bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — För att bereda utrymmeför partierna att lägga ut namnvalsedlar harutvecklats en särskild valskärm som på utsidan hargenomskinliga fack där valsedlar kan placeras. Trotsdessa skärmar uppstod vid detta val problem medoordning bland valsedlarna och klagomål påotillräckligt utrymme vilket gjorde att vissapartier ansåg sig missgynnade. Det förekom i störreutsträckning än vid valet att vissa valsedlarförsvann eller placerades om. Det förekom också atthela buntar av valsedlar i förväg försetts medkryssmarkeringar för en viss person. I rapportenredovisas även vissa överväganden inför kommandeval. Kraven på postens tillgängliga ytor kan framförallt års val komma att medföra att färreav postens serviceställen hos partner kan bedömaslämpliga för röstmottagningen. Om så är fallet måsteeventuellt andra lokaler som normalt inte disponerasav posten för postverksamhet hyras underpostperioden för att förstärka "nätet" avröstmottagningsställen för förtidsröstningen.Regeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet.Utredaren skulle lämna förslag till deförfattningsändringar och andra åtgärder somutredaren anser vara behövliga. Av direktiven (dir.2000:10) framgår att utredningsarbetets övergripandesyfte är att skapa så goda praktiska förutsättningarsom möjligt för väljarna att rösta. Utredaren skullei sammanhanget också klargöra i vilken utsträckningden centrala valmyndigheten skall svara för aktivinformation och uppmaningar till väljarna att rösta.Valtekniska utredningen avlämnade i december 2000betänkandet Teknik och administration ivalförfarandet SOU 2000:125. Utredningen föreslogatt funktionen att vara central valmyndighet flyttasfrån till en ny myndighet. Den nyamyndigheten borde, enligt utredningen, kunna ges enmer aktiv roll i förhållandet till väljarna.Utredningen beskriver denna enligt följande.En särskild fråga för utredningen är i vilkenutsträckning den centrala valmyndighetens uppdragbör innefatta aktiv information och uppmaningartill väljarna att rösta. Frågan skall ses motbakgrund av ett vikande valdeltagande. I PM2000-06-06 har utredningen uttalat att detförefaller rimligt att den centralavalmyndigheten ges en mer aktiv roll iförhållande till väljarna men att det i så fallvore olämpligt att inordna funktionen som centralvalmyndighet som en av flera andra verksamheter ien redan befintlig myndighet. Mot bakgrund av attifrågavarande slag av uppgifter på intet sätt ärfria från politiska värderingar har utredningenföreslagit att den nya centrala valmyndighetenorganiseras som en nämndmyndighet med en bredpolitisk och medborgerlig sammansättning.Enligt 1 kap. 15 § andra stycket vallagen skallden centrala valmyndigheten informera allmänhetenom när, var och hur man skall rösta samt om vadsom i övrigt gäller för valet. I denna uppgiftingår inte uttryckligen att t.ex. uppmanaväljarna att rösta. Något uttryckligt förbud förmyndigheten att agera mer aktivt i förhållandetill väljarna föreskrivs å andra sidan inteheller i lagen. har ocksåden centrala valmyndigheten i annonser itidningar m.m. uppmanat väljarna att utnyttja sinrösträtt. Så skedde bl.a. i en brett upplagdkampanj inför valet i samband med attrösträttsåldern . I samband med1999 års val till gjordes ocksåen mycket omfattande informationsinsats. Merresurser än tidigare användes för att informeraom valet och med särskild tonvikt påförtidsröstningen. Informationen i TV och radioinnehöll också en uppmaning att rösta i valet.Sistnämnda åtgärd ifrågasattes i någon mån i denoffentliga debatten.Utredningen har som bakgrund till sinaställningstaganden undersökt förhållandena ivissa andra Europeiska länder. När det gällerfrågan om ett mera aktivt förhållningssätt tillväljarna kan konstateras att det går enskiljelinje mellan valsystem som det svenska sominte föreskriver röstplikt och sådana system somgör det, som t.ex. , ochLuxemburg. I det senare fallet är det naturligtatt myndigheterna uppmanar väljarna att rösta.När det gäller valsystem utan röstplikt ärbilden splittrad. Vad utredningen erfarit har inte någon valmyndighet bland EU:smedlemsstater med detta valsystem uttryckligen iuppgift att uppmana väljarna att rösta. I någraländer tolkas detta närmast som ett förbud förmyndigheterna att agera mer aktivt i frågan,t.ex. i , och . Iflertalet länder har man emellertid en annan synoch tillåter valmyndigheterna att ta en mer aktivroll i samband med sina informationsuppgifter.Detta synsätt tillämpas på och iNederländerna, , , ,och . Det är dock inte inågot fall tillåtet för valmyndigheterna attdriva kampanjer utformade på ett sådant sätt attväljarna kan komma att påverkas i sitt val.I betänkande 2001/02:KU8 behandlade utskottet enmotion om förstärkta informationsinsatser för ökatvaldeltagande. Utskottet erinrade därvid om att dencentrala valmyndigheten enligt 1 kap. 15 § vallagenskall informera allmänheten om när, var och hur manskall rösta samt om vad som i övrigt gäller förvalet. Utskottet ansåg inte att denna bestämmelsebör ändras och avstyrkte därför motionen.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en helt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motionerna 2002/03:K230 yrkande 1-4,2002/03:Sf289 yrkande 14 och 2003/04:K236 yrkande 1--2 bör därför avslås.Valsedlarnas utformning ochinnehåll, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner om användning avpartisymboler på valsedlar och om försök medatt inte ange kandidaters bostadsort påvalsedlar.MotionernaI motion 2002/03:K232 av och (båda s) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om nödvändigheten av att förtydligapartiers valsedlar med partisymboler. Motionärernaanser att placeringen av och utseendet påvalsedlarna gör att det kan finnas risk förförväxling. Den risken finns för alla men ärsannolikt särskilt stor för personer som harsvårigheter med svenska språket. För att ökatydligheten och tryggheten för väljarna borde därförvalsedlarna förses med partiernas symbol. I motion2002/03:K234 av () föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att se överförutsättningarna för att till kommande allmänna valmöjliggöra för partier att komplettera partiets namnpå valsedeln med en partisymbol. Enligt motionärensuppfattning skulle en sådan möjlighet för partiernaunderlätta det praktiska förfarandet i vallokalenför många väljare.I motion 2002/03:K233 av ochGunnar (båda m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att det bör genomföras ett försöki någon eller några valkretsar med att inte angekandidaternas bostadsort på valsedlarna tillriksdagsvalet.BakgrundDet har länge förekommit att partier framfört sinabudskap under en viss symbol. Partierna vill på detsättet profilera sig visuellt. Symbolerna har blivitallmänt kända. Vallagens sjätte kapitel om valsedlarinnehåller inte några bestämmelser som tar sikte påsymboler på valsedlar. Det finns således ingetstadgande som uttryckligen förbjuder användningen avsymboler eller någon bestämmelse som direkt medföratt en valsedel med en symbol skall förklarasogiltig.1993 års vallagskommitté (SOU 1994:30) diskuterademöjligheten att trycka partisymboler på valsedlarnamen avstod från att lägga fram förslag med sådantinnehåll. (SOU 1995:143) avstod från attlägga fram förslag i denna del. Kommittéerna ansåginte att fördelarna uppvägde de nackdelar som kundeförutses av en ordning där partisymboler trycks påvalsedlarna. I proposition 1996/97:70 Ny vallaggjorde regeringen bedömningen att det inte bordeinföras några regler för att underlättamöjligheterna att trycka partisymboler påvalsedlarna. De skäl som framförts för att införa ensådan ordning var enligt regeringen att det skulleunderlätta för nya grupper av väljare som tillkommitpå senare tid, såsom tidigare omyndigförklaradepersoner, som inte tidigare hade rösträtt och vissainvandrargrupper, som kan ha svårt att tillgodogörasig texten på valsedeln. Emellertid hade de skälsom talar mot att tillåta partisymboler på valsedlarstörre tyngd, enligt regeringens uppfattning.Sålunda föreföll det enligt regeringen mindrelämpligt att med personvalets införande idet svenska valsystemet också införa regler somframhäver partierna. Ett andra skäl, som regeringenansåg mycket starkt talar emot partisymboler påvalsedlarna, var att valhemligheten lättare kanavslöjas med färgglada symboler på valsedlarna.Förutom dessa principiella invändningar anförderegeringen också vissa tekniska. En sådan var attvalsedeln, med utrymme för personmarkering, inte ärav sådant format att den också kan ta upp en symbolsom är stor nog att skiljas från andra. Dessutommåste eventuellt ny maskinell utrustninginförskaffas för tryckningen. Slutligen kunde det,enligt regeringen, uppkomma svårigheter vidsammanräkningen om också en bedömning avvalsedlarnas giltighet med hänsyn till partisymbolenskall göras.Motioner om möjlighet att införa symboler påvalsedlarna har behandlats tidigare av utskottet,senast i betänkande 1996/97:KU16. Utskottet erinradeinledningsvis om att det förekommer att vissa lokalapartier själva, utan att anvisade tryckerieranlitas, trycker upp valsedlar. På dessa trycksdiverse symboler och logotyper som skall utmärkaeller särskilja partinamnet. Såvitt känt är haremellertid ingen sådan valsedel bedömts som ogiltig.Utskottet delade emellertid regeringens uppfattningatt det av både principiella och tekniska skäl ärmindre lämpligt att nu införa regler för attunderlätta möjligheten att trycka partisymboler påvalsedlarna. Därför avstyrkte utskottet en motionhärom.Vallagens sjätte kapitel om valsedlar innehållerinte någon uttrycklig föreskrift om attkandidaternas bostadsort skall anges på valsedlarna.På valsedlar som innehåller kandidatnamn bör dockenligt 4 § första stycket varje kandidatidentifieras på ett sådant sätt att det klartframgår vem som avses. Bestämmelsen motsvarar enföreskrift i äldre rätt. I 6 kap. 2 § tredje stycketi vallag (SFS 1972:620) föreskrevs attkandidat skulle anges på sådant sätt att det klartframgick vem som avsågs. Vid kandidatnamn bordedärför utsättas kandidatens personnummer eller annanidentifieringsuppgift. I proposition 1972:105anförde departementschefen i sammanhanget att detligger både i kandidatens och hans partis intresseatt hans identitet otvetydigt framgår av valsedeln.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en helt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motionerna 2002/03:K232, 2002/03:K233 och 2002/03:K234 bör därför avslås.ValdagarUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till nu inledda samtal om enöversyn av regeringsformen föreslår utskottetatt avslår motioner om tidpunktenför val till , landsting ochkommunfullmäktige.MotionernaI motion 2002/03:K241av m.fl. (c)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs angående ettinförande av skilda valdagar (yrkande 1).Motionärerna anför bl.a. att den politiska debatten,intresset för demokrati och ungas deltagande isamhällslivet skulle gynnas av att val hölls oftareoch att det införs skilda mandatperioder förkommunfullmäktige, landsting och riksdag. Det skulledessutom öka intresset för kommunpolitiken.I motion 2002/03:K282 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omskilda valdagar (yrkande 5). Tanken måste, enligtmotionen, vara att ge större utrymme för lokalpolitisk debatt och ansvarsutkrävande. Frågan om hurskilda valdagar skall genomföras bör prövasytterligare. Ett yrkande av samma innebörd återfinnsi motion 2003/04:K290 av m.fl. (fp)(yrkande 7).I motion 2002/03:K329 av ()föreslås att begär att regeringen lämnarförslag på ändring i 1 kap. 10 § vallagen i enlighetmed vad som i motionen anförs om skilda valdagarrörande kommun- och riksdagsval.I motion 2002/03:K379 av m.fl. (m)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om tidpunktenför riksdagsval (yrkande 21). Enligt motionen skulleskilda valdagar för kommunal- och riksdagsval ledatill att viktiga kommunala frågeställningar fårsamma möjligheter som rikspolitiken att tydliggörasoch debatteras. Med beaktande av denmaktförskjutning som skett från stat till kommunfinns det vidare enligt motionärernas mening starkaskäl som talar för att ändra nuvarande ordning medgemensam valdag för kommunal- och riksdagsval. Ettviktigt skäl till att valdagarna bör skiljas åt äratt det härigenom kommer att anordnas allmänna valmed tätare mellanrum än . Erfarenheten av defyraåriga mandatperioderna är i allt väsentligtpositiv men med den reservationen att avståndetmellan val blivit väl långt.I motion 2002/03:N302 av ochLotta N (båda mp) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om skilda valdagar (yrkande 25). Imotionen anförs bl.a. att skilda valdagar är enviktig förutsättning för att stimulera folketsdeltagande i samhällspolitiken och ge de lokala,kommunala och regionala frågorna å ena sidan ochriksfrågorna å den andra rättmätigt utrymme valrörelser. Ett yrkande av samma innebördåterfinns i motion 2003/04:N335 av samma motionärer(yrkande 11).I motion 2003/04:K201 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om skildavaldagar. Enligt motionen vore det helt klart enfördel - för demokratins bästa - om det blir skildavaldagar för de tre valen: Valet till fåren dag för sig. Valet till kommuner och landstingfår en annan dag.I motion 2003/04:K271 av m.fl. (m)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om tidpunktenför riksdagsval (yrkande 23). Med skilda valdagarför kommunal- och riksdagsval skulle, enligtmotionärernas uppfattning, viktiga kommunalafrågeställningar få samma möjligheter somrikspolitiken att tydliggöras och debatteras. Vidareskulle, enligt motionen, en förläggning avriksdagsvalen ge riksdagsarbetet enbättre rytm som en nytillträdd regeringskulle få större möjligheter att förverkliga sinbudgetpolitik redan under sitt första arbetsår. Ettalternativ till en fast valdag anges imotionen vara att låta tidpunkten för val avgöras avnär det senaste valet hölls. Nytt val skulle dåhållas senast efter senaste val.I motion 2003/04:K345 av () ochKenneth () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att införa skilda valdagar förriksdagsval och region-, landstings- ochkommunalval. Ett sätt att få större tyngd i ochstörre uppmärksamhet på medborgarnas vardagsnärafrågor är, enligt motionärernas uppfattning, attinföra skilda valdagar; för region-,landstings- och kommunval och förriksdagsval. Motionärerna anser att skilda valdagarskulle stimulera medborgarna att ta större del i denlokala demokratiska processen. Vidare ärmotionärerna övertygade om att en särskild valdagför kommunerna även skulle medverka till att detkommunala självstyret stärktes genom att de mångabegränsningarna i självstyret skulle tydliggöras.BakgrundEnligt 3 kap. 3 § regeringsformen förrättasordinarie val till vart fjärde år.I 1 kap. 1 § riksdagordningen föreskrivs vidare attordinarie val till hålls i september.När det gäller val till kommunfullmäktige anges i5 kap. 5 § kommunallagen att ledamöterna ochersättarna i fullmäktige skall väljas för fyra årräknat fr.o.m. valåret.Därutöver sägs i 1 kap. 10 § vallagen (1997:157)att ordinarie val till och ordinarie valtill landstings- och kommunfullmäktige skall hållassamma dag. Valdag skall vara den tredje söndagen iseptember.Riksdagen beslutade att medbifall till ett antal motioner göra etttillkännagivande till regeringen om behovet av attutreda såväl frågan om att flytta valdagen till enannan tidpunkt än tredje söndagen somfrågan om skilda dagar för val till riksdagenrespektive till landstings- och kommunfullmäktige(bet. 1999/2000:KU2, rskr. 1999/2000:5).1999 års författningsutredning gavs därefter genomtilläggsdirektiv (dir. 2000:21) i särskilt uppdragatt utreda frågorna om skilda valdagar och vårval. Ienlighet med vad som angavs i direktiven inhämtadekommittén ett forskningsunderlag, som på kommitténsinitiativ publiceras i forskarantologin och vårval? (SOU 2001:65). Islutbetänkandet Den gemensamma valdagen och andravalfrågor (SOU 2002:42) angav 1999 årsförfattningsutredning som sin samlade bedömning attdet saknas tillräckliga skäl att överge dennuvarande ordningen med gemensam valdag. att införandet av ett systemmed skilda valdagar innebär ett lägre valdeltagandei de kommunala valen, vilket från demokratisksynpunkt ansågs oacceptabelt. Vidare ansåg kommitténatt det också är av värde att det kommunalasambandet tydliggörs. Systemet med gemensam valdagansågs vidare inte ha utgjort något hinder mot enutvecklad demokrati. Kommittén uttaladeockså att den är helt säker på att vitaliseringen avkommunal-demokratin kommer att kunna fortsätta meden bevarad gemensam valdag. Vidare angav kommitténsom sin samlade bedömning att det saknastillräckliga skäl att ändra den nuvarandeförläggningen av valdagen. Den nuvarande kollisionenmellan valrörelsen och budgetarbetet bör, enligtkommittén, i stället lösas genom förändringar avbudgetprocessen.Konstitutionsutskottet behandlade senast underriksmötet /02 motioner med liknande innehåll somde nu aktuella. I detta sammanhang ansåg utskottetatt resultatet av författningsutredningsöverväganden borde avvaktas och avstyrkte motionerna(bet. 2001/02:KU13 och 2001/02:KU14).Demokratiutredningen har i sitt betänkande Enuthållig demokrati! (SOU 2000:1) framhållitfördelarna för val till riksdagenoch till kommunala församlingar.Utskottets ställningstagandeRegeringen har inlett samtal med de politiskapartierna i rörande en översyn avregeringsformen. Utskottet ser det som en möjlighetatt den kommande översynen, med sitt samlandeperspektiv, kan komma att rymma frågor som tas upp imotionerna 2002/03:K241 yrkande 1, 2002/03:K282yrkande 5, 2003/04:K290 yrkande 7, 2002/03:K329,2002/03:K379 yrkande 21, 2002/03:N302 yrkande 25,2003/04:N335 yrkande 11, 2003/04:K201, 2003/04:K271yrkande 23 och 2003/04:K345 om tidpunkten för valtill riksdag, landsting och kommunfullmäktige. Motbakgrund av vad som har anförts anser utskottetatt det inte är påkallat att begära sådana initiativsom efterfrågas i de nämnda motionerna, vilkadärför bör avslås i nu berörda delar.Funktionshindrades möjlighet attutöva sin rösträttUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner om tillgänglighet tillvallokaler för funktionshindrade och om attunderlätta för synskadade att rösta. Jämförreservation 10.MotionernaI motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att allaskall ha samma möjlighet att delta i allmänna val(yrkande 7). Motionärerna framhåller att det förmånga funktionshindrade innebär svårigheter bara attta sig in i vallokalen med rullstol. Det kandessutom vara omöjligt för synskadade att genomföraröstning på grund av sitt handikapp. Därför ansermotionärerna att en person som är behjälplig vidröstning borde finnas till hands med respekt för denenskildes integritet och valhemlighet.I motion 2002/03:K257 av ()föreslås att begär att regeringen läggerfram förslag till ändringar i relevant lagstiftningså att personvalsedlar finns att tillgå också försynskadade (yrkande 3). Motionären anför bl.a. attsynskadade i såväl valet som tidigare valmed personvalsinslag saknat möjlighet att delta ipersonvalet utan att avslöja sin valhemlighet,eftersom namnvalsedlar i punktskrift inte funnits.Detta bör genast åtgärdas.I motion 2002/03:K282 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omsynskadades möjligheter att personrösta (yrkande 2).Motionärerna anför bl.a. att det torde vara möjligtför att genom teknikupphandling tafram en apparat som medger en synskadad attpersonrösta utan att valhemligheten röjs. I motion2003/04:K290 av m.fl. (fp) framförsett yrkande med samma innebörd (yrkande 5).I motion 2002/03:K308 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om behovet avatt göra personvalet tillgängligt för synskadade.Det framhålls att valhemligheten självklart måstekunna gälla även för synskadade. Motionären bedömeratt det med IT-teknik finns möjligheter att lösadenna fråga. I väntan på detta skulle t.ex.valhemligheten vid personval kunna värnas genom har samma stilstorlek på valsedlarna, oavsetthur många namn dessa innehåller. Då kan den enskildegöra bruk av en mall som visar var man skall kryssaför respektive kandidat. Liknande yrkanden framförsi motionerna 2002/03:K328 av (),2002/03:So513 av m.fl. (v) (yrkande9) och 2003/04:So569 av m.fl. (v)(yrkande 5).I motion 2002/03:K270 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omtillgänglighet till vallokaler. Motionären hänvisartill att enligt Valadministrativa utredningen (Ju2000:02) hade närmare hälften av de vallokaler somfram till den tidpunkten ofta använts, t.ex.skolbyggnader, allvarliga brister när det gällertillgänglighet för funktionshindrade. Till stor delanvändes samma typ av lokaler vid valet i september2002. Enligt motionen bör därför en samlad bedömninggöras av tillgängligheten till vallokaler vid valetår . I motion 2002/03:Ju278 av . (v) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omtillförsäkrande av funktionshindrades demokratiskaoch mänskliga rättigheter (yrkande 9). Motionärernaanför därvid bl.a. att vissa begränsade ändringar ivallagen om vallokalers tillgänglighet för fysisktfunktionshindrade trädde i kraft (SFS 2002:68). Vidare anförs att regeringen underdenna mandatperiod bör utvärdera i vilken månlagändringarna lett till att de fysisktfunktionshindrades utövande av rösträtten i 2002 årsriksdags-, landstings- och kommunalval har kunnatske under värdiga och jämlika former. Regeringen böri god tid före valet till i juni 2004lämna förslag till om erforderligalagändringar för att fysiskt funktionshindrade skalltillförsäkras sina demokratiska rättigheter isamband med allmänna val.BakgrundFrån och med gäller nyabestämmelser om personer med fysiska funktionshinderoch röstning i vallokal. Enligt 9 kap. 4 § vallagenskall kommunen se till att det finns lämpligalokaler som kan användas som vallokaler och som ifråga om lokalisering och öppethållande ger väljarnagoda möjligheter att rösta. Kommunen får somvallokal använda en lokal som inte är tillgängligför fysiskt funktionshindrade väljare endast omkommunen inte kan använda en lokal som ärtillgänglig för dem. Om kommunen avser att användaen lokal som inte uppfyller kravet påtillgänglighet, skall kommunen samråda medlänsstyrelsen innan den beslutar i saken. Kommunenskall ange varför den gjort bedömningen att någonannan lokal inte kan användas i stället.