bet · GS01BOU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Därmed bifaller motion 2004/05:Bo304yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2004/05:Ub259 yrkandena 3-5,2004/05:Ub276 yrkandena 17 och 18, 2004/05:N409 yrkande 24, 2004/05:Bo209,2004/05:Bo253, 2004/05:Bo274 och 2004/05:Bo310 yrkandena 10 och 11.StällningstagandeUnder har antalet studenter inom den högre utbildningenökat mycket kraftigt. Detta har medfört en tilltagande brist påstudentbostäder. Det finns omkring fem gånger så många studenter somstudentbostäder. Den allvarliga situationen framgår med all tydlighetav den statistik som () redovisarinför varje termin över bostadssituationen för landets studenter.Uppgifter från årets undersökning visar att det redan tidigare allvarligaläget nu ytterligare förvärrats. SFS uppskattar att det finns behov avomkring 60 000 nya studentbostäder. Köerna till en studentbostad harvuxit ytterligare på de flesta högskoleorter.Bakom denna statistik ligger givetvis en verklighet där många studenterhar en mycket svår boende- och studiesituation. Släktingar, vänner,bekanta och bekantas bekanta får utnyttjas för en tillfällig bostad.Många tvingas flytta runt mellan bostäder med kontrakt som löper påkort tid. Det förekommer också ofta att studenter tvingas tacka nejtill sina utbildningsplatser eftersom de inte kan få tag på en bostad.För dem som ändå väljer att studera påverkar den osäkra bostadssituationenstudierna mycket negativt. Bristen på studentbostäder ökar också densociala snedrekryteringen till den högre utbildningen.Det är mot denna bakgrund nödvändigt att regeringen på olika sätt aktivtsöker medverka till en förbättrad bostadssituation för landets studenter.I kd-motionen 2004/05:Bo304 finns förslag om en rad sådana åtgärdersom skulle kunna förbättra bostadssituationen för studenter. Det gällerförslag omskattebefrielse för uthyrning till studenter i privatvilla ellerlägenhetatt kommunerna skall ta sitt ansvar för att tillhandahålla billig markför studentbostäderatt möjliggöra uppförande av mobila studentbostäderatt tillgången till bostäder bör vara ett konkurrensmedel omhögskoleplatseratt sänka momsen på nyproduktionatt avskaffa den statliga fastighetsskattenatt förbättra konkurrensbevakningen av byggsektorn.Bostadsutskottet har endast behandlat två av dessa förslag i avsnittetom åtgärder för fler studentbostäder. Övriga förslag behandlas av andrautskott eller av bostadsutskottet i annat sammanhang. Jag ställer miggivetvis bakom alla förslagen men yrkar i denna reservation endast bifalltill förslagen om kommunernas ansvar att tillhandahålla billig mark(yrkande 2) och om att åtgärder bör vidtas för att underlätta användandetav mobila studentbostäder (yrkande 3).Vad jag ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sinmening. Även övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt blirmed det förordade tillkännagivandet tillgodosedda i betydande utsträckning.I övrigt avstyrks dessa förslag.39. Åtgärder för fler studentbostäder m.m., punkt 24 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub276yrkandena 17 och 18 samt 2004/05:Bo209 och avslår motionerna 2004/05:Ub259yrkandena 3-5, 2004/05:N409 yrkande 24, 2004/05:Bo253, 2004/05:Bo274,2004/05:Bo304 yrkandena 2 och 3 samt 2004/05:Bo310 yrkandena 10 och 11.StällningstagandeBostadssituationen för landets studenter är alarmerande. Vid starten fattades drygt 60 000 studentbostäder. Studenter iGöteborg, , , och på andra universitets- ochhögskoleorter har svårare än någonsin att få en studentbostad. Även omett permanent investeringsbidrag för byggande av studentbostäder kanbidra till att förbättra bostadssituationen för studerande viduniversitet och högskolor behövs ett brett engagemang frånalla berörda parter. Kommunerna har givetvis ett stort ansvar för denlokala bostadsmarknaden. Ett särskilt ansvar åvilar kommuner meduniversitet eller högskolor. Det bör framhållas att statligainsatser kan behövas i flera frågor som kräver samordning och metodutveckling.Jag ställer mig bakom förslagen i c-motionen 2004/05:Ub276 om attöverläggningar måste komma till stånd om studenternas bostadssituation.Regeringen har ansvar för att tillsammans med samtliga berörda parterforma en strategi för hur studentbostadstillgången skall säkras.Användningen av de resurser som avsatts för att stimulera nybyggnation avstudentbostäder bör avgöras genom dessa diskussioner. Studenters situationpå dagens bostadsmarknad bör analyseras och belysas mot bakgrund avdenna grupps särskilda behov. Regeringen bör få i uppdrag att förhandlaom den studentsociala situationen såväl med de kommuner som tilldelasnya högskoleplatser som med övriga högskolekommuner. Det bör särskiltframhållas att kommuner som tilldelas nya högskoleplatser också har ettbostadsförsörjningsansvar för de nya studenterna.Även övriga berörda parter, som högskolorna, studentbostadsbolagen ochstudentkårerna, bör bjudas in till dessa överläggningar. Syftet medöverläggningarna bör vara att överenskommelser skall träffas som innebäratt varje part bidrar med åtgärder som kan lindra bostadsbristen förstudenterna. Staten kan bidra till överenskommelserna bl.a. genom atterbjuda användningen av statligt ägd mark för studentbostäder.Det finns vidare skäl att se över vad som kan göras för att boendekostnadernai nyproducerade studentbostäder skall kunna hållas nere. En översyn avbyggreglerna bör genomföras med den inriktning som förelås i motion2004/05:Bo209 (c). Byggreglerna bör således ses över så att det blirmöjligt att bygga bostäder med en något lägre standard för studenter.Vidare finns det skäl att pröva de övriga förslag som läggs fram i dennaoch flera andra motioner om enklare planförfarande, omvandling av lokalertill studentbostäder, tillfälliga bygglov, billigare byggmetoder,tillfälliga mobila studentbostäder, tillhandahållande av billig kommunalmark, sänkt moms på nyproduktion, lägre fastighetsskatt och förbättradkonkurrensbevakning av byggsektorn. Dessa förslag gäller till stor delbostadspolitiska åtgärder med en generell inriktning men kan få storbetydelse när det gäller möjligheterna att få fram fler och billigarestudentbostäder.Vad jag ovan anfört om åtgärder för fler studentbostäder bör riksdagenmed bifall till motionerna 2004/05:Bo209 (c) och 2004/05:Ub276 (c)yrkandena 17 och 18 tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebäratt även övriga motionsförslag som behandlats i detta avsnitt till stordel blir tillgodosedda.40. Äldres boende, punkt 25 - motiveringen (m, fp)av de (), (), (), () och ().StällningstagandeEn allt större andel äldre i befolkningen kommer att ställa nya krav påbostadsmarknaden. Det behöver vidtas anpassningsåtgärder i bostadsbeståndet,och det behöver byggas nya bostäder särskilt anpassade för äldre boende.Våra utgångspunkter är att dessa behov bör tillgodoses på en bostadsmarknadi balans. Även dessa bostadskonsumenters behov behöver påverka vad sombyggs. Vi hänvisar till våra bostadspolitiska motioner som beskriverhur vi ser på behovet av nyproduktion utifrån konsumenternas behov ochönskemål. Den aktuella kd-motionen har i flera avseenden en inriktningsom är förenlig med vår syn på bostadspolitik men innehåller även vissaförslag om statliga åtgärder som vi inte kan ställa oss bakom.Med denna motivering avstyrks motion 2004/05:Bo298 (kd).41. Äldres boende, punkt 25 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo298yrkandena 1-4.StällningstagandeAtt bygga ett samhälle där alla människor kan åldras i trygghet ochvärdighet är ett av välfärdspolitikens mest angelägna mål. När dendemografiska utvecklingen med alltfler äldre diskuteras får man lättintrycket av ett tilltagande samhällsproblem trots att det i grundenhandlar om en ytterst positiv utveckling med en ökande medellivslängd.Däremot utgör den allt större andelen äldre i vårt samhälle en mycketstor utmaning, inte minst för bostadssektorn. Krav kommer att ställaspå att möta de äldres behov och önskemål om ändamålsenliga bostäder sommöjliggör kvarboende vid hög ålder eller som är goda alternativ attflytta till. Efterfrågan på särskilda seniorbostäder kommer sannoliktatt öka , liksom nödvändigheten att anpassa befintligabostadsfastigheter. Hela bostadssektorn står inför en svår balansgångmellan att bygga nytt och att anpassa; att stimulera kvarboende elleratt underlätta flyttning.Kristdemokraterna lägger i motion 2004/05:Bo298 (kd) fram förslag somkan utgöra ett avstamp för en anpassning av bostadspolitiken till dennautmaning. Bostadspolitikens uppgift måste i detta sammanhang vara attvärna om att våra äldre kan få en god och värdig ålderdom genom attskapa de bästa möjligheterna för valfrihet och trygghet i boendet. Dethandlar här om generella bostadspolitiska åtgärder som att skapalångsiktigt förutsägbara villkor för byggande och ägande av bostäder ialla olika storlekar och upplåtelseformer. Det handlar också om vissariktade insatser för att lösa de särskilda krav som måste ställas påett boende anpassat för en äldre befolkning.Ett av förslagen i kd-motionen innebär att kunskapsuppbyggnaden i deaktuella frågorna bör påskyndas genom att ett forum för äldres boendeinrättas. Forumet skall bidra till att äldres boendesituation ges enstörre uppmärksamhet och leda till förslag på konkreta åtgärder somförbättrar beredskapen inför ökningen av antalet äldre som kräverändamålsenliga bostäder. Ett viktigt uppdrag bör vara att samla allaaktörer till erfarenhetsutbyte och gemensamma utvecklingsinsatser.Vidare föreslås att förutsättningarna för byggande av ändamålsenligaseniorbostäder ses över. För att snabbt få fram förslag bör denarbetsgrupp inom som arbetar med frågor ombostadsfinansiering ges i uppdrag att komma med förslag som möjliggörfinansieringenav dessa bostäder och även se över förutsättningarna för att finansieraolika anpassningsåtgärder i bostadsbeståndet. Grunden för finansieringenav olika ombyggnads- och anpassningsåtgärder bör givetvis bygga påfastighetsägarens ansvar, men staten behöver se till att rimligaförutsättningar finns för detta ansvarstagande.Det finns också anledning att framhålla det särskilda ansvar som kommunernahar för bostadsförsörjningen för den äldre befolkningen och attändamålsenliga bostäder finns att tillgå. Kommunerna har med sitt planmonopoloch flera andra instrument möjlighet att bidra till att valet mellanatt bo kvar och flytta blir så fritt som möjligt.Kristdemokraterna vill betona vikten av att blandade bostadsområdenskapas för alla generationer och hushållstyper med både småhus ochflerbostadshus liksom att arbetsplatser samlokaliseras med bostäder.Målet måste vara att stärka sammanhållningen och ansvarstagandet övergenerationsgränser genom att underlätta för vardagliga möten. Vi anseratt regeringen, t.ex. genom en nationell handlingsplan, bör vara pådrivandeför att kommunerna skall uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar gentemotden äldre befolkningen. I kd-motionen framhålls särskilt ett antalområden där det kommunala ansvaret har betydelse för att skapa ett braboende för en åldrande befolkning.Vad jag ovan anfört med bifall till motion 2004/05:Bo298 (kd) börriksdagen tillkännage för regeringen som sin mening.42. Äldres boende, punkt 25 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo298yrkande 1 och avslår motion 2004/05:Bo298 yrkandena 2-4.StällningstagandeDen ökande andelen äldre i befolkningen ställer stora krav på politikensalla områden. För bostadspolitikens del handlar det om att ge förutsättningarför att efterfrågan på bostäder anpassade efter de äldres behov skallkunna tillgodoses. I motion 2004/05:Bo298 (kd) beskrivs ingående vilkautmaningar vi kommer att ställas inför och även möjliga lösningar. Jaganser att det finns all anledning att genomföra en bred översyn av vilkaåtgärder som stat och kommun behöver bidra med för att framtidensbostadsutbud skall kunna svara mot de äldres behov.Förslaget om en bred översyn innebär ett delvis bifall till motion2004/05:Bo298 (kd) yrkande 1. Övriga yrkanden i denna motion avstyrks.43.Bostadsbidragens utformning, punkt 26 - motiveringen (m)av de (), () och Carl-ErikSkårman (m).StällningstagandeDet budgetförslag som vi från Moderata samlingspartiet lagt fram innebäratt bostadsbidragen avvecklas som barnbidragenförstärks för ensamstående med barn och för studerande föräldrar. Fråganom utformningen av bostadsbidragen saknar därmed aktualitet. Samtligamotionsförslag avstyrks sålunda.44. Bostadsbidragens utformning, punkt 26 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo310yrkande 25 och avslår motionerna 2004/05:Bo231 yrkandena 1 och 2,2004/05:Bo235 yrkande 19, 2004/05:Bo290 och 2004/05:Bo295 yrkande 1.StällningstagandeNär bostadsbidraget en gång infördes var det ett "produktionspolitiskt"stöd. På grund av den djupa lågkonjunkturen ville statenstimulera byggsektorn. Avsikten var att bidraget skulle leda till ökadbostadskonsumtion där större och mer välrustade bostäder i sin tur skulleleda till minskad trångboddhet och högre boendestandard. Orsakerna tillflerbarnsfamiljernas trångboddhet var enligt den politiska analysenekonomiska. blev bidragets legitimitet i ställeten grund för ett fördelningspolitiskt eller familjepolitiskt mål.Ekonomiskt svaga hushåll skulle stärkas för att dessa hushåll skulle kunnaefterfråga bostäder. Bostadsbidraget kopplades till hushållens storlekoch till inkomst. Längre fram kom bostadsbidraget även att omfattahushåll utan barn. är det främst ensamstående med barn som erhållerbostadsbidrag.Det kan enligt vår mening riktas flera invändningar mot bostadsbidragen.Det gäller bl.a. att de i mångt och mycket fungerar som ett förtäcktoffentligt stöd till bygg- och bostadsbranschen. Bidragen leder tillatt bostadsproducenter och byggherrar inte får tillräckliga incitamentatt hålla nere kostnaderna och effektivisera sin verksamhet. Denallvarligaste invändningen mot dagens bostadsbidrag gäller dock demarginaleffekter som bidragen tillsammans med bl.a. skatterna ochunderhållsbidragen ger upphov till. För den barnfamilj som ökar sin inkomstgår i många fall större delen av ökningen bort i form av ökad skatt ochminskade bostadsbidrag. Det är naturligtvis inte rimligt att den som t.ex. går från studier eller arbetslöshet till arbete eller ökar sinarbetstid inte skall ha något ekonomiskt utbyte av detta. Ett sådantsystem ger inga incitament för den enskilda att gå ut i förvärvsarbeteeller att starta egen verksamhet. Åtgärder måste därför vidtas för attminska marginaleffekterna av bostadsbidragen.Vad vi nu med anslutning till partimotion 2004/05:Bo310yrkande 25 anfört om utformningen av bostadsbidragen bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motionsyrkanden avstyrks.45. Bostadsbidragens utformning, punkt 26 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo295yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:Bo231 yrkandena 1 och 2,2004/05:Bo235 yrkande 19, 2004/05:Bo290 och 2004/05:Bo310 yrkande 25.StällningstagandeMed den utformning bostadsbidragsreglerna har utgör de bara ytterligareett steg i riktning mot ett system som kan beskrivas som familjefientligt.Den reformering av bostadsbidragen som den socialdemokratiska regeringengenomfört har i första hand lett till kraftiga försämringar för ettstort antal barnfamiljer. Inte minst är detta en följd av de individuellainkomstgränser som införts. Trots att bostadsbidragen är detfördelningspolitiskt sett mest effektiva sättet att tillförsäkra ocksålågavlönade,barnfamiljer och studenter en rimlig bostadsstandard har bidragen alltsåskurits ned. har mot den bakgrunden lagt fram förslagom att reformera bostadsbidragen så att bl.a.halvårsvisa avstämningar införs, den samlade familjeinkomsten läggs tillgrund för bostadsbidraget, det särskilda bidraget höjs med perbarn och inkomst understigande för hemmaboende barn under 20år inte ingår i bidragsunderlaget.Genom dessa åtgärder rättas de största orättvisorna i dagensbostadsbidragssystem till. är detta dock inte tillräckligt.Bostadsbidragenmåste därför ses över i sin helhet. Det innebär att effekterna av dagensregler måste utvärderas i syfte att skapa ett regelverk som ärfördelningspolitiskt bättre och därmed också rättvisare. Målet bör sålundavara att arbeta fram ett bostadsbidragssystem som behandlar alla hushållpå ett likvärdigt sätt och som inte diskriminerar barnfamiljer.Vad jag nu med anslutning till motion 2004/05:Bo295 (kd) yrkande 1 anförtom utformningen av bostadsbidragen bör tillkännage för regeringensom sin mening. Övriga motionsförslag avstyrks.46. Bostadsbidragens utformning, punkt 26 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo231yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2004/05:Bo235 yrkande 19,2004/05:Bo290, 2004/05:Bo295 yrkande 1 och 2004/05:Bo310 yrkande 25.StällningstagandeBostadsbidragen skall vara ett bostadspolitiskt instrument med uppgiftatt ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfråga goda ochtillräckligt rymliga bostäder. Det innebär att bidraget skall ge ett skyddnär hyran är för hög i förhållande till inkomsten och därmed ge hushållenen möjlighet att efterfråga bostad efter behov och inte enbart efterbetalningsförmåga. I väsentliga avseenden svarar inte bostadsbidragenmot detta mål. och Bostadsbidragunder 90-talet visar att har de fattiga barnfamiljernasekonomiska villkor försämrats och otryggheten har ökat. De fattigahushållen har inte ökat i antal, men de har blivit fattigare.Små förändringar i bostadsbidragets storlek kan få stora konsekvenserför en fattig familjs ekonomi, och återbetalningskrav kan ge svåraföljder. Rapporten beskriver också att bostadsbidraget numera har enprägel av ensamförälderstöd i framför allt hyresrätt, och att familjermed två inkomsttagare och flera barn alltmer sällan får bostadsbidrag.Detta trots att försörjningsbördan ökar med fler barn.Mot den nu i korthet beskrivna bakgrunden måste målet för bostadsbidragen,att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfråga goda ochtillräckligt rymliga bostäder, preciseras. måste bostadsbidragenges en starkare roll i bostadspolitiken. Det innebär att bidragen påett än tydligare sätt måste knytas till de bostadspolitiska målen.I betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU:2001:24) finns ett förslag omatt göra om bostadsbidragen till ett generellt familjestöd. Vi anseratt detta är helt fel väg att gå. I stället bör stödet reformeras delsutifrån den ekonomiska aspekten, dels utifrån boendeaspekten och stämmasav mot ett nytt mer preciserat mål för bostadsbidragen. De regeländringarsom måste till för att på detta sätt reformera bostadsbidragen redovisasi det följande.En godtrosparagraf bör införas i regelsystemet. Genom en sådan bestämmelseökar tilltron till systemet genom att det gynnar dem som har storasvårigheter att beräkna sina framtida inkomster. En ytterligare följd äratt marginaleffekterna minskar. Enligt vår mening bör det införas engodtrosparagraf av dansk modell som innebär att den som handlat i godtro och som lämnat korrekta uppgifter om ändrade inkomstförhållanden,skall kunna få bostadsbidraget baserat på en avstämd inkomst inom ettförlåtandeintervall om högst 20 000 kr.En grupp som kan drabbas av återbetalningskrav som de normalt sett intekunnat förutse är de hushåll som under inkomståret får någon form avtillfällig engångsinkomst. Det kan t.ex. vara fråga om retroaktiversättning av försäkringsförmån eller avgångsvederlag som betalas ut islutet av året, men som avser ersättning för förlorad arbetsinkomstunder påföljande år. Det är enligt vår mening inte rimligt att dessahushåll får sitt bostadsbidrag påverkat. Reglerna bör därför ändras.Frågan om hur kapital och kapitalinkomster skall beaktas vid beräkningenav bostadsbidraget bör utredas ytterligare.För att förmögenhetsuppgifterna skall kunna kontrolleras börRiksförsäkringsverket, i enlighet med det förslag som verket lagt fram,kunna inhämta sådana uppgifter från . Som vi tidigareframhållit stärker denna åtgärd tilltron till bostadsbidragssystemetsom sådant som det minskar risken för fusk.Värdet av ett livslångt lärande sätts inte i fråga av någon. Enfortlöpande kompetensutveckling är till gagn för såväl den enskilde somför samhället. Möjligheterna till kompetensutveckling måste därförtryggas på olika sätt. En sådan väg är att ta bort den åldersgräns somi dag finns när det gäller rätten till bostadsbidrag för hushåll utanbarn. Det är en åtgärd som dessutom kan bidra till att lösa bostadsfråganför många hemlösa. har i sitt slutbetänkande bl.a.visat på att flertalet hemlösa är ensamstående utan barn och äldre än28 år. Att öppna möjligheten för denna grupp att få bostadsbidrag kanvara en viktig del i försöken att dels finna, dels kunna behålla enbostad.De ytgränser som satts upp för bostadsbidragen kan i en del fall fåoönskade konsekvenser. Det händer sålunda att hushåll för att få bidragtvingas att flytta till en mindre bostad med samma eller t.o.m. högreboendekostnad. Effekterna av dagens ytnormer måste därför ses över.De hyres- och inkomstgränser som styr bostadsbidragen har legat fastsedan 1996. I praktiken innebär det att bidragens värde har urholkatssom en följd av prisutvecklingen. En översyn av bidragen måste därförgöras i syfte att anpassa dem till såväl inkomst- somboendekostnadsutvecklingen.Det kan t.ex. ske genom att beloppen indexeras.Vad vi nu med anslutning till motion 2004/05:Bo231 (v) anfört ombostadsbidragens utformning bör tillkännage för regeringen somsin mening.47. Bostadsbidragens utformning, punkt 26 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo235yrkande 19 och avslår motionerna 2004/05:Bo231 yrkandena 1 och 2,2004/05:Bo290, 2004/05:Bo295 yrkande 1 och 2004/05:Bo310 yrkande 25.StällningstagandeGenom att bostadsbidragen är relaterade till hushållets inkomst genererarde ogynnsamma marginaleffekter. En höjd inkomst gör att bidraget trappasned. För den som uppbär bostadsbidrag innebär detta att en stor del aven löneökning kommer att ätas upp av skatter och sänkta bidrag. Dettaär en typisk fattigdomsfälla - dvs. en situation där man inte på egenhand kan arbeta sig ur sin fattigdom eftersom en löneökning äts upp avskatteökningar och bidragsminskningar - som samhället måste motverka.Oavsett vad den gör som befinner sig i denna situation stannar han ellerhon kvar i samma löneläge.Bostadsbidraget är utformat på så sätt att ett preliminärt bostadsbidragbetalas ut först. I efterhand görs därefter en slutlig justering, ochom det visar sig att bidragstagaren har tjänat för mycket tvingaspersonen i fråga betala tillbaka delar av, eller hela bidraget. Dettabidrar ytterligare till att minska incitamenten för att arbeta. En personsom riskerar att få sitt bostadsbidrag sänkt retroaktivt drar sig föratt arbeta extra.Det bästa sättet att motverka bostadsbidragens marginaleffekter är attminska behovet av bidrag.