bet · GR01BOU6 · 2004-02-19 00:00:00 — Regeringen bör enligtmotionen ges i uppdrag att belysa olika aspekter på mekanisk och naturligventilation samt föreslå åtgärder så att dessa två system kan samverka.Motionärerna anser att det finns stora problem med mekanisk ventilationoch framhåller i stället fördelarna med självdragsventilation. Enligtmotionen motverkar gällande bestämmelser användningen av självdragsventilation.En översyn av dessa bestämmelser bör därför göras. Vidare bör enligtmotionen arbete inom ventilationsområdet liksom ventilationsindustrinspåverkan ingående granskas av ett opartiskt organ.Bostadsutskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen behandlat ettmotsvarande yrkande om ventilation. Utskottet har vid dessa tillfällenframhållit att gällande byggregler om ventilation i huvudsak är utformadesom funktionskrav och att det inte anges vilken teknisk lösning som skallväljas för ventilationen i olika byggnader. Funktionskraven på inomhusluftenskvalitet anger bl.a. att byggnader skall utformas så att god luftkvaliteterhålls och att ventilationssystemen skall dimensioneras så att erforderligmängd uteluft tillförs byggnaden. Utskottet har vid sina tidigareöverväganden mot bl.a. denna bakgrund inte funnit det erforderligt med någottillkännagivande med anledning av motionsyrkandet. Däremot anser utskottetatt reglerna för ventilation, i likhet med andra byggregler, regelbundetbör ses över och vid behov revideras om ny kunskap kommit fram. En meromfattande översyn av gällande byggregler (föreskrifter 1993:57med ändringar) pågår . Arbetet har inledningsvis inriktatspå de avsnitt i regelsamlingen som gäller hygien, hälsa och miljö (kap.6) samt energihushållning och värmeisolering (kap. 9), dvs. de avsnittsom är centrala i frågor om ventilation. Det får därför förutsättas atteventuella problem med nuvarande utformning av regler om ventilation kanhanteras i detta sammanhang.Utskottet avstyrker motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 12.Direktverkande elvärmeFem motioner tar upp frågor om regler för energianvändningen i byggnader.Det gäller dels användningen av direktverkande elvärme, dels behovet avregler som kan stimulera byggandet av energisnåla hus. Utskottet tar förstupp förslagen om direktverkande elvärme.Centerpartiet föreslår i sin partimotion 2003/04:MJ474 yrkande 11 att ettförbud införs mot installation av direktverkande elvärme vid nybyggnadoch omfattande ombyggnad. Motionärerna vänder sig mot att dagens reglertillåter installation av direktverkande elvärme i en- och tvåbostadshus.Även i partimotion 2003/04:MJ401 yrkande 13 förordas i dennadel ett förbud mot direktverkande elvärme som enda uppvärmningsmetod.Övriga delar av yrkandet behandlas i nästa avsnitt.I dag gäller att uppvärmningssystem baserat på direktverkande elvärmeunder vissa förutsättningar får användas för nya en- och tvåbostadshus.Enligt förordningen om tekniska egenskapskrav på byggnader m.m. (10 §)skall i byggnader som innehåller bostäder eller arbetslokaleruppvärmningssystemet i skälig utsträckning utformas så att skilda energislag kananvändas utan omfattande ändringar. En- och tvåbostadshus som i huvudsakskall värmas upp med el eller naturgas skall ha en sådan planlösning attett byte till uppvärmning med ett annat energislag underlättas. I frågaom en- och tvåbostadshus gäller emellertid att de får förses meduppvärmningssystem för direktverkande elvärme om byggnaden har särskilt godaegenskaper när det gäller energihushållning.Under senare år har det i olika sammanhang övervägts om det bör införasett förbud mot direktverkande elvärme för uppvärmning av nya byggnader.Boverket har på regeringens uppdrag utrett konsekvenserna av ett sådantförbud. redovisade en rapport med sina övervägandenom tekniska, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av ett eventuelltförbud samt en bedömning av de ändringar av bestämmelserna inom byggområdetsom då skulle krävas. Enligt denna bedömning kan effekterna av ett förbudifrågasättas ur såväl en samhällsekonomisk som miljömässig synpunkt.Bedömningen blir emellertid beroende av vilket uppvärmningssätt som användsi stället för den direktverkande elvärmen. I rapporten redovisas ocksåolika alternativ till ett förbud mot direktverkande elvärme i nya byggnader.Ett sådant alternativ är en skärpning av byggreglernas energikrav.Boverkets rapport har remissbehandlats och en beredning av remissvarenpågår inom . Rapporten visar att fråganom ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme är komplex och harsamband med andra energipolitiska överväganden. Det finns därför starkaskäl att inte föregripa den beredning som pågår inom Regeringskansliet.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund förslagen i motionerna 2003/04:MJ474(c) yrkande 11 och 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 13 i denna del med innebördenatt nu bör uttala sig för införandet av ett förbud mot direktverkandeelvärme.Krav energihushållning i byggnaderFörslaget i motion 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 13 avseende direktverkandeelvärme har behandlats ovan. I övrigt innebär yrkandet bl.a. att Boverketbör ges i uppdrag att utforma skärpta regler avseende energianvändningeni nya byggnader och att reglerna för obligatorisk besiktning avventilationssystem även skall omfatta klimathänsyn.I tre motioner hänvisas till en undersökning vid tekniska högskolaenligt vilken utvecklingen mot energisnålare hus har avstannat. I motion2003/04:Bo269 (mp) föreslås mot denna bakgrund att skall göraett tillkännagivande om behovet av en översyn och skärpning av energinormernaför bostäder. I motion 2003/04:Bo243 (s) föreslås ett tillkännagivande omvikten av att bygga energisnåla flerbostadshus. Enligt motionen bör ettsamarbete bland berörda parter om minskad energianvändning i flerbostadshusuppmuntras. Även i motion 2003/04:N324 (fp) yrkande 10 föreslås riksdageni ett tillkännagivande framhålla vikten av att uppmuntra energibesparandeåtgärder i bostäder. Motionärerna hänvisar till projekt där man har lyckatsbygga energisnålt till samma kostnad som vanliga byggprojekt.Energihushållningen i vårt byggnadsbestånd är en fråga av mycket storvikt sett ur såväl ett energipolitiskt som ett miljömässigt perspektiv.De aktuella motionerna framhåller vikten av åtgärder för att åstadkommaett energisnålare utförande av bostäder och andra byggnader. Denna frågainnefattar bl.a. vilka krav på energihushållning som bör ställas ibyggnadslagstiftningen. Det bör emellertid framhållas att överväganden omstimulanser av energibesparingar även till stor del torde innefatta frågorsom ligger utanför bostadsutskottets beredningsområde.Gällande krav på energihushållning och värmeisolering vid uppförande ellerändring av byggnader är utfärdade med stöd av lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav på byggnader, m.m. (BVL) och förordningen (1994:1215) omtekniska egenskapskrav på byggnader, m.m. (BVF). Byggreglerna på dettaområde (föreskrifter 1993:57, kap. 9) är föremålför en översyn. har regeringens uppdrag att redovisa hurföreskrifterna samt andra styrmedel har anpassats i syfte att stödja eneffektiv energianvändning i byggande och förvaltning. Verket skall ävenredovisa hur utvecklingen av energieffektiviseringsåtgärder kan främjasi befintliga byggnader.De svenska energihushållningskraven kan också komma att påverkas av detdirektiv om byggnaders energiprestanda m.m. som utfärdats av Europaparlamentetoch rådet (2002/91/EG). Direktivet syftar till att minska energianvändningeni bebyggelsen och därmed till att minska utsläppen av klimatpåverkandegaser. En särskild utredare har tillkallats av regeringen med uppdrag attlämna förslag till hur direktivet skall genomföras i . Utredarenskall enligt sina direktiv (dir. 2003:139) utarbeta förslag till lämpligorganisation och de författningsändringar som behövs för att genomföradirektivet. Utredaren skall även lämna förslag till lämplig uppföljningav direktivets genomförande och eventuellt kompletterande åtgärder föratt underlätta genomförandet. Utredaren skall redovisa uppdraget senastden 1 november 2004.Utskottet kan således konstatera att överväganden om utformningen av kravenpå energihushållning i byggnader pågår. Även vad i övrigtgäller de frågor om energihushållning i bostäder som tas upp i motionernapågår ett omfattande arbete som kan ge underlag för olika åtgärder för enminskad och mer miljöanpassad energianvändning i bebyggelsesektorn. Härkan exempelvis nämnas den utredning om nyckeltal och indikatorer förenergianvändningen i byggnader som genomfört på regeringens uppdrag.Boverkets redovisning till regeringen har remissbehandlatsoch en beredning av remissvaren pågår . Vidare kan erinrasom att ett av delmålen under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebäratt miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler skallminska och vara lägre än 1995. I en uppföljning av detta delmålredovisade sin bedömning av utvecklingen och lämnadeförslag till åtgärder för att nå det uppsatta målet.Bostadsutskottet anser mot den redovisade bakgrunden att ett tillkännagivandefrån i enlighet med motionsförslagen om vikten av energibesparandeåtgärder i bostäder m.m. inte skulle tjäna något reellt syfte.Ett arbete med den förordade inriktningen pågår redan. Utskottet avstyrkersåledes motionerna 2003/04:Bo243 (s), 2003/04:Bo269 (mp), 2003/04:MJ401(mp) yrkande 13 i denna del, 2003/04:MJ474 (c) yrkande 11 och 2003/04:N324(fp) yrkande 10.Säkerheten i byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombarnsäkerhet i bostäder, jämför reservation 12 (kd, v, c, mp),elsäkerhet för barn i offentliga lokaler,brandvarnare, jämför särskilt yttrande 3 (c),sprinkleranläggningar, jämför reservation 13 (v).Barnsäkerhet i bostäderBarnsäkerhetskraven i byggnadslagstiftningen infördes eller skärptes under1970-talet. Det innebär att hus byggda eller ombyggda före 1976inte från början omfattades av dessa krav. Vissa förbättringar avbarnsäkerheten kan givetvis ha skett i samband med underhåll eller ombyggnadmen till stor del har sannolikt detta byggnadsbestånd fortfarande en sämrebarnsäkerhetsstandard än vad som krävs för ny- och ombyggnad enligt dagensregler. Detta förhållande har uppmärksammats i olika sammanhang ochmotioner har väckts i frågan under en följd av år. Även från årets allmännamotionstid finns förslag om barnsäkerheten i det aktuella bostadsbeståndet.I motion 2003/04:Bo215 (v) föreslås att en översyn genomförs av reglernaför barnsäkerhet i hus byggda eller ombyggda före 1976.Motionärerna hänvisar till statistik som visar att barnolyckor i hemmiljö ärbetydligt vanligare än i trafikmiljön.Även i motion 2003/04:Bo297 (kd) framhålls undersökningar om risken förbarnolyckor i det äldre bostadsbeståndet. Motionärerna hänvisar till attBarnsäkerhetsdelegationen har regeringens uppdrag att se över frågor omsäkerhet och förebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. Riksdagenföreslås i motionens yrkande 29 göra ett tillkännagivande om att dettautredningsarbete bör tas som utgångspunkt för ett lagförslag med innebördenatt hus byggda skall omfattas av samma krav på barnsäkerhet somi dag gäller för nybyggda hus.Som uppmärksammas i den sistnämnda motionen har Barnsäkerhetsdelegationenövervägt frågor om barnsäkerheten i äldre bostäder. Barnsäkerhetsdelegationenredovisade sitt slutbetänkande Från barnolycksfall tillbarns rätt till säkerhet och utveckling (SOU 2003:127). Delegationen läggeri den aktuella frågan inte fram några förslag till ändrad lagstiftning.Däremot föreslås att regeringen ger i uppdrag att utforma ochsprida information om hur barnsäkerheten kan förbättras i äldre byggnader.Det konstateras vidare att en bra informationsskrift redan finns framtagen,Barnsäkerhet i byggnader (1996). Skriften bör emellertid uppdaterasoch ges en vidare spridning. Vidare föreslår delegationen att regeringenger i uppdrag att granska hur säkerhetsreglerna i Boverketsbyggregler efterföljs vid nybyggnad och vid ändring av befintliga byggnader.Barnsäkerhetsdelegationens betänkande kommer att remissbehandlas.Bostadsutskottet kan konstatera att frågan om säkerhetsreglerna i detbefintliga bostadsbeståndet nu har prövats i Barnsäkerhetsdelegationensarbete. Delegationen har inte funnit tillräcklig anledning att föreslå enförändrad lagstiftning i den aktuella frågan. Remissbehandlingen avdelegationens betänkande får visa om denna bedömning delas av övriga berördainstanser.Bostadsutskottet är inte berett att föregripa den vidare beredningen avärendet inom . Utskottet vill emellertid understryka attfrågan om efterlevnaden av redan gällande regler vid ändring av befintligabyggnader bör tillmätas stor vikt. I dessa fall skall åtgärderna vidtasutifrån dagens krav på bl.a. barnsäkerhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Bo215(v) och 2003/04Bo297 (kd) yrkande 29.Elsäkerhet för barn i offentliga lokalerFrågan om säkerhet för barn i byggnader tas upp i ytterligare en motion.I motion 2003/04:Bo274 (s) föreslås att i ett tillkännagivandeframhåller barns rätt till en eltrygg miljö i offentliga lokaler.Motionärerna hänvisar till att det finns krav på att jordfelsbrytareinstalleras vid nyuppförande av bostäder, daghem m.m. Förslaget innebäratt också befintliga lokaler där barn vistas bör utrustas med jordfelsbrytare.Bostadsutskottet delar motionärernas uppfattning att frågor om elsäkerheten,särskilt i lokaler där barn vistas, bör ägnas stor uppmärksamhet. Det ärangeläget att de myndigheter som har uppgifter inom det aktuella områdetoch övriga berörda parter informerar om de möjligheter som finns attförbättra elsäkerheten i våra byggnader. Utskottet har även erfarit attElsäkerhetsverket ser över sina föreskrifter. I dettasammanhang kommer frågor om jordfelsbrytare och petskydd i lokaler förbarn att övervägas.Frågan om att införa ett krav på installation av jordfelsbrytare i allalokaler där barn vistas har behandlats av utskottet vid flera tidigaretillfällen. Utskottet har ställt sig positivt ökad användning av jordfelsbrytare. Däremot har utskottet inte ansetttillräckliga skäl föreligga för att införa krav på att jordfelsbrytareskall installeras i det befintliga byggnadsbeståndet. Ett sådant kravgäller däremot vid nyuppförande av bostäder, grundskolor, fritidshem ochdaghem. Enligt gällande regler skall den elektriska installationensgruppledningar i dessa fall skyddas av jordfelsbrytare. Detsamma gäller vidutbyte av befintliga gruppcentraler. Detta innebär att bostäder och lokalerdär barn vistas successivt kommer att förses med jordfelsbrytare delsgenom nyproduktion, dels i samband med ombyggnader som omfattarelinstallationerna i byggnaden. Ingrepp i befintliga elinstallationer äremellertidofta tekniskt komplicerade och kostsamma att genomföra. Det får därföraccepteras att en förbättring av säkerhetsstandarden på det sätt sommotionärerna efterfrågar tar att genomföra. Det bör emellertidunderstrykas att gällande regelverk ställer höga krav på elstandardenäven i de fall när jordfelsbrytare inte är obligatorisk.Utskottet avstyrker motion 2003/04:Bo274 (s) med hänvisning till detanförda.BrandvarnareI motion 2003/04:Bo266 (s) föreslås att det införs en lagreglerad skyldighetför varje hushåll att ha brandvarnare. I motionen hänvisas bl.a. till detstora antalet omkomna vid bränder. Motionärerna anser att dagens regleringav frågan om brandvarnare är otydlig och otillräcklig.Dagens reglering i fråga om brandvarnare i bostäder innebär i korthetföljande. Genom byggregler ställs krav på att nya bostadshusskall förses med "anordning för tidig upptäckt av brand samt utrymningslarm".För befintliga hus har den tidigare gällande räddningstjänstlagen(1986:1102) av ansvariga myndigheter tolkats så att det även där finns kravpå brandvarnare eller motsvarande anordning. Räddningstjänstlagen ersattesden av lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Enligt den nyalagens 2 kap. 2 § gäller att ägare eller nyttjanderättshavare till byggnadereller andra anläggningar i skälig omfattning skall hålla utrustning försläckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olycka ochi övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för atthindra eller begränsa skador till följd av brand. Denna reglering motsvararräddningstjänstlagens 41 § som i sina allmänna rådom brandvarnare tolkat så att varje byggnad som stadigvarande ellertillfälligt används för bostadsändamål bör vara försedd med fast installeradoch fungerande brandvarnare eller motsvarande anordning för tidig varningvid brand. arbetar med att anpassa sinaallmänna råd till den nya lagen.I gällande byggregler ställs således krav på brandvarnare eller motsvarandeutrustning för nya bostadshus. Den fråga som bostadsutskottet närmast haratt ta ställning till är därför om retroaktivt verkande krav på brandvarnarebör tas in i byggnadslagstiftningen och i de byggregler som ges ut medstöd av denna. har behandlatdenna fråga och då inte ansett att tillräckliga skäl föreligger för ensådan förändring i byggnadslagstiftningen. Detta ställningstagande harskett med hänvisning till den skyldighet som räddningstjänstlagen haransetts innebära för ägare av bl.a. bostadshus att installera brandvarnareeller motsvarande. Införandet av den nya lagen om skydd mot olyckor tordeinte innebära någon förändring i fråga om denna skyldighet. Bostadsutskottetstår därför fast vid sin uppfattning att retroaktivt verkande regler pådetta område inte bör införas i byggnadslagstiftningen. Frågor om etteventuellt behov av preciseringar av lagen om skydd mot olyckor i detaktuella avseendet får, med hänsyn till den ärendefördelning som gällermellan utskotten, närmast anses ligga inom försvarsutskottets beredningsområde.Motion 2003/04:Bo266 (s) avstyrks med hänvisning till det anförda.SprinkleranläggningarEnligt motion 2003/04:Bo238 (v) bör behovet av ett regelverk försprinklersystem utredas. Motionärerna hänvisar till erfarenheter från andraländer samt till resultat från forskning och utveckling som talar för enökad användning av sprinklersystem, särskilt i äldreboende samt vissainstitutioner.Bostadsutskottet behandlade föregående år ett liknande yrkande och anfördedå (bet. 2002/03:BoU5):Något krav på användning av sprinkleranläggningar i bostäder finns intei byggnadslagstiftningen. Sprinklersystem används däremot ibland som enfrivillig åtgärd för att höja brandsäkerheten eller som ett alternativtsätt att uppfylla byggreglernas brandskyddskrav, exempelvis för attkompensera en större träexponering vid byggande av vissa flervåningsbyggnaderi trä.Möjligheten att använda sprinklersystem har också uppmärksammats i olikasammanhang av berörda myndigheter och organisationer. Exempelvis harRäddningsverket framhållit fördelarna med sprinkleranläggningar ien skrivelse till med förslag till åtgärder för att minska antaletomkomna till följd av brand. anser att en dialog bör kommatill stånd om framför allt behovet av sprinkleranläggningar i serviceboendenoch andra särskilda boendeformer för äldre och personer medhjälpbehov.Bostadsutskottet är för dagen inte berett att föreslå några åtgärder medanledning av den aktuella motionen. Utskottet ser emellertid positivt påatt olika vägar prövas för att öka brandsäkerheten i bostadshus och iandra byggnader. En ökad användning av olika former av sprinklersystem ärsannolikt en av de åtgärder som kan bidra både till en ökad personsäkerhetoch till en begränsning av egendomsskadorna när brand uppstår. De vidareövervägandena i frågan inom de berörda myndigheterna får visa om det finnsskäl att kräva särskilda åtgärder i vissa boendeformer.Enligt vad utskottet erfarit har en fortsatt diskussionförts mellan företrädare för de två berörda myndigheterna om olika åtgärderför att förebygga och minska följderna av bränder. ser förnärvarande över sina byggregler avseende särskilda boendeformer för äldre,och avsikten är att samarbetet bl.a. skall omfatta denna fråga. I dettasammanhang kommer även frågan om eventuella krav på sprinkleranläggningaroch andra lösningar som kan höja säkerheten att prövas. Det får förutsättasatt motsvarande överväganden också kan komma till stånd vad gäller andrasärskilda boendeformer och vårdinrättningar.Bostadsutskottet kan således konstatera att överväganden med bl.a. deninriktning som förordas i den aktuella motionen pågår. Medhänvisning till det anförda avstyrks därför motion 2003/04:Bo238 (v).Byggande i träUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om byggande i trä. Jämför reservation14 (kd, c) samt särskilt yttrande 4 (fp).Tre motioner tar upp frågan om hur en ökad träanvändning inom byggandetskall kunna uppnås. Bakgrunden till de förslag som läggs fram i motionernaär det tillkännagivande till regeringen som gjorde våren 2002på näringsutskottets förslag (bet. 2001/02:NU12). Syftet med dettatillkännagivande var att driva på arbetet med att utforma ett nationellthandlingsprogram för en ökad träanvändning. Regeringen har därefter delsinitierat ett arbete med ett nationellt s.k. träkluster, dels tillkallaten förhandlare för att tillsammans med trä- och byggsektorn utarbeta enlångsiktig strategi för ökad träanvändning i byggande och byggprodukter.Riksdagen bör enligt motion 2003/04:MJ409 (kd) yrkande 13 tillkännage attprogramarbetet kring byggande i trä snabbt måste leda fram till konkretaåtgärder med inriktning på att trä kan användas i byggandet i betydligtstörre utsträckning än i dag.I motion 2003/04:Bo250 (s) föreslås ställa sig bakom en målsättningom ett ökat byggande i trä. Motionärerna framhåller att byggande i trä hindras genom olika formella och informella trösklar. Olika sätt attstimulera ett ökat träbyggande bör prövas. Exempelvis förordas att destatliga verken anmodas att säkerställa att av byggytan i derasbyggprojekt uppförs i trä.Även i motion 2003/04:Bo263 (c) framhålls att det finns en stor outnyttjadpotential för trä som byggnadsmaterial. I motionens yrkande 7 föreslåsatt i ett tillkännagivande framhåller vikten av att det avriksdagen initierade arbetet med ett handlingsprogram för byggande i träfullföljs.Regeringen har som framgått ovan initierat ett programarbete med tvåinriktningar. har fått regeringens uppdrag att genomföra ett programför utveckling av det nationella träklustret. För genomförandet av programmethar beviljats bidrag med högst för perioden2002-2004. Satsningen omfattar delvis projekt inom bygg- ochbyggmaterialbranschen.Regeringens andra uppdrag som gäller utformningen av en strategi för ökadträanvändning har avrapporterats till regeringen. Den av regeringenutsedde förhandlaren redovisade sitt förslag till enstrategi och plan till åtgärder i rapporten trä i byggandet (Ds 2004:1).I rapporten redovisas förslag till en strategi för ökat byggande i trädels på kort, dels på medellång och lång sikt. Bland de insatser sombehöver göras på kort sikt framhålls åtgärder för en ökad kunskap på områdethos konstruktörer, arkitekter och tekniker. Ett programområde för forskningoch utveckling inom modernt träbyggande behöver inrättas. Vidare behövergenomtänkta byggsystem för modernt träbyggande för högre hus tas fram.Statliga byggherrar föreslås uppföra tekniskt och arkitektoniskt intressantabyggnader i trä. Behovet av insatser preciseras på ytterligare ett antalområden.Utgångspunkten för strategierna är en vision att trä skallvara ett självklart alternativ i allt byggande i - och iEuropa. Grundläggande för hela strategisatsningen anges vara att enfristående samordnarfunktion inrättas, med ordförande och vice ordförandesom utses av regeringen, med en styrgrupp som har bred representativitetoch med en mindre arbetsgrupp med ett kansli.