bet · GS01KRU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Utskottet förutsätter attutredarens förslag på sedvanligt sättkommer att remitteras och därmed gesen allsidig belysning som kan liggatill grund för regeringens kommandeförslag till om framtidafinansieringsform för de treprogramföretagen.Motionerna 2003/04:Kr208 (m),2003/04:K444 (m) yrkande 3, Kr339 (fp)och Kr390 (fp) bör således avslås avriksdagen.4.2 Svenska Spels stöd tillidrotten4.2.1 Överföringar från SvenskaSpels överskottUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att dels 360 miljonerkronor av AB Svenska Spelsöverskott används somstöd till idrotten, varav 300miljoner kronor fördelas enligtde närmare anvisningar somregeringen beslutar, dels 1/26 avbolagets överskott frånNya Penninglotten avsett förkonst, teater och andrakulturella ändamål fördelas inomdessa områden enligt de närmareanvisningar som regeringenbeslutar.PropositionenRegeringen föreslår att godkänner attregeringen på AB Svenska Spelsbolagsstämma 2005 dels verkar för attbolagsstämman beslutar om ett stödtill idrotten i form av ett bidrag på60 , dels verkar föratt stämman beslutar om ett bidrag på300 att fördelas tillidrottsrörelsen enligt de närmareanvisningar för bidraget som kan kommaatt beslutas av regeringen. Enförutsättning för att 300 miljonerkronor tillförs idrotten är attidrottsrörelsen fortsätter ochintensifierar sitt arbete med att nånya grupper av främst barn ochungdomar, att hålla tillbakaavgifterna, att förbättramöjligheterna för flickors deltagande,att motverka droger samt attvidareutveckla samarbetet medskolorna.Regeringen föreslår vidare attriksdagen godkänner att regeringen påAB Svenska 2005 verkar för attbolagsstämman beslutar om ett bidragsom motsvarar 1/26 av bolagetsöverskott från NyaPenninglotten avsett för konst, teateroch andra kulturella ändamål attfördelas till ifrågavarande ändamålenligt närmare anvisningar sombeslutas av regeringen.Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör enligt utskottets mening godkännaatt regeringen på AB Svenska Spelsbolagsstämma 2005 dels verkar för attstämman beslutar om ett bidrag på 60miljoner kronor, dels verkar för attstämman beslutar om ett bidrag på 300miljoner kronor att fördelas tillidrotten under de förutsättningar somangivits i propositionen. Slutligenbör enligt utskottets mening riksdagengodkänna att regeringen vidbolagsstämman verkar för att stämmanbeslutar om ett bidrag som motsvarar1/26 av bolagets överskott från NyaPenninglotten avsett för konst, teateroch andra kulturella ändamål. **FOOTNOTES**[13]:ik, rskr. 2003/04:202.Prop. 1998/99:38 om Staten och tr5 Bemyndiganden för 2006och åren därefter5.1 Bemyndigande för SvenskainstitutetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker attregeringen skakunna besluta om bidrag påSvenska institutets område sommedför utgifter på högst 1,5miljoner kronor under 2006-2008.PropositionenRegeringen begär ett bemyndigande av riksdagenavseende Svenska institutetsbidragsgivning. Bemyndigandet gällerbeslut om bidrag som fattas under 2005för ramanslag 28:2 Bidrag till allmänkulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte ochsamarbete anslagsposten 6 . Enligt förslaget skaregeringen ges rätt att besluta ombidrag som leder till utgifterinklusive tidigare åtaganden på högst1,under åren2006-2008 (punkt 4 i propositionen).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag(punkt 4).5.2 Beställningsbemyndigande förtalböcker och punktskriftsböckerUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker attregeringen skakunna beställa talböcker,punktskriftsböcker ochinformationsmaterial sominklusive tidigare åtagandenmedför utgifter på högst 4miljoner kronor under 2006.PropositionenRegeringen begär ett bemyndigande av riksdagenför ramanslag 28:11 Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket gällandebeställningar av talböcker,punktskriftsböcker ochinformationsmaterial. Bemyndigandetgäller utgifter inklusive tidigaregjorda åtaganden på högst 4 miljonerkronor (punkt 7 i propositionen).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag(punkt 7).5.3 Beställningsbemyndigande förkonstverkUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker attregeringen skakunna beställa konstverk sominklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter påhögst under2006-2008.Jämför reservation 6 (fp).PropositionenRegeringen begär ett bemyndigande av riksdagenför ramanslag 28:15 Konstnärliggestaltning av den gemensamma miljöngällande beställningar av konstverk.Bemyndigandet gäller utgifter på högst7 (punkt 8 i propositionen).MotionenFolkpartiet liberalerna motsätter sig i motionKr368 att det belopp som bemyndigandetgäller minskas med 3 miljoner kronorjämfört med bemyndigandet (yrkande 26). Partiet anser attregeringen gör en felaktigprioritering genom att minska utrymmetför större statliga konstbeställningari stället för att minska anvisningenpå anslaget för budgetåret 2005.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt attregeringen gör bedömningar av vilkenomfattning som krävs för ettbemyndigande och inte begärbemyndigande för större utgifter änsom är nödvändigt. Utskottet avstyrkerdärmed Kr368 (fp) yrkande 26 ochtillstyrker regeringens förslag (punkt8).5.4 Bemyndigande att besluta ombidrag till kulturmiljövårdUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker attregeringen skakunna besluta om bidrag tillkulturmiljövård som inklusivetidigare gjorda åtaganden medförutgifter på högst 100 miljonerkronor under 2006-2008.PropositionenRegeringen begär ett bemyndigande av riksdagenför ramanslag 28:26 Bidrag tillkulturmiljövård gällande bidrag tillkulturmiljövård. Bemyndigandet gällerutgifter på högst 100 miljoner kronorunder (punkt 9 ipropositionen).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag(punkt 9).5.5 Bemyndigande att besluta omstöd till funktionshindrade vidfolkhögskolorUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker attregeringen skakunna besluta om stöd förstuderande med funktionshindervid folkhögskolor som medförutgifter på högst 11,5 miljonerkronor 2006.PropositionenRegeringen begär ett bemyndigande av riksdageni fråga om det obetecknade anslag 25:2Bidrag till vissa handikappåtgärderinom folkbildningen gällande stöd förstuderande med funktionshinder vidfolkhögskolor. Bemyndi[14]gandetgäller utgifter på högst 11,5 miljonerkronor 2006 (punkt 16 ipropositionen).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag(punkt 16). **FOOTNOTES**[14]:ossamfunden -begravningsverksamheten,kulturminnena, personalen,avgiftsbetalningen, m.m., bet.1998/99:KU18,6 Övriga förslag ibudgetpropositionenavseende utgiftsområde 176.1 Ändring i sekretesslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att handlingar som rörNordiska museets prövning avansökningar om tillstånd att föraut äldre kulturföremål skaomfattas avoffentlighetsprincipen.PropositionenI budgetpropositionen föreslår regeringen attoffentlighetsprincipen också ska gällahandlingar som rör Stiftelsen av ansökningar omtillstånd att föra ut vissa äldrekulturföremål enligt 5 kap. lagen(1988:950) om kulturminnen m.m.Dessutom föreslås att StiftelsenRiksutställningar inte längre skaanges i bilagan till sekretesslageneftersom stiftelsen den 1 januari 1998omvandlats till en myndighet och dåautomatiskt omfattas avoffentlighetsprincipen.I punkt 1 i propositionen föreslårregeringen att antarregeringens förslag till lag omändring i sekretesslagen (1980:100).Enligt 2 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen (TF) harvarje svensk medborgare rätt att tadel av allmänna handlingar. Enhandling är allmän om den förvaras hosen myndighet och enligt särskildaregler anses inkommen dit ellerupprättad där. Reglerna om allmännahandlingars offentlighet gällerdäremot inte för enskilda rättssubjektsåsom stiftelser.I några fall har dockoffentlighetsprincipen gjortstillämplig också på handlingar hossådana subjekt. Dessa undantag finnsangivna i en bilaga tillsekretesslagen.Enligt 5 kap. 7 § lagen (1988:950)om kulturminnen m.m. ska frågor omtillstånd till utförsel av vissa äldresvenska och utländska kulturföremålprövas av någon avtillståndsmyndigheterna. Det finns femtillståndsmyndigheter. De är Kungl.biblioteket, ,, med PrinsEugens och är ettprivaträttsligt organ, medan övrigatillståndsorgan är myndigheter. Föratt likställa medövriga tillståndsmyndigheter föreslårregeringen att museets hantering avärenden om utförseltillstånd enligt 5kap. lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. ska anges i bilagan tillsekretesslagen och därmed bli föremålför handlingsoffentlighet.Handlingsoffentligheten gäller hosmyndigheten eftersomen handling är allmän om den förvarashos en myndighet. Bilagan tillsekretesslagen är avsedd för enskildarättssubjekt. När Riksutställningarfick myndighetsstatus den 1 januari1998 upphörde StiftelsenRiksutställningar. bördärför inte anges i bilagan tillsekretesslagen.Regeringen föreslår att ändringarnai sekretesslagen (1980:100) ska trädai kraft den 1 januari 2005.Regeringens lagförslag framgår avbilaga 2 i detta betänkande.UtskottetUtskottet föreslår att med vissredaktionell ändring (se förslag tillriksdagsbeslut punkt 18) ska antaförslaget till lag om ändring isekretesslagen.6.2 Förslag rörande bibliotekslagen6.2.1 Ändring i bibliotekslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag till ändring ibibliotekslagen, vilket innebäratt bibliotek ochbibliotekshuvudmän inom detallmänna biblioteksväsendet skasamverka och att kommuner ochlandsting ska anta planer förbiblioteksverksamheterna.Jämför reservation 7 (m, fp, c).PropositionenBibliotekslagen (1996:1596) trädde i kraft den1 och tillkom motbakgrund av att det ansågs angelägetatt vissa grundläggande principer inomdet allmänna biblioteksväsendetlagfästes. Syftet var främst attsäkerställa avgiftsfria boklån och ettöver hela landet fungerandebiblioteksnätverk. I lagen föreskrivsatt alla medborgare ska ha tillgångtill folkbibliotek till främjande avintresse för läsning och litteratur,information, upplysning och utbildningsamt kulturell verksamhet i övrigt.Varje kommun ska ha folkbibliotek.Kulturdepartementet gav 2003 enämnessakkunnig i uppdrag att närmareanalysera de skillnader som finnsmellan olika kommuner vad gällerutbudet av biblioteksverksamheter.Arbetet redovisades i en promemoria,Om biblioteksverksamheterna (Ds2003:66). I promemorian, som harremissbehandlats, föreslås att nyabestämmelser införs i bibliotekslagensom anger att bibliotek ochbibliotekshuvudmän inom det allmännabiblioteksväsendet ska samverka, samtatt kommuner och landsting bör antaplaner för biblioteksverksamheterna.Regeringen menar att mycket talarför att samordnande insatser skullekunna bidra till en bättre tillgångför medborgarna och en mer rationellanvändning av det allmännas resurser.En ökad planmässighet i dessa syftenbör innebära att även bibliotekenstraditionella läsfrämjande roll kanpreciseras och utvecklas. Den ipromemorian föreslagna lagändringen omsamverkan bör därför genomföras, anserregeringen.Samma argument talar också för attfrågan om samverkan på lokal ochregional nivå genom särskildabiblioteksplaner ska regleras i lag.Regeringen anser att det ibibliotekslagen bör anges att kommuneroch landsting ska upprättabiblioteksplaner. På denna punktskiljer sig regeringens förslag fråndet som lämnades i promemorian. Enligtregeringen har stadgandet, i enlighetmed vad beslutade ,getts en form som innebär att dennärmare utformningen av dessa planerlämnas åt kommuner och landsting attsjälva besluta om (jfr 1996/97:KrU1,rskr. 1996/97:129). är detav fundamental betydelse att allaberörda instanser använder sig avdetta instrument för att främja enrationell och rättvis fördelning avbiblioteksresurserna. De föreslagnabestämmelserna bedöms inte medföranågra nämnvärda kostnadsökningar.Lagändringarna föreslås träda i kraftden 1 januari 2005.Regeringens lagförslag framgår avbilaga 2 i detta betänkande.MotionernaMotionsvägen har förslag framförts om attbibliotekslagen ska avskaffas och attregeringens förslag till lagändringska avslås.Moderata samlingspartiet föreslår imotion Kr233 att lagen ska upphävas.Som skäl för förslaget anför partietatt bibliotekslagen är onödig,eftersom den de facto egentligen integaranterar någonting. I ställetriskerar lagen att skapa hinder förförnyelse och mångfald. Risken finnsatt det i längden kommer att uppstå"idealbibliotek", som måhändatillfredsställer beslutsfattare i statoch kommun, men inte dem sombiblioteken är till för, nämligen deenskilda låntagarna. Enligtmotionärerna skulle ett avskaffande avbibliotekslagen befrämja tillkomstenav andra former avbiblioteksverksamhet. Olikadriftsformer och olika profileringskulle ges större utrymme. Samarbetemed frivilliga organisationer ochskapande av vänföreningar skulle kunnalocka nya läsare till biblioteken ochöka bibliotekens möjligheter attprofilera sig (yrkande 9).I motion Kr368 föreslår ävenFolkpartiet liberalerna att lagen skaavskaffas (yrkande 16). Vidareföreslår partiet att regeringensförslag till lagändring ska avvisas avriksdagen (yrkande 15). I motiveringentill förslagen anför attregeringens förslag till lagändringinnebär att biblioteken och derashuvudmän påläggs ytterligarebyråkratiska formaliteter rörande sam-verkan och framtagande av planer förverksamheten. Detta är ett utslag avövertro på centraliserad politiskdetaljstyrning. Hela bibliotekslagenär ett utslag av misstro mot denkommunala självstyrelsen. Lagenriskerar att få till effekt attverksamheten fördyras och motverkarkommunernas möjlighet att bedriva enverklighetsanpassad verksamhetfokuserad på bibliotekens egentligasyfte.UtskottetUtskottet har vid tidigare tillfällen (senast ibet. 2003/04:KrU4 s. 6) avstyrktmotionsyrkanden om upphävande avbibliotekslagen. Utskottet hänvisar nuliksom tidigare till att lageninfördes mot bakgrund av de kraftigabesparingar som gjordes i kommunernaunder och som hotadebiblioteksbeståndet, bokinköpen ochövriga medieinköp samt öppethållandet.Syftet med lagen är att ange vissagrundläggande principer för detsvenska offentliga bibliotekssystemetoch att markera betydelsen av denverksamhet som bedrivs inombiblioteksväsendet samt att garanteraavgiftsfrihet. Utskottet har alltjämtsamma uppfattning om behovet av denramlagstiftning som bibliotekslagenutgör.Det aktuella lagförslaget innebäratt varje bibliotek inom det allmännabiblioteksväsendet och dess huvudmanska samverka. Likaledes skabiblioteken och bibliotekshuvudmännensamverka sinsemellan. Utskottetkonstaterar att samverkan kan ske inomen rad områden, exempelvis då detgäller informationsteknologin. Omsamverkan inom det allmännabiblioteksväsendet utvecklas på såvälcentral som regional och lokal nivåbör - enligt utskottets uppfattning -resursutnyttjandet kunna förbättrasväsentligt.Lagförslaget innebär också attkommunerna och landstingen ska antaplaner för biblioteksverksamheterna.Utskottet har genom att ta del avden allmänna biblioteksdebattenuppfattat att biblioteksplanersedan några år utarbetats på mångaplatser i landet. Definitionen avbegreppet biblioteksplan kansäkerligen variera mellan olikakommuner och landsting. En godgrund för huvudmännen vidutarbetandet av planerna skullekunna vara den definition som finnsi promemorian Ombiblioteksverksamheterna (Ds2003:66) och som har följandelydelse (s. 112).Med biblioteksplan avses en avkommunal eller landstingskommunalinstans antagen plan för vissbiblioteksverksamhet som gernärmare besked om verksamhetensinriktning och omfattning och omsamverkan och som är så utformadatt medborgarens förutsättningaratt påverka huvudmannensöverväganden gynnas liksommöjligheterna till samverkan.Utskottet delar den bedömning somuppenbarligen ligger till grund förregeringens förslag och som innebäratt lagstiftaren inte närmare börprecisera innehållet ibiblioteksplanerna. Utskottet anseremellertid att det finns skäl somtalar för att kommuner och landstingreglerar samverkan på lokal ochregional nivå i särskildabiblioteksplaner utifrån deförutsättningar som gäller i varjeenskilt fall. Det är också naturligtatt planerna tar sikte på bibliotekensolika verksamhetsområden, såsommedieutbud, tillgänglighet,öppethållande osv.Som anförs i propositionen har dennya bestämmelsen getts en form sominnebär att kommuner och landstingsjälva beslutar om den närmareutformningen av planerna. Detta ärhelt i enlighet med kulturutskottetsståndpunkt , då utskottetuttalade att principen om denkommunala självstyrelsen skullebeaktas av regeringen när denövervägde frågan om lagreglering idetta hänseende (bet. 1996/97:KrU1 s.74, rskr. 1996/97:129).Sammantaget anser utskottet att detförslag till ändring avbibliotekslagen som nu haratt ta ställning till är välkommet.Riksdagen bör således anta regeringensförslag och avslå motionerna Kr233 (m)yrkande 9 och Kr368 (fp) yrkandena 15och 16.6.2.2. Förslag om komplettering avbibliotekslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrkermotionsförslag om att kompletterabibliotekslagen då det gällerantalet bibliotek i kommunernaoch genusperspektiv påbibliotekens verksamhet.MotionernaFörslag som främst syftar till kompletteringarav bibliotekslagen framförs avVänsterpartiet i motion Kr248. Partietföreslår att en analys ska genomförasav bibliotekens betydelse för attbredda läsandet. Analysen ska ocksåomfatta vilka förändringar avbibliotekslagen som krävs för att flerska nås och kunna ta del avbibliotekens verksamheter. Om dennuvarande bibliotekslagen endastförmår säkerställa att det finns ettfolkbibliotek i varje kommun bör -menar motionärerna - riksdagenöverväga att skärpa och konkretiseradenna lag (yrkande 2).Vidare anser att debiblioteksplaner som ska tas fram ivarje kommun och landsting enligtregeringens förslag även bör innefattakrav på ett genusperspektiv. Det ärenligt motionärerna viktigt att debiblioteksanställda, inte minst påbarnbiblioteken, är medvetna omgenusperspektivet och tillämpar dettavid urval och ochbokprat (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar om att målet för Kulturrådetsverksamhet då det gäller bibliotek,litteratur, kulturtidskrifter ochläsande är att utbudet av ochtillgången till biblioteksservice,litteratur och kulturtidskrifterförbättras i hela landet samt attintresset för läsning och informationökar. Det ankommer således påKulturrådet att fortlöpande följa ochanalysera utvecklingen inomfolkbiblioteksväsendet och rapporteraom detta till regeringen. Det äremellertid - som framskymtat i etttidigare avsnitt i detta betänkande -viktigt att understryka att kommunernahar frihet att själva bestämma omomfattningen av och innehållet i denbiblioteksservice som detillhandahåller.Det kan tilläggas att den föreslagnaändringen av bibliotekslagen innebäratt bibliotek och huvudmän skasamverka. Regeringen har valt att inteprecisera hur och inom vilka områdensom samverkan ska ske, ettställningstagande som utskottetanslutit sig till. Enligt utskottetsuppfattning kan bibliotekens ochkommunernas resursutnyttjande kommaatt förbättras genom samverkan. Det ärtänkbart att fler medborgare därigenomkan ta del av biblioteksservicen iolika avseenden och att bibliotekensläsfrämjande insatser kan ökas.Utskottet kan inte ställa sig bakommotionärernas krav att bibliotekslagenska skärpas då det gäller antaletbibliotek i kommunerna samt att denska kompletteras i fråga omgenusperspektiv. Enligt utskottetsmening bör bibliotekslagen inteinnehålla bestämmelser med sådandetaljeringsgrad som motionsförslagensyftar till. Frågor om hur mångakommunala bibliotek som ska finnas ikommunerna bör avgöras på lokal nivåmed hänsyn tagen till de lokalaförutsättningar och behov som kanfinnas. Likaledes bör frågor somgäller införande av ettgenusperspektiv i biblioteksplanernabeslutas på lokal nivå.Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion Kr248 (v)yrkandena 2 och 3.6.2.3 Utvärdering avbibliotekslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrkermotionsförslag om utvärdering avbibliotekslagen.Jämför reservation 8 (kd).MotionenKristdemokraterna stöder i motion Kr362regeringens förslag till ändring avbibliotekslagen men efterlyser dels enutvärdering av lagen, dels mål för dennationella bibliotekspolitiken.Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen och presentera sinaambitioner för de svenska biblioteken(yrkande 7).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det angelägetatt all statlig verksamhetåterkommande följs upp och utvärderas.Det gäller även bibliotekslagen ochdess effekter. I så måtto är utskottetenigt med motionärerna bakom motionKr362 (kd).Genom sitt utredningsväsende harregeringen möjlighet att åstadkommauppföljningar och utvärderingar. Dettahar också gjorts genom detutredningsuppdrag som redovisats irapporten biblioteksverksamheterna(Ds 2003:66). Resultatet avutredningsuppdraget mynnade - somvisats i det föregående - ut i deförslag som ligger till grund för dennu aktuella ändringen avbibliotekslagen. Det kan tilläggas attKulturrådet har i uppdrag att följautvecklingen i stort påfolkbiblioteksområdet. Rådet redovisarfortlöpande statistik, utvärderingar,utredningar och omvärldsanalyser somavser folkbiblioteksområdet.Då det gäller den del av motionensom syftar till att mål ska sättas uppför den nationella bibliotekspolitikenvill utskottet påminna om att ensärskild utredare gjort enöversyn av verksamheten vid Kungl.biblioteket. I betänkandet KB - ettnav i kunskapssamhället (SOU 2003:129)vill utredaren se en ökad nationellsamordning och utveckling av hela detoffentliga bibliotekssystemet tillstöd för forskning och utbildning.Utredaren föreslår att Kungl.biblioteket ska ha ett nationelltansvar som ska omfatta alla offentligabibliotek (bet. s. 396). Betänkandethar remissbehandlats och bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Med hänvisning till det anfördaanser utskottet att det inte finnsnågot skäl för att föreslåatt regeringen ska vidta någraåtgärder med anledning avmotionsförslaget. bör avslåmotion Kr362 (kd) yrkande 7.6.3 Riktlinjer för fonogramUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringensförslag att riktlinjerna för stödtill fonogram ska ändras och attdet i fortsättningen ska ankommapå regeringen att besluta om dem.Utskottet förutsätter dock attriksdagen återkommandeinfor[15]meras om de förändringarsom vidtas. Två motionsyrkandenavstyrks.Jämför reservation 9 (fp, kd).PropositionenRiksdagen godkände riktlinjer [16]förstatens stöd till produktion ochutgivning av fonogram. Enligt dessaska stödet huvudsakligen tilldelasfonogramföretag med regelbundenutgivning, även om en mindre del avstödet bör kunna avsättas för stödtill tillfälliga producenter. Stöd fårendast avse enskilda produktionereller projekt och inte samladeutgivningar. Beslut om produktionsstödska meddelas i förhand.Med stöd av bemyndigandehar regeringen medgivit att Statenskulturråd prövaralternativa former av fonogramstöd.Bakgrunden till försöksverksamhetenvar bl.a. svårigheterna idistributionen och marknadsföringen avkonstnärligt och kulturpolitisktvärdefulla skivor. De nya stödformernavar ett försök att tillgodose små ochmedelstora bolags behov och ett sättatt uppmuntra s.k. smala produktioneri av hård konkurrens. Utöverdet ordinarie produktionsbidragetomfattade det differentieradefonogramstödet ett artist- ochupphovsmannastöd, ettmarknadsföringsstöd och ettverksamhetsstöd. Under försöksperiodenhar kritik framförts motfonogramstödets nya utformning.Kritiken har t.ex. gällt de ökademöjligheterna för stora skivbolag atterhålla stöd, liksom tillämpningen avbidragsreglerna när det gäller artist-och upphovsmannastödet.Kulturrådet har på regeringensuppdrag analyserat effekterna avfonogramutgivningen inom olika genrer.Rådet lämnade enutvärdering av försöksperioden.Utvärderingen omfattar även förslagtill stödets framtida utformning.Kulturrådet förordar att ett antalförändringar görs av stödet för atttillgodose kraven på flexibilitet ibidragsgivningen. att förordningen (1982:505) omstatsbidrag för framställning ochutgivning av fonogram ska ändras såatt inte endast svensk musik ärstödberättigad.