bet · GS01TU1 · 2004-11-18 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen utgiftsområde 22Kommunikationer (prop. 2003/04:1). Vidare behandlasmotioner från Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, och omalternativa anslagsberäkningar. I samband medanslagsberäkningen till trafikens infrastruktur behandlas ävenett stort antal motionsförslag om upprustning och utbyggnadav olika vägar och järnvägar i landet och satsningar i vissaregioner.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (m, fp, kd, c)och åtta särskilda yttranden (m, fp, kd, v, c, mp).Mål och resultatUtskottet föreslår att godkänner regeringens förslagatt målet för politikområdet IT, elektronisk kommunikationoch post är att alla skall ha tillgång till ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar in-frastruktur och därtill hörande samhällstjänster.Vidare föreslås att godkänner vad utskottet anförom en fortsatt utveckling av mål- och resultatstyrningen inomsåväl politikområdet Transportpolitik som politikområdet IT,elektronisk kommunikation och post. Det innebär bl.a. envidareutveckling av mål och resultatindikatorer, ökad tydlig-het i resultatredovisning samt utökade jämförelser över tidoch med andra länder.Enligt utskottets mening är det angeläget att en fortsatttransportpolitisk utveckling äger rum i syfte att skapa etthållbart och effektivt transportsystem. har enrad viktiga utredningsbetänkanden presenterats. Det gällerallt från frågor om godstrafik, vägbeskattning ochjärnvägstrafik till bl.a. kollektivtrafik, färdtjänst, hamnfrågor,enskilda vägar och taxitrafik. Ett fortsatt transportpolitisktreformarbete pågår också inom EU somsamhällsutvecklingen såväl nationellt som internationelltskapar förändrade trafikbehov. Utskottet välkomnar därförden av regeringen aviserade propositionen omtransportpolitiken. I avvaktan på regeringens förslag ärutskottet inte nu berett att ompröva de grundläggande utgångs-punkterna och principerna för gällande transportpolitik.Utskottet anser vidare att utvecklingen på IT-området ochövergången till ett informationssamhälle har stor betydelseför den fortsatta samhällsutvecklingen. Utskottet ser därförpositivt på att regeringen även aviserat enproposition om IT-politiken.I tre separata reservationer har Moderata samlingspartiet,liberalerna samt förordat enförändrad inriktning av transportpolitiken.Anslag m.m.Finansutskottet har beslutat att ställasig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22Kommunikationer. Ramen omfattar drygt 31,6 miljarderkronor för . Det innebär en höjning avanslagsnivån med drygt 3 miljarder kronor.Utskottet föreslår att godkänner regeringensförslag om hur detta belopp bör fördelas på olika ändamålinom utgiftsområdet. Den största delen av beloppet, ca 28miljarder kronor, föreslås gå till underhåll och investeringar ivägar och järnväg. Anslaget för banhållning ochsektorsuppgifter på järnvägsområdet ökar därmed med ca 2,7miljarder kronor jämfört med . Även anslagen tillväghållning och statsbidrag på vägområdet höjs med sam-manlagt ca . Dessa anslag samt de föreslagnamöjligheterna till lånefinansiering gör det möjligt attgenomföra en angelägen ambitionshöjning inom väghållningoch banhållning i enlighet med tidigare beslut omutökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar.Utskottet föreslår att anvisas tillRikstrafiken. Anslaget bekostar bl.a. statens upphandling avinterregional persontrafik på järnväg, viss flygtrafik iNorrlands inland och transportstöd för färjetrafiken tillGotland.Riksdagen föreslås även anvisa i syfteatt trygga funktionshindrades behov av telekommunikationeroch posttjänster. För att upprätthålla grundläggandekassaservice i hela landet föreslås avsätta 400 miljo-ner kronor till Posten AB.Moderata samlingspartiet, liberalerna,och har avgivitbudgetalternativ som redovisas i de särskilda yttrandena 2-5.Gemensamt för partiernas förslag är en höjning av den totalautgiftsramen som varierar från förKristdemokraterna till för Moderatasamlingspartiet samt att ökade resurser avsätts förvägändamål.Ekonomiska mål m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiska mål,finansiella befogenheter och investeringsplan förLuftfartsverket och . Förslaget innebär förLuftfartsverket att investeringsvolymen minskas efter störrekapacitetsinvesteringar på och inomflygtrafiktjänsten till för år 2005.Investeringsplanen för , som omfattar knappt200 , domineras av investeringar i farleder,nybyggnad, ombyggnad och återanskaffning av fyrar ochannan fast utmärkning, radionavigeringssystem samt el- ochteleteknisk materiel och utrustning.Med anledning av att myndigheten tillstyrker utskottet regeringensförslag att dess verksamhet får finansieras genom särskildaavgifter. Den nya avgiften motsvarar ca per flyg-passagerare.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till förändratmål för affärsverket . Det innebär att dentidigare utgångspunkten att affärsverket skall avvecklas såfort som möjligt ändras till att verket skall finnas kvar ochförvalta vissa avtal och tillhandahålla rullande tågmateriel förstatens trafikupphandling.Särskilda infrastrukturåtgärder m.m.I betänkandet behandlas ett stort antal motionsyrkanden somberör främst upprustning och utbyggnad antingen i form avsärskilda utpekade vägar och järnvägar eller i form avsatsningar i vissa regioner. Utskottet understryker attmotionsförslagen visar på ett starkt engagemang för enangelägen upprustning och utbyggnad av infrastrukturen ilandets olika delar. Utskottet konstaterar vidare att mångaangelägna projekt nu kan förverkligas genom den historisktsett mycket omfattande planeringsram som tidigarelagt fast för att vidmakthålla och utveckla landets väg- ochjärnvägssystem.Enligt den rollfördelning som fastställt genomdet transportpolitiska beslutet bör rolldock i första hand vara att ange övergripande mål ochriktlinjer för planeringen, fastställa finansiella ramar,säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapaförutsättningar för en effektiv organisation för att förvaltaavsatta resurser. Enligt utskottet betyder det att vilka åtgärdersom skall genomföras och när de skall ske främst börbestämmas inom ramen för trafikverkens och länenslångsiktiga planering med utgångspunkt i de beslut som läggsfast av regering och riksdag. Berörda motionsförslag avstyrksföljaktligen.I en gemensam reservation (m, fp, kd, c) föreslås klassas som Europaväg.I betänkandet uppmärksammas även tågtrafiken mellanStockholm och . Utskottet ser det som angeläget atttrafikplaneringen inte stoppar vid utan att ettgränsöverskridande synsätts anläggs. Utskottet förutsätter attfortsatta överväganden kommer att göras i syfte att utvecklatågtrafiken mellan och förslag till riksdagsbeslut1. Mål- och resultatfrågor för politikområdetTransportpolitikRiksdagen godkänner vad utskottet anfört.Därmed avslår motionerna2004/05:T459 yrkande 1 av m.fl. (kd)2004/05:T464 yrkandena 1 och 2 av . (m)2004/05:T468 yrkande 6 av m.fl. (fp).Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)2. Ekonomiska förpliktelser avseendeväghållning och statsbidragRiksdagen bemyndigar regeringen att förramanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst 49 600 000 000 krefter . Därmed bifaller regeringensförslag i proposition 2004/05:1 utgiftsområde 22 punkt 3.3. Ekonomiska förpliktelser för BanverketRiksdagen bemyndigar regeringen att förramanslaget 36:4 : Banhållning ochsektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst 22 . Därmed bifallerriksdagen regeringens förslag i proposition 2004/05:1utgiftsområde 22 punkt 7.4. Ekonomiska förpliktelser förBotniabananRiksdagen bemyndigar regeringen att förBotniabanan ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Därmed bifaller riksdagenregeringens förslag i proposition 2004/05:1 utgiftsområde22 punkt 8.5. Ekonomiska mål och finansiellabefogenheter för affärsverket Statens järnvägarRiksdagen godkänner de ekonomiska målen för Statensjärnvägar och bemyndigar regeringen att för geStatens järnvägar finansiella befogenheter i enlighet medvad regeringen förordar. Därmed bifaller riksdagenregeringens förslag i proposition 2004/05:1 utgiftsområde22 punkt 9.6. Ekonomiska mål m.m., finansiellabefogenheter och investeringsplan förSjöfartsverketRiksdagena) godkänner de ekonomiska målen för ochföreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringen attfastställa utdelning och skattemotsvarighet förSjöfartsverket i enlighet med vad regeringen förordar,b) bemyndigar regeringen att för ge Sjöfartsverketfinansiella befogenheter i enlighet med vad regeringenförordar ochc) godkänner förslaget till investeringsplan förSjöfartsverket för samt avslårmotionerna2004/05:T280 av ()2004/05:T298 yrkande 10 av ()2004/05:T361 av och ()2004/05:T407 av m.fl. (s)2004/05:T444 yrkande 1 av ().Därmed bifaller regeringens förslag iproposition 2004/05:1 utgiftsområde 22 punkterna 10-12.7. Handelsflottans kultur- och fritidsrådRiksdagen godkänner att högst avinflytande farledsavgifter för får lämnas i bidragtill . Därmed bifallerriksdagen regeringens förslag i proposition 2004/05:1utgiftsområde 22 punkt 13.8. Ekonomiska mål m.m., finansiellabefogenheter och investeringsplan förLuftfartsverketRiksdagena) godkänner de ekonomiska målen för Luftfartsverketoch föreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringenatt fastställa utdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverket i enlighet med vad regeringen förordar,b) bemyndigar regeringen att för geLuftfartsverket finansiella befogenheter i enlighet medvad regeringen förordar ochc) godkänner förslaget till investeringsplan förLuftfartsverket för perioden 2005-2007.Därmed bifaller regeringens förslag iproposition 2004/05:1 utgiftsområde 22 punkterna 14-16.9. Avgifter för LuftfartsstyrelsenRiksdagen godkänner att avgifter får tas ut förLuftfartsstyrelsens verksamhet och att intäkterna fråndessa avgifter får disponeras för att täcka kostnaderna förverksamheten. Därmed bifaller regeringensförslag i proposition 2004/05:1 utgiftsområde 22 punkt17.10. Interregional kollektiv persontrafikRiksdagen bemyndigar regeringen att förramanslaget 36:12 Rikstrafik: Trafikupphandling ingåekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjordaåtaganden innebär utgifter på högst för . Därmed bifallerriksdagen regeringens förslag i proposition 2004/05:1utgiftsområde 22 punkt 18.11. Särskilda infrastrukturåtgärder m.m.Riksdagen avslår de motionsyrkanden som finnsförtecknade under motionsförslag i avsnittet Särskildainfrastrukturåtgärder m.m.12. Europavägsklassning av riksväg 45Riksdagen avslår motionerna2004/05:T231 av och ()2004/05:T350 yrkandena av m.fl. (kd)2004/05:T420 av och Jan-EvertRådhström (m)2004/05:T468 yrkande 18 av ()2004/05:T510 av Per m.fl. (s)2004/05:T516 yrkande 1 av och (fp)2004/05:N414 yrkande 14 av och ().Reservation 4 (m, fp, kd, c)13. Målet för politikområdet IT, elektroniskkommunikation och post m.m.Riksdagena) godkänner att målet för politikområdet IT, elektroniskkommunikation och post är att alla skall ha tillgång till ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbarinfrastruktur och därtill hörande samhällstjänster,b) godkänner vad utskottet anfört.Därmed bifaller regeringens förslag iproposition 2004/05:1 utgiftsområde 22 punkt 19.14. Omdisponering av medel inom IT-infrastruktursatsningenRiksdagen avslår motion2004/05:T358 yrkande 1 av och ().15. Ekonomiska förpliktelser för ersättningför särskilda tjänster till funktionshindradeRiksdagen bemyndigar regeringen att förramanslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster tillfunktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter påhögst under 2006-2009. Därmed bifallerriksdagen regeringens förslag i proposition 2004/05:1utgiftsområde 22 punkt 20.16. Anslag m.m. inom utgiftsområde 22KommunikationerRiksdagena) godkänner att regeringen för får besluta om enlåneram i om högst 6 000 000 000 krför för investering i närtid, E 6Svinesundsförbindelsen m.m.,b) godkänner att regeringen för får besluta om enlåneram i om högst tillprioriterade vägprojekt enligt beslut omtilläggsbudget i samband med ekonomiskavårproposition,c) godkänner att regeringen för får besluta om enlåneram i om högst 12 500 000 000 krför för investeringar i eldriftsanläggningarm.m.,d) godkänner att regeringen för får besluta om enlåneram i om högst 1 500 000 000 krtill prioriterade järnvägsprojekt enligt beslutom tilläggsbudget i samband med ekonomiskavårproposition,e) godkänner att regeringen för får besluta om enlåneram i om högst 9 500 000 000 krtill för fortsatt utbyggnad avBotniabanan samtf) anvisar för anslagen underutgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet medutskottets förslag i bilaga 2.Därmed bifaller proposition 2004/05:1utgiftsområde 22 punkterna 1, 2, 4-6 och 21 samt avslårmotionerna2004/05:T437 av m.fl. (m)2004/05:T446 av m.fl. (c)2004/05:T459 yrkandena 6 och 21 av . (kd)2004/05:T468 yrkande 36 av m.fl. (fp).Stockholm den 18 november 2004På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), () 1, JarlLander (s), () 1, (), KristerÖrnfjäder (s), () 1, (), (), () 1, SvenBergström (c) 1, (), () 1,(), () och Carl-AxelRoslund (m) 1.1 Ledamoten har ej deltagit i beslutet under punkt 16.2004/05TU1Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag ibudgetpropositionen utgiftsområde 22Kommunikationer (prop. 2003/04:1).Utskottet har i samband med beredningen av ärendetinhämtat upplysningar från Rikstrafiken.Betänkandet är disponerat på följande sätt. Under varjepolitikområde behandlas inledningsvis mål- ochresultatfrågor samt de förslag till anslagsberäkningar somförts fram dels av regeringen, dels av Moderata samlingsparti-et, liberalerna, ochCenterpartiet.Därefter redovisas för varje politikområde berördaverksamhetsområden där en behandling sker av aktuellaregeringsförslag och motionsförslag. Under politikområdetTransportpolitik behandlas vidare ett stort antal motions-förslag som berör främst upprustning och utbyggnad antingeni form av särskilda utpekade vägar och järnvägar eller i formav satsningar i vissa regioner.Avslutningsvis lämnas en sammanfattande behandling avanslag och ekonomiska förutsättningar för hela utgiftsområde22 Kommunikationer.Under varje avsnitt anges de propositions- ochmotionsyrkanden som behandlas i respektive avsnitt.I bilaga 1 redovisas en förteckning över regeringens förslagtill riksdagsbeslut och de motioner som behandlas ibetänkandet.I bilaga 2 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag förår 2005 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer.I bilaga 3 redovisas regeringens och oppositionspartiernasförslag till anslag för inom utgiftsområde 22Kommunikationer.Utskottets övervägandenPolitikområde 36 TransportpolitikMål- och resultatfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad utskottet anfört om mål- ochresultatfrågor för politikområde Transportpolitik. Detinnebär bl.a. att en fortsatt utveckling bör ske av mål- ochresultatstyrningen. Enligt utskottets mening är det ocksåviktigt att det transportpolitiska arbetet vidareutvecklas föratt skapa ett hållbart transportsystem. Utskottet konstateraratt ett omfattande utredningsarbete har avslutatsinom transportområdet. Utskottet välkomnar därför den avregeringen aviserade transportpolitiskapropositionen. I avvaktan på regeringens förslag ärutskottet inte nu berett att ompröva de grundläggandeutgångspunkterna för gällande transportpolitik. Utskottetavstyrker därför aktuella motionsförslag.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp) och 3 (kd).Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens mål- ochresultatredovisning för politikområdet Transportpolitik ibudgetpropositionen för utgiftsområde 22.Vidare behandlar utskottet förslag i följande tre motioner:- 2004/05:T459 yrkande 1 av m.fl. (kd)- 2004/05:T464 yrkandena 1 och 2 av . (m)- 2004/05:T468 yrkande 6 av m.fl. (fp).Politikområdets omfattningPolitikområdet Transportpolitik omfattarverksamhetsområdena Väg, , Sjöfart, Luftfart,Interregional kollektiv persontrafik samt Forskning ochanalys.MålBakgrundInom det transportpolitiska området är målen utformade påett hierarkiskt sätt enligt följande:- övergripande mål-- delmål-- mål för verksamheten-- mål för verksamhetsgrenar.-I målhierarkin ingår även etappmål, vilka också redovisas idet följande. Det övergripande målet för transportpolitiken äratt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigthållbar transportförsörjning för medborgarna och näringsliveti hela landet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr.1997/98:266 och prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr.2001/02:126).Delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning bidra till följande:- Ett tillgängligt transportsystem, där transportsystemetutformas så att medborgarna och näringslivetsgrundläggande transportbehov kan tillgodoses.-- En hög transportkvalitet, där transportsystemetsutformning och funktion medger en hög transportkvalitetför medborgarna och näringslivet.-- En säker trafik, där det långsiktiga målet förtrafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligtskadas till följd av trafikolyckor inom transportsystemet.Transportsystemets utformning och funktion skall an-passas till de krav som följer av detta.-- En god miljö, där transportsystemets utformning ochfunktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljöför alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skadoroch en god hushållning med mark, vatten, energi ochandra naturresurser främjas.-- En positiv regional utveckling, där transportsystemetfrämjar en positiv regional utveckling genom att delsutjämna skillnader i möjligheterna för olika delar avlandet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långatransportavstånd.-- Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet ärutformat så att det svarar mot både kvinnors och mänstransportbehov. Kvinnor och män skall ges sammamöjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, ut-formning och förvaltning och deras värderingar skalltillmätas samma vikt.-I målhierarkin ingår vidare etappmål, vilka anger lämpligasteg på väg mot de långsiktiga målen. Etappmålen beslutas avregeringen och har redovisats för , senast iproposition 2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigthållbart transportsystem.I propositionen gjorde regeringen bedömningen attetappmål bör formuleras för samtliga sex transportpolitiskadelmål för att underlätta en väl avvägd balans mellan de olikadelmålen. Regeringen anförde vidare att etappmålen bör varamer övergripande än de etappmål som tidigare formuleratsmen att de i den utsträckning det är lämpligt skall vara tydligtkvantifierade och tidssatta. Utskottet har ställt sig bakomregeringens bedömning (bet. 2001/02:TU2).I dag finns etappmål formulerade för alla delmål, medundantag av jämställdhetsmålet. Etappmålen förtrafiksäkerhet och miljö är tidssatta och kvantifierade. Detanges således konkret vad som skall uppnås vid en särskildtidpunkt. Etappmålet om funktionshindrades tillgänglighet tilltransportsystemet är tidssatt. I övrigt är etappmålenformulerade på ett mer övergripande sätt. För de etappmålsom inte är tidssatta och kvantifierade har regeringen angivitsom sin bedömning att ett uppföljningssystem i form av måttoch indikatorer bör utvecklas.Delmålen och etappmålen bryts i sin tur ned till mål förvart och ett av de olika verksamhetsområdena inompolitikområdet. Därefter formulerar regeringen i sin styrningav myndigheterna inom politikområdet mål och återrap-porteringskrav för de olika verksamhetsgrenarna.ResultatRegeringenI nedanstående tabell sammanfattas regeringens bedömningav måluppfyllelsen av etappmålen och utvecklingen mot delångsiktiga delmålen . Inom parentes i respektivekolumn har angetts regeringens bedömning för år 2002.DelmålUtvecklingmotlång-siktigtdelmålår 2003Finnsetapp-mål?Uppfyllsetappmål meddagensbeslut?Kommentar tillutveckling iförhållandetilldelmåletunder 2003Tillgäng-lighetJa (Ja)Ja,medregional utv. (lika)- förfunk-tionshindr.tillgäng-lighet(lika)Jadelvis(-)Nej(Nej)Förbättradtillgäng-lighet förväg ochjärnvägsamt förfunktionshindrade.Försämringför flyg.Trans-portkvalitetJa (Ja)Ja (Ja)Ja (Nej)Transportkval. ärpositiv,trafikstörn.ochtrafikutbudsminskn.påverkarnegativt ivissaavseenden.Trafik-säkerhetNej(Nej)Ja (Ja)Nej(Nej)Oförändratantaldödade ochsvårtskadade ivägtrafiken.MiljöKlimat-påverkan(CO2)Nej(Nej)Ja (Ja)Nej(Nej)Ökadeutsläpp frånvägtrafik.Minskadeutsläpp frånflyg.Luftföro-reningarJa (Ja? )Ja (Ja)Ja,sannolikt (lika)Brister isjöfartensutsläpps-statistik.BullerJa (Nej)Ja (Ja)Nej(Nej)För långsamförbättring ibefintligbebyggelsejämfört medriktvärden.Kretslopps-anpassningOsäkert(Osäkert)Nej(Nej)- (-)Långsamförbättring.Påverkan pånatur-ochkulturmiljöOsäkert(Osäkert)Nej(Nej)- (-)Svårbedömt.RegionalutvecklingOsäkert(Osäkert)Ja,tillsam-mansmedtillgänglig-het(lika)Ja (-)Stor andelav inves-terings-medlenavsätts förtransport-försörjningav helalandet.Jäm-ställdhetJa? (Osäkert)Nej(Nej)- (-)Kvinnorfortsattdåligt före-trädda ibeslutsfattande organ.Stor brist pådata menkartlägg-ning pågår.Källa: Prop. 2003/04:1 utg.omr. 22 och prop.2004/05:1 utg.omr. 22.Inom parentes anges motsvarande uppgifter för år2002.Regeringen anser att tillgängligheten i vägtransportsystemethar förbättrats . Restiderna på denationella vägarna har blivit kortare, kollektivtrafikutbudethar ökat och cykelvägarna har blivit fler. Trängseln i ochkring de större städerna har dock inte minskat. Ävenjärnvägstransportsystemet har fått förbättrad tillgänglighetgenom att det går fler tåg på spåren. För inrikesflyget hardock tillgängligheten försämrats.När det gäller tillgängligheten för funktionshindrade hartrafikverken genomfört en gemensam undersökning i syfte attredovisa andelen funktionshindrade som kan användarespektive trafikslag. Resultatet visar att många uppger att dekan resa, men för en relativt stor andel är det besvärligt attresa, och många funktionshindrade reser inte alls i dag.Sammantaget bedöms dock tillgängligheten förfunktionshindrade ha förbättrats.Det svenska transportsystemet håller genomgående en högtransportkvalitet som i termer av förutsägbarhet, säkerhet,flexibilitet, bekvämlighet, framkomlighet ochinformationstillgång står sig väl vid en internationell jämförel-se. över en längre tidsperiod råder det knappast någratvivel om att transportkvaliteten har ökat avsevärt på alladessa områden. Även på kort sikt har utvecklingen varitövervägande positiv, dock kan bl.a. trafikstörningar ochminskningar i trafikutbudet ha medfört sänkt transportkvaliteti vissa avseenden.När det gäller trafiksäkerheten visar statistiken att under år2003 var antalet dödade och svårt skadade i vägtrafikenoförändrat jämfört med . Mot bakgrund av de senastetio årens trafik- och trafikskadeutveckling och den kunskapsom finns om effektiva trafiksäkerhetsåtgärder bedömerregeringen att det krävs mycket stora ansträngningar avsamtliga aktörer inom vägtrafikområdet för att etappmålet omhögst 270 dödade skall uppnås. Regeringenkonstaterar att etappmålet ligger fast och ser det som ettviktigt medel för att motivera och engagera aktörerna för attkunna nå det långsiktiga målet, att ingen skall dödas ellerallvarligt skadas i vägtrafiken.Vad beträffar miljömålet visar statistiken attkoldioxidutsläppen har fortsatt att öka, vilket innebär attförutsättningarna för att uppnå etappmålet har försämrats.Utsläppen av kväveoxider och kolväten från transportsektornfortsätter att minska. Antalet bullerutsatta har minskat någotgenom de bullerskyddsåtgärder som vidtagits. Etappmåletbedöms dock bli svårt att nå på grund av den ökande trafikenoch att många kommuner saknar nödvändiga åtgärdsprogram.Kretsloppsanpassningen är svårbedömd men anses uppvisaen positiv utveckling.