bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — Mangjorde därvid den bedömningen att erfarenheternadittills hade varit så goda att det inte krävdesnågra större ändringar. anfördevidare.Slutligen finns det också anledning attkommentera en annan typ av kritik som vi harfångat upp, bl.a. i de intervjuer somreferensgruppen genomfört, mot den nyabudgetprocessen under valår med regeringsskiften.Kritiken går ut på att det är svårt för entillträdande regering att hinna forma sittbudgetalternativ. Eftersom den avgåenderegeringen i praktiken redan har gjort nödvändigaförberedelser för att kunna lägga fram en budget,hänvisas i stort sett den nya regeringen till attlägga fram den gamla regeringens budgetförslag.Kritikerna menar att detta är ett odemokratisktinslag. En ny majoritets vilja måste kunna fåutslag i den tillträdande regeringens förstabudget.Att det är svårt för en tillträdande regeringatt lägga fram ett budgetalternativ där alla dessförslag får genomslag är uppenbart. Vikan emellertid av flera skäl inte delauppfattningen att detta förhållande skulle varaodemokratiskt eller ens anses olämpligt.En väl förberedd ny majoritet hinner lägga inflera av sina prioriterade frågor ibudgetpropositionen. Ändringar kan också göras iriksdagen, t.ex. under utskottsberedningen, ävenom utskottsinitiativ endast bör tillgripas ibegränsad omfattning. Om den nya majoriteten intehinner få med allt, kan den återkomma med förslagpå våren, t.ex. på tilläggsbudget. Det betyder ipraktiken att en ny regering kan få snabbaregenomslag för sin politik än i den ordningen sominnebar att en ny regering tillträdde på höstenoch lade fram sin budget , vilken träddei kraft , dvs. nio månaderefter valet.TalmansvalTalmannen utses enligt 4 kap. 2 § regeringsformenför valperioden, alltså i regel för av fyraår. utses en förste, en andre och entredje vice talman. Valet äger enligt 8 kap. 1 §riksdagsordningen rum vid första sammanträdet underriksdagens valperiod. Med hänsyn till de nyauppgifter som tilldelats talmannen och för attytterligare stärka hans ställning har det ansettsangeläget att han "skall stå utanför det i snävarebemärkelse politiska riksdagsarbetet" (prop. och menaratt det faktum att talmansvalet sker för envalperiod bör ses i belysning härav (, Grundlagarna med tillhörandeförfattningar, 1980, s. 168).Vid /91 behandlade utskottet enmotion i vilken föreslogs förändring avbestämmelsen i 8 kap. 1 § riksdagsordningen omval av talmän. Innebörden av förslaget var attom statsministern för förstasammanträdet med kammaren efter ett valanhållit om entledigande, skulle talmansvalenanstå till dess att regeringsskifte ägt rum.Utskottet framhöll att som en komplikation medden föreslagna ordningen att arbeteunder någon tid skulle kunna komma att ledas avtalmän som inte längre var ledamöter avriksdagen. Utskottet fann detta betänkligt frånkonstitutionell synpunkt. Vidare anfördes attden nuvarande ordningen enligt utskottetsmening fungerat väl vid de tillfällen då val avtalmän i tiden sammanfallit medregeringsbildning. Motionen avstyrktes mot denanförda bakgrunden (bet. 1990/91:KU42).EU-medlemskapets betydelse för detparlamentariska statsskicketSom tidigare framgått har utskottets kansli inomramen för uppföljning och utvärdering inomutskottets beredningsområde i en rapport behandlatvissa frågeställningar kring förhållandet mellanvalutslag och regeringsbildning. I rapporten harvidare på utskottets uppdrag behandlats frågan omEU-medlemskapets betydelse i sammanhanget, bilaga 4.I fråga om EU-medlemskapets betydelse för detparlamentariska statsskicket visar analysen irapporten att stöd kan åberopas för flera olika sättatt se på frågan. Slutsatserna i fråga om EU-medlemskapets betydelse för relationen mellanregering och riksdag kan variera beroende på vilketav synsätten som anläggs. Ett synsätt tar sinutgångspunkt i att EU-medlemskapet har inneburit attlagstiftningskompetens flyttats över från riksdagentill EU-samarbetet, där representeras avregeringen. Om EU:s normgivning domineras av ram-eller miniminormer kan man hävda att riksdagenslagstiftningskompetens inte har begränsats i någonstörre mån till följd av EU-medlemskapet. I fallEU:s normgivning däremot är omfattande ochdetaljinriktad går det att hävda att EU-medlemskapethar medfört betydande begränsningar i riksdagenslagstiftningskompetens. Ett annat synsätt läggertonvikten på att frågor som skulle ha avgjorts avriksdagen om inte varit medlem i EU hardragits bort från sådant beslutsfattande som tar siguttryck i att behandlar propositioner frånregeringen. De parlamentariska kontrollinstrument(främst samrådet i ) som ersätterbehandlingen av propositioner betraktas med dettasynsätt som mindre väl ägnade att klargöraförhållandet mellan regering och riksdag. Med etttredje synsätt blir slutsatsen den motsatta: Detparlamentariska inflytande som utövargenom samrådet i kan i vart falljämställas med det inflytande som utövarvia behandlingen av propositioner från regeringen.Dessutom sträcker sig inflytande genomsamrådet över en bredare sfär av frågor än vad somär fallet vid propositionsbehandlingen.Slutligen konstateras att det inte kunnat beläggasatt medlemskapet i den europeiska unionen eller - ikandidatländernas fall - det föreståendemedlemskapet, medfört debatt om de aspekter avvalutslag och regeringsbildning som studerats irapporten.Utskottet har hållit enoffentlig utfrågning om EU-samarbetets betydelse förden parlamentariska demokratin i de nordiskaländerna, bilaga 5. Vid utfrågningen har sominbjudna talare deltagit professor (at ), , den danska regeringen och folketingsledamoten . Vidare har som särskilt inbjudnakommentatorer deltagit professor (), professor (Åbouniversitet), professor (Lundsuniversitet), professor (Stockholmsuniversitet) och (StiftungWissenschaft und Politik, fürInternationale Politik und Sicherheit).Kaare Strøm konstaterade att delegering av makttill exekutiven kan vara knuten till både för- ochefterhandskontroll. Han menade vidare att det inteär givet att de nationella parlamenten generelltsett är förlorare i den utveckling vi ser avparlamentarismen i de nordiska länderna. Hanhänvisade till vad som framkom under utfrågningen omatt parlamentet har stärkt sin roll i finsk politikoch också i Europapolitiken samt det danskaFolketingets starka engagemang i många olikaaspekter av politiken. och underströk att , och särskiltEuropautskottet, har en stark ställning gentemotregeringen. Som en viktig orsak härtill framhöll dedet faktum att det för är karakteristisktmed minoritetsregeringar som måste finna enmajoritet i . Som en annan orsakutpekades att den skeptiska hållningen till EU ledertill att EU-frågorna hamnar i blickpunkten iDanmark. konstateradesammanfattningsvis att förhållandet mellanregeringen och inte har ändrats av detdanska EU-medlemskapet. Snarare har de existerandeförhållandena blivit stärkta. att besluten i EU oftast fattas vidrådsmöten utanför de nationella parlamentensomedelbara kontroll. Parlamenten har varkentillräckligt med tid eller kunskap för att kunnaskaffa sig en tillräckligt rik helhetsbild av deolika handlingsalternativen. De nationellaparlamenten reagerar ex post, och då är det oftastalltför sent. Han anförde vidare att de politiskamajoriteterna i de nationella parlamenten endastytterst sällan är intresserade av att ställa sinaegna ministrar till svars även om de har agerat påett sätt som har varit mot det explicita mandatet.Magnus menade att de svenska utskotten ärpassiva i EU-frågor. Enligt hans bedömning går detinte heller att beskriva den svenska somen förhandlingsarena på samma sätt somEuropautskottet i det danska . Detförefaller mera vara fråga om att man informerar omden svenska regeringshållningen i . TommyMöller erinrade om att en fungerande kontroll avmaktutövningen i parlamentarisk bemärkelse innebäratt exekutivmakten får ett givet mandat. Hankonstaterade att mandatet till sin karaktär blir meroch mer vidsträckt, inte minst som en konsekvens avEU-medlemskapet. Enligt hans bedömning betyder det iförlängningen att regeringen ökar sin makt iförhållande till folkrepresentationen. AndreasMaurer erinrade om att det förslag som lagts fram aveuropeiska konventet om EU:s framtid innebär bl.a.att det kommer att åligga kommissionen att försenationella parlament med information rörandesamtliga förslag av lagstiftningskaraktär. Enligthans uppfattning borde emellertid nationellaparlament komma in på ett ännu tidigare stadium.Sammantaget menade han att de möjligheter tillinflytande som EU-samarbetet medför ställernationella parlament inför nya uppgifter somfundamentalt avviker från deras traditionellaparlamentariska funktioner.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar i detta betänkande ett antalmotioner i vilka framförs yrkanden om översyn ellerändring av dels de rådande formerna förregeringsbildning, dels vissa därmed sammanhänganderegler som rör tidpunkten för val av talman samttidsramarna för den statliga budgetprocessen. Somett led i beredningen av dessa motionsyrkanden harpå utskottets uppdrag inom utskottets kansliutvärderats hur tillämpningen avregeringsformens regler om regeringsbildningenförhåller sig till målsättningar som formulerats iförarbetena. I det sålunda inhämtade underlagetutpekas inga diskrepanser i detta avseende.Av underlaget framgår emellertid också attproceduren för regeringsbildning ända fråntillkomsten har varit ett omdiskuterat inslag iförfattningen. Senast utreddes frågan av denparlamentariskt tillsatta , sominte lade fram några förslag till ändringar i dengällande ordningen (SOU 1987:6). Därefter har storaförändringar ägt rum när det gällersamhällsutvecklingen i stort. Inte minstmedlemskapet i EU står därvid i blickpunkten.Frågan om EU-medlemskapets betydelse i det nuaktuella sammanhanget har på utskottets uppdraganalyserats i den rapport som även innehåller enutvärdering av praxis kringregeringsbildningsfrågor. Vidare har utskottethållit en offentlig utfrågning om EU-samarbetetsbetydelse för den parlamentariska demokratin i denordiska länderna.Det underlag som sålunda har inhämtats visarenligt utskottets mening att erfarenheterna frånandra länder inte nödvändigtvis behöver varasamstämmiga med de svenska. Såvitt avser frågor omregeringsbildning visar den studie som utförts påuppdrag av utskottet också att de konstitutionellalösningarna varierar högst väsentligt bland EU:smedlemsstater.Sedan frågan om regeringsbildningen senastutreddes har dessutom andra viktiga förändringarbeslutats i vårt land, bl.a. införandet av denfyraåriga mandatperioden. Till bilden hör också atten ny statlig budgetprocess har börjat tillämpas. Enannan aspekt är att det parlamentariska läget i dagär ett annat än då vid mittenav lämnade sitt betänkande. finnsdet sju partier i stället för fem representerade iriksdagen.Mot den nu angivna bakgrunden ser utskottet detsom naturligt med en fortsatt bred diskussion kringfrågor med anknytning till systemet förregeringsbildning. Regeringen har inlett samtalmed de politiska partierna i rörande enöversyn av regeringsformen. Utskottet ser det som enmöjlighet att den kommande översynen, med sittsamlande perspektiv, kan komma att omfattaregeringsbildningen och därmed sammanhängandefrågor. En sådan diskussion har sin grund i fråganom vilket krav som bör uppställas på stöd iriksdagen för regeringen. Den frågan har i sin tursamband med frågor om talmannens funktion iregeringsbildningsprocessen. Systemet förregeringsbildning bör även diskuteras med hänsyntagen till hur relationen i stort mellan regeringoch riksdag skall vara utformad. Ett led i en sådanöversyn kan enligt utskottet vara att få aspekter avdet egna systemet för regeringsbildning belystagenom att analysera erfarenheter från andra - ochmot bakgrund av våra förhållanden intressanta -länder. Med hänsyn till vad som har anförts anserutskottet att det inte är påkallat att begära sådanainitiativ som efterfrågas i motionerna 2002/03:K208,2002/03:K282 yrkande 7, 2003/04:K290 yrkande 11,2002/03:K345 yrkandena 1 och 2, 2002/03:K379 yrkande23, 2003/04:K271 yrkande 25 och 2002/03:K434yrkandena 1-3. Motionerna bör därför avslås i härberörda delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Ändring av namnen på valkretsarna i (punkt 1)av (), (),(), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar följande nedan framlagda förslagtill lag om ändring i vallagen (1997:157). Därmedbifaller motionerna 2002/03:K201 och2002/03:K218.Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:157)Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § vallagen(1997:157) skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------Vid val till är landet indelat i 29valkretsar. valkrets (medundantag av ),3. län,4. län,9. kommun,12. läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs,, , , , ochSvalövs kommuner),13. läns södra valkrets (, ,, , , , ,, , och Ystads kommuner),14. läns norra och östra valkrets (,, , , , ,, , , ,, och kommuner),15. ,-----------------------------------------------------17. valkretsvästra valkrets (, (, ,, , , ,, , , Orusts,Orusts, , , ,, , , ,, Tanums, Tanums, Tjörns, UddevallaTjörns, och och kommuner),kommuner),18. norra valkrets (Ale,läns norra valkrets (Ale, , ,, , , ,, , , Lerums, LillaHerrljunga, Lerums, , ,, , , ,, , och ÅmålsVänersborgs och Åmåls kommuner),kommuner),19. södra valkretsläns södra valkrets (, ,(, , , ,, , och UlricehamnsTranemo och kommuner),kommuner),20. valkrets (,läns östra valkrets , ,(, , , , ,, , , ,, , , , ,, , , , ,, , , och VaraTidaholms, och kommuner),kommuner),-----------------------------------------------------21. län,23. län.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005.StällningstagandeI samband med bildandet av länändrades de gamla valkretsnamnen till ,västra, östra,norra och södra.Vi anser att länets valkretsar bör återfå sinaursprungliga namn, dvs. , län,, läns norra och länssödra.Härigenom tillgodoses även motion 2002/03:K218.2. Personval och kampanjbidrag (punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2 om redovisning avkampanjfinansiering i samband med folkomröstningarsamt kartläggning av statliga bolags finansiering avpolitiska kampanjer. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K214 yrkande 1, 2003/04:K221,2003/04:K329 och 2003/04:K403 yrkandena 1 och 2 samtavslår motion 2002/03:K257 yrkande 1.StällningstagandeDet förslag som har lagts fram av Utredningen omoffentlighet för partiers och valkandidatersintäkter innebär inte att det skapas ett heltäckandeoch tydligt regelverk för redovisning avkampanjorganisationers intäkter i samband medfolkomröstningar. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till en sådan reglering. nämnda utredningen har inte heller kartlagtstatliga bolags finansiering av politiska kampanjer.Regeringen bör låta utreda dessa frågor i sambandmed att förslagen i utredningen bereds.Vad som har anförts bör med bifall tillmotionerna 2003/04:K214 yrkande 1, 2003/04:K221 och2003/04:K329 ges regeringen till känna.Härigenom tillgodoses i olika utsträckning motion2003/04:K403 yrkandena 1 och 2.3. Rösträtt under det år då man fyller (punkt 10)av (), (),(), (), GustavFridolin (mp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3 om att knyta rättenatt rösta till det år då man fyller . Därmedbifaller motionerna 2002/03:K225,2002/03:K241 yrkande 3, 2002/03:K276, 2002/03:K319 idenna del, 2002/03:K331, 2002/03:K368 yrkande 1,2003/04:K234, 2003/04:K397 och 2003/04:Kr361 yrkande10.StällningstagandeUnder förutsättning att rösträttsåldern också ifortsättningen är bör, enligt vår mening,rätten att rösta i allmänna val inträda detkalenderår då väljaren uppnår rösträttsåldern.Regeringen bör därför, i enlighet med vad som anförsi motionerna 2002/03:K225, 2002/03:K241 yrkande 3,2002/03:K276, 2002/03:K319 (delvis), 2002/03:K331,2002/03:K368 yrkande 1, 2003/04:K234, 2003/04:K397och 2003/04:Kr361 yrkande 10, låta utreda fråganinom ramen för en kommande författningsöversyn ochåterkomma till med förslag till en sådanlagändring.4. Rösträtt före det år då man fyller (punkt 11)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4 om utredning avåldersgränser vid val. Därmed bifaller riksdagenmotion 2002/03:K258 yrkande 5 i denna del och avslårmotionerna 2002/03:K382, 2002/03:K258 yrkandena 1och 2, 2002/03:K340 yrkandena 1 och 2 samt2003/04:K274.StällningstagandeAtt sänka rösträttsåldern till har flerafördelar. Främst skulle det uppmuntra det politiskaengagemanget bland yngre människor och ökapolitikers intresse och vetskap om yngre människorsliv och förutsättningar. Rösträtt ger unga enverklig anledning att sätta sig in i vad de olikapartierna står för, som det ger politikeren vidare anledning att sätta sig in i ungamänniskors problem och politiska krav. Utredningarav sänkt rösträttsålder i vissa lokala val iTyskland som gjort visar påövervägande fördelar med att låta 16- och 17-åringarrösta. Förlängningen av mandatperioderna från tretill innebar i praktiken att rösträttsåldernhöjdes då fler kom att bli äldre innan man förstagången hade möjlighet att rösta i ett allmänt val,en sänkning av rösträttsåldern till innebäratt medelåldern för när man får rösta första gångenblir . Med anledning av det anförda bör enligtmin mening , som föreslås i motion2002/03:K258 yrkande 5 (delvis), hos regeringenbegära att regeringen tar initiativ till att låtaden kommande författningsutredningen utreda sänktaåldersgränser vid val.5. Rösträttsålder vid folkomröstningar(punkt 12)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5 om möjlighetatt vidga kretsen av röstberättigade vidfolkomröstning till dem som senast på valdagenfyller . Därmed bifaller motion2003/04:K414.StällningstagandeOaktat frågan om åldern för rösträtt vid allmännaval bör ändringar göras i folkomröstningslagarna föratt möjliggöra för såväl kommuner och landsting somriksdag att i särskild ordning fatta beslut om attvidga kretsen av röstberättigade vid folkomröstningtill dem som senast på valdagen fyller . Iförsta hand bör dock rösträtten vid rådgivandefolkomröstningar sänkas till att gälla för alla somi övrigt uppfyller villkoren och som senast påvaldagen fyller . Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag i dessa frågor.6. Utvidgad rösträtt för andra än svenskamedborgare (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6 om attinvandrade kvinnor och män ges rösträtt iriksdagsval efter samma grunder och regler som ikommunala val. Därmed bifaller motion2002/03:Sf336 yrkande 39 och avslår motionerna2002/03:K264 yrkande 5, 2002/03:K381 yrkande 1 och2002/03:Sf289 yrkande 13.StällningstagandeJag delar uppfattningen i motion 2002/03:Sf 336(yrkande 39) att bör begära att regeringenlägger fram förslag till en ändring som innebär attinvandrade kvinnor och män ges rösträtt vidriksdagsval efter samma grunder och regler som ikommunala val.Som anförs i den nämnda motionen väger fördelarnafrån integrationssynpunkt med en utvidgad rösträttför den aktuella gruppen betydligt tyngre änformella synpunkter på medborgarskapets avgränsningoch innebörd. Frågan bör närmare övervägas inomramen för en kommande författningsöversyn. Vad somnu har anförts bör med bifall till yrkande 39 i dennämnda motionen ges regeringen till känna.7. Utvidgad rösträtt för andra än svenskamedborgare (punkt 13)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 7 om rösträtt vidsamtliga val för dem som är folkbokförda i Sverige.Därmed bifaller motionerna 2002/03:K381yrkande 1 och 2002/03:Sf289 yrkande 13 samt avslårmotionerna 2002/03:Sf336 yrkande 39 och 2002/03:K264yrkande 5.StällningstagandeJag delar uppfattningen i motionerna 2002/03:K381yrkande 1 och 2002/03:Sf289 yrkande 13 att bör begära attregeringen lägger fram förslag till en ändring sominnebär att också utländska medborgare som ärfolkbokförda i skall ges rätt att rösta ival på nationell, regional och nivå och ival till samt att rösträtt tillriksdag och kommunfullmäktige även skall omfattarösträtt i folkomröstningar. Med rösträtten bör, somnu, följa valbarhet. Att behandla medborgare iländer utanför EU sämre än medborgare från EU-länder, vilket nuvarande lagstiftning gör, ser jagsom en diskriminering som måste avlägsnas. Vad somnu har anförts bör med bifall till motionerna2002/03:K381 yrkande 1 och 2002/03:Sf289 yrkande 13 ges regeringen till känna.8. Valbarhet (punkt 14)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 8 om utredning avåldersgränser vid val, valbarhet vid samtliga valför den som är folkbokförd i och omutvidgning av den valbara kretsen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K258 yrkande 5 i dennadel, 2002/03:K381 yrkande 2 och 2002/03:K383yrkande 2 och avslår motionerna 2002/03:K258yrkandena 3 och 4 samt 2002/03:K319 i denna del.StällningstagandeI enlighet med vad som anförs i reservation 4 börrösträttsåldern . Som enkonsekvensändring av detta bör åldern för valbarhetsänkas på samma sätt. Därför bör enligt min meningriksdagen hos regeringen begära att regeringen tarinitiativ till att låta den kommandeförfattningsutredningen utreda sänktvalbarhetsålder.Jag anser att bör begära att regeringenlägger fram förslag till en ändring som innebär attockså utländska medborgare som är folkbokförda iSverige skall bli valbara i samtliga val. Attbehandla medborgare i länder utanför EU sämre änmedborgare från EU-länder, vilket nuvarandelagstiftning gör, ser jag som en diskriminering sommåste avlägsnas.Vad som har anförts bör med bifall tillmotionerna 2002/03:K258 yrkande 5 (delvis),2002/03:K381 yrkande 2 och 2002/03:K383 yrkande 2ges regeringen till känna.9. Tidsbegränsning av uppdraget somriksdagsledamot (punkt 15)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 9 om införandet av enlagstiftad rotationsprincip för riksdagsledamöter.Därmed bifaller motionerna 2002/03:K229och 2002/03:K415.StällningstagandeJag delar uppfattningen i motionerna 2002/03:K229och 2002/03:K415 att det bör införas tidsbegränsningav uppdraget som riksdagsledamot med innebörden attingen får vara riksdagsledamot längre än tremandatperioder i följd. Med en lagstiftadrotationsprincip får inte bara yngre möjlighet attta sig in i politiken utan också äldre, som kanskeinte haft tid eller möjlighet att engagera sigpolitiskt under den yrkesverksamma delen av sittliv. En rotationsprincip gör det enklare förmänniskor att komma från andra verksamheter in ipolitiken. Det är nyttigt och ger en vitalitet ochförnyelse som politiken är i stort behov av.