bet · GR01FIU23 · 2004-04-13 00:00:00 — SammanfattningUtskottet gör en utvärdering av penningpolitik. Inflationen hari genomsnitt legat över inflationsmålet på , oavsett vilket mått påinflationen som används. Inflationen låg dock under målets övre gräns på3 %.I samband med utskottets granskning av versamhet under 2003redovisar utskottet sin syn på det sätt som direktion sköttfrågan om bolagiseringen av kontanthantering. Utskottet anseratt borde ha beretts tillfälle att pröva planer påatt bolagisera kontanthanteringen eftersom den innebar att Riksbankensgrundlagsenligt givna rätt att ensam ge ut sedlar och mynt delvisprivatiserades.Utskottet anser också att i den omfattning som skett inte bordeha satsat på att bygga ut en kommersiell verksamhet som inteär ålagd att utföra. Utbyggnaden av den kommersiella delen av kontanthanteringenblev inte lönsam utan bidrog till att rörelseresultatet försämrades.Riksbanksledningen har emellertid med kraft försökt komma tillrätta med de problem som bolagiseringen förorsakat. Antalet platser förin- och utlämning av sedlar har begränsats som den riksbanksnäraverksamheten effektiviserats. Ett avtal har slutits om försäljning avmerparten av den konkurrensutsatta verksamheten, och ser förnärvarande över hur kontanthanteringen ska organiseras i framtiden.Utskottet anser därför att det inte finns anledning för att nugöra något särskilt uttalande i denna fråga.Utskottet tillstyrker att riksbanksfullmäktige och direktionen beviljasansvarsfrihet för sin förvaltning av under 2003.Utskottet föreslår att fastställer balansräkningoch resultaträkning samt godkänner fullmäktiges förslag till dispositionav resultat. Det innebär att levererar in 6,1 miljarderkronor till statsverket.I betänkandet finns 4 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utvärdering av penningpolitiken 2001-2003Riksdagen godkänner vad utskottet anfört.Reservation 1 (v) - motiv2. Bolagiseringen av kontanthanteringRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.3. styrelses redogörelse angående granskningen avRiksbankensverksamhet under år 2003Riksdagen lägger redogörelse /04:RRS4 till handlingarna.4. Ansvarsfrihet för fullmäktige i RiksbankenRiksdagen beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dessverksamhet . Därmed bifaller utskottets förslag.5. Ansvarsfrihet för direktionRiksdagen beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningenav . Därmed bifaller utskottets förslag.6.Riksbankens balans- och resultaträkningarRiksdagen fastställer balansräkning och resultaträkning som de finns återgivna i bilaga 2. Därmed bifallerriksdagen förslag 2003/04:RB1.7. Dispositionen av resultatRiksdagen beslutar att resultat, som före bokslutsdispositioneruppgår till -, ska fördelas så att till statsverketinlevereras enligt vinstdisponeringsprincipen , frånRiksbankens dispositionsfond förs samt frånRiksbankens resultatutjämningsfond förs . Därmed bifallerriksdagen förslag 2003/04:RB2.8. Direktionens instruktionsförbudRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi16.Reservation 2 (c)9. självständighet och målet för penningpolitikenRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi298 yrkande 1.10. Offentliggörande av direktionens protokollRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi298 yrkande 2.Reservation 3 (m, fp)11. Lagreglering av de offentliga utfrågningarna om RiksbankenRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi298 yrkande 3.Reservation 4 (m, fp, c)12. Lagreglering av dispositionen av resultatRiksdagen avslår motion 2003/04:Fi298 yrkande 4.Stockholm den 13 april 2004På finansutskottets vägnarSven-Erik ÖsterbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () ochLars ().Redogörelse för ärendetFinansutskottet har på eget initiativ granskat ochutvärderat förda penningpolitik under de tre närmast föregåendeåren. Initiativet motiverades av att 1999 fick en mer oberoendeställning gentemot riksdag och regering.Författningsenligt är det finansutskottets uppgift att pröva omfullmäktige och direktionen kan beviljas ansvarsfrihet för sin förvaltningunder det gångna verksamhetsåret. Utskottet ska i det sammanhanget ocksåta ställning till bokslut och då bedöma om balansräkningenoch resultaträkningen kan fastställas och hur stort belopp som ska levererasin till statskassan.Som underlag för prövningen har utskottet tillgång till bl.a. Riksbankensårsredovisning, fullmäktiges förslag till vinstdisposition och Riksrevisionensstyrelses redogörelse för granskningen av verksamhet samtfullmäktiges och direktionens allmänna och särskilda (hemliga) protokoll.Inför årets granskning har utskottet anlitat för attgöra en specialstudie av bolagisering av kontanthanteringen.Utredningen kontantförsörjning AB med dotterbolag finns i bilaga4. Utskottet har också tagit del av revisorers granskningspromemoriaBolagiseringen av kontantförsörjningen (bilaga 5) samt den 30 septemberhållit en intern utfrågning med riksbanksledningen i ämnet.Utskottet anordnade en offentlig utfrågning med riksbankschefLars Heikensten med anledning av att lämnade enpenningpolitisk redogörelse till finansutskottet. lämnar minsttvå gånger en sådan redogörelse. Protokoll från utfrågningen finnsi bilaga 3.Utskottets övervägandenUtvärdering av penningpolitiken 2001-2003Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört ompenningpolitiken 2001-2003.InledningRiksbanken fick en mer oberoende ställning gentemotriksdagen och regeringen. Oberoendet betyder bl.a. att Riksbankensjälvständigt ska utforma penningpolitiken för att uppnå de mål som riksdagenställt upp. Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska målet för Riksbankensverksamhet vara att upprätthålla ett fast penningvärde. Oberoendet innebärvidare att fått en ny ledningsstruktur, bestående av en direktionmed sex heltidsanställda ledamöter som utses av riksbanksfullmäktige. Ilikhet med tidigare är fortfarande en myndighet under riksdagenoch ansvarig inför för sina handlingar.I samband med behandlingen av (bet.1998/99:FiU23) ansåg utskottet att det ökade oberoendet ökade behovet avatt granska och utvärdera penningpolitik. Utskottet beslutadedärför att utföra en granskning av den förda penningpolitiken.Granskningen ska göras i efterhand och omfatta utvecklingen . Den utvärdering som genomförs är den sjätte i ordningen ochomfattar . har utvärderingar gjorts för perioderna1996-1998 (bet. 1998/99:FiU23), 1997-1999 (bet. 1999/2000:FiU23), 1998-2000(bet. 2000/01:FiU23), 1999-2001 (bet. 2001/02:FiU23) samt 2000-2002 (bet.2002/03:FiU23).Utvärderingen bygger bl.a. på information och uppgifter ur Riksbankensinflationsrapporter, protokollen från direktionens penningpolitiskasammanträden, direktionsledamöternas publicerade tal samt de offentligautfrågningar som utskottet minst håller med riksbankschefen.Inflationsmålet och räntebeslutsreglerI , kort efter det att den fasta växelkursen övergavs ochkronan började flyta på den internationella valutamarknaden, beslutadedåvarande riksbanksfullmäktige att den operativa penningpolitiken skullebedrivas utifrån ett inflationsmål. Målet formulerades som att:Inflationen skulle begränsas till med ett toleransintervall på± 1 procentenhet.Målvariabeln skulle vara konsumentprisindex (KPI). KPI valdes för attmåttet är allmänt känt och att det publiceras regelbundet och sällanreviderades. Dessutom är KPI det bredaste måttet på prisutvecklingen.Inflationsmålet skulle vara symmetriskt, i den meningen att Riksbankenskulle ta lika allvarligt på en alltför låg som en alltför hög inflation.Inflationsmålet skulle formellt börja tillämpas fr.o.m. den 1 januari1995.Riksbankens nya direktion fastställde inflationsmålet i anslutning tillsitt tillträde och beslutade att målet även i fortsättningenska definieras i termer av KPI. angav direktionen i ett tilläggtill målet två anledningar för att avvika från målet vid penningpolitiskabeslut. Anledningarna är:Om KPI påverkas av tillfälliga faktorer, som t.ex. förändringar i hushållens räntekostnader eller förändringar av indirektaskatter och subventioner, som inte bedöms få varaktig inverkan på inflationenoch inflationsförväntningarna.Om inflationen ligger utanför målet och om en snabb återgång till måletvia stora ränteförändringar får stora negativa konsekvenser för produktionenoch sysselsättningen i samhället. Vid en sådan situation ska uppfyllandetav målet i stället ske gradvis.Direktionen har hänvisat till tillägget till målet och angetti beslutsunderlagen att den bortser från tillfälliga faktorer i utformningenav penningpolitiken eftersom de inte bedömts få någon varaktig inverkanpå inflationen. I praktiken betyder det att penningpolitiken 1999-2002baserats på en bedömning av inflationen mätt med det underliggandeinflationsmåttet, UND1X (se definition av UND1X i avsnitt nedan), i ställetför en bedömning av KPI. Till följd av kraftiga svängningar i el- ocholjepriser har penningpolitiken baserats på prognoser avinflationen mätt enligt UND1X exklusive energipriserna. Utskottet hartidigare mer utförligt behandlat frågan om tillfälliga inflationseffekteroch inflationsmålets utformning. Se t.ex. granskningen av penningpolitiken2000-2002 (bet. 2002/03:FiU23).Riksbankens beslut om ränteförändringar styrs normalt efter en enkelhandlingsregel. Förenklat innebär handlingsregeln att om prognoserna överinflationen, gjorda under förutsättningen att reporäntan är oförändrad,överskrider (eller underskrider) inflationsmåletpå ska reporäntan normalt höjas (eller sänkas). Handlingsregelntillämpas emellertid inte mekaniskt, utan avvikelser av den typ som nämnsovan förekommer.Inflationen sedan inflationsmålet infördesSedan 1993, då riksbanksfullmäktige beslutade att införa inflationsmålet,har priserna enligt KPI stigit med i genomsnitt . Sedan måletbörjade tillämpas formellt har inflationen uppgåtttill i genomsnitt . Det kan jämföras med utvecklingen då priserna steg med i genomsnitt per år.Inflationen 2003Enligt KPI steg priser med i genomsnitt , vilket endast är entiondel högre än inflationsmål. Enligt det underliggandeinflationsmåttet UND1X steg priserna med i genomsnitt , dvs. någotöver inflationsmålet men inom toleransintervallet. Genomsnittssiffrornadöljer dock ett dramatisk förlopp . KPI-inflationen steg kraftigti , från till ,främst på grund av stigande el- och oljepriser men också av höjda kommunalaoch statliga avgifter. Inflationen föll dock tillbaka ochsommaren i takt med sjunkande energipriser, till en nivå på idecember 2003. Rensat för energiprisernas utveckling steg priserna under2003 med i genomsnitt omkring 1,5 %.Inflationen 2001-2003 enligt KPI och UND1XSom framgår av tabell 1 steg priserna mätt med KPI med i genomsnitt 2,. Det betyder att KPI-inflationen underperioden legat över inflationsmål på . Det är också dethögsta värdet som noterats sedan utskottet börjademed utvärderingarna av penningpolitiken. Trots det låg inflationen inomtoleransintervallet på ± , även om inflationstakten underen stor del av 2001 och början av 2002 och 2003 låg nära eller ibland t.o.m. över den övre toleransgränsen på 3 %.Tabell 1. Inflationen 2001-2003 enligt olika inflationsmåttKPI UND1X UND1X exkl. energi HIKP UNDINHX2001 2,6 2,8 2,5 2,7 3,82002 2,4 2,5 2,8 2,0 3,52003 2,1 2,3 1,5 2,3 3,6Snitt 2001-2003 2,4 2,5 2,3 2,3 3,6Källa: , Statistiska centralbyrånÄven mätt enligt UND1X låg inflationstakten över inflationsmålet, meninom toleransintervallet. Enligt UND1X ökade priserna med i genomsnitt . Precis som i fallet KPI är genomsnittetför treårsperioden det högsta värde som noterats sedan utskottetsutvärderingar påbörjades. Som framgår av diagram 1 låg även UND1X över denövre toleransgränsen på under en stor del av 2001 och i början av2002 och 2003.Diagram 1. Inflationstakten mätt enligt KPI och UND1XKälla: , Statistiska centralbyrånSom redovisats ovan har använt UND1Xsom målvariabel när den beslutat om penningpolitiska åtgärder. UND1X mäterkonsumentprisutvecklingen exklusive hushållens räntekostnader för egnahem och direkta effekter av ändrade indirekta skatter.Inflationen exklusive energiprisernaPå grund av de kraftiga förändringarna i energipriserna och2003 har i stället använt UND1X exklusive energiprisersom penningpolitisk målvariabel. I t.ex. protokollet från direktionenspenningpolitiska möte anger direktionen att..UND1X-inflationen exklusive energi ger den bästa bildenav det underliggande, konjunkturrelaterade inflationstrycket. Det är därförnaturligt att penningpolitiken nu i första hand vägleds av detta mått påinflationen.Som framgår av tabell 1 och diagram 2 steg priserna exklusive energiprisernamed i genomsnitt . Det är i likhetmed inflationen enligt KPI och UND1X något över inflationsmålet men inomtoleransintervallet. Till skillnad från KPI och UND1X nådde dockinflationstakten exklusive energipriserna sin topp för attsedan stadigt sjunka.Diagram 2. Inflationstakten exklusive energipriserKälla: , Statistiska centralbyrånAndra mått på inflationenEU:s har utvecklat ett mellan EU-länderna harmoniseratinflationsindex, det s.k. HIKP (Harmonised of consumer prices).HIKP används som målvariabel för penningpolitiken av ,, och har speciellt tagits fram för stabiliseringspolitiska syften.Till skillnad från KPI exkluderar HIKP räntekostnader för egnahem,bostadsrättsavgifter, avgifter för viss hälso- och sjukvård, fastighetsskatt,avskrivningar, tomträttsavgäld och försäkringar för egnahem, del avreparationer samt lotterier och tips. En annan skillnad mellan måtten äratt i HIKP, men inte i KPI, ingår avgifter för barnomsorg.Mätt enligt HIKP uppgick den svenska inflationen till 2001, 2,0 %2002 och 2003. Det ger ett genomsnitt för perioden på , dvs.något över inflationsmålet men inom toleransintervallet. Detta kan jämförasmed att HIKP-inflationen i EU och euroområdet uppgicktill i genomsnitt respektive , dvs. något lägre än i Sverige.Ett mått på den inhemskt genererade prisutvecklingen som löpandeanvänder i sin inflationsanalys är UNDINHX. UNDINHX definieras som UND1Xrensat för förändringar i importpriserna. Enligt detta mått har inflationenökat med i genomsnitt . Kraftigtstigande priser på kött, grönsaker, el och prishöjningar inom tjänstesektornär några av förklaringarna till varför UNDINHX legat övertreprocentsnivån.Diagram 3. Inflationstakten enligt HIKP och UNDINHXKälla: , Statistiska centralbyrånReporäntanEfter av räntesänkningar ladespenningpolitiken om . Reporäntan höjdes successivtunder 2000 och 2001 då , kort efterterrorattackerna i , sänkte reporäntan i engemensam aktion med andra centralbanker i västvärlden.Våren 2002 höjde på nytt reporäntan med bl.a. hänvisning tillatt den internationella konjunkturen var på väg att ta fart igen efternedgången 2001 och den extra osäkerhet som följde av terrorattackerna.Vidare hänvisades till att resursutnyttjandet i den svenska ekonomin varfortsatt högt.Som framgår av tabell 2 inledde en ny serie räntesänkningarnär den sänkte reporäntan med sammanlagt 0,5 procentenheter.Motivet till sänkningarna var bl.a. att återhämtningen i världsekonominförsvagats och att konjunkturförsvagningen ikombination med en starkare krona dämpar både det inhemska och detinternationellt genererade pristrycket.Den svaga återhämtningen och osäkerheten i anslutning till konflikten iIrak var några av anledningarna till att fortsatte att sänkareporäntan . Reporäntan sänktes sedanmed ytterligare sammanlagt nivå på . I likhet med de tidigare sänkningarna motiveradessänkningarna med en fortsatt svag internationellefterfrågan, minskat resursutnyttjande i den svenska ekonomin och attinflationen därmed bedömdes hamna under målet.Tabell 2. Reporäntan 1999-2003Datum Förändring Nivå efter förändringen1999-02-17 -0,25 3,151999-03-31 -0,25 2,901999-11-17 +0,35 3,252000-02-09 +0,50 3,752000-12-13 +0,25 4,002001-07-11 +0,25 4,252001-09-19 -0,50 3,752002-03-20 +0,25 4,002002-05-02 +0,25 4,252002-11-20 -0,25 4,002002-12-11 -0,25 3,752003-03-18 -0,25 3,502003-06-05 -0,50 3,002003-07-04 -0,25 2,75Källa: RiksbankenI mitten av låg reporäntan på , efter en sänkning på 0,25procentenheter och i början av april.Diagram 4. styrräntor 1999-2003Källa: RiksbankenKronanEfter att ha legat relativt stabilt till sommaren 2000sjönk den svenska kronans värde relativt kraftigt hösten och vintern 2000.Försvagningen fortsatte , och kronan nåddesin lägsta nivå i samband med den osäkerhet som präglade den internationellavalutamarknaden direkt efter terrorattackerna i i mitten avseptember. Som framgår av diagram 5 har kronan successivt förstärkts sedanslutet av 2001. låg kronans värde, mätt enligt TCW-index,på ett indexvärde runt 125 (ju högre indexvärde, desto svagare krona).Det kan jämföras med ett indexvärde på i genomsnitt 136 respektive 134under 2001och 2002. Genomsnittet låg på 127,7, vilket är enförstärkning med jämfört med 2002.Diagram 5. Kronans värde enligt TCW-indexKälla: RiksbankenDiagram 6 visar att kronans förstärkning till stor del förklaras av attvärdet på den amerikanska dollarn sjunkit relativt kraftigt. Från börjanav sjönk dollarn med omkring 33 %mot kronan.Diagram 6. Kronans kurs mot euro och USA-dollarKälla: RiksbankenKronan stärktes kraftigt mot euron efter EMU:s bildande , från enkurs på per euro till som lägst 8,10 våren 2000.Från sommaren 2000 stärktes euron stadigt mot kronan,till en högsta kurs på per euro. Motslutet av 2001 och stärktes kronan ånyo mot euron. Sedanmitten av 2002 har kursen pendlat mellan 9,00 och per euro,bortsett från en period då kursen gick något under 9,00 krper euro.I mitten av april 2004 låg kronans värde, mätt enligt TCW-index, på ettindexvärde omkring 127,4. Kursen mot dollarn noterades till omkring 7,54kr per dollar, och kursen mot euron noterades till pereuro.Inflationsprognoserna och penningpolitikenAvsnittet behandlar ekonomin, penningpolitiken, inflationen ochinflationsprognoserna för främst 2003, eftersom avhandlatsmer noggrant i utskottets tidigare utvärderingar (bet. 2001/02:FiU23 ochbet. 2002/03:FiU23). Inledningsvis görs dock en kort beskrivning avRiksbankens prognoser . Utvärderingensutgångspunkt är att det tar ett till innan ränteförändringar påverkarden ekonomiska aktiviteten och inflationen. Det innebär att det för enutvärdering av 2003 är mest intressant att studera de bedömningar,överväganden, prognoser som gjordes och de åtgärder som vidtogs under 2001och 2002.Kort om bedömningarna för hela perioden 2001-2003En genomgång av prognoser över tillväxten och inflation från1999 och framåt visar på följande resultat:Prognoserna . mitten av 1999 till början av 2001överskattade i den svenska ekonomin 2001 samtidigtsom man av olika skäl underskattade inflationstrycket. Till exempel räknadebanken med att BNP skulle stiga . Denkraftiga försvagningen i den internationella ekonomin från hösten 2000bidrog dock till att BNP endast steg 2001 (enligt SCB:sreviderade siffra). bedömde att inflationenenligt KPI skulle stiga med i genomsnitt 2001 och att tolvmånaderstaleti skulle uppgå till . Utfallet blev betydligt högre,i genomsnitt och . Uppgången förklaras tillstor del av tillfälliga och kraftigt stigande priser på bl.a. kött, el,olja, frukt och grönsaker. Inflationen enligt UND1X väntades i december2000 öka med i genomsnitt 2001 och uppgå till i december 2001.Den faktiska utvecklingen av UND1X blev i genomsnitt och idecember 2001. Först närmade sig bankens bedömningarutfallet. En genomgång av andra prognosinstituts bedömningar visar emellertidatt varit varken sämre eller bättre än andra på att prognosticerautvecklingen . Så gott som samtliga prognosinstitut, såvälsvenska som utländska, gjorde samma över- ochunderskattningar av tillväxten och inflationen som Riksbanken.Prognoserna . Även bankens bedömningar av 2002 karakteriseras avatt man åtminstone inledningsvis överskattade BNP-tillväxten och underskattadeinflationens utveckling. Under både 2000 och 2001 förväntade man sig atttillväxten 2002 skulle ligga över det verkliga utfallet på . I t.ex.december 2000 bedömdes att BNP skulle stiga 2002. Under 2001pendlade bankens prognoser över KPI-inflationen 2002 mellan och i genomsnitt. höjdes dock prognoserna till mellan 2,3 %och . De kraftigt stigande priserna på t.ex. kött och energi gjordeatt KPI ökade med i genomsnitt 2002. Av samma anledningar steginflationen enligt UND1X med i genomsnitt 2002, vilket var mellan 0,1-0,högre än de bedömningar av UND1X-inflationen 2002som gjorde 2000 och 2001. Precis som för 2001står sig Riksbankensbedömningar väl i jämförelse med andra prognosmakares. I vissafall visar banken upp en bättre träffsäkerhet.Prognoserna . Till skillnad från prognoserna för 2001 och 2002har genomsnittliga KPI-prognoser legatrelativt nära utfallet på , om man bortser från prognosen i mars2003 då banken förväntade sig att KPI i genomsnitt skulle stiga med 2,. När det gäller den genomsnittliga UND1X-inflationenunderskattade utvecklingen med upptill . I likhet med prognoserna för 2001 och 2002överskattade inledningsvis BNP-tillväxten . Till exempelbedömde banken , då det fanns signaler om en relativt snabbåterhämtning i världsekonomin, att BNP skulle växa 2003. EnligtSCB:s första preliminära uppskattning ökade BNP . Enjämförelse visar att prognoser även låg väl i linjemed andra prognosinstituts bedömningar för den aktuella perioden.Bedömningar av 2003 gjorda 2001Inledningen av 2001 symboliseras av en relativt snabb nedgång i deninternationella konjunkturen, framför allt i . sänker den amerikanska , Federal Reserv,sin styrränta för att dämpa nedgången och stimuleraen återhämtning. Kursnedgången på världens aktiebörser tilltar, ochräntorna sjunker till följd av svagare ekonomiska utsikter. Även den svenskaindustrikonjunkturen försämras relativt snabbt, och hushållens optimismom den ekonomiska framtiden avtar. Värdet på kronan fortsätter att sjunkaefter nedgången under andra halvan av 2000.Snabb konjunkturförsvagningI ljuset av den snabba konjunkturförsämringen skriver ned sinatillväxtprognoser i inflationsrapporten . BNP bedömsstiga både 2001 och 2002, vilket är respektive0,lägre än bankens bedömning . räknarbanken i sin första officiella bedömning av 2003 med att BNP ökar . Den svagare konjunkturen och ett minskat tryck frånimportpriserna gör att direktionen skriver ned prognosen över UND1X-inflationen2001 men skriver upp UND1X-inflationen , bl.a. på grund av attRiksbanken nu räknar med att maxtaxan inte kommer att räknas in i KPI ochUND1X när den införs 2002. Det får till effekt att inflationen 2002 blirnågot högre än vad som tidigare antagits. KPI- och UND1X-inflationen väntasligga på respektive i mars 2003.Direktionen gör bedömningen att riskerna för en lägre inflation är störreän riskerna för en högre inflation. Inflationen förväntas dock i huvudsakligga i linje med inflationsmålet på ett och . En enig direktionbeslutar att lämna reporäntan oförändrad.Diagram 7. och KPI-prognoser samt utfallÅrsgenomsnittKälla: inflationsrapporter, KI:s Konjunkturläget, SCBUnder ökar priserna betydligt mer än vad Riksbankentidigare räknat med. Inflationstakten mätt enligt KPI stiger till imaj bl.a. på grund av kraftigt stigande priser på kött, el- och teleprodukter.Under våren blir det också tydligt att konjunkturnedgången i i högregrad än vad som tidigare förväntats sprider sig till . FederalReserve fortsätter att sänka den amerikanska reporäntan. också den , , sin styrränta med 0,25procentenheter. Värdet på den svenska kronan sjunker ytterligare undervåren och obligationsräntorna stiger.I inflationsrapporten skriver ned både den svenskaoch den internationella tillväxtprognosen ytterligare. Däremotskrivs BNP-prognoserna upp något, till respektive2,. justeras UND1X-inflationen upp kraftigt tillföljd av vårens prishöjningar. Prognosen över UND1X 2002 skrivs upp med0,till en inflation på i genomsnitt och UND1X-inflationenväntas ligga på i juni 2003.Direktionen bedömer dock att prishöjningarna till stor del ärtemporära och att inflationen utvecklas i linjemed inflationsmålet.