bet · GR01UBU13 · 2004-09-09 00:00:00 — Regeringen aviserar atti ett kommande uppdrag till avseendeförändringar av kursplanerna skall en utgångspunktvara att kursplanerna för den framtidagymnasieskolan får en sådan generell och flexibelutformning att de kan användas såväl i skolansundervisning som i arbetsplatsförlagt lärande.Regeringen bedömer att den organisatoriska formenför APL på de yrkesinriktade programmen bör vara enintegrerad form av nuvarande APU och LIA.Regeringen anser vidare att inslag av APL skallerbjudas även elever som väljer merstudieförberedande studievägar men pekar samtidigtpå svårigheterna att bereda alla elever plats.Därför lämnas inget förslag om en minsta omfattningför APL på mer studieförberedande studievägar.Regeringen avser att verka för att fler elever gesmöjlighet att delta i utlandsförlagdautbildningsinslag under sin gymnasietid och på någraårs sikt är det ett rimligt mål att allagymnasieskolor har någon eller några eleversom deltar i utlandsförlagda utbildningsinslag.MotionKristdemokraterna anför i motion 2003/04:Ub10yrkande 2 att man är positiv till arbetsplatsförlagtlärande men är kritisk till förslag om formerna fördetta eftersom det finns många kommunersom har problem att anordna . I sammamotion (yrkande 3) begär etttillkännagivande till regeringen avseendefinansieringssystemet för arbetsplatsförlagtlärande. Man menar att för att få ett tillräckligtstort utbud behövs ett finansieringssystem somskapar tillräckligt många platser med godtagbarkvalitet. Vad gäller den utlandsförlagdautbildningen vänder sig (yrkande5) mot att det inte finns någon analys av utfallet itermer av utnyttjandegrad m.m. av det statliga stödsom infördes och det är därför svårt att taställning till om regeringens bedömning är riktig.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att rikdagen avslårmotionsyrkandena.Utskottet delar regeringens bedömningar vad gälleromfattningen av arbetsplatsförlagt lärande, bådeavseende de yrkesinriktade programmen och merstudieförberedande studievägar samt deltagande iutlandsförlagd utbildning. Det är väl känt att detfinns svårigheter med att hitta platser förarbetsplatsförlagt lärande, men utskottet anser attYrkesutbildningsdelegationens arbete bör avvaktas.Gymnasial lärlingsutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden avseendeutformningen av en gymnasiallärlingsutbildning med hänvisning tillkommande utredningsuppdrag.Jämför reservation 70 (m, fp, kd, c).PropositionenRegeringen menar att flera skäl talar för attutveckla en gymnasieutbildning som är närmarearbetslivet. Regeringen bedömer att enlärlingsutbildning skall utvecklas inomgymnasieskolan som ett valbart alternativ till denhuvudsakligen skolförlagda utbildningen. Regeringenmeddelar att man har för avsikt att ta initiativtill samtal med arbetsmarknadens parter för attnärmare diskutera förutsättningarna ochansvarsfördelningen för att en framtidalärlingsutbildning skall kunna etablerasframgångsrikt. Regeringen ser lärlingsutbildningensom en alternativ utbildningsväg öppen för allaelever och förekommande inom alla yrkesinriktadeprogram. För att få en tydlig ansvarsfördelningmellan skola och företag bör de utbildningsdelar somskall bedrivas på företaget regleras i avtal, t.ex.avseende utbildningsinnehåll, försäkringsfrågor ochhandledarfrågor. För karaktärsämnen medyrkesinriktad profil kan kommunen läggautbildningen på entreprenad. En entreprenadlösningkan vara ett sätt att ge en tydlighet om vadåtagandet innebär i fråga om ansvar, skyldigheteroch ersättningsfrågor. Regeringen menar attlärlingsutbildningen till innehåll och mål skallmotsvara skolförlagd utbildning men till sinuppläggning kunna skilja sig avsevärt på grund avatt den till huvuddelen är förlagd till en ellerflera arbetsplatser. Lärlingsutbildningen skall gegoda kunskaper i kärn- och karaktärsämnena för atteleverna skall stå sig väl i samhället och påarbetsmarknaden. För eleven kan den praktiska delenmotivera och påvisa behov även av mer teoretiskakunskaper som är nödvändiga för att klarayrkesrollen. Lärlingsutbildningens samtliga delarskall präglas av att de praktiska och teoretiskainslagen är integrerade och stöder lärandet till enhelhet. Det är väsentligt att kraven på uppnåddkompetens och kraven för gymnasieexamen är desammaför den gymnasiala lärlingsutbildningen som förmotsvarande skolförlagd utbildning. Attlärlingsutbildningen är en likvärdig utbildningsformunderlättar också övergång mellan denna ochskolförlagd utbildning för den elev som vill ellerbehöver byta studieform. Regeringen avser att i ettkommande uppdrag till låta myndighetennärmare utreda och lämna förslag på utformning ochreglering av en gymnasial lärlingsutbildning. Iuppdraget ligger bl.a. att utreda vilka särskildakrav som bör ställas på de arbetsplatser som fåranvändas för lärlingsutbildning, så att kvalitetenpå utbildningen kan säkras. Det bör t.ex. övervägasom någon form av certifiering av dessa arbetsplatserbör komma i fråga. Vidare bör utredavilka formella beslut som skall krävas lokalt föratt en skolhuvudman skall ha rätt att erbjudalärlingsutbildning som en alternativgymnasieutbildning och vilka följder det skall fåför elevens rätt att söka utbildningen i annankommun etc.MotionerModeraterna vill i motionerna 2003/04:Ub9 yrkande 25och 2003/04:Ub276 yrkande 31 att ett slagkraftigtalternativ till gymnasieutbildning skapas i form aven huvudsakligen arbetsplatsförlagd utbildning, dvs.en lärlingsutbildning. Den nuvarandeyrkesutbildningen bör omformas med målet att i högregrad involvera det lokala näringslivet,hantverksföreningarna och det fria kulturlivet.Genom att eleverna tidigt kommer ut i arbetslivetfår de en helhetsbild och en direkt återkopplingtill de kunskaper som förvärvas i skolan. I motion2003/04:Ub9 yrkande 26 menar att detskall vara möjligt för de elever som vill attkomplettera sin lärlingsutbildning för att nåhögskolebehörighet.Även vill skapa en lärlingsutbildningsom är ett alternativ till gymnasieutbildning. Imotion 2003/04:Ub12 yrkande 7 framhålls attutbildningen skall ha egna mål och ett innehåll somskiljer sig från den studieförberedandeutbildningen. Halva utbildningstiden skalltillbringas på arbetsplatsen.Kristdemokraterna föreslår i motionerna2003/04:Ub10 yrkande 1, 2003/04:Ub399 yrkande 1 och2003/04:Ub496 yrkande 1 att en lärlingsutbildningformas i ett tydligt eget program inomgymnasieskolans ram. Utbildningen skall utformaslokalt med ett nationellt perspektiv för att skapaen god utbildning för både samhället och denenskilde. En samordning av resurserna mellan skolaoch näringsliv är en förutsättning för en brayrkesutbildning. Lärlingsutbildningen skall ge engedigen yrkesutbildning och ge behörighet tillyrkeshögskola. Det skall också finnas möjlighet attkomplettera betygen för att meritera sig förhögskoleutbildning. I motion 2003/04:Ub402 (kd)yrkande 1 föreslås också att en lärlingsutbildninginförs på gymnasiet som sedan kan följas av enyrkeshögskola. I samma motion (yrkande 2)presenteras som en lämplig försökskommunför en ny lärlingsutbildning.Centerpartiet pekar i motion 2003/04:Ub11 yrkande10 på nödvändigheten av att arbetslivet fårinflytande över utformandet av enlärlingsutbildning. bör involvera SvensktNäringsliv, Företagarna och iutredningsarbetet med att hitta former för en nylärlingsutbildning. I samma motion (yrkande 9)framhåller att resursfrågan är ettviktigt incitament för att få en fungerandelärlingsutbildning. Ersättningsfrågan måste lösasför att företag skall kunna medverka ilärlingsutbildning, och föreslår attSkolverket bör se över hur ett hållbartfinansieringssystem för lärlingsutbildningen kan seut.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet anser att en lärlingsutbildning börutvecklas inom gymnasieskolan. Utbildningen börnärma sig arbetslivet mer än nuvarande gymnasialayrkesutbildningar men bör också ge goda kunskaper ikärn- och karaktärsämnena för yrkesutbildningen.Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ attge i uppdrag att närmare utreda och lämnaförslag på utformning och reglering av en sådangymnasial lärlingsutbildning. Utskottet förutsätteratt verket under genomförande av uppdraget samrådermed t.ex. , ,och fackliga organisationer.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden ominförande av en yrkeshögskola, senast i betänkandetVuxenutbildning (bet. 2003/04:UbU8). Utskottetframförde då att det var olämpligt att användatermen högskola om utbildning som inte är avsedd attomfattas av högskolelagen. Utskottet har ingen annanuppfattning nu.Lokalt samrådUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionerna avseendesamråd mellan näringsliv och skola medhänvisning till kommande insatser.Jämför reservationerna 71 (m, fp) och 72(kd).PropositionenRegeringen anser att samverkansformerna mellan skolaoch arbetsliv behöver förändras i syfte att utvecklaundervisningen och höja kvaliteten i denyrkesinriktade utbildningen. Bristen påkvalificerade yrkeslärare är ytterligare ettargument för en ökad samverkan. Trots en växandemedvetenhet inom såväl skola som arbetsliv om dettabehov har inte resultatet av samverkan motsvaratsamhällets intentioner på området. En förklaring kanenligt regeringen vara att nuvarande regelverk inteär tillräckligt flexibelt.Regeringen pekar vidare på att arbetsmarknadenskomplexitet och förändringstakt har ökat väsentligtunder senare år. En närmare samverkan medlänsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar skullekunna bidra till en förbättrad information om denregionala och lokala efterfrågan av olikayrkesgrupper. Staten, kommunerna och arbetslivet harett gemensamt ansvar för att utforma enyrkesutbildning med kvalitet och attraktionskraft.Regeringen bedömer att nya samverkansformer börinföras mellan skola och arbetsliv där arbetslivetsinflytande och ansvar för utbildningen är större änvad som är möjligt inom nuvarande regelverk.Arbetslivets medverkan i planering och genomförandeär ett viktigt instrument för att säkrautbildningarnas relevans och legitimitet och ärdärmed ett viktigt kvalitetsinslag iyrkesutbildningen. Regeringen meddelar att man avseratt ta initiativ till en försöksverksamhet medlokala råd.MotionerModeraterna menar i motion 2003/04:Ub9 yrkande 24att förslaget om obligatoriska samråd bör avstyrkas.Frivilliga samråd kan ofta vara gynnsamma och ledatill framgångsrik utveckling medan påtvingade samrådblir tidsödande, byråkratiska och fruktlösa.Moderaterna menar att fler pekpinnar från regeringeninte underlättar skolsituationen för eleverna på deyrkesförberedande programmen.Kristdemokraterna understryker i motion2003/04:Ub498 yrkande 16 att samverkan medarbetslivet bidrar till att utbildningen håller högkvalitet och ligger i fas med arbetslivetsförändring. För att främja och kontrollera denarbetsplatsförlagda utbildningen anserKristdemokraterna att en redovisning av skolornassamverkan med arbetslivet bör finnas i skolornaskvalitetsredovisning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet menar att nya former för att förbättrakontakterna mellan skola och arbetsliv behövs. Ökadekontakter bidrar till att höja kvaliteten påyrkesutbildningarna och leder till att säkrautbildningens aktualitet och legitimitet. Utskottetförutsätter att samråden dokumenteras i någon formmen det bör ankomma på den enskilda skolan attbestämma hur dokumentationen görs.Eftergymnasial yrkesutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandet angåendeinnehållet i en kommande utredning omeftergymnasial yrkesutbildning med hänvisningtill pågående insatser.Jämför reservation 73 (kd).Gällande bestämmelserRegeringen har givit ,och tekniska högskolaett särskilt uppdrag att utveckla kortareyrkesutbildning i högskolan. En möjlighet atterhålla yrkeshögskoleexamen studierfinns enligt högskoleförordningen. Utanför högskolankan eftergymnasial yrkesutbildning erhållas inom denkvalificerade yrkesutbildningen (KY) samt inom vissautbildningar inom utbildningsformernapåbyggnadsutbildningar, kompletterande utbildningaroch utbildningar inom folkhögskolan. Eftergymnasialyrkesutbildning i arbetslivet regleras inom en delav de traditionella arbetsmarknadssektorerna genomavtal mellan arbetsmarknadens parter.PropositionenRegeringen pekar på att eftergymnasialayrkesutbildningar förekommer såväl inom som utanförhögskolan, med offentliga huvudmän såväl somprivata. Regeringen anser att utbudet kan uppfattassom så svåröverskådligt att det blir besvärligt attfå ett helhetsgrepp över de eftergymnasialayrkesutbildningarna. Regeringens avsikt är därföratt genomföra en översyn av utbudet aveftergymnasial yrkesutbildning och i vilkautbildningsformer den erbjuds, hur olikautbildningar värderas vid vidare studier samt hurden finansieras och kvalitetssäkras.Regeringen menar också att tillsättandet av enyrkesutbildningsdelegation skall bidra till attarbetsmarknadens parter utvecklar former för ochsluter avtal om färdigutbildning ellerintroduktionsutbildning vid inträde påarbetsmarknaden efter gymnasieskolan.MotionI motion 2003/04:Ub10 yrkande 8 hänvisarKristdemokraterna till beslutet i i april2004 om en samlad översyn av de eftergymnasialayrkesutbildningarna och förutsätter att enparlamentariskt sammansatt utredning tillsätts medett öppet mandat att föreslå de förändringar sombehövs. menar att utredningen börföreslå att en yrkeshögskola inrättas där allakvalificerade yrkesutbildningar samlas.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet med hänvisning till detberedningsarbete som pågår inom Regeringskansliet.Utskottet har erfarit att en arbetsgrupp hartillsatts för att genomföra översynen av deneftergymnasiala yrkesutbildningen. Arbetsgruppenskall kartlägga i vilka utbildningsformereftergymnasial yrkesutbildning erbjuds och göra enprobleminventering. Denna del av arbetet skall varaavslutad . Arbetsgruppenskall vidare analysera utbudet av eftergymnasialyrkesutbildning, hur olika utbildningar värderas vidvidare studier, hur de finansieras och hur dekvalitetssäkras. Arbetet skall redovisas tillregeringen senast den 28 februari 2005.RiksrekryteringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilländringar i skollagen som rör upphävande avtidigare beslut om riksrekrytering.Gällande bestämmelserVissa gymnasiala utbildningar behöver ett störreelevupptagningsområde än kommunen ellersamverkansområdet för att kunna bedrivas.Regeringen, eller den myndighet regeringenbestämmer, har därför möjlighet att i enlighet med 5kap. 9 och 14 §§ skollagen föreskriva att vissautbildningar skall stå öppna för sökande från ettbestämt geografiskt område. Bedömningarna av enansökan utgår från ett nationellt behov.PropositionenRegeringen föreslår att nuvarande bestämmelser iskollagen om att regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får besluta om riksrekryteringkompletteras med att beslutet bör avse en begränsadtid. Förslaget att ge elever möjlighet att sökautbildning i annan kommun torde minska behovet avriksrekrytering betydligt. Besluten bör tas samlatårsvis och avse . Vid bedömningen skallhänsyn tas till att utbildningen är av godtagbarkvalitet och att kostnaden står i rimlig proportiontill nyttan. Riksrekrytering kan också enligtregeringen komma i fråga för utbildningar där detinte går att uppnå det särskilda syftet med dem utanatt elever rekryteras från hela riket, t.ex.riksidrottsgymnasierna, utbildningar för döva ochhörselskadade samt Rh-anpassad utbildning.Bestämmelser med denna innebörd skall enligtregeringens förslag införas i 5 kap. 9 och 14 §§skollagen.Regeringen anser också att det behövs en översynav de utbildningar som tidigare erhållit beslut omriksrekrytering. Beslut som tagits omriksrekrytering före genomförandet av förslagen ipropositionen och som inte innehåller någontidsbegränsning bör upphävas den 1 januari 2007.Utbildningar som påbörjats bör dock fåavslutas.Vidare meddelar regeringen att bestämmelserna ominterkommunal ersättning för riksrekryterandepåbyggnadsutbildningar enligt förordningen(2002:1012) om vuxenutbildning bör upphävasvid utgången av 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser5 kap. 9 och 14 §§.Utskottet delar regeringens uppfattning att beslutom riksrekryterande utbildningar bör omprövas ochatt det därmed också är rimligt att redan fattadebeslut om riksrekrytering upphör och att en sådanomprövning i förekommande fall görs.GenomförandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandet omuppföljning av de föreslagna ändringarna dåyrkandet är tillgodosett.PropositionenRegeringen avser att ge och Myndighetenför skolutveckling uppdrag utifrån sinaansvarsområden med anledning av vad som föreslås ipropositionen. skall långsiktigt följagymnasieskolans utveckling och rapportera tillregeringen hur implementeringen av ändringarnafortskrider. Myndigheten för skolutveckling skallfölja och rapportera effekterna av sina insatser föratt stödja den lokala utvecklingen.MotionKristdemokraterna understryker i motion 2003/04:Ub10yrkande 46 att förändringarna i gymnasieskolan börföljas upp ur såväl kvalitativ som ekonomisksynvinkel och föreslår att ges i uppdragatt genomföra en sådan uppföljning. Uppföljningarnaskall återredovisas till riksdagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet då det redan är tillgodosett genomSkolverkets och Myndigheten för skolutvecklingskommande uppdrag att följa och rapportera effekternaav förändringar i gymnasieskolan.Lagförslaget i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag tilllag om ändring i skollagen (1985:1100) i denmån lagförslaget inte omfattas av utskottetsbehandling i det föregående.PropositionenRegeringen föreslår att ändringarna i skollagenskall träda i kraft och att deskall tillämpas på utbildning som börjar efter den 1juli 2007. För utbildning som redan då pågår skalläldre bestämmelser tillämpas.Vad gäller riksrekrytering har tiden förikraftträdande behandlats tidigare i betänkandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringensförslag till ikraftträdande ochövergångsbestämmelser. bör vidare antalagförslaget i övrigt i den mån det inte behandlatsi det föregående.Ekonomiska konsekvenserUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandet avseendefinansieringsprincipen då detta ärtillgodosett.Jämför reservation 74 (fp, kd).PropositionenRegeringen återkommer i budgetpropositionen i frågaom kompensation för kommunerna till följd av enförstärkt lagstiftning om utbildning på heltid föreleverna på individuella program.Genomförandeinsatser kommer att finansieras genomomfördelning av tillgängliga medel inomUtbildningsdepartementets område. Regeringen bedömeratt de förslag som i övrigt lämnas i propositioneninte kommer att medföra några kostnadsökningar.MotionerKristdemokraterna framhåller i motion 2003/04:Ub10yrkande 45 att finansieringsprincipen bör följas vidgenomförandet av de förändringar som föreslås förgymnasieskolan. Kommunernas ansträngda ekonomi fårinte drabbas ytterligare genom statsmakternasbeslut.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet.Utskottet noterar att regeringens bedömning är attförändringarna i gymnasieskolan inte kommer attmedföra några kostnadsökningar förutom vad gällerden utökade undervisningstiden inom det individuellaprogrammet. I denna fråga avser regeringen attåterkomma till i budgetpropositionen för2005.Övriga frågorInnehållet i och utbudet avstudievägarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden avseendeinrättande av nya studievägar.Jämför reservationerna 75 (fp), 76 (kd), 77(fp) och 78 (kd).MotionerI motion 2003/04:Ub367 yrkande 19 pekar Folkpartietpå att man inom ramen för de nationella programmenbör finna lösningar som skapar större förståelsebland elever av företagandets villkor. göras genom att skolor startar enentreprenörsutbildning eller lärlingsutbildning medinriktning mot företagande. Kristdemokraternaföreslår i motionerna 2003/04:Ub10 yrkande 20 och2003/04:Ub498 yrkande 17 att ett nationellt programmed speciell inriktning på företagande ochentreprenörskap införs. Programmet bör inriktas påsamarbete mellan företag inom samhällets allasektorer.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:Ub12 yrkande2 att en ny humanistisk utbildning bör införas igymnasieskolan. Vikten av kunskap i humanistiskaämnen måste betonas i ett modernt samhälle och detbehövs en linje som skapar en stark grund för bredkunskap i humanistiska ämnen som språk, historia,litteratur och kultur.Några ytterligare inriktningar för gymnasieskolansstudievägar föreslås i ett antal motioner. För atttrygga nyrekryteringen och den framtidaförsörjningen inom fiskenäringen föreslårKristdemokraterna i motion 2003/04:MJ408 yrkande 34 att det skall finnas engymnasieutbildning med inriktning på fiske.Kristdemokraterna understryker i motion2003/04:Ub498 yrkande 8 betydelsen av de praktisk-estetiska ämnena. Ämnena stimulerar till godinlärning och förstärker elevernas självkänsla ochmåste därför få genomslag i alla skolans program. Imotion 2003/04:Ub395 (c) yrkande 3 framhållermotionärerna att det behövs ytterligareutbildningsplatser för olika aktörer inom grönrehabilitering och menar att naturbruksgymnasiernabör få ökat ansvar att utbilda och sammanföra dessaaktörer.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Av 5 kap. 3 § tredje stycket skollagen framgår attdet inom de nationella programmen kan finnasutbildningar med olika inriktningar. Dessa kan varanationellt eller lokalt fastställda. De nationelltfastställda inriktningarna på de nationellaprogrammen framgår av en bilaga tillgymnasieförordningen. Enligt 2 kap. 1 § sammaförordning får styrelsen för utbildningen ocksåfastställa lokala inriktningar inom de nationellaprogrammen. Sådana inriktningar skall ligga inomramen för de bestämmelser som gäller om programmet.Regeringen meddelar särskilda föreskrifter medriktlinjer för utformningen av lokala inriktningar.Utskottet understryker att det är både bra ochnaturligt att innehållet i de olika programmenförändras genom att olika inriktningar införs ellertas bort. Utskottet menar dock att inrättandet avinriktningar inom de nationella programmen är enfråga för regeringen eller för styrelsen för enutbildning och inte för . När det gälleryrkandet om entreprenörutbildning vill utskotteterinra om det entreprenörskapsperspektiv igymnasieutbildningen regeringen föreslår skallinföras. Genom ett sådant perspektiv kan elevernasinitiativförmåga, kreativitet och företagsamhetstimuleras.Vissa ämnen och kunskapsområdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena avseendeANT-undervisning, sex- ochsamlevnadsundervisning, körkortsutbildning,konsumentkunskap, utbildning i privatekonomi,kurser i kvinno- och migrationshistoria,upplysning om kommunismens illdåd,information om sexhandel samtmodersmålsundervisning.Jämför reservationerna 79 (fp, kd, c), 80(fp), 81 (kd), 82 (fp, kd) och 83 (kd).MotionerFolkpartiet och föreslårförändringar vad gäller undervisningen om alkohol,narkotika och tobak (ANT-undervisning). Folkpartietefterlyser i motion 2003/04:Ub367 yrkande 20 ennationell handlingsplan för hur kampen mot ungasmissbruk av alkohol, narkotika och tobak skallintensifieras.