bet · GR01AU4 · 2004-04-27 00:00:00 — 12).Yvonne m.fl. (m, fp, kd, c) vill iflerpartimotionen A357 reformera reglerna förtidsbegränsade anställningar. En utgångspunkt förreformen bör vara att tillsvidareanställning ochtidsbegränsad anställning är två likvärdiga sätt attanställa.Gunilla i (s) värnar i motionA225 om rätten till trygga arbeten i form avheltids- och tillsvidareanställningar.Hillevi och (båda s)anser i motion A236 att regeringen bör överväga attutvärdera konsekvenserna av den förkortadevikariatstiden från 12 till 6 månader.Lars m.fl. (s) menar i motion A323, idenna del, att anställningstryggheten ska förstärkasbl.a. genom att dagens olika anställningsformerbegränsas.Hans Backman () menar i motion A213 att LAS bör fåett tillägg som ålägger arbetsgivarna att erbjudapersoner som varit timanställda hos sammaarbetsgivare fast anställning.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i stora delar i de synpunktersom framförs i motionerna om betydelsen för denenskilde arbetstagaren av att varatillsvidareanställd. Utskottet kan samtidigtkonstatera att det har skett en förändring påarbetsmarknaden i riktning mot en större andeltidsbegränsade anställningar. För utskottet är detangeläget att det tydligt framgår atttillsvidareanställningen alltjämt ska varahuvudregeln vid anställning. Möjligheten förarbetsgivare att använda tidsbegränsadeanställningar måste vara begränsad och reglernamåste vara utformade så att de inte leder tillmissbruk. De förslag som läggs fram i vissa motionerär detaljförändringar lösryckta ur ett stort ochkomplext sammanhang.Utredningen arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv konstaterade att gruppentidsbegränsat anställda ökade markant . Utredningen angav vidare att tidsbegränsadeanställningar förekommer i stor utsträckning inombl.a. vård och omsorg, olika företagstjänster,handel samt inom utbildning och forskning.Tidsbegränsade anställningar är vanliga bland yngrearbetstagare och kvinnor. Även personer med utländskbakgrund är klart överrepresenterade inom vissasektorer. Effekterna på individnivå skiljer sig åtmen allmänt sett får tidsbegränsat anställda jämförtmed tillsvidareanställda mindre kompetensutveckling,de har mindre kontroll över hur arbetet utförs ochett sämre hälsotillstånd och de upplever större oroför sin ekonomiska situation. Utredningen pekar påatt anställningsskyddet i LAS i huvudsak är kopplattill de tillsvidareanställda. Utredningens förslaginnebär bl.a. att den nuvarande listan över tillåtnatidsbegränsade anställningar i LAS tas bort ochersätts med en regel som innebär att det är tillåtetför en arbetsgivare att anställa en persontidsbegränsat upp . Vikariat för att ersätta en annan anställdkan pågå under sammaperiod. Provanställningar tillåts på samma villkorsom och räknas in i de angivna tidsfristerna.För att förbättra de tidsbegränsat anställdasställning införs en förstärkt företrädesrätt tillåteranställning. Utredningen föreslår en helt nysanktion för brott mot reglerna om tidsbegränsadanställning och företrädesrätt till återanställning.Den arbetsgivare som bryter mot dessa bestämmelserska betala ett särskilt vederlag. Utredningenföreslår vidare att en arbetstagare ska kunna sägaupp en tidsbegränsad anställning med en månadsuppsägningstid.I överenskommelsen mellan Socialdemokraterna,om det s.k. 121-punktsprogrammet finns som en punkt attvisstidsanställningarna måste minska.Även om utskottet har den principiella uppfattningenatt tillsvidareanställningen alltjämt ska varahuvudregel kan utskottet konstatera atttidsbegränsade anställningar fyller ett behov på denmoderna och flexibla arbetsmarknaden. uppfattning går det inte att bortse frånatt det även måste finnas olika formerav tidsbegränsade anställningar för att tillgodosearbetsgivares behov i vissa situationer, t.ex. föratt öka arbetsstyrkan vid tillfälliga arbetstoppar,eller fylla ut vid tillfälliga vakanser ochtjänstledigheter m.m.Regeringen har aviserat att en proposition som tarsikte på bl.a. de tidsbegränsade anställningarna skalämnas till hösten 2004.Med anledning av motion A292 (yrk. 2) vill utskottetframhålla att betänkandet Den könsuppdeladearbetsmarknaden (SOU 2004:43) överlämnadestill regeringen. Betänkandet innehåller förslag tillåtgärder som ska kunna minska könssegregationen påden svenska arbetsmarknaden i framtiden.Med anledning av motion A370 (yrk. 3 i denna del) omde äldre på arbetsmarknaden vill utskottet peka påföljande. Promemorian Riv hindren för äldre iarbetslivet! (Ds 2002:10), som är en kartläggningoch ett diskussionsunderlag frånNäringsdepartementets s.k. seniorgrupp, lämnades iapril 2002. Frågan om de äldres situation påarbetsmarknaden har därefter blivit än mer aktuell.Sverige, liksom många andra länder inom EU, har ettstort behov av att öka sitt arbetskraftsutbud. En avflera dellösningar på det problemet är att äldre, ien vid bemärkelse, i större utsträckning än i dagstannar kvar längre i arbetslivet. Åtgärder behövervidtas för att möjliggöra detta och att stimuleradem till att stanna kvar. Insatser behöver ocksågöras för att öka efterfrågan hos arbetsgivare påäldre arbetskraft. Diskriminering av äldre påarbetsmarknaden måste självklart också motverkas.Det pågår ett intensivt och omfattandeutredningsarbete inom , EU och påmyndighetsnivå för att kartlägga problematiken ochatt hitta lösningar för att öka arbetskraftsutbudet,bl.a. genom de äldres större närvaro i arbetslivet.Nedan följer några exempel på sådant arbete. Denparlamentariskt sammansatta utredningen, , lämnade förslag ibetänkandet Äldrepolitik för framtiden (SOU 2003:91)med bl.a. "100 steg till trygghet och utveckling meden åldrande befolkning". Betänkandet som är mycketomfattande är föremål för remissbehandling till den30 . Ett gemensamt arbete mellanArbetsmiljöverket och har lett fram tillrapporten av arbetsförhållandena medåldersperspektiv som presenterades i februari 2004.Rapporten är en handledning som beskriver äldrearbetstagares särskilda förutsättningar. Bilaga 5till långtidsutredningen heter Vem tjänar på attarbeta? (SOU 2004:2). I bilagan presenteras en bredkartläggning av de ekonomiska drivkrafterna förarbete. Resultatet ger bl.a. en bild av hur vanligtdet är att långvarigt arbetslösa eller sjuka harsvaga ekonomiska drivkrafter att komma tillbaka tillarbetslivet. kommer ytterligare enbilaga till långtidsutredningen att publiceras. Denhar rubriken räkna med de äldre? (SOU2004:44). Även inom EU pågår ett arbete i frågan omde äldre på arbetsmarknaden. kom ettmeddelande från kommissionen om att öka äldrearbetstagares sysselsättning och senareläggautträdet från arbetsmarknaden (KOM (2004) 146slutlig).Av vårpropositionen (prop. 2003/04:100) framgår attregeringen överväger både åtgärder för att förändraattityder och regelverk som gör äldre mindreattraktiva på arbetsmarknaden och förändringar avregler för skatter och sociala transfereringar ochderas inbördes samverkan för att skapa störremöjligheter för de äldre som vill fortsätta attförvärvsarbeta.Frågan om hur man ska öka de äldres sysselsättningpå arbetsmarknaden är som framgår ovan omfattandeoch komplex. Förslaget i motion A370 (yrk. 3 i dennadel) är bara en liten del av ett stort sammanhang.Enligt utskottets uppfattning bör man inväntaresultatet av pågående utredningar och regeringensberedning av de olika utredningarna m.m. innan någotinitiativ tas i frågan om att ändraanställningsformer för äldre arbetstagare.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna A213 (fp), A225 (s), A236 (s),A292 yrkandena 2 och 3 (v), A304 yrkandena 10-12(v), A323 i denna del (s), A329 yrkande 20 (kd),A357 (m, fp, kd, c) och A370 yrkande 3 i denna del(fp), i de delar de inte kan anses tillgodoseddagenom det som utskottet anfört.Skydd för gravida och föräldraledigaUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner som avser frågor om skydd förgravida och föräldralediga. I avvaktan på enproposition i frågan avstyrker utskottetsamtliga motioner.Jämför reservationerna 7 (kd, c), 8 (fp) och9 (c).MotionernaFolkpartiet anser i partimotion A307 (yrk. 15) attanställningsskyddet för gravida och föräldraledigamåste stärkas. Villkoren vid uppsägningar bör nogagranskas, och framkommer det att arbetsgivare ochfack missgynnar föräldralediga och gravida viduppsägningsförhandlingar bör man överväga att skärpalagstiftningen.Kristdemokraterna begär i partimotion A371 (yrk. 15)att regeringen lägger fram förslag till ändring avden svenska lagstiftningen i enlighet med det somministerrådet i EU kommit fram till avseendeföräldraledighet och rätten att återta sin tjänstutan försämrade villkor. har enats omatt garantera rätten för den som varit föräldraledigatt återuppta sitt arbete utan försämrade villkor.Man ska också få räkna sig till godo förbättringarsom arbetskamraterna erhållit . Det kangälla generella lönehöjningar eller utbildningar. kan föräldraledigheten vägas in som skäl förförändring av en tjänst. Det skulle inte varaförenligt med de nya EU-reglerna.Vänsterpartiet anser i partimotion A304 (yrk. 5) ochCenterpartiet i kommittémotion A247 (yrk. 14) attföräldralediga behöver starkare skydd.Uppsägningstiden för föräldralediga arbetstagare skabörja löpa först när arbetstagaren återupptagit sittarbete helt eller delvis.Centerpartiet poängterar i kommittémotion A302 (yrk.16) att en lag borde finnas som hindrar de fackligaorganisationerna att inskränka företagens möjlighetatt teckna tilläggsförsäkringar tillföräldraförsäkringen. De initiativ som har tagits avstörre företag för att ge de föräldralediga högreersättningar måste ses som positiva och uppmuntras.Christina Nenes och i (båda s) vill i motion A318 stärka skyddet förföräldralediga genom förändringar iarbetslagstiftningen.Birgitta och (båda s) gör imotion A359 gällande att gravida och föräldraledigakvinnor i ökande grad sägs upp. Nuvarandelagstiftning ger arbetsgivare möjlighet att utnyttjaden ersättning som föräldraförsäkringen betalar somen del av uppsägningslönen. I promemorian Enhållfast arbetsrätt - för ett föränderligt arbetslivhar lämnats förslag om att föräldraledighet aldrigska kunna räknas in i uppsägningstiden. Motionärernaanser att det är viktigt att noga följa utvecklingenpå området så att gällande lagstiftning och andraregelverk följs och att skyddet för gravida ochföräldralediga kvinnor inte försämras.Ulf m.fl. (mp) begär i motion A283 (yrk. 1) attregeringen skyndsamt utarbetar lagförslag omskärpning av föräldraledighetslagen för att skyddagravida och föräldralediga i enlighet med denskärpning av lagen som förordade i sittbeslut . För den som är tjänstledigfinns det risk för uppsägning i samband medarbetsgivarens användande av turordningsreglerna.Det är därför nödvändigt att skydda personer som ärtjänstlediga för studier eller av annan anledningvid uppsägning på grund av arbetsbrist. Det ska integå att undanta arbetstagare från turordningen viduppsägning för att i stället säga upp tjänstlediga(yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen betonatvikten av att skapa gynnsammare förutsättningar föratt arbetstagare ska kunna förena arbete ochföräldraskap. Utskottet konstaterade redan ibetänkande 2000/01:AU9 att det förekommer attarbetsgivare försvårar för föräldrar att utnyttjarätten till ledighet enligt föräldraledighetslagen(1995:584).Regeringen fick i uppdrag av attöverväga om det finns behov av att förstärka skyddetför de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätttill ledighet i samband med föräldraskap. ficksedan av regeringen ett tilläggsuppdrag att se överden arbetsrättsliga lagstiftningen även i dettaavseende.Enligt ALI:s utredning arbetsrätt - förett föränderligt arbetsliv visar tillgängligstatistik att barnafödandet under det senasteårtiondet har minskat dramatiskt, främst blandkvinnor mellan . Det kan enligtutredningen antas att en av många orsaker till dettastora samhällsproblem är svårigheter att på dagensarbetsmarknad kunna kombinera förvärvsarbete ochföräldraskap. Gravida kvinnors rättsliga ställningpå arbetsmarknaden är enligt utredningen relativtstark efter ändringar i jämställdhetslagen ochsenare praxis från . Föräldraledigaarbetstagare har däremot ett betydligt svagareskydd, både enligt gällande EG-rätt och svensk rätt.Utredningen har lagt fram tre lagförslag för attstärka föräldraledigas rättsliga ställning. Detförsta förslaget tar sikte på ändrade regler förtidsbegränsade anställningar. Det andra förslagetinnebär att ett särskilt förbud mot att diskrimineraföräldralediga införs i föräldraledighetslagen. Dettredje förslaget är att uppsägningstiden viduppsägning på grund av arbetsbrist av en anställdsom är helt föräldraledig ska börja löpa först närarbetstagaren helt eller delvis återupptar sittarbete.Av betänkandet framgår att antalet anmälningar ochförfrågningar till JämO med anknytning tillföräldraskap och graviditet ökat ,och samma tendens har observerats från fackligthåll. Någon entydig statistik som talar för attgravida och föräldralediga regelmässigt missgynnaspå arbetsmarknaden har dock utredningen inte kunnatfinna. Befintlig statistik visar emellertid att detfinns en tendens till försämrad situation försmåbarnsföräldrar, särskilt kvinnor, som har en lösförankring i arbetslivet när de skaffar barn. är det helt klart att en personsställning på arbetsmarknaden åtminstone riskerar attförsämras i och med en planerad eller föreliggandegraviditet och därmed sammanhörandeföräldraledighet. Särskilt drabbad av detta ärkvinnan, som av tradition eller ekonomiska skäl oftaär den av föräldrarna som utnyttjar huvuddelen avrätten till ersättningsberättigad ledighet ochstannar hemma med barnet.Utskottet instämmer i de motioner som kräverstärkt skydd för föräldralediga. Det hör inte hemmapå svensk arbetsmarknad att bli missgynnad på grundav att man som arbetstagare nyttjat sina lagstadgaderättigheter som förälder. När det sedan gällermetoderna att komma till rätta med problemen, villutskottet avvakta regeringens beredning av frågan.Regeringen har aviserat att en proposition skaöverlämnas till - i avvaktanpå propositionen finner utskottet det intemeningsfullt att i sak kommentera varje enskiltmotionsyrkande.I avvaktan på regeringens vidare åtgärder påområdet avstyrks motionerna A247 yrkande 14 (c),A283 yrkandena 1 och 2 (mp), A302 yrkande 16 (c),A304 yrkande 5 (v), A307 yrkande 15 (fp), A318 (s),A359 (s) och A371 yrkande 15 (kd), i den mån de intekan anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.Uppsägning av personliga skälUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt ettmotionsförslag som berör uppsägning avpersonliga skäl. Motionen avstyrks.Jämför reservation 10 (v).MotionVänsterpartiet föreslår i partimotion A304 (yrk. 9)en skärpning av kravet på saklig grund viduppsägning av personliga skäl. Vad som bedöms varasaklig grund varierar över tiden beroende på ändradevärderingar och ett förändrat näringsliv. Att bliuppsagd av personliga skäl är i dagens samhälle etthårt straff. Det har hänt att arbetstagare avskedatsmed anledning av mindre förseelser och att det hargodtagits av Arbetsdomstolen. För att en uppsägningeller ett avskedande ska få tillgripas måste detligga något grovt bakom. Rättspraxis bör ändras.Andra och mindre drastiska påföljder måste skapassom alternativ till avskedande och uppsägning.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att LAS bygger på attarbetsgivares uppsägning ska vara sakligt grundad.Vid uppsägning måste arbetsgivaren iakttaarbetstagarens uppsägningstid. Uppsägning kan ske avskäl som är att hänföra till personliga förhållandeneller ske på grund av arbetsbrist. Begreppen ärlagtekniska till sin karaktär och bygger på att allauppsägningar ska kunna hänföras till den ena ellerandra kategorin. Om grunden för uppsägningen ärpersonliga förhållandena förutsätts omständigheterav viss karaktär och omfattning. Sådanaomständigheter har preciserats i förarbetena tillLAS och i rättspraxis.Avskedande, som tar sikte på mer flagrantaförseelser från arbetstagarens sida, kan i principverkställas . Som en ordningsföreskriftgäller dock att arbetstagaren ska underrättas omavskedandet minst i förväg, och om denne ärmedlem i en arbetstagarorganisation ska även dennavarslas . Det sägs iförarbetsuttalanden till LAS, som i dennadel alltjämt äger giltighet, att avskedande kantillgripas för sådant avsiktligt eller grovtvårdslöst förfarande som inte rimligen ska behövatålas i något rättsförhållande. Det finns enomfattande rättspraxis från Arbetsdomstolen om vadsom krävs för att arbetsgivaren ska få tillgripa ettavskedande.Utskottet vill betona att en rad olikaomständigheter vägs in i domstolens bedömning om ettvisst förhållande utgör saklig grund för uppsägningeller laga skäl för avskedande. Dessa omständigheterbehöver inte ha ett direkt samband med denomedelbara orsaken till uppsägningen elleravskedandet, men kan vara det som fäller avgörandeti det enskilda fallet. Vid uppsägning kan hänsyn tasinte bara till själva orsaken till uppsägningen utanäven t.ex. till omständigheter som inträffat efteruppsägningen, arbetsplatsens storlek, arbetstagarensställning och anställningstidens längd. En bedömningav vilka slutsatser arbetsgivaren kan dra av detinträffande har betydelse. Det ärdärför inte möjligt att jämföra olika situationerenbart med utgångspunkt i den händelse ellerliknande som varit den omedelbara orsaken tillarbetsgivarens uppsägning eller avskedande.En typ av uppsägningar uppmärksammades särskilt avutredningen arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv, nämligen när såvälarbetsbrist som personliga skäl finns med.Utredningen ansåg inte att rättspraxis fullt uttillgodoser enskilda arbetstagares skydd motgodtyckliga uppsägningar men bedömde att lösningen iförsta hand inte står att finna i lagstiftningenutan i rättstillämpningen.Utskottet anser när det gäller sådana alternativaoch mindre drastiska påföljder som motionärernaföreslår ska införas, att dessa är bättre lämpadeatt regleras i kollektivavtal mellanarbetsmarknadens parter.Utskottet avstyrker med anledning av vad som ovansagts motion A304 yrkande 9 (v).Turordning vid uppsägning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker motionsförslag om attupphäva tvåpersonsundantaget i och avstyrker en motion om atthelt avskaffa turordningsreglerna i LAS.Jämför reservationerna 11 (m, fp, kd, c, mp)och 12 (fp).BakgrundLAS innehåller turordningsregler som arbetsgivareska iaktta vid uppsägning på grund av arbetsbrist.Huvudregeln är i enlighet med principen sist införst ut, dvs. arbetstagare med kortareanställningstid står först i tur att sägas upp, förearbetstagare med längre anställningstid. Om enarbetstagare måste omplaceras för att få fortsattarbete, krävs att arbetstagaren har tillräckligakvalifikationer för det fortsatta arbetet. Därutöverfinns vissa särregler, t.ex. för arbetstagare mednedsatt arbetsförmåga och som beretts särskildsysselsättning hos arbetsgivaren. Domstol kan prövaom arbetsgivarens uppsägning står i strid medturordningsreglerna och ålägga arbetsgivare att utgeskadestånd i sådana fall.Efter förslag av arbetsmarknadsutskottet ibetänkande 2000/01:AU4 Undantag från turordningenm.m. infördes med giltighet fr.o.m. den 1 januari2001 i 22 § andra stycket LAS ett undantag fråndenna turordningsprincip. Regeln innebär att enarbetsgivare med högst tio arbetstagare får undantahögst två arbetstagare som enligt arbetsgivarensbedömning är av särskild betydelse för den fortsattaverksamheten. Den eller de personer som undantas harföreträde till fortsatt anställning oavsettturordningen. Arbetsgivarens beslut att tillämpaundantagsbestämmelsen kan i normalfallet inte prövasrättsligt.Bakom förslaget stod en majoritet bestående avföreträdare för , om att upphäva undantagsregeln har däreftervarit uppe till behandling och avstyrkts avutskottet i betänkandena /01:AU10 och2001/02:AU6. Vid utskottets senaste behandling avfrågan i betänkande 2002/03:AU6 tillstyrktesmotionerna om att tvåpersonsundantaget skulleavskaffas. Utskottets förslag till beslut i dendelen vann dock inte bifall vid avgörandei frågan. Tvåpersonsundantaget gäller såledesalltjämt.MotionernaFolkpartiet vill i kommittémotion A370 (yrk. 3 idenna del) avskaffa regeln om dubbelräknadturordningstid . Bestämmelseninnebär att anställningstiden ålderräknas dubbelt bl.a. i fall när turordningslistabehöver göras vid uppsägning på grund avarbetsbrist. För dem som varit anställda länge hossamma arbetsgivare spelar regeln inte någon störreroll. Men den utgör ett hinder för den som blivitarbetslös eller av andra skäl vill byta arbete imedelåldern eller nära pensioneringen. Bestämmelsenökar motståndet att anställa medelålders och äldrepersoner och minskar på så sätt rörligheten påarbetsmarknaden. Risken för ofrivilligt tidigpensionsavgång ökar också.Vänsterpartiet anser i partimotion A292 (yrk. 4) attregeringen bör göra en översyn avturordningsreglerna och företrädesrätten tillåteranställning och deras effekter ur ett köns- ochklassperspektiv. Förändringar har över tiden införtssom försämrat företrädesrätts- ochturordningsreglerna. Som exempel nämns begränsningenav företrädesrätten och införandetav tvåmannaundantaget. kartläggningar harindikerat att det i stor utsträckning är kvinnor sommissgynnas av försämringarna. Den rättsligaotryggheten drabbar alla även om vissa grupper ärutsatta för större risker, t.ex. gravida, fackligtaktiva och invandrade. Behovet av ökad kunskap omhur regelverk på arbetsmarknaden påverkar olikagrupper är mycket stort. För att få en klar bildöver konsekvenserna av nuvarande ordning börregeringen ta ett initiativ till en översyn.Vänsterpartiet anser vidare i partimotion A304 (yrk.3) att ska upphäva beslutet attarbetsgivare i företag med högst tio anställdaensidigt kan undanta två personer frånturordningslistan vid arbetsbristuppsägning.I ett stort antal enskilda s-motioner ställs sammakrav på ändring av turordningsreglerna i 22 § LAS,nämligen av och imotion A217, i motion A228, AgnetaGille i motion A234, m.fl.i motion A237, m.fl. i motion A242,i motion A244, ochKerstin i motion A250, i i motion A317samt m.fl. i motion A323 i denna del.Utskottets ställningstagandeLAS är en skyddslagstiftning till förmån för densvagare parten i anställningsförhållandet. Det är avstor vikt att lagen uppfattas som klar och rättvisbåde i sin utformning och i sin tillämpning.I motion A370 (yrk. 3 i denna del) ifrågasätts enbestämmelse i LAS som tillkommit för att skyddaäldre arbetstagare. Utskottet behandlade senast ibetänkande 2002/03:AU6 ett motsvarande yrkande.Utskottet uttalade vid det tillfället att man intebör försämra skyddet för de äldre. I stället bör manta till vara den resurs som den äldre arbetskraftenutgör genom att satsa på kompetensutveckling och attanpassa arbetsplatser och arbetsvillkor till äldresförutsättningar. Utskottet har under avsnittetTidsbegränsad anställning m.m. ytterligare utvecklatfrågan om de äldre på arbetsmarknaden. Motionenavstyrks med hänvisning till detta.Med anledning av motion A292 (yrk. 4) villutskottet åter framhålla att betänkandet Denkönsuppdelade arbetsmarknaden (SOU 2004:43) idagarna överlämnades till regeringen. Betänkandetinnehåller förslag till åtgärder som ska kunnaminska könsuppdelningen på den svenskaarbetsmarknaden . Utskottet vill ocksåpeka på att regeringen har aviserat att enproposition om bl.a. förstärkt skydd förföräldralediga kommer att överlämnas till riksdagentill hösten. Motionen avstyrks med hänvisning tilldetta.Införandet av tvåpersonsundantaget i 22 § andrastycket LAS innebar en avvikelse från en tydlig ochvälkänd turordningsprincip, nämligen principen omsist in först ut. Undantaget ger stort utrymme förensidiga och godtyckliga arbetsgivarbeslut ianställningsskyddsfrågor. Tillämpningen avundantaget har bland arbetstagare upplevts somkränkande och diskriminerande. Det finns exempel påicke godtagbar tillämpning som särskilt drabbatgravida och föräldralediga arbetstagare. Det finnsäven tecken som tyder på att gamla och sjukadrabbats i större utsträckning.