bet · GR01JUU15 · 2004-02-19 00:00:00 — Underhösten 2002 genomförde sju polismyndigheter och Polisutbildningen i Växjölokala utbildningar där presentationsmaterialet användes (Polisensårsredovisning 2002).Regeringen anför i budgetpropositionen för att bekämpningen avbrott med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiskainslag samt olaga diskriminering har fortsatt hög prioritet för polisväsendet.Vidare poängterar regeringen att det är viktigt att Rikspolisstyrelsenoch polismyndigheterna förstärker och höjer kunskapen på detta angelägnaområde (prop. 2003/04:1 utg.omr. 4 s. 52 f.).Rikspolisstyrelsen skall enligt regleringsbrevet för redovisa detbrottsbekämpande arbete som bedrivits när det gäller brott med rasistiska,främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olagadiskriminering. Redovisningen skall innehålla en sammanhållen nationellbeskrivning och analys av hur verksamheten har utvecklats och dess resultat.I de fall polismyndigheter inte redovisat några särskilda åtgärder skalldetta analyseras och kommenteras.Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare. I samband medbehandlingen av budgetpropositionen för uttalade utskottet rörandehatbrottsligheten bl.a. att utskottet utgår från att polisen och andramyndigheter vidtar de åtgärder som bedöms verksamma och lämpliga i detbrottsförebyggande arbetet och att samråd i förekommande fall sker medandra berörda samhällsaktörer (bet. 2003/04:JuU1 s. 102 f.).Utskottet vidhåller sitt tidigare uttalande om vikten av brottsförebyggandeåtgärder mot bl.a. hatbrottslighet. Utskottet välkomnar det uppdragregeringen gett i regleringsbrevet för i dennadel och vill understryka att såväl insatser som resultatredovisning måsteomfatta hela landet. Det är angeläget att polisen ytterligare höjer sinkompetens i dessa frågor och att fortsatt arbete sker i bemötandefrågorgentemot bl.a. dessa grupper. Mot bakgrund härav och med beaktande av detarbete som pågår i brottsförebyggande frågor föreligger inte skäl tillnågot uttalande från . Motionerna K418, Ju356, Ju369 och Ju445avstyrks i här behandlade delar.DNA-registretI detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden rörande utökademöjligheter att registrera uppgifter i polisens DNA-register. Utskottetföreslår med hänvisning till en pågående översyn av attriksdagen avslår samtliga motioner. Jämför reservationerna 11-13 (m, fp,kd, c).Ett stort antal motioner har väckts som rör möjligheterna att registrerauppgifter i DNA-registret.I motion Ju426 (fp) begärs att möjligheterna att registrera uppgifter iDNA-registret skall utökas, men att den närmare utformningen av bestämmelsernabehöver övervägas ytterligare. Vidare begärs ett klarläggande att uppgifternai endast får användas i polisens brottsutredande verksamhet.I motion Ju369 (m) begärs att frågan om att utöka möjligheterna attregistrera uppgifter i skall utredas mot bakgrund av polisensbehov, tekniska möjligheter och risker med att registrera uppgifter iregistret.I motionerna Ju237 (c), Ju244 (kd), Ju269 (s), Ju322 (s), Ju432 (s) ochJu467 (s) begärs att polisens möjligheter att registrera uppgifter iDNA-registret skall utökas.I motion Ju333 (c) begärs att de som dömts såväl till fängelse minst sexmånader som för ett brott med ett lägsta angivet straff om fängelse sexmånader skall registreras.I motionerna Ju250 och Ju251 (båda m) begärs att de som dömts till fängelseskall registreras.I motionerna Ju278 och Ju457 (båda s) samt Ju431 (kd) begärs att de somdömts till fängelse skall registreras. I motion Ju431 begärsvidare att även de som dömts till rättspsykiatrisk vård skall registreras.I motionerna Ju395 (kd) och Ju308 (s) begärs att samma regler skall gällaDNA-registret som för fingeravtryck.Enligt 23 § polisdatalagen (1998:622) får ett DNA-register innehållauppgifter om personer som dömts bl.a. för ett brott mot en persons liveller hälsa, personliga integritet eller säkerhet eller för ett allmänfarligtbrott, som avses i 3, 4, 6, 8, 12, 13 eller 17 kap. , ombrottet kan leda till fängelse . Även den som dömts förförsök, förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till ett sådantbrott får registreras. För att uppgifter skall registreras finns sålundainget krav på att den utdömda påföljden uppgår till fängelse i minst tvåår.Fingeravtryck får enligt 30 § polisdatalagen registreras bl.a. beträffandepersoner som är misstänkta eller dömda för brott. Om en förundersökningläggs ned utan att åtal väcks eller om den tilltalade frikänns skalluppgifterna i princip gallras.Det pågår inom en översyn av vissa frågor avseendeDNA-teknikens användning i brottsbekämpningen (dnr Ju2003/9454/P). Häringår bl.a. att överväga om kraven för att registrera uppgifter iDNA-registret kan sättas lägre och om det finns skäl att särskilt lagregleraprovtagning för DNA-analys. I uppdraget framhålls särskilt att integritetsskälgör sig starkt gällande när det är fråga om att registrera personuppgifteri datoriserade register och underkasta människor provtagningar av olikaslag. Uppdraget skall redovisas den 31 maj 2004.Utskottet välkomnar den pågående översynen av . Flera avvarandra oberoende skäl, bl.a. teknik- och brottsutvecklingen, talar föratt frågan om en utökad registrering av uppgifter i registret övervägs.Utskottet vill inte föregripa den pågående översynen, vars frågeställningarligger i linje med flertalet av motionärernas önskemål. Motionerna Ju237,Ju244, Ju250, Ju251, Ju269, Ju278, Ju308, Ju322, Ju333, Ju369, Ju395,Ju426, Ju431, Ju432, Ju457 och Ju467 avstyrks i här behandlade delar.Tullens befogenheter m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden rörande tullensbrottsbekämpning och polisiära befogenheter. Motionernarör frågor om bl.a. tullens polisiära befogenheter, tillgången tillpolisens register och tullens samverkan med andra myndigheter samtKustbevakningens möjlighet att utfärda ordningsbot. Utskottet föreslår medhänvisning huvudsakligen till pågående utredningsarbete att riksdagenavslår samtliga motioner. Jämför reservationerna 14 och 15 (m, fp, kd, c).Ett antal motioner har väckts som rör frågor om tullens brottsbekämpningoch om tullens samverkan med andra myndigheter för att bl.a. minskasmugglingen.I motionerna Ju409 (kd) och Ju427 (fp) begärs att tullens polisiärabefogenheter skall öka. I motion Ju427 begärs vidare att tullen ges befogenhetatt verka på hela territorium och att tullen ges tillgång tillpolisens register.I motionerna Ju220 (m), Ju427 (fp) och So576 (s) efterfrågas effektivaregränskontroll genom fortsatt och utvidgad myndighetssamverkan.I motion Ju327 (fp) begärs att tullpersonal skall omskolas till poliser.I bereds betänkandet BROTTSBEKÄMPNINGIntegritet - Effektivitet (SOU 2002:113). Förslagen i betänkandet berörhuvudsakligen tullens interna hantering av uppgifter hänförliga till dessbrottsbekämpande verksamhet. En proposition är aviserad till våren 2004.Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredarerörande personkontroll vid yttre gräns och inre utlänningskontroll (dir.2003:83).Utredaren skall bl.a. se över och utvärdera nuvarande regler förpersonkontrollen vid yttre gräns ur ett brottsförebyggande och brottsbekämpandeperspektiv. I utredningsuppdraget ingår bl.a. att kartlägga och analyserahur Polisen, , och samverkari personkontrollen vid yttre gräns för att förebygga och bekämpa brottoch lämna förslag på hur myndigheters samverkan kan utvecklas.Gränskontrollerande myndigheters befogenheter att använda straffprocessuellatvångsmedel i samband med personkontroll vid yttre gräns och effekternaav att den inre gränskontrollen för personer har upphört samt konsekvensernaav detta för den brottsförebyggande och brottsbekämpande verksamhetenskall belysas. Det finns också behov av att belysa effekterna av attsamverkande kontrollmyndigheter har olika befogenheter vid den yttre ochden inre gränsen att vidta kontroll- och tvångsåtgärder mot enskildaresande med avseende på den resandes person och transportmedel eller andraföremål som medförs. Det bör också övervägas om befogenheterna att användastraffprocessuella tvångsmedel är tillräckliga för de myndigheter somutför personkontroll vid gränser. Slutligen bör det övervägas omde gränskontrollerande myndigheterna skall få utökade befogenheter vidutresekontrollen att kontrollera personer, eftersöka stöldgods etc.Utresekontrollen har visat sig vara ett mycket viktigt verktyg i både detbrottsförebyggande och det brottsbekämpande arbetet. Behovet av eneffektivare gränskontroll för att bekämpa och förebygga brott måste vägasmot den kränkning som det kan innebära av den kontrollerades personligaintegritet. Det står utredaren fritt att överväga också andra frågor somutredaren finner motiverade med anledning av uppdraget. Utredaren skallredovisa uppdraget senast den 1 juli 2004.Rikspolisstyrelsen har i regleringsbrevet för fått i uppdrag atttillsammans med Riksåklagaren, , ,och redogöra för vilka eventuella hinder som finnsför ett rationellt informationsutbyte mellan myndigheterna inom ramen förden brottsbekämpande verksamheten samt lämna förslag om hur informationsutbytetkan förbättras. Uppdraget skall redovisas senast den 30 juni 2004.Enligt vad utskottet inhämtat har tullen i sin brottsbekämpande verksamhet,genom beslut av Datainspektionen, tillgång till polisens register.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att tullen har deredskap som behövs för en effektiv brottsbekämpning. Mot bakgrund häravoch då utskottet inte vill föregripa slutsatserna från den pågåendeutredningen, vars direktiv ligger i linje med flertalet av motionärernasönskemål, finner utskottet inte skäl för något uttalande från riksdagen.Motionerna Ju220, Ju327, Ju409, Ju427 och So576 avstyrks i här behandladedelar.I motionerna Ju294 (v) och Ju359 (s) begärs att skall fåmöjlighet att förelägga ordningsbot. I motion Ju294 begärs vidare attKustbevakningen skall ges rätt att bl.a. ta alkoholutandningsprov.Enligt 48 kap. 1 § gäller att fråga om ansvar för brott,som hör under allmänt åtal, får under i kapitlet närmare angivna villkorupptas bl.a. genom att polisman förelägger ordningsbot. Ett godkäntföreläggande gäller som lagakraftvunnen dom (48 kap. 3 §). Föreläggande avordningsbot får utfärdas beträffande brott, för vilket inte stadgas annatstraff än penningböter och inte heller normerade böter och för vilketordningsbot bestämts. Regeringen får förordna att föreläggande av ordningsbotfår utfärdas även av åklagare och tulltjänsteman.Att åklagare och tulltjänstemän i vissa fall får förelägga ordningsbotframgår av ordningsbotskungörelsen (1968:199). Sådant föreläggande kanalltså meddelas av åklagare, polisman eller tulltjänsteman.Kustbevakningen är en civil myndighet med uppgift att utföra sjöövervakningoch annan kontroll- och tillsynsverksamhet.Kustbevakningens polisiära uppgifter regleras i lagen (1982:395) omKustbevakningens medverkan vid polisiär övervakning. Lagen gäller närKustbevakningen bedriver övervakning till havs och i kustvattnen samt iVänern och för att förhindra brott mot föreskrifter i lagar ochandra författningar i vissa särskilt angivna fall. Om anledning förekommeratt brott har förövats mot någon av de uppräknade föreskrifterna hartjänsteman vid i vissa hänseenden samma befogenhet somtillkommer polisman enligt . Någon rätt förkustbevakningstjänsteman att förelägga ordningsbot finns dock inte.Frågan om att låta tjänstemän utfärda ordningsbot harbehandlats i utskottet tidigare, bl.a. (bet. 1999/2000:JuU4s. 9 f.). I det ärendet finns en utförlig redovisning av tidigare utredningarm.m. Såvitt gällde det då aktuella motionsyrkandet anfördeutskottet - i likhet med vad det sagt tidigare - att det i och för sig kundefinnas skäl för att vissa tjänstemän inom bör ges rättatt förelägga ordningsbot. En sådan ordning skulle i viss utsträckningavlasta polisen arbetsuppgifter. Enligt utskottets mening fanns detemellertid inte skäl för att föregripa den beredning av frågansom då pågick i . Senast utskottet behandlade liknandemotionsyrkanden avstyrktes dessa med hänvisning till pågående beredningi (bet. 2000/01:JuU11 s. 17 f.).Utskottet har inhämtat att frågan om att låta tjänstemänutfärda föreläggande om ordningsbot alltjämt är under beredning iRegeringskansliet. Avsikten är att remittera en departementspromemoria i fråganunder våren 2004.Utskottet vill inte föregripa den pågående beredningen inom Regeringskanslietmen vill understryka att det är angeläget att den aviserade promemorianremitteras . Det saknas skäl för något uttalande från riksdagen.Motionerna Ju294 och Ju359 avstyrks i här behandlade delar.VapenlagstiftningenI detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden rörande bl.a. åtgärdermot illegala vapen, licenskrav för vissa vapen och ljuddämpare samtförsäljning av soft air guns. Utskottet föreslår med hänvisning huvudsakligentill en pågående översyn av vapenlagstiftningen att avslårsamtliga motioner. Jämför reservationerna 16-20 (m, fp, kd, c).Ett stort antal motioner har väckts som berör vapenlagstiftningen.I motionerna Ju219 (c), Ju240 (m) och Ju286 (s) begärs olika åtgärderrörande kraven på tillstånd för ljuddämpare. I motion Ju219 efterfrågasliberalare regler vid tillståndsgivningen. I motion Ju240 begärs attljuddämpare som reducerar knallen från klass 1-vapen till skallundantas från tillståndsplikten. I motion Ju286 begärs att tillståndskravetför ljuddämpare tas bort. Motionärerna pekar bl.a. på de hörselskadorjägare kan erhålla vid jakt och vissa miljöaspekter.I motion Ju340 (m) begärs en utökad möjlighet att förvara vapen hos annan.I motionerna Ju229 (m), Ju292 (m), Ju382 (s), Ju424 (s) och Ju429 (kd)begärs olika åtgärder för att minska tillgången på illegala vapen. I motionJu229 begärs att en tillfällig vapenamnesti ånyo införs för att minskatillgången på illegala vapen. I motionerna Ju292 och Ju429 begärsstraffskärpningar för olovligt vapeninnehav. Ett åtgärdsprogram för att minskatillgången på illegala vapen efterfrågas i motion Ju382.I motion Ju405 (c) begärs att soft air guns endast skall få säljas avauktoriserade vapenhandlare. I motionen framställs vidare krav påförtydliganden av vapenlagens krav för jakt- och målskjutvapen.Slutligen begärs i motion Ju217 (c) att läkares anmälningsplikt enligtvapenlagen skall utökas och avse även personer med sådana uppenbara fysiskasjukdomstillstånd som gör dessa personer olämpliga som vapeninnehavare.Av2 kap. 1 § vapenlagen (1996:67) framgår att tillstånd krävs för att bl.a.inneha och föra in skjutvapen eller ammunition till . För den somfyllt krävs dock inte tillstånd om vapnet är ett kolsyre, luft,eller fjädervapen som är avsett för målskjutning eller ett harpunvapenoch om det har en begränsad effekt i förhållande till andra jämförligaskjutvapen (effektbegränsade vapen). Det krävs tillstånd även för innehavoch användande av ljuddämpare till vapen (1 kap. 3 §). Sammanslutningarför jakt och målskytte får meddelas tillstånd att inneha skjutvapen om dehar en stabil organisation och kontinuerlig skytteverksamhet samt uppfyllerhöga krav på säkerhet i fråga om handhavande av vapen (2 kap. 3 §). Enenskild får meddelas tillstånd att inneha ett skjutvapen endast om hankan visa att han har behov av vapnet för ett godtagbart ändamål (2 kap.4 §). Frågor om tillstånd enligt vapenlagen prövas av polismyndigheten (2kap. 2 §). En innehavare av vapen får lämna över sitt skjutvapen tillnågon annan för förvaring om han inte själv kan ta hand om vapnet ellerom det annars finns särskilda skäl. För sådan förvaring krävs, i nuaktuella fall, tillstånd. Vid tillståndsprövningen skall polismyndighetensärskilt beakta möjligheten för mottagaren att erbjuda en säker förvaring.Tillståndet skall tidsbegränsas (5 kap. 3 §).Om den som vårdas för psykisk störning bedöms vara olämplig att innehaskjutvapen, skall den läkare som är ansvarig för den psykiatriska vårdenomedelbart anmäla detta till polismyndigheten (6 kap. 6 §). Den somuppsåtligen innehar ett skjutvapen utan att ha rätt till det eller överlåtereller lånar ut ett skjutvapen till någon som inte har rätt att innehavapnet döms för vapenbrott till fängelse i högst eller, om brottetär grovt, till fängelse lägst och högst . Om gärningenhar begåtts av oaktsamhet eller är ringa, döms till böter eller fängelsei högst (9 kap. 1 §).Rikspolisstyrelsen och polismyndigheterna skall föra register över olikavapenrelaterade frågor (2 kap. 17 och 18 §§). Av Rikspolisstyrelsensvapenregister skall framgå bl.a. uppgifter om de skjutvapen som omfattasav meddelade tillstånd till innehav samt skjutvapen som upphittats elleranmälts som stulna eller försvunna.I vapenförordningen (1996:70) finns bestämmelser om bl.a. de särskildakrav som uppställs för tillstånd till innehav av olika vapentyper samtbestämmelser om förvaring och transport av skjutvapen och ammunition (2och 9 kap.).Svenska Jägareförbundet har i en skrift till begärtatt det ges ökade möjligheter att använda ljuddämpare för jakt ochövningsskytte i syfte att förebygga hörselskador. Förbundet har anfört bl.a.att kulvapen avsedda för patroner i klass 1 och 2 (jfr 14 § NFS [2002:18])inte kan göras helt tysta, även om ljuddämpare används (Ju2003/7348/PO).Rikspolisstyrelsen har i ett yttrande tillstyrkt en viss uppmjukning avbestämmelserna avseende tillstånd till ljuddämpare till skjutvapen. Dettainnebär en viss justering av tidigare inställning (sebet. 2002/03:JuU9 s. 26). Av den hänvisningen framgår att även Naturvårdsverketredovisat uppfattningen att en uppmjukning bör ske av ifrågavarande regler.Frågan bereds inom Justitiedepartementet.Inom genomförs en omfattande översyn avvapenlagstiftningen.Arbetet kommer att redovisas under år 2004.I den ena översynen, Uppdrag att utreda vissa frågor på den civilavapenlagstiftningens område, omfattas bl.a. följande frågor. Vad gällerkolsyre-, luft- och fjädervapen bör en bedömning göras om det skall införasett generellt tillståndskrav för att sälja dessa vapen, om det bör införasen kalibergräns och om förutsättningarna för innehav av målskyttevapenbör skärpas i syfte att hålla antalet vapen per tillståndshavare på enrimlig nivå. Vidare skall frågan om tidsbegränsade vapenhandlartillståndoch reglerna om skrotning av vapen övervägas. Uppdraget omfattar äveneventuella åtgärder rörande soft air guns och vapenattrapper samtomfattningen av läkares anmälningsskyldighet enligt vapenlagen. Ytterligarefrågor som omfattas är polisen möjligheter att få uppgifter från socialnämndvid tillståndsprövningar, underrättelser till Försvarsmakten vid misstänktbrottslighet av hemvärnsman och frågan om ljuddämpare vid jakt.Den andra översynen avser huvudsakligen åtgärder för att förhindra spridningav illegala vapen m.m. (Ju2003/10202/P). Vad gäller illegala vapen anförsatt det i vissa delar är oklart om lagstiftningen uppfyller kraven iFörenta nationernas s.k. vapenprotokoll. Vidare ingår i uppdraget attöverväga förslag att en sammanslutning skall få tillståndatt inneha skjutvapen endast om den har behov av skjutvapen som är godtagbartmed utgångspunkt i de värderingar som ligger till grund för vapenlagstiftningenoch att en enskild person kan anses ha behov av skjutvapen endast om hanär medlem i en godkänd sammanslutning. hänvisar tillatt det framkommit att tveksamma skyttevarianter bedrivs i organiseradeformer och att bedrivs med mindre lämpliga vapen. I uppdraget ingåräven att överväga om alla skjutvapen som förs in eller ut ur landet skallregistreras.Utskottet uttalade i samband med behandlingen av regeringens proposition1999/2000:27 En skärpt vapenlagstiftning att det ökande våldet i samhälletoch det stora användandet av vapen i brottslig verksamhet är oroväckande(bet. 1999/2000:JuU9 s. 6). Utskottet vidhöll sitt tidigare uttalande vidden senaste behandlingen av liknande yrkanden (bet. 2002/03:JuU9 s. 26).Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden och välkomnar den omfattandeöversyn av vapenlagstiftningen som pågår inom . Föratt minska tillgången på illegala vapen, vilket är synnerligen angeläget,krävs en ständig beredskap att vidta åtgärder på olika plan. De eventuellaolägenheter dessa kan medföra får i flertalet fall accepteras med hänsyntill vikten av att minska riskerna för allvarliga våldsbrott. Mot bakgrundhärav och då utskottet inte vill föregripa resultatet av den pågåendeöversynen, vars inriktning i flertalet fall överensstämmer med motionärernasönskemål, föreligger inte skäl för något uttalande från . MotionernaJu217, Ju219, Ju229, Ju240, Ju286, Ju292, Ju340, Ju382, Ju405, Ju424 ochJu429 avstyrks i här behandlade delar.Ordningsvakter m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden rörande vissaordningsvaktsfrågor och vissa frågor hänförliga till ordningslagen. Yrkandenai den senare delen berör frågor om polisens evenemangskostnader, reglernaom offentliga tillställningar och om en möjlighet för kommuner att förbjudakamphundar på allmän plats. Utskottet föreslår med hänvisning huvudsakligentill pågående beredningsarbete och gällande regelverk att avslårsamtliga motioner. Jämför reservationerna 21 och 22 (m, fp, kd, c).I motion Ju417 (kd) begärs en översyn av anmälningar mot och ordningsvaktersarbetsuppgifter, befogenheter och utbildning.De grundläggande bestämmelserna i fråga om ordningsvakter finns i lagen(1980:578) om ordningsvakter. De innebär i huvudsak följande. Ordningsvakterfår förordnas att tjänstgöra bl.a. vid allmänna sammankomster,cirkusföreställningar, offentliga tillställningar, bad- och campingplatser samtlokaler där alkoholdrycker serveras. Ordningsvakter får också förordnasatt tjänstgöra vid säkerhetskontroll i domstolar enligt vad som anges ilagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol. Vidare får, om det finnsett särskilt behov och det är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt,ordningsvakter förordnas även i annat fall.Till ordningsvakt får endast den förordnas som med hänsyn till laglydnadoch övriga omständigheter är lämplig för uppdraget och har fyllt 20 meninte . Det ankommer på eller polismyndigheternaatt fatta beslut om att förordna ordningsvakter.Närmare bestämmelser om ordningsvakters kvalifikationskrav, utbildningoch åligganden finns i ordningsvaktsförordningen (1980:589) samtRikspolisstyrelsens föreskrifter och allmänna råd som gäller ordningsvakter(2003:10, FAP 692-1).Inom har det gjorts en översyn av olika frågor somrör ordningsvakter som redovisats i departementspromemorian Ordningsvakteroch väktare (Ds 2003:50).I promemorian föreslås avseende ordningsvakter bl.a. att sådana fårförordnas också vid nattöppna restauranger som saknar tillstånd tillalkoholförsäljning om det finns behov av ordningsvakter. Det föreslås vidareatt det i lagen om ordningsvakter införs en bestämmelse om att enordningsvakt, om inte polisen bestämt annat, inför varje tjänstgöringstillfälleskall kontakta polisen, detta för att polisen skall veta vem som tjänstgöroch var samt kunna förmedla information som är av betydelse till ordningsvakten.Det föreslås också att anmälningar mot ordningsvakter när det gällerbrott i tjänsten skall handläggas på samma sätt som anmälningar motanställda vid polisen. Dessutom föreslås att endast polismyndigheter skallfå bedriva fortbildning av ordningsvakter samt att en ordningsvakt skallbära klädsel och tjänstetecken som klart visar att han är ordningsvaktutan att det uppstår risk för förväxling med polis eller väktare. Promemorianbereds inom Regeringskansliet.Frågan om ordningsvakters arbetsuppgifter behandlades också avPolisverksamhetsutredningen (dir. 2000:105). Utredningen lämnar vissa förslag idelbetänkandet Polisverksamhet i förändring (SOU 2002:70) som innebär attordningsvakter i vissa situationer skall kunna bistå polisen. Tanken äratt ordningsvakter skall vara ett komplement till - inte ersätta - polisen.Betänkandet bereds inom Regeringskansliet.Utskottet behandlade liknande yrkanden under det föregående riksmötet.Motionen avstyrktes med hänvisning till det pågående utrednings- ochberedningsarbetet (bet.