bet · GR01SFU11 · 2004-04-22 00:00:00 — Motionärerna anser att barntill asylsökande som inte har giltiga handlingarinte får drabbas. I motionen begärs etttillkännagivande om dokumentlöshet.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion 2003/04:Sf30yrkande 1 ett tillkännagivande om att införa ettersättningssystem för asylsökande som är koppladetill prestation. Motionärerna anser att det skalllöna sig att arbeta och att anstränga sig. Urrättssäkerhetssynpunkt är det enligt motionärernabättre att belöna den som samarbetar i asylärendetän att straffa den som inte gör det.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Sf33yrkande 3 avslag på förslaget om att sänka dag- ochbostadsersättning för utlänningar som inte kanklarlägga sin identitet. Enligt motionärernapåverkas handläggningstiden i få fall av att desökande inte kunnat bevisa sin identitet. Det finnsockså länder som inte utfärdar några dokument ochdet finns en risk för repressalier mot anhöriga omden asylsökande måste vända sig till myndigheterna ihemlandet. Motionärerna anser att en sänkning av enredan låg ersättning drabbar barnen och att det inteär sannolikt att en nedsättning utgör ett incitamenttill att medverka.I motion 2003/04:Sf28 i denna del av . (v) begärs avslag på förslaget om nedsättningav ersättning. Motionärerna anser att det äroacceptabelt med straff för den som inte medverkartill att klarlägga sin identitet. Asylskälen måsteförst prövas slutligt i två instanser. Den som sökerasyl på grund av fruktan för förföljelse frånhemlandets myndigheter kan inte rimligen vända sigtill dessa myndigheter. Enligt motionärerna skulledet även kunna innebära en risk för repressalier motanhöriga i hemlandet. Förslaget medför också enligtmotionen en ökad risk för svartarbete eftersom denlegala försörjningsmöjligheten inskränks.Birgitta m.fl. (c) begär i motion2003/04:Sf31 yrkande 2 ett tillkännagivande om attdet skall vara möjligt att begränsa dag- ochbostadsersättningen endast för de asylsökande somuppenbart motsätter sig att medverka till att fåidentiteten klarlagd. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att barnfamiljers ersättninginte skall kunna sättas ned och att nedsättningeninte skall gälla personer under 18 år.I motion 2003/04:Sf29 av m.fl. (mp)yrkande 5 begärs avslag på förslaget om indragningav dagbidrag och bostadsbidrag för utlänningar sominte medverkar till att klarlägga sin identitet.Motionärerna anser att förslaget lämnar öppet förgodtycke. Asylsökande som i rädsla för repressalierinte vill kontakta hemlandets ambassad kan komma attstraffas. Vidare är motionärerna emot att barndrabbas genom att föräldrarna förlorar sina bidrag.Förslaget får enligt motionärerna troligen inteheller avsedd effekt. I yrkande 6 begärs attregeringen återkommer med förslag om att avskaffa denuvarande bestämmelserna i som tillåter attdagbidrag och bostadsbidrag dras in helt i vissafall.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det av flera skäl är angelägetatt en asylsökandes identitet klarläggs tidigt iasylprocessen. Är inte identiteten klarlagdförsvåras möjligheten att bedöma personensskyddsskäl. Avsaknaden av nödvändiga handlingarbidrar också till längre handläggningstid iasylärendet och därmed sämre rättssäkerhet förindividen och höga kostnader för samhället. Den tiddet tar innan ett lagakraftvunnet beslut omavvisning kan verkställas innebär också en lång tidi ovisshet där många människor, inte minst barnen,kommer att leva under mycket pressade förhållanden.Enligt utskottets mening medför avsaknaden avidentitetshandlingar också att möjligheterna attbedriva en human och rättssäker flyktingpolitikförsvåras. Ett pass eller annan identitetshandlingär dock inte i sig ett krav för attuppehållstillstånd skall ges.Det är enligt utskottets mening viktigt att getydliga signaler om att en asylsökandes egethandlande, eller underlåtenhet att handla, somsyftar till att undanhålla relevanta handlingar somkan underlätta fastställandet av identiteten inte ärönskvärt. Den enskilde måste anses ha ett stortansvar för att försöka få sin identitet klarlagd.Utskottet vill emellertid understryka att deåtgärder som föreslås avser asylsökande som självavalt att inte medverka till att klarlägga sinidentitet. En asylsökande råder inte alltid överorsakerna till svårigheterna med att klarlägga sinidentitet. Som anförs i propositionen kan exempelvisförhållandena i hemlandet vara sådana att personeninte har några möjligheter att få fram dokument somstyrker identiteten. I dessa fall bör ersättningensåledes aldrig sättas ned. Som anges i propositionenfinns det också goda möjligheter att - underförutsättning att personen själv medverkar - genomutredningsinsatser klarlägga hans eller hennesidentitet. kan t.ex. söka efterpersonen i nationella databaser eller vid deninledande utredningen med den asylsökande ställakunskapsfrågor för att försöka klarläggaidentiteten. Det kan röra sig om frågor omfödelseort, bostadsort, familjeförhållanden ochadress i hemlandet.När det gäller nivån på dag- ochbostadsersättningen kan utskottet konstatera att densammanlagda disponibla ersättningen för enbarnfamilj i de fall en nedsättning görs kan blilägre än för andra barnfamiljer. Utskottet anseremellertid att det med hänsyn till barnets bästaändå är viktigare att handläggningstiden blir kort.Det måste ankomma på den vuxne att inte försvårautredningen och därmed bidra till förlängdhandläggningstid och lägre ersättning för familjen.Utskottet delar bedömningen i propositionen attdet inte längre skall vara möjligt att sätta neddagersättning för en ensamstående person mellan 16och 18 år.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionerna 2003/04:Sf28 idenna del, 2003/04:Sf29 yrkandena 5 och 6,2003/04:Sf31 yrkande 2 och 2003/04:Sf33 yrkande 3.Motionerna 2003/04:Sf5 yrkande 12, 2003/04:Sf6yrkande 1 och 2003/04:Sf31 yrkande 3 får anses ihuvudsak tillgodosedda och avstyrks.Utskottet delar regeringens bedömning att enordning med en generellt lägre ersättning och därytterligare ersättning skall utges först efter enmotprestation av den asylsökande fordrar en radöverväganden. Utskottet, som vill understryka viktenav att den nu föreslagna ordningen följs upp, kaninte ställa sig bakom motionerna 2003/04:Sf30yrkande 1 och 2003/04:Sf32 yrkande 4. Motionernaavstyrks.TransportörsansvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslagtill ändringar i utlänningslagen vad avserdels transportörers kontrollskyldighet av ompersoner har erforderliga dokument ochtillräckliga medel för hemresa, delssanktionsavgift i vissa fall och delstransportörers skyldighet att svara förkostnader för uppehälle för den som vägratsinresa. bör vidare med anledning avett motionsyrkande göra ett tillkännagivandeom att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en redovisning och analys avtransportörsansvaret, varvid ävenmöjligheterna att inom EU på nytt behandlafrågan om transportörsansvaret bör belysas.Riksdagen bör avslå övriga motioner om avslagpå regeringens förslag och omtransportörsansvarsdirektivet.Jämför reservation 5 (fp, kd, v, c, mp).Gällande bestämmelserI utlänningslagen (1989:529), UtlL finnsbestämmelser om passkrav, visering ochuppehållstillstånd för en utlänning som reser in ieller vistas i . Undantag finns iutlänningsförordningen (1989:547), UtlF.Med stöd av 8 kap. 6 § UtlL kan avvisning ske pågrund av avsaknad av pass, tillstånd för inresaeller medel för hemresa genom att utlänningen förstillbaka till det fartyg eller luftfartygutlänningen kom med eller sätts ombord på ett annatfartyg eller luftfartyg som tillhör transportören.Enligt 9 kap. 1 § första stycket UtlL gäller atten utlänning som avvisas eller utvisas är skyldigatt betala kostnaden för sin egen resa till den ortdit utlänningen sänds eller åläggs att resa genommyndighets försorg.Beträffande transportörers betalningsskyldighetanges i 9 kap. 2 § första stycket UtlL att den sommed fartyg eller luftfartyg transporterar enutlänning, som avvisas för att han eller hon saknarpass eller de tillstånd som krävs för inresa iSverige eller medel för sin hemresa, är skyldig attersätta staten för utlänningens resa från Sverigeoch för bevakningspersonals resa från och tillbakatill Sverige.Betalningsskyldighet beslutas enligt 7 kap. 8 §UtlF av den myndighet som verkställer avvisningenoch beslutet kan enligt 22 a § förvaltningslagenöverklagas hos allmän förvaltningsdomstol (7 kap. 9§ UtlF).Enligt 9 kap. 2 § andra stycket UtlL kantransportören helt eller delvis befrias frånersättningsskyldighet om transportören visar att detfanns skälig anledning att anta att utlänningen haderätt att resa in i Sverige.Schengensamarbetet är, genom ett särskilt protokollsom genom Amsterdamfördraget fogades till EG-fördraget och Unionsfördraget, en del av EU ochstyrs av EG-regler. deltar operativt isamarbetet . Av EU-ländernadeltar alla fullt ut i utomStorbritannien och som deltar i alla delar avSchengenregelverket utom de delar som rör den friarörligheten för personer, dock med undantag förbl.a. transportörsansvaret.I , artikel 26, föreskrivsföljande angående följdåtgärder för transportörer.1. Om inte annat följer av förpliktelser i sambandmed anslutning till skall deavtalsslutande parterna förplikta sig att införaföljande regler:a) Om en utlänning vägras inresa till någonavtalsslutande parts territorium, skall dentransportör som ombesörjt luft-, sjö- ellerlandtransport fram till den yttre gränsen varaskyldig att utan dröjsmål återta ansvaret för denne.På anmodan av gränsövervakande myndigheter skalltransportören ombesörja utlänningens återresa tilldet tredje land där han påbörjat sin resa, eller dettredje land som utfärdat det resedokument med vilketresan företagits, eller något annat tredje land sommed säkerhet tillåter inresa.b) Transportören är skyldig att vidta allanödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att enutlänning, som transporteras luft- eller sjövägen,är innehavare av de dokument som krävs för inresatill de avtalsslutande parternas territorium.2. Om inte annat följer av förpliktelser i sambandmed anslutning till , samt medhänsyn till sin egen grundlag skall deavtalsslutande parterna förbinda sig att införasanktioner mot transportörer som luft- ellersjövägen från tredje land till deras territoriumbefordrar utlänningar utan nödvändiga resedokument.3. Bestämmelserna i 1 b och 2 avser äventransportörer som ansvarar för grupptransporter isamband med internationella bussförbindelser,gränstrafik undantagen.Europeiska unionens ministerråd antog den 28 juni2001 direktivet 2001/51/EG om komplettering avbestämmelserna i artikel 26 i konventionen omtillämpning av av (transportörsansvaret). Medlemsstaterna skullesenast ha satt i kraft debestämmelser i lagar och andra författningar som ärnödvändiga för att följa direktivet.Genom direktivet skall en harmonisering ske avstaternas lagar om ekonomiska sanktioner förtransportörer som försummar sin skyldighet attkontrollera att de medborgare i tredje land som debefordrar till staternas territorium har giltigaresehandlingar. Transportören är enligt direktivetskyldig att återföra personen eller omhan inte kan sörja för återresan stå för kostnadernahärför. Om återresan inte kan ske skalltransportören dessutom ta ansvar för den som vägratsinresa. Medlemsstaterna skall fastställa ekonomiskasanktioner som skall vara avskräckande, effektivaoch proportionerliga.Chicagokonventionen, antagen av Internationellacivila luftfartsorganisationen (), reglerarinternationell civil luftfart och syftar till attupprätthålla säkerhet under internationelllufttrafik och att underlätta och befrämjaluftfarten. Så gott som alla världens länder haranslutit sig till konventionen, som för svensk delträdde i kraft . Bland annat åläggstransportörer att kontrollera att passagerare vidombordstigningen innehar pass och tillstånd förtransit och inresa. Vidare skall myndigheterna utandröjsmål informera transportören när en person intetillåts inresa och rådgöra med transportörenangående möjligheterna till återförande.PropositionenI propositionen föreslås att det i utlänningslagenuttryckligen regleras att transportörer skall varaskyldiga att kontrollera att utlänningar inneharpass och andra tillstånd som krävs för att resa in ilandet. Genom denna grundläggande kontroll skalltransportörerna kunna upptäcka om handlingar saknaseller om de är uppenbart falska eller förfalskade.Kontrollskyldigheten skall gälla utlänningar somreser till med ett fartyg eller luftfartygdirekt från en annan stat än en stat som omfattas avSchengenkonventionen (tredje land).Vidare föreslås att transportörer skall varaskyldiga att kontrollera att utlänningar har medelför sin hemresa. Om transportören skulle bryta motdenna del av kontrollskyldigheten skall han dockinte åläggas någon sanktionsavgift.Kontrollskyldigheten skall avse åtgärder somligger inom transportörernas kompetens och som intekräver några större utredningsinsatser. Det skallinte vara någon mer ingående kontroll som kräverexpertkunskap i fråga om förfalskningar.Kontrollskyldigheten bör inte bli mer omfattande änvad som redan gäller. Det kan därför antas att det,liksom har varit fallet, inte blir aktuelltatt ålägga ett kostnadsansvar i något större antalfall. Skyldigheten att kontrollera pass och andraerforderliga handlingar får inte riskera attäventyra några av staten gjorda internationellaåtaganden. Transportörerna skall inte göra någonegen bedömning av huruvida en utlänning harskyddsbehov, och bedömningen av en persons rätt attresa får naturligtvis enligt propositionen integrundas på omständigheter såsom hudfärg,språkfärdighet, utseende i övrigt m.m. med den riskför diskriminering detta innebär.Med begreppet myndighetsutövning avses enligtpropositionen utövning av offentlig makt i form avbefogenhet att bestämma om bl.a. skyldigheter förenskild. Relationen transportör-resenär vilar heltpå civilrättslig grund. Den myndighetsutövning somär aktuell med avseende på resa till riktarsig mot transportören och innebär enkontrollskyldighet för denne. I förhållande tillresenären sker myndighetsutövning enligtpropositionen först genom den prövning av hans ellerhennes rätt att resa in i som äger rum dåvederbörande har anlänt hit.Vad gäller ekonomiska sanktioner föreslås ipropositionen att transportörer som inte uppfyllersin kontrollskyldighet skall, om utlänningar avvisasför att de saknar de handlingar som behövs, betalaen särskild avgift. Denna skall för varje utlänningbestämmas till högst . Frågan om avgiftskall, liksom kostnadsansvaret för återförande, varakopplad till att en avvisning verkställs.Vidare föreslås att transportörer inte skallbehöva betala någon särskild avgift, om de visar attde har haft skälig anledning att anta attutlänningen hade rätt att resa in i , ellerom det framstår som uppenbart oskäligt att ta utavgiften. Beslutet om avgift skall kunna överklagastill allmän förvaltningsdomstol, medprövningstillstånd i kammarrätt.Enligt propositionen bör det bli aktuellt attbesluta om avgift först i samband med att ettavvisningsbeslut verkställs, dvs. vid såvällagakraftvunna avvisningsbeslut som vid avvisningmed omedelbar verkställighet där beslutet inteinhiberats. Om uppehållstillstånd på någon grundbeviljas, blir det inte aktuellt att ålägga någonavgift eftersom avvisning inte skall ske i defallen. Emellertid skall beslut om avgift fattasäven om en ny ansökan om uppehållstillstånd lämnasin och det lagakraftvunna avlägsnandebeslutet pågrund av en sådan ansökan inhiberas eller ändras ochi de fall då ett lagakraftvunnet beslut om avvisningföreligger men verkställighet av praktiska skäl intehar kunnat ske. Även om ett uppehållstillståndsenare ges är det grundat på omständigheter som inteär intressanta för bedömningen av vilken kontrolltransportören bort göra vid resan till Sverige.Detsamma skall enligt propositionen gälla omverkställighetshinder eller inhibition enligt 8 kap.UtlL har uppkommit eller om utlänningen håller sigundan verkställighet.Befrielse från avgiftsansvar kan komma i fråga omtransportören haft goda grunder att anta attutlänningen hade rätt till uppehållstillstånd ellerdet av praktiska skäl varit omöjligt förtransportören att företa en ordentlig kontroll avpassagerarnas handlingar. Det kan undantagsvis kommaatt te sig uppenbart oskäligt att ta ut avgift fråndet bolag som endast har svarat för sista delen aven resa. I allmänhet bör det dock kunna krävas atterforderlig kontroll företas just inför den sistasträckan. Det är transportören som får bedöma om ochnär det finns anledning att dokumentera deresehandlingar som förevisas.Ett generellt undantag för asylsökande skulleenligt propositionen innebära att det i ytterst fåfall av bristande kontroll skulle gå att påföratransportörer någon sanktion eftersom de flesta somanländer utan erforderliga resehandlingar ansöker omasyl.Avgifter som motsvarar eller ligger i närheten avmaximibeloppet skall tas ut när omständigheterna ärförsvårande såsom vid upprepade överträdelser ellerde grava fallen, som exempelvis rört ett stort antalpersoner och där ingen rimlig förklaring finns tillatt personerna tillåtits följa med till . Förett fall av normalgraden bör en betydligt lägreavgift kunna fastställas.I propositionen föreslås att transportören skallvara skyldig att svara för kostnader för uppehälleför en tredjelandsmedborgare i de fall där dennevägrats inresa och omedelbar vidaretransport inte ärmöjligt.Vidare anges att förutsättningen för atttransportören skall kunna åläggas betalningsansvarför kostnad för uppehälle måste vara att denne pånågot sätt kan lastas för dröjsmålet.När det gäller ekonomiska konsekvenser anges att enmindre effekt på statens intäkter respektivekostnader kan påräknas. Regeringen avser att nogafölja utvecklingen hos berörda domstolar ochmyndigheter och vid behov återkomma med nödvändigaåtgärder. Kontrollskyldigheten i sig bör enligtpropositionen inte innebära några utökade kostnaderför transportörerna.Bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli2004.MotionerI motion 2003/04:Sf32 av Per m.fl. (m)yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om attregeringen bör genomföra en översyn avtransportörsansvaret. I motionen anförs att omSchengensamarbetet till någon del kan anses stå istrid med värnet om den enskilda människans rätt attsöka asyl bör detta utvärderas och omprövas. Iyrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attmyndighetsutövning inte bör åläggas enskildarättssubjekt. Motionärerna är kritiska till att entransportör åläggs att kontrollera handlingar somberättigar till resa inte bara till utan även in iSverige. I motionen anförs att eftersomsanktionsavgift inte tas ut om uppehållstillståndbeviljas kan en transportör låta en person somsaknar handlingar åka med, om transportören görbedömningen att uppehållstillstånd kan komma attbeviljas. Detta innebär enligt motionärerna att ettansvar läggs på transportören att göra en bedömningav resenärens möjligheter att erhålla ettuppehållstillstånd i destinationslandet. I enlighetmed internationell rätt skall stater, inte privatabolag, göra denna bedömning. Motionärerna pekarockså på att det saknas rättsmedel mottransportörers bedömningar.I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om mereffektiva metoder att bekämpa dokumentlöshet blanddem som söker uppehållstillstånd i . Imotionen efterfrågas en utredning om ytterligarealternativ i syfte att bekämpa dokumentlösheten.Vissa länder ställer enligt motionärerna krav på atttransportföretagen fotograferar olika handlingar.Bo Könberg m.fl. (fp) yrkar i motion 2003/04:Sf30avslag på förslaget om transportörsansvar.Motionärerna anser att det finns starka argument föratt bryter mot internationell rätt genom attinföra ett transportörsansvar på sätt som föreslås ipropositionen. Motionärerna anser att det voreintressant att få prövat om direktivet strider motGenèvekonventionen och välkomnar en rättsligprövning härom (yrkande 2).Lars m.fl. (fp) begär i motionerna2003/04:Sf249 yrkande 16 och 2002/03:Sf256 yrkande15 tillkännagivanden om att direktivet omtransportörsansvar måste bli föremål föromförhandling. Motionärerna anser att direktivetstrider mot Genèvekonventionen.I motion 2003/04:Sf33 yrkande 1 av m.fl.(kd) begärs avslag på förslaget om ytterligarekontrollansvar samt sanktioner mot transportörerna.Enligt motionärerna är det fråga ommyndighetsutövning då transportören på avreseortenavgör om utlänningen har de resehandlingar som krävsinte bara för resa till utan även in i Sverige.Stater varken kan eller bör enligt motionärernafrånta sig det ansvar som åligger dem att pröva enpersons behov av skydd. Förslagen kan också kommaatt leda till diskriminering av resenärerna.Motionärerna anser att direktivet inte är förenligtmed varför skall hävdarätten att inte implementera det. I yrkande 2 begärsett tillkännagivande om behovet av ett förbättratvisumsystem. Den som får ett visum har möjlighet attta sig till ett annat land för att söka skydd där.Detta är enligt motionärerna i princip den endalegala resvägen en asylsökande har i dag.I motionerna 2003/04:Sf403 av m.fl. (kd)yrkande 4 och 2002/03:Sf334 av m.fl. (kd)yrkande 4 begärs tillkännagivanden omtransportörsansvaret. I motionerna anförs att genominförande av sanktionsavgifter för transportörertvingas privata flygbolag och deras anställda att taansvar för bedömningen av vem som kan vara i behovav skydd.Ulla m.fl. (v) yrkar i motion 2003/04:Sf28i denna del avslag på förslagen omtransportörsansvar. Enligt motionärerna omfattarkontrollskyldigheten resa till och in i Sverigevilket medför att myndighetsutövning läggs ut påprivata rättssubjekt. Att så är fallet visar sigockså i att transportören kan slippa böter förpassagerare som vid ankomsten söker och får asyl iSverige, oavsett kvaliteten eller förekomsten avnödvändiga resehandlingar. Transportörernasurvalsprocess kan också bli diskriminerande. Enligtmotionärerna minskar genom förslagen möjligheten attpå legal väg ta sig till ett land för att söka asyl.Motionärerna anser vidare att om ställsinför för bristande genomförande avdirektivet bör det hävdas att sanktionerna står istrid med Genèvekonventionen.I motionerna 2003/04:Sf257 av m.fl.(v) yrkande 7 och 2002/03:Sf239 av . (v) yrkande 3 begärs tillkännagivanden om attregeringen bör påkalla nya förhandlingar omdirektivet om transportörsansvar. Motionärerna anseratt direktivet strider mot Genèvekonventionen.I motion 2003/04:Sf31 av m.fl. (c)yrkande 1 begärs avslag på förslaget om att utökatransportörsansvaret med bötesstraff. Motionärernaanser att förslagen innebär att myndighetsutövningläggs på transportörerna och att asylrättenundergrävs varmed människosmugglingen kan komma attöka. Vidare finns enligt motionärerna en ökad riskför diskriminering.Mona m.fl. (mp) yrkar i motion 2003/04:Sf29yrkande 3 avslag på förslagen om ytterligarekontrollansvar för transportörer och sanktionerriktade mot dessa. Genom förslagen inskränksytterligare möjligheten för flyktingar att ta sigtill ett säkert land. Kontrollen kan också enligtmotionärerna komma att diskriminera efter utseendeoch ras. Motionärerna menar att förslaget om atttransportörer inte behöver betala den särskildaavgiften om den resande får rätt att stanna iSverige visar att transportörerna gör enasylbedömning. Motionärerna anser att direktivetstrider mot . I yrkande 4 begärsatt regeringen inom EU:s beslutande organ ochSchengenländernas gemensamma kommitté verkar för ettupphävande av påbud omtransportörsansvar. Motionärerna anser att direktiv2001/51/EG står i strid med . Iyrkande 7 begär motionärerna att regeringen inomEU:s beslutande organ skall verka för envisumpolitik som tillåter flyktinginvandring pålegala vägar. Visumtvånget leder till att legalaresvägar saknas för asylsökande. Deflyktingmottagande länderna har därutöver vidtagiten rad åtgärder som hindrar legala inresor.I motion 2003/04:Sf357 av m.fl.(mp) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande omtransportörsansvaret. Motionärerna anser attpersonal på flygbolag m.m. inte skall åläggas ansvaratt bedöma personers flyktingskäl.