bet · GR01SKU20 · 2004-03-09 00:00:00 — Allmänna motioner om inkomstbeskattning SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner om inkomstbeskattningensutformning. I motionerna finns förslag som gäller skatteskalan förförvärvsinkomster, resor till och från arbetet, arbetsrum i bostaden, ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning, värderingen av förmån av fri bil,förtroendevaldas pension, hobbybiodling och plockning av bär, svamp ochkottar. I motionerna finns vidare förslag om en skattereduktion på 50 %för hushållstjänster, en höjning av avdraget för förpensionsförsäkringar,avdrag för gåvor till olika former av ideell verksamhet, en skattebefrielseför uthyrning av privatbostad, etc. Utskottet avstyrker samtliga motioner.I betänkandet finns 23 reservationer och 6 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skatteskala, grundavdrag m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi240 yrkande 32, 2003/04:Fi305yrkandena 1 och 2, 2003/04:Fi307 yrkandena 1 och 5, 2003/04:Sk205,2003/04:Sk252, 2003/04:Sk257, 2003/04:Sk267, 2003/04:Sk361 yrkandena 1 och 2,2003/04:Sk378, 2003/04:Sk397, 2003/04:Sk422, 2003/04:Sk423, 2003/04:Sk448,2003/04:Sk455, 2003/04:Sf325 yrkande 22, 2003/04:Sf400 yrkande 7,2003/04:Sf406 yrkande 1, 2003/04:So418 yrkande 15, 2003/04:So572 yrkande 8,2003/04:Kr232 yrkande 5, 2003/04:Kr254 yrkande 2, 2003/04:Kr282 yrkande15, 2003/04:MJ401 yrkande 10, 2003/04:N291 yrkandena 4 och 5, 2003/04:N346yrkande 3, 2003/04:N412 yrkandena 15 och 21, 2003/04:A258 yrkande 5 och2003/04:A305 yrkande 6.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (v)Reservation 5 (mp)2. NyckelpersonerRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk255.Reservation 6 (v)3. Barns räntorRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk234.4. IdrottskontoRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr285 yrkande 9 och 2003/04:Kr385yrkande 12.Reservation 7 (kd, c)5. Motion och friskvårdRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk309 yrkande 1, 2003/04:Sk394,2003/04:Sk443, 2003/04:Kr329 yrkande 5 och 2003/04:MJ475 yrkande 5.Reservation 8 (kd, c)6. KulturcheckarRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr371 yrkande 4 och 2003/04:Kr391yrkande 4.Reservation 9 (kd)7. Studenters skattefria stipendierRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi304 yrkande 38 och 2003/04:Sk416.Reservation 10 (kd)8. Förmån av tjänstebostadRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk453.9. Dubbel bosättningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk18 yrkande 3, 2003/04:Sk281 och2003/04:Sk353.10. MiljöbilarRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk411.11. ReseavdragRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi307 yrkande 6, 2003/04:T392 yrkande3, 2003/04:T472 yrkande 3, 2003/04:N288 yrkande 8 och 2003/04:N328 yrkandena28 och 29.Reservation 11 (kd)Reservation 12 (c)12. Arbetsrum i bostadenRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk219.Reservation 13 (m)13. Hushållstjänster och ROT-avdragRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fi306 yrkande 12, 2003/04:Sk209,2003/04:Sk265, 2003/04:Sk271, 2003/04:Sk291, 2003/04:Sk311, 2003/04:Sk312,2003/04:Sk343, 2003/04:Sk415, 2003/04:Sk426, 2003/04:Sk427, 2003/04:Sk433,2003/04:Sf325 yrkande 29, 2003/04:Sf356 yrkande 5, 2003/04:Sf397 yrkande9, 2003/04:Sf400 yrkande 5, 2003/04:Sf404 yrkande 14, 2003/04:N346 yrkande4, 2003/04:N412 yrkande 22, 2003/04:A307 yrkande 19, 2003/04:A309 yrkande7, 2003/04:A371 yrkande 16 och 2003/04:Bo297 yrkande 15.Reservation 14 (m, fp, kd, c)14. Förmån av hemtjänsterRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk446.Reservation 15 (kd)15. Gåvor och bidrag till ideell verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U207 yrkande 2, 2003/04:Fi305 yrkande14, 2003/04:Sk227 yrkandena 1-3, 2003/04:Sk256 yrkande 1, 2003/04:Sk264,2003/04:Sk285 yrkande 1, 2003/04:Sk290 yrkandena 3 och 4, 2003/04:Sk325,2003/04:Sk336 yrkande 1, 2003/04:Sk373, 2003/04:Sk430, 2003/04:Ju443yrkande 12, 2003/04:So635 yrkande 9 och 2003/04:Kr329 yrkande 7.Reservation 16 (fp)Reservation 17 (kd)16. Uthyrning av bostadRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk245, 2003/04:Ub385 yrkande 6,2003/04:N341 yrkande 9, 2003/04:Bo226 yrkande 1, 2003/04:Bo253 yrkande 9,2003/04:Bo257 yrkande 4 och 2003/04:Bo297 yrkande 14.Reservation 18 (m, fp, kd)17. Hyresgästers självförvaltningRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo297 yrkande 27.Reservation 19 (kd)18. Förmånstagare till pensionRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk263 och 2003/04:Sk412.19. Uttag av pension från ålderRiksdagen avslår motion 2003/04:A370 yrkande 4.Reservation 20 (m, fp)20. Avdrag för pensionssparandeRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk331 yrkande 1.21. Förtroendevaldas tjänstepensionRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk303.22. SkadeståndRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk292 och 2003/04:Sk321.23. Larm och säkerhetRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju260 yrkande 1.24. med SpanienRiksdagen avslår motion 2003/04:Sk328.Reservation 21 (m)25. Bär och svampRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk211 och 2003/04:Sk335.26. Ersättning till aktiva i ideella föreningarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk396, 2003/04:Sk441, 2003/04:Kr282yrkande 16 och 2003/04:Kr285 yrkandena 7 och 11.Reservation 22 (c)27. BiodlingRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sk243 och 2003/04:Sk275.28. BredbandRiksdagen avslår motion 2003/04:T560 yrkande 15.Reservation 23 (kd)den 9 mars 2004På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), Per (), PerLandgren (kd), (), (), (),(), (), (), IngerNordlander (s), (), (), BarbroFeltzing (mp), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har under höstens behandling av statsbudgeten för mednågot undantag ställt sig bakom de förslag om förändringar på skatteområdetsom lagts fram i budgetpropositionen. Härvid avslogs de olika förslag omförändringar på inkomstbeskattningens område som Moderata samlingspartiet,liberalerna, och lagt frami sina respektive budgetalternativ för (prop. 2003/04:1 Förslagtill statsbudget, finansplan m.m., bet. 2003/04:FiU1).I detta betänkande behandlar utskottet de motionsyrkanden angåendeinkomstbeskattningen som väckts under den allmänna motionstiden hösten 2003och som inte behandlats i anslutning till höstens budgetberedning. Vidarebehandlas ett par motionsyrkanden från den allmänna motionstiden år 2002som överlämnats till utskottet och ett motionsyrkande om avdraget förökade levnadskostnader vid dubbel bosättning som väckts med anledning avproposition 2002/03:123 Beskattning av vissa förmåner.Motionsyrkandena återges i bilagan.Utskottets övervägandenSkatteskala, grundavdrag m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår de förslag om ändringar i skatteskala, grundavdrag m.m.som läggs fram i motionerna.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (v) och 5 (mp) samtsärskilt yttrande 1 (c).MotionerI en rad motioner framställs yrkanden som anknyter till de förslag omförändringar i beskattningen som lagts fram av de borgerligaoppositionspartiernaunder höstens budgetbehandling.Fördelarna med de skattesänkningar som ingår i Moderata samlingspartietsbudgetalternativ framhålls i flera motioner. I motion Sf325 yrkande 22av m.fl. (m) och Sk257 av () framhålls attbehovet av bidrag skulle minska och i motionerna So418 yrkande 15 avCristina Husmark m.fl. (m) och Sf406 yrkande 1 av ochMagdalena () anförs att de äldres ekonomi skulle förbättrasoch fler kunna vara kvar i arbetslivet. I motionerna Kr232 yrkande 5,Kr254 yrkande 2 och Kr282 yrkande 15 av m.fl. (m) anförs attungdomar skulle få bättre möjligheter att försörja sig, att tillvaron förkonstnärer skulle underlättas och att enskilda medborgares möjlighet attbidra till idrottsföreningarnas verksamhet skulle förbättras. I motionA305 yrkande 6 av m.fl. (m) anförs att en rörligarbetsmarknad som alla människor har tillträde till kräver sänkta skatter påarbete, och i motion A258 yrkande 5 föreslår samma motionärer att enöversyn genomförs i syfte att minska de samlade marginaleffekterna avskatter och olika typer av familjestöd. I motion Sk205 av () anförs att sänkta skatter skulle minska krångel och byråkrati och ökatillväxten. I motion N291 av () understryks att skatten påarbete och kunskap måste sänkas rejält för alla (yrkande 4) och att skattenpå arbete minskar benägenheten och möjligheten att starta företag medegna pengar som grund (yrkande 5).I motion Sk267 av och () begärs etttillkännagivande om att skatteväxlingens successiva höjning av energiskatternai tjänstesektorn är orättvis och tillväxtfientlig.I två motioner från liberalerna återfinns yrkanden om deförändringar i inkomstbeskattningen som ingår i partiets budgetalternativför 2004. I motion Fi240 yrkande 32 av m.fl. (fp) anförsatt en ny skattereform skall ge människor större makt över sina liv ochuppmuntra arbete, företagande, egenförsörjning, risktagande, sparande ocheget ansvar. Den förslagna reformen innebär sänkta skatter för låginkomsttagare,sänkta marginalskatter och att hänsyn tas till försörjningsbördan.Motionärerna begär ett tillkännagivande om att skatterna på individuelltägande och risksparande skall sänkas liksom skatterna på företagande ochföretagare. I motion Fi305 av m.fl. (fp) anförs att sänktaskatter skapar förutsättningar för tillväxt, ökar konkurrenskraften i enomvärld med generellt lägre skattetryck och gör det möjligt att hanteraden demografiska utvecklingen utan nedskärningar i välfärdssystemen(yrkande 1). Motionärerna föreslår att marginalskatten sänks och att ettförvärvsavdrag införs i syfte att reducera marginalskatten även vid lägreinkomster (yrkande 2). I motion So572 yrkande 8 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om att äldrevården är beroende av attskatter och socialförsäkringssystem gör det lönande att arbeta.I motion N412 av m.fl. (kd) anförs attskattesystemet måste ge incitament för arbete. Fler skall kunna klara sigpå sin lön, företagens utvecklingskraft förbättras och det totalaskattetrycket sänkas. Grundavdraget höjs, det andra steget i den statliginkomstskatteskalan avvecklas och en skattereduktion för låginkomsttagareinförs (yrkande 15). Den ekonomiska brottsligheten och den svarta sektornsutbredning är ett mycket allvarligt strukturproblem och leder enligt vadsom anförs till att viktiga sektorer av ekonomin inte kan växa. Motionärernaföreslår en 50-procentig skattereduktion för hushållstjänster och lättnaderför de arbetstagare som erbjuds hemservice som löneförmån från sinaarbetsgivare (yrkande 21). I motion Fi307 av Per m.fl. (kd) anförsatt beskattningen av inte minst låg- och medelinkomsttagare måste reduceraskraftigt och marginaleffekterna minska (yrkande 1) och det andra stegeti den statliga inkomstskatteskalan slopas (yrkande 5). I motion Sf400yrkande 7 av m.fl. (kd) föreslås en kraftig höjning avgrundavdraget vid beräkningen av inkomstskatt och en skattereduktionför låg- och medelinkomsttagare. I motion N346 yrkande 3 av . (kd) föreslås att skatten på arbete sänks genom höjt grundavdrag,en statlig skattereduktion (förvärvsavdrag) mot beskattningsbara inkomsteroch ett slopat andra steg i den statliga inkomstskatteskalan. Vidareföreslås sänkta arbetsgivaravgifter, en normallönemodell för småföretagare,avveckling av förmögenhetsskatten och lättnader vid generationsskifteni familjeföretag. I motion Sk252 av () föreslås enutredning vars syfte skall vara att utröna om det är möjligt att på någotsätt kompensera de boende i glesbygden, t.ex. genom ett särskiltglesbygdsavdrag.I motion Sk378 av m.fl. (v) begärs enöversyn av inkomstskattesystemet i syfte att skapa en klar fördelningspolitiskprofil och ta bort vissa marginaleffekter. Utredningen bör prövaom den nuvarande avtrappningen av grundavdraget kan ersättas med ettrelativt högt generellt grundavdrag (kommunalt) som avtrappas vid inkomsteröver den övre brytpunkten. Avdraget för av de allmänna pensionsavgifternabidrar enligt vad som anförs till en felaktig fördelningsprofil och bort i en sådan omläggning. Motionärerna anför att modellen med fördelkan användas som ett alternativ om det längre fram blir aktuellt attutforma en kompensation för återstående av de allmänna pensionsavgifterna.I motion Sk448 av m.fl. (kd, m, fp) föreslås att denstatliga inkomstskatten på arbete sänks och avskaffas för attinte hindra fortsatt tillväxt som skapar välstånd även för den del avbefolkningen som är beroende av det skatte- och avgiftsfinansieradevälfärdssystemet.I några motioner berörs den gröna skatteväxlingens regionala effekter. IMiljöpartiets motion MJ401 yrkande 10 av m.fl. (mp)anförs att många låginkomsttagare i glesbygd kompenserats för transportkostnadergenom lägre fastighetsskatt, ökat grundavdrag och andra skattelättnaderinom ramen för den generella skatteväxlingen och att andra själva kanpåverka sina transportkostnader genom bättre underhåll av sina bilar ochmer ekonomiska och miljöanpassade körvanor. Ändå finns det enligt vad somanförs hushåll där den sammantagna effekten av skatteväxlingen åtminstonepå kort sikt kan blir negativ. Problemet bör dock ses i ett bredaresammanhang, där också andra för- och nackdelar för glesbygder tas med.Motionärerna begär en utredning som skall kartlägga för hur många människornettoeffekten blir klart negativ och föreslå åtgärder för att mildra desociala konsekvenserna av höjda koldioxidskatter för denna grupp, utanatt miljöstyrningseffekten går förlorad. I motion Sk422 av ochKarl () anförs att skatteväxlingens regionala effekterbör ses över i syfte att förhindra att den leder till ökade regionalaskillnader. I motionerna Sk423 av () och Sk455 av AndersSundström och () anförs att man kan befara att höjdaskatter på drivmedel och energi särskilt hårt drabbar regioner med långaavstånd och gles bebyggelse och anser att det är angeläget att regeringengör en utvärdering av vad den gröna skatteväxlingen innebär för glesbygdeni landet.I motion Sk397 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omatt regeringen bör återkomma till med en handlingsplan motskattedumpning. En sådan plan bör inkludera såväl insatser för att genominternationellt samarbete begränsa de faktorer som begränsar detnationella självbestämmandet i skattepolitiken som en genomlysning av detsvenska skattesystemet i syfte att förhindra att det i något avseendebidrar till en internationell skattedumpning. Främst bör handlingsplanensyfta till att genom internationellt samarbete upprätta miniminivåer påskattebaser som är lättrörliga. I första hand torde det handla om företags-,kapital-, miljö- och produktionsskatter. I andra hand kan också vissapunkt- och konsumtionsskatter komma i fråga.I motion Sk361 av () föreslås att konsekvenserna av attge kommunerna möjlighet att införa progressiv inkomstbeskattning utreds(yrkande 1) liksom av att ge kommunerna möjlighet att växla över en delav inkomstskatterna till miljöskatter eller andra skatter (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening har skatteskalan en utformning som stämmerförhållandevis väl överens med den skatteskala som beslutades underskattereformen och som därefter kompletterades med ett sista steg som enfördelningspolitisk korrigering. Flertalet skattskyldiga betalar endastkommunal inkomstskatt, och för grupper med högre inkomster tillkommer enstatlig inkomstskatt på respektive 25 %.Det finns enligt utskottets mening anledning att erinra om att skatteskalanunder de år som följde på krisåren avvek väsentligtfrån vad som gäller . De kraftansträngningar som krävdes för attsanera de stora budgetunderskott som krisen genererade hade bl.a. letttill ett gradvis sänkt grundavdrag och till att löntagarna i stigandegrad belastades med egenavgifter. Egenavgifterna innebär en särskilt tungbelastning för låg- och medelinkomsttagarna eftersom de är avdragsgilla.Sedan krisen avvärjts har ett stort arbete lagts ned på att återställaskatteskalan. En skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare , och påbörjades en genomgripandereformering av inkomstbeskattningen som syftar till att eliminera effekternaav egenavgiften. Kostnaden för denna reform beräknades uppgå till ca 50miljarder kronor. Tre steg har tagits inkomståren 2000, 2001 och 2002,och detta är bakgrunden till att de kombinerade skatte- och avgiftsnivåernai skatteskalan nu kan sägas åter närma sig det mål som uppställdes underskattereformen. I reformen har också ingått justeringar av skiktgränsernaså att andelen skattskyldiga som betalar statlig inkomstskatt begränsas.Som nämnts innebar krisåren också att grundavdraget gradvis urholkades.I budgeten för presenterade regeringen en strategi fören grön skatteväxling som innebär att höjda skatter på energi ochmiljöskadliga utsläpp finansierar en sänkning av skatten på främst arbete.Den gröna skatteväxlingen gjorde det möjligt att påbörja en återställningav grundavdraget. Detta höjdes med , och höjningenavsåg även det särskilda grundavdrag som utgår till pensionärer. Det höjdagrundavdraget kostnadsberäknades till . Inför inkomståret2002 genomfördes ytterligare en grön skatteväxling som finansierade enhöjning av grundavdraget och pensionärernas särskilda grundavdrag med . Den särskilda skattereduktionen för låg- och medelinkomsttagareutvidgades så att den även gäller för pensionärer. fattadesbeslut om att infoga den särskilda skattereduktionen för låg- ochmedelinkomsttagare i grundavdraget fr.o.m. . Inför inkomståret2003 genomfördes ånyo en skatteväxling med höjda skatter på energi ochmiljöskadliga utsläpp som finansierade en höjning av grundavdraget.Höjningen av grundavdraget gavs en utformning som gynnade låg- ochmedelinkomsttagarna. Också vid de lägsta inkomstnivåerna genomfördes enförstärkning.Också under höstens budgetberedning fattades beslut om en grön skatteväxling.Sambandet mellan avgifter och förmåner inom den allmänna pensioneringengör emellertid att ytterligare höjningar av grundavdraget inte bedömsvara lämpliga. I stället infördes en skattereduktion om för alla.Enligt utskottets mening återstår det att genomföra det sista och avslutandesteget i den reformering av inkomstbeskattningen som syftar till atteliminera effekterna av egenavgiften. En sådan kompensation skulle innebäraen välkommen förstärkning av löntagarnas köpkraft samt innebära att denorättvisa som egenavgifterna representerar helt och fullt undanröjs.När det gäller de olika förslagen om förändringar i inkomstskatteskalanfrån de borgerliga oppositionspartierna har dessa en varierande inriktning.Kraftiga allmänna sänkningar av inkomstskatten föreslås från flera håll,och det uttalade målet är att detta skall finansieras genom en minskningav statens och kommunernas ansvar på olika områden. Var och en skall fåbehålla mer av sin lön och skall på detta sätt kunna klara sig själv.Enligt utskottets mening innebär detta synsätt ett delvis underkännandeav den gemensamma sektorn och betydelsen av de kollektiva lösningar somi dag framstår som självklara för de allra flesta. Tillgång till sjukvård,skolor, polis, högre utbildning m.m. tas för given eftersomfinansiering sker via skattsedeln. Dagens skattefinansiering innebär ocksåen dubbel omfördelning. Skatteskalan är anpassad till individens förmågaatt bidra till de gemensamma kostnaderna, och de skattefinansieradetjänsterna och förmånerna fördelas i princip efter behov. En kraftigneddragning av den skattefinansierade gemensamma sektorn skulle därförinnebära en kraftig försämring för många grupper, och utskottet är inteövertygat om att de alternativ som skall träda i stället verkligen skullevara tillgängliga för alla. Utskottet är inte berett att tillstyrkaförslagen om kraftiga sänkningar av inkomstskatten.När det gäller frågan om en översyn av inkomstskatteskalan i syfte attkomma till rätta med olika marginaleffekter och att ytterligare övervägadess fördelningspolitiska utformning framgår det av vad utskottet redananfört att förändringar i inkomstskatteskalan måste utgöra en integreraddel i de överväganden som görs i anslutning till budgetberedningen.Större förändringar är kostsamma och kan inte göras utan tillgång god och samlad information om det ekonomiska utrymme som står tillförfogande.Som anförs i flera motioner finns det anledning att analysera de regionalafördelningseffekterna vid den gröna skatteväxlingen. Regeringen har ocksåinför årets gröna skatteväxling lämnat en redovisning av dessa effekter.Av redovisningen framgår att skatteuttaget minskat för hushåll i samtligaregioner, både i absoluta termer och sett i relation till den disponiblainkomsten. De mest förmånliga skatteväxlingseffekterna får hushållen iGöteborg följda av hushållen i och norra tätbygden med ettminskat skatteuttag på ca . För hushåll i norra glesbygden och södramellanbygden blir skatteuttaget i stort sett oförändrat. Detta beror enligtvad som anförs helt och hållet på att skattehöjningarna på el och villaoljager betydligt större effekter för hushållen i dessa regioner jämfört medövriga landet. Effekterna på inkomstskatten varierar betydligt mindremellan regionerna. Enligt utskottets mening finns det inte någon anledningatt rikta ett tillkännagivande till regeringen i fråga om behovet av enanalys av skatteväxlingens regionala effekter.När det gäller problemen med olika former av internationell skattekonkurrensoch skatteparadis bedriver regeringen ett aktivt arbete med dessa frågorpå flera olika plan. Utskottet ser inte någon anledning att hos regeringenbegära en plan för detta arbete.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna.NyckelpersonerUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om en utvärdering av skattelättnaden förutländska nyckelpersoner.Jämför reservation 6 (v).Gällande reglerUtländska experter, forskare och företagsledare som arbetar tillfälligti kan få en viss skattelättnad. Vid uttag av inkomstskatt ochsocialavgifter får av lönen undantas under högst och ersättningarför kostnad för flyttning till och från , för egna och familjemedlemmarsresor mellan och tidigare hemland samtför avgift för barns skolgång i grund- och gymnasieskola eller liknandebehöver inte tas upp till beskattning. Arbetet skall avse specialistuppgiftereller kvalificerade forsknings- eller utvecklingsuppgifter med sådaninriktning eller på sådan kompetensnivå att det innebär betydande svårigheteratt rekrytera inom landet eller företagsledande eller andra uppgifter sommedför en nyckelposition i ett företag. Ytterligare förutsättningar förtillämpningen är att arbetstagaren inte är svensk medborgare och inteheller har varit bosatt eller stadigvarande vistats i under desenaste fem åren före ansökningsperioden. Vistelsen i får varaavsedd att bli högst . Ansökan om skattelättnad prövas avForskarskattenämnden och skall avse en viss bestämd person och ett visst arbete(prop. 2000/01:12, bet. 2000/01:SkU6).MotionI motion Sk255 av m.fl. (v) anför motionärerna attskattelättnaden för utländska nyckelpersoner utgör ett avsteg från denlikformigainkomstbeskattningen och är förenad med svåra bedömningar när det gälleratt avgöra vilka som är berättigade. Motionärerna begär ett tillkännagivandeom att tillämpningen av beslutet om skattelättnader för utländskanyckelpersoner bör utvärderas.Utskottets ställningstagandeUndantaget för utländska nyckelpersoner innebär att högt kvalificeradeutländska nyckelpersoner som arbetar tillfälligt i kan få vissaskattelättnader efter beslut av . Undantaget hartillkommit sedan våra grannländer infört liknande lagstiftning och syftartill att eliminera risken för att framstår som mindre konkurrenskraftigtnär internationella företag väljer land för en ny etablering.Undantaget för utländska nyckelpersoner har ifrågasatts av Skattebasutredningeni betänkandet Våra skatter? (SOU 2002:47). Utredningen anser attskattelättnaderna kan slopas alternativt kraftigt begränsas och att Sverigebåde inom EU och i det nordiska samarbetet bör driva frågan om att avskaffaexpertskatterna.Utskottet utgår ifrån att regeringen följer tillämpningen och den praxissom utvecklas hos och ser inte någon anledning förriksdagen att nu initiera en utvärdering av dessa regler. Utskottetavstyrker motion Sk294.Barns räntorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ett grundavdrag för barns ränteinkomster.Gällande reglerRänteinkomster skall tas upp i inkomstslaget kapital.