bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — I augusti 2003beslutade regeringen om förordningen (2003:564) ombidrag till en effektiv och miljöanpassadenergiförsörjning, i vilken bl.a. stödet tillmarknadsintroduktion till vindkraft ingår.Det nationella planeringsmålet fastställdes årlig produktionskapacitet på år 2015.Regeringen betonade i nämnda proposition attplaneringsmålet skall ses som ett uttryck förambitionsnivån när det gäller att skapaförutsättningar för en framtida vindkraftsutbyggnadmen att det inte skall betraktas som ettutbyggnadsmål eller som en del av målet förutvecklingen av den förnybara energiproduktionen.Vid beredningen av regeringens förslag framhöllutskottet att skall vara ett föregångsland iomställningen till hållbar utveckling. Genom ettkvantitativt planeringsmål för vindkraften gesstörre möjligheter att synliggöra vindkraften i denfysiska planeringen och vid prövningen av tillstånd.Vidare ansåg utskottet att planeringsmålet om enårlig produktionskapacitet på var välavvägt. I reservationer (m, fp; kd; mp) framfördeföreträdarna för dessa partier sin syn på desärskilda åtgärderna för vindkraften.I budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1finansplan m.m., s. 221) föreslår regeringen att denunder inledda avtrappningen av avdraget förenergiskatt på el som producerats i vindkraftverk,den s.k. miljöbonusen, fortsätter . Förlandbaserade vindkraftverk sänks avdraget från 12till per kWh och för havsbaserad vindkraftsänks avdraget per kWh.Ändringen föreslås träda i kraft i januari 2005.Nationellt informationscentrum för vindkraftFrågan om ett nationellt informationscentrum förvindkraft vid på har behandlats avutskottet vid tidigare tillfällen (bet.2001/02:NU17, bet. 2002/03:NU6) med anledning avväckta motioner. Vid båda dessa tillfällen harutskottet framhållit att det ser flera fördelar medatt ett centrum för vindkraftsinformation inrättas.Vidare påpekade utskottet att det delade många av dei motionerna framförda synpunkterna. Det påtaladesäven att det är flera universitet och högskolor,förutom Högskolan på , som bedriververksamhet med inriktning på vindkraftsområdet.Utskottet såg sig dock inte kunna förorda någottillkännagivande av den typ som begärdes imotionerna. I en reservation (kd) förordades attregeringen skulle överväga att ge stöd till ettnationellt centrum för vindkraftsinformation påGotland. I en annan reservation (mp) förordadesockså att ett informationscentrum skulle inrättas,varvid nämndes som ett tänkbartalternativ.Energimyndigheten finansierar ettkunskapscentrum om vindkraft som drivs () i syfte attsprida resultat från vindkraftsforskningen och ökaden allmänna kunskapen om vindkraft.Enligt uppgift från finns deti dag flera inkomna ärenden till Regeringskanslietinnehållande förslag om att etablera ett nationelltcentrum för vindkraftsinformation på , ochfrågan bereds enligt departementet inomRegeringskansliet.Områden av riksintressenEnergimyndigheten har presenterat sinbedömning att 49 områden i 13 län är av riksintresseför elproduktion från vindkraft. Bedömningen skallge en signal om att vindkraftsutbyggnad ärsammantaget väl lämpad i dessa områden. Processenhar skett med underlag från länsstyrelserna. Hurstort tillskott av el från vindkraft som kan kommafrån de utpekade områdena är enligt myndighetensvårt att uppskatta. Det är bl.a. beroende påtillståndsprövning, vindkraftens konkurrenskraft,elpriset m.m. En grov uppskattning avEnergimyndigheten stannar vid ca nyelproduktion. Vidare har Energimyndighetenkonstaterat att de nordliga länen inte harvindkarteringar av tillräcklig säkerhet. Därförfinns inga förslag om riksintresseområden förDalarnas, , ochNorrbottens län. Ett arbete pågår dock vid Uppsalauniversitet med att förse hela med nyavindenergikarteringar efter förnyade och förbättradeberäkningar. För dessa län bör arbetet återupptasnär ny vindkartering finns tillgänglig, menarmyndigheten.Antal områden som pekas ut är länsvis: (2områden), (4 områden), (6områden), (9 områden), (1 område),(5 områden), (7 områden), (1område), (1 område), (3områden), (6 områden), (3områden) och (1 område).Utskottets ställningstagandeEnligt de riktlinjer fastställt förenergipolitiken skall energiförsörjningen i ökandeutsträckning baseras på förnybara energikällor.Denna inriktning återspeglas även i det målriksdagen beslutat, dvs. att användningen av el frånförnybara energikällor skall öka med framtill i förhållande till nivån . Detsystem för handel med elcertifikat som inrättades år2003, vilket bl.a. omfattar vindkraft, syftar tillatt infria denna målsättning. För att ytterligarestödja vindkraften har även beslutat omvissa särskilda åtgärder. Dessa innefattar dels ettstöd till teknikutveckling och marknadsintroduktion,dels ett nationellt planeringsmål innebärande enårlig produktionskapacitet på , samtdels ett övergångsstöd i form av en avtrappadmiljöbonus. Utskottet står fortsatt bakom de beslutriksdagen fattat och avstyrker därför demotionsyrkanden vari en annan uppfattning framförs.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra omatt planeringsmålet för vindkraft inte skall ses somett utbyggnadsmål eller som en del av målet förutvecklingen av den förnybara elproduktionen utansom ett uttryck för ambitionsnivån när det gälleratt skapa förutsättningar för en framtidavindkraftsutbyggnad. I linje med detta arbete harEnergimyndigheten presenterat områden avriksintresse för elproduktion från vindkraft.Vindkraften svarar fortfarande för avden svenska elproduktionen, men den har enligtutskottets mening en stor potential. Genom detfördjupade planarbetet underlättas tillkomsten avnya vindkraftverk.Frågan om att inrätta ett nationellt centrum förvindkraftsinformation vid på , somtas upp i några motioner, har utskottet, somtidigare redogjorts för, haft att bereda vidupprepade tillfällen under de senaste åren.Utskottet ser, nu liksom då, positivt på denverksamhet som bedrivs på och på denverksamhet med inriktning mot vindkraftsområdet sombedrivs även vid andra universitet och högskolor.Ett tillkännagivande av den typ som begärs imotionerna anser sig utskottet emellertid inte kunnaförorda heller.TorvUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandetorv. Utskottet hänvisar till det pågåendearbetet med att se över torvens framtida rolli energisystemet. Jämför reservation 19 (m,fp, mp).MotionernaI motion 2004/05:N299 (v) begärs etttillkännagivande om att regeringen bör slå vakt omden svenska torvindustrin, under förutsättning attden kan svara upp mot högt ställda krav påmiljöanpassning. Motionären framhåller att det ärpositivt att den svenska torvindustrin har inlettett arbete med miljöcertifiering. Torvindustrinskapar också viktig sysselsättning i glesbygden.Ett tillkännagivande av om att torvskall behandlas som ett fossilt bränsle senastfr.o.m. vad gäller såväl elcertifikat somenergi- och koldioxidbeskattningen begärs i motion2004/05:N307 (mp). Motionärerna menar att enminskning av torveldningen är en mycketkostnadseffektiv metod för att minska Sverigesklimatgasutsläpp. Om särbehandlingen av torven,genom elcertifikat och koldioxid- och energiskatt,upphör kommer torven att till allra största delenersättas med biobränslen. Detta leder visserligentill några förlorade arbetstillfällen, men eftersomtorven ersätts med pellets och flis tillkommer nyajobb i liknande omfattning.Vissa kompletterande uppgifterI samband med behandling av propositionenom elcertifikat för att främja förnybaraenergikällor (prop. 2002/03:40) anförde utskottet isitt betänkande (2002/03:NU6) att torv bör ingå ielcertifikatssystemet. Skälen till utskottetsståndpunkt att torv bör berättiga till elcertifikatär miljömässiga. Om torv inte skulle varacertifikatberättigande skulle torven som bränsle ikraftvärmeverken komma att konkurreras ut av kol.Riksdagen tillkännagav som sin mening vad utskottetanfört. I propositionen om torv och elcertifikat(prop. 2003/04:42) återkom regeringen med ettförslag om att torv som används för elproduktion ikraftvärmeverk skall bli ett certifikatberättigandebränsle. Ändamålet med lagen om elcertifikat varursprungligen att främja produktion av elektricitetmed användande av förnybara energikällor. Ipropositionen om torv och elcertifikat föreslogs attändamålet med lagen utökas till att gälla användandeav förnybara energikällor och torv. Riksdagenbeslutade i enlighet med regeringens förslag(bet. 2003/04:NU8) och ändringen i lagen (2003:113)om elcertifikat trädde i kraft . Föreriksdagsbeslutet var ändringen ielcertifikatssystemet föremål förstatsstödsprövning. Kommissionen ansåg att denföreslagna ändringen överensstämde medmiljöstödsriktlinjerna för kraftvärmeproduktion somav miljöskäl prioriteras av gemenskapen.I april 2004 inlämnades den svenskafördelningsplanen för det europeiska systemet förhandel med utsläppsrätter till . Avden framgår att torveldning kräver utsläppsrätter dådetta bränsle enligt EU är att betrakta somkoldioxidemitterande, till skillnad frånträdbränsle. EU:s uppfattning delas av FN:sklimatpanel IPCC (International Panel on ClimateChange).I december 2003 gav regeringen iuppdrag att göra en översyn av elcertifikatssystemet(N2003/9037/ESB). I uppdraget ingår bl.a. attvärdera effekterna för elcertifikatssystemet av atttorv ingår som ett certifikatberättigande bränsle.Vidare ingår i uppdraget att belysa om det finns merändamålsenliga sätt att främja användningen av torvsom bränsle i det svenska energisystemet. Den del avuppdraget som berör torven redovisades i maj 2004och har remissbehandlats. Uppdraget skallslutredovisas i november 2004.I om översyn avelcertifikatssystemet (Delrapport etapp 1) tasfrågan om torvens roll inom elcertifikatssystemetupp. Enligt de beräkningar som myndigheten gjortriskerar torv att marginaliseras som ett bränsle ienergisystemet om det inte får någon form av stöd. Irapporten anförs att det i huvudsak finns fyra skältill att stödja torven. De skäl som framhålls är attdet vid sameldning med trädbränslen annars finns enrisk för att torv kan komma att ersättas med koleller olja, att växthusgasutsläpp kan avbrytas, attförsörjningstryggheten ökar samt att det skapar ochupprätthåller arbetstillfällen och infrastruktur ivissa regioner. Vidare konstateras attelcertifikatssystemet primärt uppfyller ett av dessasyften, nämligen att risken för konvertering tillkol minskas. Försörjningstryggheten ochregionalpolitiska skäl uppfylls till viss del menurholkas av att en så stor andel av den användaenergitorven () importeras. Alternativa, merändamålsenliga, stödformer för torv kan vara stödtill brytning av torv utifrån klassning avtorvtäkters klimatpåverkan eller produktionsstöd medmiljökrav, sägs det i rapporten.I propositionen om program förenergieffektivisering m.m. (prop. 2003/04: 170)meddelade regeringen sin avsikt att återkomma tillriksdagen i de frågor somEnergimyndighetens uppdrag omfattat. Även ibudgetpropositionen för (utg.omr. 21 s. 80)uttalar regeringen att den avser att återkomma tillriksdagen senast med förslag tillåtgärder för att utveckla elcertifikatssystemet.Utskottets ställningstagandeSom i det föregående redogjorts för harEnergimyndigheten haft i uppdrag att genomföra enöversyn av elcertifikatssystemet. I uppdraget harbl.a. ingått att värdera effekterna på systemet avatt torv ingår och att belysa om det finns merändamålsenliga sätt att främja användningen av torvi det svenska energisystemet. En rapport haröverlämnats till regeringen, som sedermera hartillsatt en arbetsgrupp för att hantera frågan omtorvens framtida roll i energisystemet. Vidare harregeringen meddelat sin avsikt att återkomma tillriksdagen rörandeelcertifikatssystemet och de frågor somEnergimyndighetens uppdrag omfattat. mening tillgodoser detta arbete delar avdet som efterfrågas i motion 2004/05:N299 (v),vilken av detta skäl kan avstyrkas. Även motion2004/05:N307 (mp) bör enligt utskottets uppfattningavstyrkas med hänvisning till det pågående arbetet.SolenergiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motionsyrkandenrörande solenergi. Utskottet redogör bl.a.för sin syn att solenergin kommer att spelaen allt viktigare roll när det gälleromställningen av energisystemet. Jämförreservationerna 20 (m, fp), 21 (kd) och 22(mp).MotionernaSolvärmens fördelar framhålls i motion 2004/05:N307(mp) och motionärerna menar att skallbegära att regeringen tillsätter ensolvärmeutredning med syfte att föreslå åtgärder somleder till en snabbare och mer långsiktig utbyggnadav solvärmen i . Vidare påpekas attutbyggnaden av storskalig solvärme hämmas av att detinte går att söka bidrag . Riksdagenbör därför göra ett uttalande om att solvärmestödet,vid lämpligt tillfälle, utvidgas till att gälla ävenstorskalig solvärme genom en höjning av det maximalabidraget per projekt.Solenergins stora potential när det gällerenergiförsörjningen och omställningen avenergisystemet framhålls i motion 2004/05:N298 (mp)och motionären förordar ett riksdagsuttalande idenna fråga.Att solcellsproducerad el, i takt med att ändligaenergikällor blir allt dyrare och kraven på renenergiteknik blir allt starkare, utgör en av de mestintressanta marknaderna för del, sägs det imotion 2004/05:N441 (mp). För att kunna erbjudaelström i stor skala från ekonomiskt lönsammasolcellskraftverk måste emellertidtillverkningskostnaderna bli lägre. Vidare redogörsför den verksamhet som bedrivs vid i och den tätposition det har. Enligtmotionären tar dock finansieringen slut /05 och stårinför hotet om en nedläggning. Därför föreslås etttillkännagivande om att det är av yttersta vikt attEnergimyndigheten uppdras att prioritera justsolcellsforskning för att säkra kompetens och attSverige fortsätter att vara världsledande påområdet.Vissa kompletterande uppgifterStöd för investeringar i solvärmeHösten 1999 togs beslut om det nuvarande statligastödet för investeringar i solvärme(prop. 1999/2000:1 utg.omr. 21, bet. 1999/2000:NU3).Stödet regleras genom förordningen (2000:287) omstatligt bidrag till investeringar i solvärme,vilken trädde i kraft . I juni 2002beslöt (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17) att stödet skulle fortsätta iytterligare med start . Ibudgetpropositionen för (utg.omr. 21)föreslår regeringen att stödet förlängs iytterligare och attdet sammanlagt högst får uppgå till25 (förslaget behandlas senare idetta betänkande tillsammans med anslag 35:3Teknikupphandling och marknadsintroduktion). Stödetsyftar dels till att främja användningen avsolvärmeteknik för uppvärmning av bostäder, delstill att främja utvecklingen av merakostnadseffektiv solvärmeteknik. Stödetadministreras av och länsstyrelserna.Enligt nämnda förordning får bidrag, om det finnsmedel för detta, lämnas i form av engångsbidrag förinstallation av solvärme med vätska som värmebärarei bostäder och bostadsanknutna lokaler. Enligt 2 §får bidrag lämnas för investeringar i flerbostadshusendast om bidragsmottagaren intygar att bidraget idess helhet kommer att komma de boende till godo iform av lägre boendekostnad än vad motsvarandeinvestering kan uppskattas medföra om den gjortsutan att bidrag lämnats. Enligt 4 § skall bidragetsstorlek bestämmas på grundval av solfångarensberäknade årliga energiproduktion och motsvara 2,50kr per kWh. Bidraget får dock uppgå till högst 7 500kr per lägenhet i småhus, per lägenhet iflerbostadshus och per bostadsanknutenlokal. Det stöd som lämnas till en och sammafastighet får uppgå till högst 250 000 kr.Ångström Solar CenterÅngström Solar Center omfattar de treprojektområdena Smarta fönster, Tunnfilmssolcelleroch Nanokristallina solceller. Programmetinitierades och är begränsat till 8år. Den totala budgeten för de åtta åren är 150miljoner kronor. I den första fasen (ÅSC I) deltogforskargrupper med inriktning på solenergimaterialfrån , ochKungliga tekniska högskolan i (KTH).Målsättningen med den första fasen var att ta framen kunskapsbas för forskning och utveckling samt attinitiera industriella kontakter. En andra fas (ÅSCII) kunde sättas i gång efteratt en internationell utvärdering med bra utfallgjorts av den första fasen. Den andra fasen ärtydligare inriktad på att nå det slutgiltiga målet -att lämna över resultat till nya aktörer förfortsatt industriell utveckling. Den andra fasen,som drivs helt inom , löper framtill slutet av år 2004.Verksamheten finansieras till lika delar avEnergimyndigheten och (Mistra). beslutadeMistra och att fortsättafinansieringen av i en andrafas (ÅSC II). Denna fas pågår och byggerpå samma projekt som i första fasen. Enligt ÅngströmSolar Centers årsrapport för är programmetsrambudget för den andra fasen.Enligt uppgift från kommermyndighetens anslag till den planering som gjorts att minska kraftigtnästa år. Därtill har Mistra påpekat att den inteavser att fortsätta sin finansiering.Energimyndigheten kommer, till skillnad fråntidigare, att behandla de tre projektområdena varför sig. Enligt den plan för prioriteringar somtagits fram inom för nästa årkommer anslagen till Tunnfilmssolceller respektiveNanokristallina solceller att halveras, medanprojektområdet Smarta fönster inte kommer atterhålla någon finansiering av Energimyndigheten.Utskottets ställningstagandeGlobalt sett är solenergin på stark frammarsch. Äveni ökar användningen av solenergi och denkommer att spela en allt viktigare roll iomställningsarbetet. Utskottet delar till viss delsåledes den bedömning som görs i motion 2004/05:N298(mp) om solenergins potential. Någottillkännagivande därom kan utskottet emellertid inteförorda.När det gäller det stöd till solvärme som tas uppi motion 2003/04:N307 (mp) vill utskottet erinra omatt det i budgetpropositionen föreslagits enförlängning av det nuvarande stödet under åren2005-2007. Detta förslag hanteras i det följandeunder avsnittet om anslag m.m. inom utgiftsområde 21Energi. När det gäller den framtida beloppsgränsenför bidraget ser utskottet inga skäl för riksdagenatt göra ett uttalande i enlighet med vad somförordas i nämnda motion. Investeringsstödet försolvärme är utformat som ett stöd förfastighetsägare att komplettera sin uppvärmninggenom solpaneler, och stödet är juridiskt ochtekniskt avpassat för sådana tillämpningar. Motionenbör ej heller vinna gillande i den delsom rör tillsättandet av en särskild utredning försolvärme.Beträffande vad som förordas i motion 2004/05:N441(mp) om den fortsatta finansieringen av ÅngströmSolar Center är det utskottets uppfattning att dennatyp av prioriteringar i första hand skall göras avansvarig myndighet utifrån de övergripanderiktlinjer som fastställer. Motionen börmed hänvisning till detta avslås av riksdagen.Med det anförda avstyrks samtliga motioner iberörda delar.VärmepumparUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandedels åtgärder för att stimulera övergångartill bergvärme, dels en utredning omvärmepumparnas effekter. om det s.k. ROT-avdraget och, när detgäller det sistnämnda yrkandet, till detgenerella uppdrag hargällande effektbalansen. Jämförreservationerna 23 (m, fp) och 24 (mp).MotionernaI motion 2004/05:N322 (v) betonas bergvärmensfördelar. Motionären framhåller att det i dagemellertid är dyrt att installera bergvärme och attdetta avskräcker många. bör, för att fåfler att byta från olje- eller elpanna tillbergvärme, begära att regeringen återkommer medförslag till åtgärder som underlättar för sådanaövergångar.Behovet av att analysera den omfattandeutbyggnaden av värmepumpar påtalas i motion2004/05:N347 (mp). Den mycket snabba expansionen avanvändningen av värmepumpar gör det nödvändigt attutvärdera vilka effekter de har i energisystemet.Motionären framhåller bl.a. att då el uteslutandeanvänds som energikälla för värmepumpen betyder enövergång från oljepanna till värmepump att det ipraktiken sker en konvertering till eluppvärmning,vilket strider mot intentionerna i energipolitiken.Vidare kan värmepumparnas dimensionering förstärkaeffektproblemet. En omfattande installation avvärmepumpar gör även att utbyggnaden av fjärrvärmetill villaområden försvåras. Installationen avvärmepumpar kan också ha miljöeffekter som ännu inteär klarlagda. Analysen bör därför inbegripavärmepumparnas effekter på effektbalansen,elproduktionsbehovet, elberoendet, miljön ochenergiomställningen, sägs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterDe kortsiktiga åtgärderna (1998-2002) inom 1997 årsenergipolitiska program innehöll vissa åtgärder föratt minska elanvändningen, däribland stöd förkonvertering från elvärme till individuellbränsleeldning. För konvertering från elvärme fickbidrag lämnas för byte tilldistributionssystem baserat på ett vatten- ellerluftburet värmesystem och för installation avanordning för värmeackumulering. Stödet stoppades iapril 1999 och återinfördes i reviderad form i juni2001. av ansökningarna skall ha gälltinstallation av värmepumpar (Ds 2001:60 s. 40). Ienlighet med energipolitiska beslut utgårinte ytterligare stöd för detta. Sistaansökningsdatum för bidragen för minskadelanvändning inom 1997 års kortsiktiga programfastställdes av regeringen till den 31 januari 2003.Med anledning av vad som anförs i motion2004/05:N347 (mp) om effekterna av utbyggnaden avvärmepumpar kan erinras om att om den svenska effektbalansen vintrarna2001/02 och 2002/03 (daterad ) tar uppfrågan om värmepumpar i samband med prognosen förmaximal elförbrukning. Det påpekas i rapporten attförsäljningen av värmepumpar har varit ökande underde . Vidare redogörs för att det finnsmer än 400 000 värmepumpar installerade, varav ca90 % i småhus. Dessa värmepumpar producerar omkring20 TWh värmeenergi varav i fjärrvärmesystem.Värmepumparnas elförbrukning svarar mot avlandets totala elförbrukning. I rapportenkonstateras vidare att nya värmepumpar, i denutsträckning de ersätter annan uppvärmning än el,innebär en ökning av elförbrukningen. Värmepumparsom ersätter elvärme kan däremot bidra till enminskad elförbrukning. Värmepumparnas dimensioneringmed hänsyn till de lägsta utomhustemperaturernapåverkar även den totala elförbrukningen. Vissatyper av värmepumpar behöver kompletteras medelvärme vid mycket låga temperaturer. Avslutningsviskonstateras att nettoeffekten av den ökadeanvändningen av värmepumpar på den totalaenergiförbrukningen vid kall väderlek för närvarandeinte är klarlagd.Enligt statistik från branschorganisationenSvenska värmepumpföreningen har drygt 386 000värmepumpar sålts i under perioden1981-2003. Av dessa utgör berg-, mark-, sjö-eller grundvattenvärmepumpar. Resterande utgörs avluftvärmepumpar. har, t.o.m. septembermånad, ytterligare drygt 41 000 värmepumpar sålts iSverige.I propositionen om skattereduktion för utgifterför byggnadsarbete för bostadshus (prop.2003/04:163) föreslog regeringen, mot bakgrund avden svaga utvecklingen på arbetsmarknaden ochbehovet av sysselsättningsstimulerande åtgärder, enny period med skattereduktion för reparationer ochunderhåll samt om- och tillbyggnadsarbete påbostadshus (ROT-avdrag). Reglerna träder formellt ikraft men skall tillämpasretroaktivt så att de omfattar byggnadsarbeten somutförts till 30 juni2005. I nämnda proposition (s. 11) redogörs för attskattereduktion bör ges för såväl utgifter för om-och tillbyggnad som utgifter för reparationer ochunderhåll. Nybyggande av bostadshus bör inteberättiga till skattereduktion. Begränsningen tillarbeten på bostadshus innebär att markarbeten endastfår ingå i underlaget när de avser ledningar,anläggningar för värmeförsörjning m.m. i direktanslutning till en byggnad. I underlaget bör därföräven utgifter för arbete vid borrning för bergvärmeanses ingå, sägs det i propositionen.Skatteutskottet tillstyrkte (bet. 2004/05:SkU3) iallt väsentligt regeringens förslag och riksdagenbeslutade i enlighet medutskottets förslag.Utskottets ställningstagandeNär det gäller vad som förordas i motion2004/05:N347 (mp) om behovet av att analyserautbyggnaden av värmepumpar vill utskottet, såvittgäller effektfrågan, erinra om att Svenska kraftnätfram svarar för att en effektreservhålls tillgänglig i det svenska elsystemet genomlagen (2003:436) om effektreserv. Därefter skalleffektbalansen upprätthållas genom enmarknadsbaserad lösning.