bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — En särskild ram om avsättsför detta ändamål.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 35 av , motion Sk452 yrkande 46 av Per m.fl.och motion Fi259 yrkande 36 av m.fl.motsätter sig motionärerna att det planerade regionala stödet införs ochtillgodoräknar sig de som avsatts för detta ändamåli sina respektive inkomstberäkningar.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att det är angeläget att på olika sätt stimuleraden regionala utvecklingen i de delar av där medborgare ochföretag kan ha höga kostnader till följd av långa avstånd och kalltklimat. Vissa skattenedsättningar finns redan. Energiskatten på el inorra är nedsatt och det finns en regional differentiering avfordonsskatten. På socialavgiftsområdet finns sedan den 1 januari 2002en särskild nedsättning i stödområde A. Det finns enligt vad utskottetanför anledning att överväga ytterligare regionala inslag i skattesystemet,och utskottet delar regeringens bedömning att en utredning bör tillsättasmed uppgift att analysera och lämna förslag till regionala stimulanserpå skatteområdet. En särskild ram om böravsättas för detta ändamål. avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens bedömning att en utredning bör tillsättasmed uppgift att analysera och lämna förslag till regionala stimulanserpå skatteområdet. I första hand ska utredas ett förhöjt grundavdraginom stödområde A som bör gälla fr.o.m. . En särskildram avsätts för detta ändamål om . Om förslagetom höjt grundavdrag i stödområde A inte kan genomföras ska ramen användasför andra regionala åtgärder med samma syfte.Utskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi259 (c)yrkande 36, Sk452 (kd) yrkande 46 och Sk453 (m) yrkande 35.5.3.5 Förmånsbeskattning av miljövänliga bilarUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om ytterligare lättnader iförmånsbeskattningen av miljöbilar m.m.Jämför reservation 8 (c)BakgrundDe nuvarande reglerna om justering av värdet av bilförmån för s.k.miljöbilar tillämpades första gången vid taxering. Reglernainnebär att förmånsvärdet för en bil som är utrustad med teknik fördrift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensineller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre ännybilspriset för närmast jämförbara bil utan sådan teknik, ska justerasned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen.Reglerna infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilarpå bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för attmiljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6,bet. 1999/2000:SkU7).Den 1 januari 2002 infördes en tidsbegränsad möjlighet till ytterligarenedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilarför att få till stånd en bättre överensstämmelse med det faktiska värdet.För en elbil eller elhybridbil blev det möjligt att justera nedförmånsvärdet till av förmånsvärdet för närmast jämförbara bil utansådan miljöanpassad teknik. Nedsättningen gäller och får inteöverstiga . För bilar som drivs med alkohol eller medannan gas än gasol medges justering till av förmånsvärdet för denjämförbara bilen. Nedsättningen gäller och får inteöverstiga . En utvärdering av regelförändringen ska genomförasoch vara klar före respektive tillämpningsperiods utgång. Den tillfälligamöjligheten till nedsättning förlängdes (prop. 2001/02:1, bet. 2001/02:FiU1, prop. 2001/02:45,bet. 2001/02:SkU12 samt prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU1).För en personbil som uppfyller kraven för miljöklass El eller Hybridenligt bilaga 1 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening ochmotorbränslen, tas fordonsskatt inte ut fråndet år fordonet blir skattepliktigt första gången.MotionenI motion Fi259 yrkandena 23 och 24 av m.fl.anförs att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar har haft storeffekt på försäljningen av miljöbilar som tjänstebilar. skiljerman dock på elbilar (nedsättning till ) och bilar som drivs medalkohol eller gas (nedsättning till ). Denna skillnad är inteteknikneutral och missgynnar fordon drivna på gas och etanol. Motionärernaanser att nedsättningen ska vara generell. Alla bilar som drivs med el,alkohol eller gas får en nedsättning av förmånsvärdet till avförmånsvärdet för närmast jämförbara bil utan sådan mer miljöanpassadteknik.Som en uppmuntran även till privatpersoner som väljer att köpa enmiljöbil föreslår motionärerna att det införs en möjlighet för ca 5 000nya miljöbilsägare att få en skattereduktion om . För enkelhetensoch teknikneutralitetens skull föreslås att rabatten är lika för alla,oavsett inköpspris eller innehavstid.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande SkU1y att bestämmelserna omberäkning av värdet av förmån av olika typer av miljöbilar syftar tillatt detta värde bättre ska motsvara det faktiska marknadsvärdet.Nedsättningen till nivån för en jämförbar bil syftar till att elimineraeffekten av de högre tillverkningskostnader som är förenade med ny teknik.Den ytterligare nedsättning som gäller för el- och alkoholdrivna fordonhänger samman med att dessa har en begränsad räckvidd, att gasbilarnastank tar upp en stor del av bilens lastutrymme och att tillgången påtankställen för alternativa drivmedel är begränsad. Värdet av förmånenav dessa fordonstyper är därför mer begränsat än vad som framkommer viden direkt jämförelse med värdet på förmånsbil som drivs med konventionelladrivmedel. Genom dessa justeringar förbättras också förutsättningarnaför en ökning av beståndet av miljövänligare bilar. Vidare gäller enfemårig skattebefrielse enligt fordonsskattelagen för bilar som uppfyllerkraven i miljöklass El eller ser inte någon anledning att förändra de nu aktuellareglerna och avstyrker därför motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Fi259 (c)yrkandena 23 och 24.5.3.6 HushållstjänsterUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en skattereduktion förhushållstjänster.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BakgrundFrågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats iTjänsteutredningens betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43)och i betänkande Skatter, tjänster ochsysselsättning (SOU 1997:17).En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats under periodenden 15 februari 1993-den 31 december 1994 (prop. 1992/93:150, bet.1992/93:SkU36) och 31 mars 1999(prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32). Syftet har varit att åstadkommaen stimulans av verksamheten inom byggsektorn och på så sätt motverkaden då aktuella arbetslösheten.Riksdagen har beslutat införa en skattereduktion för byggnadsarbete påbostadshus (s.k. ROT-avdrag) den 15 april 2004-den 30 juni2005 (prop. 2003/04:163, bet. 2004/05:SkU3).MotionernaModerata samlingspartiet, liberalerna, Kristdemokraternaoch har i en gemensam motion (Sk408) lagt fram ett förslagom en skattereduktion för hushållstjänster. Förslaget innebär att enskattereduktion på införs för privatpersoners betalning avarbetskostnaden inklusive moms för hushållstjänster som utförs i det egnahemmet . Motionärerna anför att förslagetinnebär att det vita priset halveras direkt vid köpet jämfört med dagensregler. Motionen har remitterats till skatteutskottet och behandlasinte i detta ärende.Yrkanden om att en skattereduktion för hushållstjänster ska införasframställs i motionerna Sk453 yrkande 22 av m.fl. (m),Sk454 yrkande 6 av m.fl. (fp), Sk450 yrkande 9 av PerLandgren m.fl. (kd), Sk452 yrkande 11 av Per m.fl. (kd) ochFi259 yrkande 21 av m.fl. (c).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i yttrande SkU1y att utskottet har tillstyrktett ROT-avdrag som en del av en lång rad förslag som lades fram ivårpropositionen för att driva på utvecklingen mot hållbar tillväxt, fullsysselsättning och trygg välfärd och som bl.a. innehöll förslag om flerutbildningsplatser inom arbetsmarknadspolitiken, friår i hela landet år2005, försök med arbetstidsförkortning, ökade resurser till kommuneroch landsting, höjt bistånd, en särskild satsning på barnfamiljerna år2006 som främst ska gå till barnfamiljer som lever under knappa ekonomiskavillkor, höjda anslag för biologisk mångfald och klimatinvesteringar,skattestimulanser för miljöinvesteringar i offentliga lokaler samt nyaresurser för anställda inom förskolan. Att utöver detta omfattandeåtgärdspaket införa en särskild skattelättnad för vissa hushållstjänsterfinner utskottet inte motiverat. Några särskilda konjunkturpolitiskaskäl för en stimulans av hushållssektorn finns enligt utskottets meninginte. Inte heller är den påstådda effekten av en överströmning av svartarbetskraft till vit något att ta fasta på, bl.a. eftersom metoden skullevara mycket dyrbar för statskassan. I stället för att försöka minskasvartarbetet inom denna sektor med en sådan skattestimulans anserutskottet att kampen mot skattefusk och ekonomisk brottslighet bör föraspå andra sätt. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi259(c) yrkande 21, Sk450 (kd) yrkande 9, Sk452 (kd) yrkande 11, Sk453 (m)yrkande 22 och Sk454 (fp) yrkande 6.5.3.7 Beskattning av nordiska sjömänUtskottets delförslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om en förlängning av denskattefrihet som gäller för vissa nordiska sjömän.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (punkt 30) att den skattefrihet som enligt densärskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtaletgäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättningför arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norsktskepp i internationell trafik förlängs till att gälla också vid 2006års taxering.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i likhet med skatteutskottet (SkU1y) inte funnitnågon anledning till erinran mot regeringens förslag och tillstyrkerdärför propositionen i denna del.5.3.8 Uthyrning av privatbostadUtskottets delförslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en skattelättnad för uthyrningav privatbostad.Jämför reservation 5 (m).BakgrundNär en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts skaersättningen tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när en bostadsom innehas med hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsen får intedras av. I stället ska avdrag göras med för varjeprivatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Vid upplåtelseav en privatbostadsfastighet ska vidare ett belopp som motsvarar 20 %av intäkten av upplåtelsen dras av. Upplåts en hyresrätt ska i ställetden del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen dras av. Förbostadsrätt gäller att den del av innehavarens avgift eller hyra somavser den upplåtna delen ska dras av. Avdragsmöjligheterna är merbegränsade om upplåtelsen gäller någon form av närstående (42 kap. 30-32§§ IL, prop. 1989/90:110 s. 512, bet. 1989/90:SkU30).MotionernaI motion Ub259 yrkande 6 av m.fl. (m) föreslår motionärernaatt del av stadigvarande bostad ska få hyras ut utan att den som hyr utbehöver betala skatt på inkomsten. Om av en privatpersonsstadigvarande bostad hyrs ut ska inkomsten vara skattefri upp till ettvisst belopp. Detta är enligt motionärernas mening det snabbaste sättetatt enkelt och billigt få fram bostäder för ungdomar och studerande.Ett motsvarande yrkande framställs i motion Bo301 yrkande 5 av Mariettade m.fl. (m)yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande SkU1y att de gällande reglerna omuthyrning av privatbostadsfastigheter och privatbostäder införts isamband med skattereformen 1990. kunde olika regler gälla,och resultatet kunde bli alltifrån hel skattefrihet till full beskattning.Dessa förhållanden hade utsatts för kritik från flera olika utredningar,och skattereformen innebar en övergång till enklare och mer likformigaregler för beskattningen på detta område. De nuvarande avdragsmöjligheternafår enligt skatteutskottets mening anses täcka både kostnader som normaltförorsakas av uthyrningen och eventuella utgifter för reparation ochunderhåll som uppkommit under uthyrningstiden.Enligt skatteutskottets mening skulle en skattebefrielse för uthyrningav del av bostad medföra gränsdragnings- och kontrollproblem och dessutominnebära ett inkomstbortfall. Utskottet är inte berett att ställa sigbakom de nu aktuella motionsförslagen, och utskottet anför att det finnsbättre metoder om man vill påverka produktionen av bostäder. Riksdagenhar t.ex. infört särskilda investeringsstöd för hyresrätteroch studentbostäder. Inom ramen för dessa stöd har hitintills beviljatsbidrag till 17 000 studentbostäder.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Ub259(m) yrkande 6 och Bo301 (m) yrkande 5.5.4 Juridiska personers inkomstskatterTabell 5.4 Inkomsttitel Juridiska personers inkomstskattMiljoner kronor5.4.1 Det fortsatta arbetet med 3:12-reglerna m.m.Utskottets delförslag i korthetUtskottet delar regeringens bedömning när det gäller det fortsattaarbetet med 3:12-reglerna och avstyrker motionsförslagen om förändringari beskattningen av företagen och deras ägare.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c).BakgrundI 57 kap. inkomstskattelagen finns särskilda regler om fördelning mellantjänst och kapital av utdelningar på s.k. kvalificerade andelar ifåmansföretag och på kapitalvinster vid försäljning av sådana andelar.Den kapitalbeskattade delen av en utdelning räknas fram enligt enschablon som baseras på statslåneräntan och det kapital som nedlagts iföretaget och lönesumman för i företaget anställd personal. Denna s.k.klyvningsränta motsvarar fr.o.m. statslåneräntanplus . Vid en försäljning av kvalificerade andelarbehandlas - upp till ett tak om 200 prisbasbelopp under en femårsperiod- hälften av vinsten som kapitalinkomst och hälften som inkomst av tjänst.De särskilda reglerna gäller bl.a. om andelsägaren själv eller någonnärstående varit verksam i betydande omfattning i företaget underbeskattningsåret eller de fem föregående beskattningsåren. Enligt den s.k. utvidgade fåmansföretagsdefinitionen räknas aktiva delägare och derasnärstående som en person vid fördelningen mellan tjänst och kapital.Syftetmed de särskilda reglerna för fåmansföretag om fördelning mellan tjänstoch kapital är att inkomster som härrör från delägarnas arbetsinsatseri bolaget ska beskattas på samma nivå som andra förvärvsinkomster ochinte enligt den proportionella skattesats om som gäller förutdelningar och kapitalvinster enligt reglerna om beskattning avkapitalinkomster. De särskilda reglerna fanns tidigare i 3 § 12-12 e mom. dennumera upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, och i dagligttal kallas de fortfarande 3:12-reglerna.Den s.k. 3:12-utredningen (Fi 1999:12) har sett över regelsystemet ochhar avlämnat betänkandet Beskattning av småföretagare(2002:52). När det gäller avgränsningen av de företagare som skaomfattas av de särskilda reglerna, de kvalitativa villkoren, föreslåspreciseringar och kompletteringar. En övergång till någon form avnormallönemodell anser utredningen vansklig med hänsyn till att det ärsvårt att överblicka konsekvenserna av en omläggning till ett i grundenannorlunda system. Utredningen föreslår därför justeringar inom ramenför den nuvarande kapitalklyvningsmodellen, bl.a. att denkapitalinkomstbeskattade delen får beräknas med utgångspunkt i bolagetsbeskattadeegna kapital (kallas BEK-modellen), och att utrymmet förkapitalinkomstbeskattninghöjs så att klyvningsräntan uppgår till statslåneräntanmed tillägg av en riskpremie på . Hälftendelningenmellan tjänst och kapital upp till 200 prisbasbelopp slopas. I ställetska belopp upp till 100 basbelopp tjänstebeskattas helt och beloppdärutöver kapitalbeskattas. Lönesummeregeln förenklas betydligt, och denuvarande begränsningsreglerna tas bort, och även företagarens egen lönska få räknas in. Löneunderlaget ska enligt förslaget uppgå till 50 %av den framräknade lönesumman. Utredningens förslag har beräknats medföraett skattebortfall om som enligt utredningen kanfinansieras genom att maximal avsättning till periodiseringsfond förjuridiska personer justeras ned till 20 %.BudgetpropositionenRegeringen anför (avsnitt 8.3.4) att 3:12-reglerna bör förändras så attde blir mer gynnsamma för företagen. I budgetpropositionen för 2004aviserade regeringen en reformering av 3:12-reglerna i två steg. I ettförsta steg skulle riskpremien i den s.k. klyvningsräntan höjas från 5till . I en proposition lämnades också ett sådantförslag, och har beslutat i enlighet med förslaget (prop.2003/04:17, bet. 2003/04:SkU9, rskr. 2003/04:117, SFS 2003:1200). Fördet fortsatta arbetet aviserade regeringen i budgetpropositionen olikaalternativa skattelättnader som tillsammans med den redan genomfördaåtgärden skulle ge en varaktig skattesänkning på . Ettalternativ var en ytterligare höjning av klyvningsräntan. Ett andraalternativ var en justering av den lönesummeregel som bestämmerhur löner till anställda på visst sätt får medräknas i underlaget förberäkning av kapitalbeskattad utdelning och kapitalvinst. Ett tredjealternativ var en förändring av reglerna för kapitalvinstbeskattningoch ett fjärde den s.k. BEK-modellen.Regeringen anför att i den efterföljande diskussionen, bl.a. i anslutningtill tillväxtsamtalen ytterligare alternativ har aktualiserats. Ettsådant gäller införande av regler där ägare till kvalificerade andelarunder vissa förutsättningar (vid en viss storlek på antalet anställdaoch företagsledarens/ägarens egna löneuttag) inte skulle omfattas av3:12-reglerna. Ett annat alternativ har gällt möjligheten att utvidgaden s.k. takregeln. Denna regel begränsar den del av kapitalvinstersom ska tjänstebeskattas. Utvidgningen skulle innebära att även andratjänstebeskattade inkomster från företaget skulle beaktas.I sammanhanget erinras om att man i 3:12-utredningens betänkandeBeskattning av småföretagare (2002:52) föreslog en schablonregel förde mindre företagen.Ett av de möjliga reformalternativ som pekades ut i budgetpropositionen2004 var den av 3:12-utredningen föreslagna BEK-modellen. Enligt gällanderätt används i princip företagarens egna anskaffningskostnader föraktierna som underlag för att beräkna hur stor del av en utdelning, ochindirekt även den del av framtida kapitalvinster, som skakapitalinkomstbeskattas.BEK-modellen innebär att i underlaget ska också ingå en viss del avföretagets beskattade kapital. Modellen har sina förespråkare men kanockså kritiseras. En utvidgning av detta slag skulle bidra till attsänka skattebelastningen på investeringar som finansieras med kvarhållnavinstmedel. skulle det innebära en förmånsbehandling avinvesteringar i 3:12-företag i förhållande till vad som gäller för andraaktiebolag och också innebära ökade möjligheter till omvandling avarbetsinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster. De begränsningarav den "fulla" BEK-modellen som föreslogs av den s.k. 3:12-utredningeni syfte att motverka omfattande skatteomvandling riskerar att inte blistabila. Utredningen föreslog att ett införande av BEK-modellen skullefinansieras genom att kapitalvinster i sin helhet beskattas somtjänsteinkomst, inte som till . Detta skulle kunna medföra betydandeskatteskärpningar i vissa fall.Regeringen bedömer att nackdelarna med BEK-modellen överväger fördelarnaoch avvisar därför modellen. Bedömningen av BEK-modellen ska enligt vadsom anförs ses i relation till de alternativa åtgärder som redovisadesi budgetpropositionen 2004 men också till de senare aktualiseradealternativen. Särskilt de senare alternativen ger ett delvis nytt perspektivpå det fortsatta reformarbetet. Finansministern har därför den 3 juni2004 förordnat en expertgrupp med uppgift att genomföra en fördjupadprövning av 3:12-reglerna. I detta sammanhang är en utvidgning avtakregeln och ett alternativ där under vissa förutsättningar 3:12-reglernainte ska tillämpas av särskilt intresse. Uppdraget ska redovisas senastvid utgången av . Regeringen avser att därefter återkommamed förslag som ska träda i kraft senast den 1 januari 2006.Det fördjupade analysarbetet innebär inte att de i budgetpropositionen2004 utpekade alternativen skulle vara inaktuella. I den fortsattaberedningen kommer även övriga förslag, utöver de som har kommenterats,från 3:12-utredningens betänkande Beskattning av småföretagare () att beaktas.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion Sk453 yrkande 39 av . anförs att småföretagare är en skattemässigt missgynnad gruppeftersom de beskattas betydligt hårdare för sin avkastning än ägare avstörre företag. Motionärerna vill reformera beskattningen av fåmansbolagoch avsätter för detta ändamål. Ett mer genomarbetatförslag till teknisk utformning kommer att redovisas i vårmotionen 2005.I liberalernas motion Sk454 yrkande 4 av m.fl. anförs att de regler som gäller för fåmansbolagen har lett till attägare av fåmansbolag betalar betydligt högre skatt än små ägarei större bolag. Motionärerna vill sänka fåmansbolagens skatter omedelbartoch föreslår att dagens fåmansbolagsregler ersätts med den s.k.BEK-modellen (beskattat eget kapital). Den innebär att ägare kan ta ut enstörre utdelning i takt med att företaget växer. Motionärernauppskattar kostnaden för denna reform till 2005 ochtill mellan 1,5 och på längre sikt.I motioner Sk450 yrkandena 5, 6 och 8 och Sk452yrkandena 12 och 13 av Per m.fl. föreslår motionärerna att detinförs ett riskkapitalavdrag. Personer som köper nyemitterade aktier ionoterade bolag ska ha möjlighet till en skattereduktion (riskkapitalavdrag).Avdrag ska få göras mot inkomst av kapital likaväl som mot inkomst avtjänst. Reduktionen ska även gälla köp av aktier i egna och närståendesfåmansföretag. Avdragsrätten ska gälla investeringar upp till en nivåav . Avdragsrätten ska ses som en kompensation för den störrerisk det innebär att köpa aktier i små, onoterade företag.Riskkapitalavdraget kompletteras med etableringskonton. Att öppna ettetableringskonto innebär enligt vad som anförs i motionen att man kansätta av pengar skattefritt för en framtida företagsstart. Ettetableringskonto skulle kunna locka mindre riskbenägna att starta eget. Förvissa grupper, såsom invandrare, ungdomar och kvinnor, kan det mångagånger tyvärr vara svårt att få banklån. För dem kan etableringskontovara ett bra alternativ.Motionärerna anser att det behövs nya, enkla regler som jämställerfåmansföretagen med andra företag och att regeringen bör återkomma medett förslag till hur den s.k. BEK-modellen ska kunna ersätta nuvarande3:12-regler. Vidare behövs en snar omläggning av egendoms- ochkapitalbeskattningen där både skatten på aktieutdelningar ochförmögenhetsskattenfasas ut. För att finansiera detta genomförs en höjning av bolagsskattentill 30 %.I motion Fi259 yrkandena 3, 9 och 10 av m.fl. anförs att de nuvarande reglerna för fåmansbolag är direkttillväxthämmande. Ett företag som är framgångsrikt och expansivt extrabeskattaseftersom en del av vinsten kommer att beskattas som inkomst av tjänstoch därmed som om det vore inkomst över den högsta brytpunken. Det ärsåledes mer lönsamt för entreprenören att satsa pengar i andras företagpå börsen än i sitt eget. Motionärerna anför att de företagare somarbetar hårt och som lyckas i sin verksamhet ska belönas. UtredningenBeskattning av småföretagare (2002:52) föreslog att den s.k.BEK-modellen skulle införas. Med denna modell kommer hänsyn att tas tillallt arbetande kapital i företaget, och underlaget för hur detkapitalbeskattade utrymmet vid utdelning och kapitalvinst ska uppskattaskommer att genomföras på ett mer rättvist, rimligt och tillväxtfrämjandesätt. Motionärerna avsätter nästan under budgetperiodenoch föreslår att fattar beslut om att införa BEK-modellen.Motionärerna anser att riskkapitalförsörjningen i rent generelltmåste förbättras. För att delvis råda bot på detta föreslås ett s.k.starta-eget-sparande.