående samarbete bördärför finnas mellan amatörkulturorganisationernaoch studieförbunden.I motion 2003/04:Kr274 (v) framhållsamatörkulturens stora möjligheter att öka människorsdeltagande i kulturen, och att urholkningen avstudieförbundens anslag negativt påverkat dessamöjligheter. Motionärerna anför att det är oklartvar ansvaret för amatörkulturen ligger. Det tycksinte ligga hos . har enligt motionärernas meningen överblick över amatörkulturen eller etthelhetsansvar för den. Dessutom finns intestatistik, där det går att utläsa omfattningen avamatörkulturverksamhet. Motionärerna föreslår att enöversyn skall göras av hur ansvaret föramatörkulturen skall kunna samlas och göra enmedveten och kraftfull amatörkulturpolitik möjlig.Även i motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande 20 anförsatt varken eller harnågot helhetsansvar för amatörkulturen. Motionärernaframhåller att det är viktigt med ett offentligtansvar för amatörkulturen och att detta ansvar av både stat och kommuner. I motionen hemställsatt en särskild utredning skall få i uppdrag attbelysa förutsättningarna för amatörkultur och egetskapande. I motionerna 2002/03:Kr336 (c) yrkande 14och 2003/04:Kr326 (c) yrkande 21 anförs attresurserna för amatörkulturorganisationernasverksamhet har skurits ned på och regionalnivå. Motionärerna föreslår att en översyn skallgöras av möjligheterna att ge amatörkulturenstatligt bidrag över ett särskilt anslag i ställetför att - som - få statligt stöd förverksamheten genom samarbete med studieförbunden.Enligt motion 2003/04:Kr287 (s) bör riksdagenuttala att amatörkulturens organistationer förfolkmusik och folkdans bör få bättre förutsättningarför att verka och att stöd från är enviktig förutsättning för detta.I motion 2003/04:Kr288 (mp) framhålls betydelsenav amatörkultur som nyckeln till eget skapande.Amatörkulturens organisationer har stora möjligheteratt medverka till ett ökat deltagande ikulturverksamhet under förutsättning att de gesbättre förutsättningar för sin verksamhet (yrkande1). Amatörkulturens samrådsgrupp har en viktiguppgift i att stödja amatörkulturens ställning ochfortsatta verksamhet. Därför bör ge stödtill denna grupps verksamhet (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeStatsbidraget till folkbildningen har till syfte attbredda kulturintresset i samhället, ökadelaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande. Folkhögskolornaoch studieförbunden har verksamhet över hela landetoch har en mycket stor betydelse för kulturlivet ochför människors möjlighet att vara delaktiga ikulturlivet och själva vara aktiva. Folkbildningenerbjuder mötesplatser för kulturlivet och gerprofessionella utövare och amatörer möjlighet attmötas, inspireras av varandra, samarbeta och utbytaerfarenheter.Som framhållits i motionerna är folkbildningen ochstatens stöd till folkbildningen mycketbetydelsefull för amatörkulturen i landet. År 2002var av studiecirkeltimmarna inriktade motestetiska ämnen. En betydande del av dennaverksamhet torde i första hand rikta sig tillindivider, men genom samarbete med föreningslivett.ex. amatörkulturorganisationer samt med körer,orkestrar m.m. gör folkbildningen också stora ochmycket viktiga insatser för det organiseradeamatörkulturlivet.Enligt sina direktiv skall SUFO 2 belysa vilkenroll och betydelse folkbildningen har för kulturen.En viktig fråga i detta sammanhang är i vilkenutsträckning folkbildningen bidrar till att dekulturpolitiska målen nås.Då amatörkulturen är mycket betydelsefull förmänniskors delaktighet i kulturen och för derasmöjlighet till eget skapande utgår utskottet frånatt överväganden om amatörkulturen ingår i densamlade bedömning som skall göras inom SUFO 2.Resultaten av arbetet inom SUFO 2 kommer attredovisas . Mot denna bakgrund anserutskottet att det inte finns anledning för riksdagenatt nu ta ställning till frågor om översyn avsamarbetet mellan studieförbunden ochamatörkulturorganisationerna eller om formerna förstatens stöd direkt eller indirekt tillamatörkulturorganisationernas verksamhet. Det ärförst sedan betänkandet från SUFO 2 lagts fram ochremissbehandlats som det är möjligt att bedöma omoch i så fall i vilka avseenden frågan kräverytterligare översyn och utredning. Utskottetavstyrker därför motionerna 2002/03:Kr236 (m)yrkandena 4 i denna del och 5, 2002/03:Kr366 (kd) yrkande 3, 2003/04:Kr209 (m) yrkandena 4i denna del och 5, 2003/04:Kr274 (v) och2003/04:Kr329 (kd) yrkande 9.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt även avslår motionerna 2002/03:Kr336(c) yrkande 14, 2003/04:Kr287 (s) och 2003/04:Kr326 (c) yrkandena 20 och 21 om ett särskiltstatligt stöd till amatörkulturorganisationernasverksamhet.Slutligen vill utskottet påminna om att statensstöd till amatörkulturorganisationerna går till decentrala organisationerna för riksorganisationernasverksamhet. Utskottet kan inte tillstyrka att densumma som avsatts för ändamålet och som Kulturrådetdisponerar, nämligen , skall minskasför att bereda plats för ytterligare ändamål.Utskottet avstyrker därför motion 2003/04:Kr288 (mp)yrkandena 1 och 2.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. roll och uppdelning avfolkbildningsanslaget (punkt 1)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen omFolkbildningsrådets roll och uppdelning avfolkbildningsanslaget. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2002/03:Kr236 yrkande 4 i denna del och2003/04:Kr209 yrkande 4 i denna del.StällningstagandeDet blir alltmer irrelevant att ha ett gemensamtanslag för bidragen till folkhögskolorna ochstudieförbunden. Detta har vi hävdat under en följdav år och föreslagit i motioner, som behandlats ianslutning till budgetpropositionerna, att bidragettill folkhögskolorna skall flyttas tillutbildningsområdet och att studieförbundsbidragetskall anvisas under ett folkbildningsanslag (sesenast bet. 2003/04:KrU1). Vi vidhåller dennauppfattning. Vi anser också att statens uppdrag tillFolkbildningsrådet att ansvara förbidragsfördelningen bör upphöra, närfolkbildningsanslaget efter en sådan uppdelningendast avser bidraget till studieförbunden. Iavvaktan på att dessa reformer genomförs bör dennuvarande ordningen tillämpas, vilken innebär attriksdagen inte bör uttala sig om detaljer iFolkbildningsrådets bidragsfördelning tillfolkhögskolorna och studieförbunden.Vad vi här anfört om roll ochom uppdelning av det nuvarande folkbildningsanslagetbör som sin mening tillkännage förregeringen. Därmed bör bifalla motionerna2002/03:Kr236 (m) yrkande 4 i denna del och2003/04:Kr209 (m) yrkande 4 i denna del.2. Folkhögskolors och studieförbunds behov avresursförstärkning (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om folkhögskolors ochstudieförbunds behov av resursförstärkning. Därmedbifaller motion 2003/04:Kr326 yrkande 19och avslår motionerna 2003/04:Kr283 yrkande 1 och2003/04:Kr330 yrkande 1.StällningstagandeSom påtalas i motion 2003/04:Kr326 (c) har statensoch landstingens bidrag till folkhögskolorna inteföljt kostnads- och löneutvecklingen.Folkhögskolorna arbetar i ökande utsträckning med deprioriterade grupperna korttidsutbildade, invandrareoch funktionshindrade. Med mindre resurser blirresultatet ofta färre lärare och störreundervisningsgrupper. Det blir under sådanaförhållanden svårt att leva upp till dekvalitetskrav som bör utmärka folkhögskolan. Isammanhanget bör också påpekas att folkhögskolornaär en inkörsport till högre studier. Mot bakgrund avdet anförda anser jag att regeringen bör prioriterafolkhögskolornas verksamhet genom att se till att defår en ekonomiskt hållbar situation och därmed kansäkra utbildningarnas kvalitet. bör somsin mening ge regeringen till känna vad jag anförtom folkhögskolornas behov av resursförstärkning.Därmed bör bifalla motion 2003/04:Kr326(c) yrkande 19. Motionerna 2003/04:Kr283 (fp)yrkande 1 och 2003/04:Kr330 (fp) yrkande 1 böravslås av riksdagen.3. Minoritetsspråk och minoriteters kultur inomfolkbildningen (punkt 11)av (), () ochHans Backman ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om minoritetsspråkoch minoriteters kultur inom folkbildningen. Därmedbifaller motion 2003/04:Kr326 yrkande 18.StällningstagandeVi vill understryka att det är viktigt attfolkbildningen inte enbart skall spegla det svenskasamhället i stort. I folkbildningsverksamheten börockså de minoriteter som lever och bor i särskilt. De nationella minoriteternas kulturoch språk måste prioriteras i folkbildningen, bl.a.genom särskilda åtgärder som syftar till att värnaderas språk. bör som sin meningtillkännage för regeringen vad vi anfört omminoritetsspråk och minoriteters kultur inomfolkbildningen.Därmed bör bifalla motion 2003/04:Kr326(c) yrkande 18.4. Samordning av statligt bidrag tillstudieförbunds ochamatörkulturorganisationers verksamhet(punkt 12)av , och (alla m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om samordning avstatligt bidrag till studieförbunds ochamatörkulturorganisationers verksamhet.Därmed bifaller motionerna 2002/03:Kr236yrkandena 4 i denna del och 5 och 2003/04:Kr209yrkandena 4 i denna del och 5 samt avslår motionerna2002/03:Kr366 yrkande 3, 2003/04:Kr274 och2003/04:Kr329 yrkande 9.StällningstagandeVi har i reservation 1 (m) till detta betänkandeförordat en åtskillnad mellan bidragsgivningen tillfolkhögskolan och studieförbunden. Därutöver anservi att en organisatorisk och anslagsmässigsamordning, där studieförbunden kopplas ihop medamatörkulturen, bör övervägas av regeringen.Studiecirklar med kulturanknytning har alltidutgjort en väsentlig del av studieförbundensverksamhet, kulturverksamheten samlar alltflerdeltagare, och många amatörteatergrupper, körer ochorkestrar samarbetar med studieförbund. Redan i det således många beröringspunkter. Den modellsom tillämpas i , där man valt att organiserasåväl studieförbund som bl.a.amatörkulturorganisationer i , bör kunna vara en förebild vid regeringensöverväganden. Vad vi här har anfört bör riksdagensom sin mening tillkännage för regeringen.Därmed bör bifalla motionerna2002/03:Kr236 (m) yrkandena 4 i denna del och 5 och2003/04:Kr209 (m) yrkandena 4 i denna del och 5 ochavslå motionerna 2002/03:Kr366 (kd) yrkande 3,2003/04:Kr274 (v) och 2003/04:Kr329 (kd) yrkande 9.5.