bet · GS01KU1 · 2004-11-16 00:00:00 — Däremotprioriteras , i regionen, ett återöppnande av ambassadeni , som också täcker det område som berörs i motion U232 yrkande4.I ett tidigare yttrande till om utrikesförvaltningen(2002/03:UU1y) anförde utrikesutskottet att det är regeringen som haratt avgöra hur utrikesrepresentation skall utformas inom ramenför de budgetmedel som anslår, även om utrikesutskottetförordar att samråd sker i dessa frågor med utrikesutskottet. Utrikesutskottetkonstaterade att regeringen fattat beslut både om attlägga ned ambassader i vissa stater och öppna nya ambassader i andra.Utrikesutskottet såg inte att det fanns anledning att genom anslagsvillkorknutna till budgetbeslutet närmare föreskriva i vilka stater Sverigeskall vara representerat utomlands. Det var därför utrikesutskottetsuppfattning att det inte fanns anledning för att genom etttillkännagivande delge regeringen någon särskild ståndpunkt i dennafråga. I årets yttrande till har utrikesutskottetinte funnit anledning att ändra detta ställningstagande.Med vad ovan anförts anser utrikesutskottet att motionerna 2004/05:U305(m) yrkande 14 och 2004/05:U232 (fp) yrkande 4 bör avstyrkas.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 90:5 m.m. skall uppgåtill 5 . I enlighet härmed avstyrker utskottet motionerna2004/05:K404 (m) yrkande 1 i denna del, 2004/05:K455 (fp) i denna del,2004/05:K424 (kd) yrkande 3 i denna del och 2004/05:K437 (c) yrkande3, i vilka det föreslås att anslaget skall uppgå till lägre belopp. Medhänvisning till denna medelsanvisning avstyrker utskottet även motion2004/05:U325 (kd) yrkandena 4 och 5.Utskottet delar utrikesutskottets bedömning att det vore önskvärt omdet ur budgetpropositionen gick att utläsa vilka resurser inom anslagetsom är avsedda att ställas till utrikesförvaltningens förfogande. Därförbör man, enligt utskottets mening, inför nästa års budgetarbete närmarestudera vilka möjligheter till lösning som skulle kunna stå till buds.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i fråga om demokratikonventoch avstyrker motion 2004/05:K437 (c) yrkande 4.När det gäller inrättandet av ett samordningskansli i Statsrådsberedningenför arbetet med att förebygga våld och övergrepp mot äldre personer m.m. vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning, nämligen att det rören fråga som det inte ankommer på att besluta om. Såledesavstyrker utskottet motion 2004/05:So515 (fp) yrkande 2.När det gäller frågan om inrättande av en enhet för främjande av övergångtill demokrati i samarbetsländer samt övriga frågor omutrikesförvaltningens organisation ställer sig utskottet bakom vadutrikesutskottet har anfört. Motionerna 2004/05:U226 (fp) yrkande 8 och2004/05:U325 (kd) yrkandena 2 och 6-8 avstyrks.Även beträffande frågan om ekonomisk ersättning till medföljande tillUD-anställda i utrikestjänst instämmer utskottet i vad utrikesutskottethar anfört. Motion 2004/05:K441 (s) avstyrks.Slutligen instämmer utskottet i vad utrikesutskottet har anfört omSveriges representation utomlands. Motionerna 2004/05:U305 (m) yrkande14 och 2004/05:U232 (fp) yrkande 4 avstyrks.Stöd till politiska partierUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 90:6 Stöd till politiska partier på 170 200 000kr. Vidare föreslår utskottet att avslår en motion där detföreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnasstöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknatfr.o.m. Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet,som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i ,lämnas som grundstöd och tilläggsstöd.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget 90:6 Stöd till politiska partierskall uppgå till . Det är en ökning med 39 000 000kr jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten för innevarande år.Till grund för ökningen ligger beslut om att höjapartistödet med i syfte att bl.a. tillgodose partiernasbehov att stödja skolningen av nya förtroendevalda inom de politiskaungdomsförbunden (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273).Denna höjning föreslås nu bli permanent. Vidare föreslås överföringarfrån andra anslag.MotionenI motion 2004/05:K455 av m.fl. (fp) föreslås i denna delen neddragning av partistödet med i förhållande tillregeringens förslag. Motionärerna anför att det är viktigt att också depolitiska partierna visar ekonomisk återhållsamhet. Ett annat argumentsom anförs för neddragning av partistödet är ökningen av stödet tillriksdagsledamöter i form av fler politiska sekreterare (se ovan).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 90:6 Stöd till politiska partiet skalluppgå till och avstyrker motion 2004/05:K455 (fp) i dennadel, i vilken det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.Expertgruppen för EU-frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag för2005 anvisar ett anslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor på 12 903 000kr. Vidare föreslår utskottet att bemyndigar regeringen attunder 2005 för ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor besluta omåtaganden för forskningsverksamhet som innebär utgifter på högst 2 500 000kr under 2006-2008. Utskottet föreslår även att avslår enmotion där det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.Myndigheten Expertgruppen för EU-frågor bildades . Verksamhetenregleras i förordningen (2001:204) med instruktion för Expertgruppenför EU-frågor. Myndigheten har valt att arbeta under beteckningen (Sieps). Verksamheten syftartill att initiera och bedriva forskning, utvärdering och analys av EU:spolitik inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap ochjuridik.PropositionenAnslagetRegeringen föreslår att ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågorskall uppgå till . Det är en ökning med 2 610 000kr jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten för 2004.Ökningen är en följd av dels en överföring om från anslaget90:5 i syfte att stärka möjligheten för Expertgruppenför EU-frågor att ge forskningsbidrag till projekt och behållakvaliteten i den egna organisationen, dels pris- och löneomräkning.BemyndigandetI propositionen föreslås även att bemyndigar regeringen attunder 2005 för ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor besluta omåtaganden för forskningsverksamhet som innebär utgifter på högst 2 500 000kr under åren 2006-2008.Som skäl anför regeringen att det inom forskningsverksamheten finnsbehov av projekt som kan pågå under längre tid än ett år.ÖvrigtI propositionen anför regeringen att Sieps skall fungera som ett oberoendeforskningsinstitut, och deras främsta uppgift är att fungera som enlänk mellan aktörer i beslutsprocessen och den akademiska världen. Dettaskall ske genom att Sieps tillhandahåller forsknings- och utredningsresultatsom kan tjäna som beslutsunderlag för riksdag, regering, myndighetersamt EU:s institutioner. Inriktningen är tvärvetenskaplig.Under 2003 har Sieps fortsatt sitt arbete med seminarier, publiceringav rapporter och forskningsverksamhet. Bland annat har upprättats i samarbete med Nätverket för europarättsforskningi syfte att kartlägga svensk EU-relaterad forskning inom det juridiska,statsvetenskapliga och ekonomiska området.Riksrevisionen har inte haft några invändningar i revisionsberättelsenför Expertgruppen för EU-frågor.MotionenI motion 2004/05:K455 av m.fl. (fp) föreslås i denna delen neddragning av anslaget till Expertgruppen för EU-frågor med 6 000 000kr. Motionärerna anför att expertgruppen successivt bör avvecklas. Deanser att det är en form av politiskt styrd forskning som de ogillar.I stället bör anslagen till fri forskning under utgiftsområde 16öka.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringensförslag att anslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor skall uppgå till12 och avstyrker motion 2004/05:K455 (fp) i dennadel, i vilken det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp.Utskottet tillstyrker även att bemyndigar regeringen att under2005 för ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor besluta omåtaganden för forskningsverksamhet som innebär utgifter på högst 2 500 000kr under 2006-2008.Riksdagsförvaltningens årsredovisning för 2003Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksdagsstyrelsens skrivelse över riksdagsförvaltningensårsredovisning läggs till handlingarna.RedogörelsenI redogörelse /04:RS2 lämnas en redovisning för riksdagsförvaltningensverksamhet under . Där lämnas uppgifter om riksdagenspersonal och riksdagsförvaltningens organisation, resultatredovisningför riksdagsförvaltningen, samt redogörelse för riksdagsförvaltningensstöd till beslutsprocessen, stöd till ledamöter och anställda,information till allmänheten och stöd till den internationellaverksamheten. Redogörelsen innehåller även finansiell information samt enbilaga med redogörelse för behandlingen av skrivelser tillriksdagsstyrelsen och riksdagsförvaltningen under 2003.Av redogörelsen framgår att två händelser särskilt kom att prägla arbeteti beslutsprocessen ; riksdagsvalet och arbetet med EU:sframtidsfrågor. Volymen i riksdagsarbetet minskade som vanligt efterett val. ökar dock volymen kontinuerligt. Därtill kommerkraven på mer av uppföljning och utvärdering och EU-frågor i riksdagsarbetet.Det internationella samarbetet kräver allt större utrymme och uppmärksamhet.Förvaltningen deltar aktivt i ett arbete med att få till stånd en bättreorganisation och struktur i det interparlamentariska samarbetet i EUoch eftersträvar en ökad samordning och uppföljning av det internationellaarbetet även på hemmaplan. Allmänhetens efterfrågan på information ökade,främst på EU-området, som en följd av folkomröstningen om EMU. Överhuvud taget märks ett ökat tryck utifrån på elektroniskainformationstjänster. I serviceenkäten till ledamöter och partikanslierfår riksdagsförvaltningen ett högt betyg även om vissa brister påtalas.För första gången har vi också genomfört en attitydundersökning hospersonalen. som arbetsgivare liksom trivseln fårrelativt sett höga betyg men undersökningen visar också att det återståren del arbete med att i praktiken förverkliga den sammanhållnaförvaltningsorganisation som genomförts.En större omorganisation gjordes 2003 då de olika enheterna förinformations- och kunskapsförsörjning sammanfördes i ett kansli, KIK, somett nytt block i förvaltningen vid sidan om kammar- och utskottskansliernaoch administrativa kontoret. En särskild grupp, PS-gruppen, har tillsattsför samordning och planering inom beslutsprocessen.Kostnaden för riksdagsförvaltningens verksamhet, dvs. exklusivetransfereringar, uppgick till ca 1 , vilket var en ökning meddrygt jämfört med . Verksamhetens intäkter ökade medknappt till 1 . Verksamhetsutfallet stannadedärmed på ett underskott med ca 63 500 000 kr.Sett till respektive verksamhetsgren - beslutsprocessen, service ochförvaltning, information till allmänheten samt internationell verksamhet- uppgick kostnaderna för beslutsprocessen till , förservice och förvaltning till , information till allmänhetentill och den internationella verksamheten till 54 300 000kr. Jämfört med 2002 har kostnaderna för information till allmänhetensamt den internationella verksamheten ökat medan kostnaderna förbeslutsprocessen och service och förvaltning har minskat. Kostnadsökningarnaberor till största delen på informationssatsningar i samband medfolkomröstningen om euron samt ett ökat internationellt engagemang.Sammantaget konstateras i redogörelsen att riksdagsförvaltningensverksamhet har uppnått uppställda mål. verksamhethar i allt väsentligt bedrivits i enlighet med kammarens planering ochi enlighet med bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen.Riksrevisionen har i sin revisionsberättelse för riksdagsförvaltningeninte haft några invändningar mot riksdagsförvaltningens årsredovisningför räkenskapsåret 2003.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att lägger redogörelse /04:RS2Riksdagsförvaltningens årsredovisning för tillhandlingarna.ÖvrigtStatsrådens inkomstgarantiUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår två motioner om att statsrådensinkomstgarantisystem bör ändras. Jämför reservation 8 (mp).MotionernaI motion 2004/05:K221 av () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omstatsrådens pensioner. Motionären anför att det regelverk som styr deförtroendevaldas ekonomiska villkor bör vara rimligt och jämförbart medandra befattningshavares. Eftersom den som varit statsråd under sex årssammanhängande tid har rätt till inkomstgaranti kan, framhåller motionären,en ung person som snabbt gjort politisk karriär och tjänat regeringeni leva på skattebetalarnas bekostnad. Motionärenmenar att det självklart är rimligt att ett statsråd som avgått harrätt till avgångsvederlag, men de nuvarande reglerna är helt oacceptabla.Reglementet för statsrådens inkomstgarantier bör därför ändras, t.ex.efter den modell som gäller för riksdagsledamöter.I motion 2004/05:K237 av () yrkande 5 anförs att detnuvarande inkomstgarantisystemet för statsråd är för generöst och börgöras om. Enligt motionären skulle ett nytt system bl.a. kunna vara atten inkomstgaranti med lämpliga avtrappningsregler utbetalas automatisktunder efter det att statsrådet entledigats.BakgrundGällande reglerRegler om inkomstgaranti för statsråden finns i förordningen (AgVFS2003:1 B 1) om inkomstgaranti och tjänstepension för statsråd. Förordningenträdde i kraft men skall tillämpas fr.o.m. den 1 januari2003. Enligt förordningen skall bl.a. pensionsavtal för arbetstagarehos staten med flera (PA 03) och anslutande bestämmelser samt förordningen(2003:55) om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statligchefsanställning tillämpas för statsråd med de tillägg och undantag somanges i förordningen (2 §).Det pensionsavtal som gäller för statstjänstemän (PA 03) träddei kraft och innebär en anpassning till reformeringenav det allmänna ålderspensionssystemet. Förordningen om inkomstgarantioch tjänstepension för statsråd utfärdades i anslutning till detta.Enligt 3 § förordningen om avgångsförmåner för vissa arbetstagare medstatlig chefsanställning har den som har haft en eller flera chefsanställningaroavbrutet rätt till inkomstgaranti om han eller honavgår vid anställningstidens utgång och då har fyllt . Även densom har fyllt när anställningstiden löper ut och anställningeninte blir förnyad av någon annan anledning än att han eller hon begärdet har rätt till inkomstgaranti. Detta gäller under förutsättning attarbetstagaren har haft chefsanställning oavbrutet i minst sex år.Statsråd har enligt 3 § förordningen om inkomstgaranti och tjänstepensionrätt till inkomstgaranti om han eller hon har varit statsråd undersammanlagt , alternativt har varit statsråd och har haft eneller flera sådana anställningar som avses i förordningen om avgångsförmånerför vissa arbetstagare med statlig chefsanställning under sammanlagtminst i oavbruten följd. För hel inkomstgaranti krävs minst tolvår som statsråd eller motsvarande.För rätt till hel inkomstgaranti krävs, enligt 8 § första stycketförordningen om avgångsförmåner för vissa arbetstagare med statligchefsanställning, som statlig chef. Denna tidsgräns gälleräven statsråd. Enligt 5 § tredje stycket betalas inkomstgaranti t.o.m.utgången av månaden före den månad då rätt till pension enligt PA 03inträder eller, vid dödsfall, till och med utgången av den månad dådödsfallet inträffade. Pensionsåldern enligt PA 03 är 65 år.Svar på skriftlig frågaDen anförde statsrådet i sitt svar på en fråga(fr. 2003/04:1434) att reglerna om statsrådens pensioner successivtanpassats till nya pensionsavtal och ändringar av reglerna om avgångsförmånerför generaldirektörer. Enligt uppfyller regelverket i dessnuvarande utformning det välmotiverade kravet att politiskt utnämndabefattningshavares och förtroendevaldas ekonomiska villkor bör vararimliga och jämförbara med de villkor som gäller för motsvarandeoffentliganställda befattningshavare, och han anser att det för närvarandeinte finns anledning att göra någon översyn av de tillkomnareglerna.UtredningarVåren 2004 överlämnade en särskild utredare promemorian Ersättningaroch förmåner till statsråd m.m. (Ds 2004:27) till regeringen. I direktiveningick att se över och lämna förslag om dels statsrådens ersättningarvid resor m.m., dels värderingen av förmåner som statsråden uppbär isamband med sina uppdrag. I utredningens uppdrag ingick inte att seöver statsrådens månatliga arvode m.m. och inte heller avgångsersättningoch pensionsförmåner.I fråga om riksdagledamöters ekonomiska villkor har tillsatten kommitté, den s.k. , med uppdrag att göra en översynav lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter(ersättningslagen) och lämna förslag till en ny och moderniserad lag.Översynen skall också omfatta förslag till motsvarande ändringar i lagen(1996:304) om arvode m.m. till företrädare i (företrädarlagen) i de delar där nationell ersättning utgår. I uppdragetingår bl.a. också att lämna förslag till materiellt reviderade bestämmelserför ledamöternas egenpensionsförmåner, inkomstgarantier ochefterlevandeförmåner med utgångspunkt i det nya pensionsavtalet för statligtanställda (PA 03).Utskottets ställningstagandeReglerna om bl.a. inkomstgaranti för statsråd har setts över.Enligt utskottets mening föreligger inget behov av att göraen ny översyn. Motionerna 2004/05:K221 (kd) och 2004/05:K237 (mp) yrkande5 avslås därför.Användandet av statsflygplanMotionenI motion 2004/05:K207 av () föreslås att gerregeringen till känna vad i motionen anförs om regeringens rätt attanvända statsflygplanen. Enligt motionären kan det sätt på vilketregeringen använder statsflygplanen leda till ökat politikerförakt ochonödiga utgifter för skattebetalarna.BakgrundGällande bestämmelseSedan den 1 februari 2000 regleras statsflygets verksamhet istatsflygförordningen (1999:1354). Bland annat skall det enligt förordningenför varje flygning finnas en handling som visar bl.a. vem beställarenav flygningen är, dagen för flygningen, destinationen, ändamålet medresan och vilken ersättning för flygtransportkostnader och upphandlingsom beställaren skall betala (9 §).Några detaljerade regler rörande i vilken omfattning eller under vilkavillkor i övrigt som statsflygplanen skall få användas finns inte iförordningen. Den utredning vars arbete låg till grund för regeringensbeslut om statsflygförordningen, den s.k. (SOU1998:81), ansåg att några sådana regler inte borde uppställas, utan detborde föreligga avsevärd flexibilitet. Utredningen angav dock vissariktlinjer motivledes. Beträffande statsråds resor till och från hemorteneller en semesterort ansåg utredningen att det till en början bör gällaatt annat färdsätt än reguljärt flyg, annat allmänt kommunikationsmedeleller eget fordon får användas när säkerhetsskäl gör det påkallat. Iövrigt kan användningen av statsflygplan t.ex. vara motiverat om ettstatsråd befinner sig på semester och måste ändra uppgjorda semesterplanerför ett angeläget möte om andra färdsätt inte står till buds, medförstora tidsförluster eller andra olägenheter. Med hänsyn till statsrådensbefogade intresse av att få leva ett så normalt familjeliv som möjligtsyntes, enligt utredningen, en förhållandevis generös bedömning motiverad.Utredningen framhöll att det ytterst blir en omdömesfråga för statsrådetsdel. Den erinrade om att regeringen och de enskilda statsråden ärunderkastade det konstitutionella ansvar som följer av regeringsformensamt att reseräkningar och liknande är offentliga handlingar. Därtillkom att räkenskaperna inom granskas av utomståenderevisorer. Utredningen ansåg också att ett formulär borde skapas därbeställarna för in de viktigaste uppgifterna om resan - ändamål,medföljande tjänstemän och tidsschema. Därmed skulle bl.a. vinnas fördelenatt insynen i verksamheten underlättas och att den utan alltför stormöda utvärderas från tid till annan.Tidigare behandlingUtskottet har vid olika tillfällen granskat statsrådenstjänsteresor och bruk av statsflygplanen m.m. (bet. 1998/99:KU25 s. och 2003/04:KU20 s. 182 f.). I inget fall av dessa har granskningenföranlett kritik från utskottets sida.Våren 2004 behandlade utskottet en motion om nya riktlinjer ombetalningsansvar för användandet av statsflygplanen (bet. 2003/04:KU11 s. 26 f.). Enligt utskottets mening förelåg inget behov av nya riktlinjer.Motionen avstyrktes.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att statsråden använder statsflygplanen på ettomdömesgillt sätt. Utskottets granskningar har heller inte föranlettkritik mot användandet av statsflygplanen. Motion 2004/05:K207 (m)avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Demokratipolitiken, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen bifaller motionerna 2004/05:K323 yrkande 1 och2004/05:K437 yrkande 2.StällningstagandeCenterpartiet eftersträvar en demokrati byggd underifrån. "Gräsrotsdemokratin"som utövas i det civila samhället är en naturlig bas för hela den svenskademokratin. Den svenska demokratin måste förnyas genom att bygga samhälletunderifrån och upp, där varje politisk nivå hämtar sitt mandat frånunderliggande nivåer. Detta är ett dramatiskt annorlunda synsätt än detuppifrån-och-ned-perspektiv som präglar dagens samhälle. Demokratipolitikenbör präglas av ett deltagardemokratiskt förhållningssätt och en ambitionatt öka de direktdemokratiska inslagen.Vad som anförts bör med bifall till motionerna 2004/05:K323 yrkande 1och 2004/05:K437 yrkande 2 ges regeringen till känna.2. Mål för politikområdet Demokrati, punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen bifaller motion 2004/05:K424 yrkande 1.StällningstagandeDemokrati som beslutsmetod garanterar i sig inte att människovärdet ochmänskliga fri- och rättigheter respekteras. Med demokrati som statsformoch politisk metod följer yttrandefrihet och alla medborgares likainflytande, men med majoritetsbeslut kan också en minoritet förtryckasoch fri- och rättigheter förtrampas. Därför behöver alla samhällen engemensam värdegrund. Jag anser att de värden, rättigheter och skyldigheter,som inspirerats och förts vidare av den kristna traditionen, äroundgängliga som grund.Den moraliska grunden för demokratin formas i de sociala sammanhang somutgör ett samhälle. Givetvis är hemmet och familjen, skolan, kyrkor,föreningar, organisationer och folkrörelser av största betydelse. Endemokratisk stat är beroende av att det finns ett värdevitalt samhällemed levande och medvetandegjorda moraluppfattningar hos enskilda ochgrupper samt att de moraluppfattningar som där finns ger grund och stödför demokratin.Det är av största vikt att uppmuntra och förstärka medborgarnas egetdemokratiska ansvarstagande. Denna känsla för det gemensamma samhälletbör bygga på vissa medborgerliga karaktärsegenskaper. De dygder som jagvill lyfta fram som betydelsefulla för medborgarandan går tillbaka tillden klassiska och den kristna kulturen i västerlandet. Det handlar omde klassiska fyra kardinaldygderna rättvisa, måttfullhet, mod ochpraktisk klokskap.I regeringens mål för politikområdet Demokrati heter det att "folkstyrelsenskall värnas och fördjupas". Min bedömning är att målformuleringenvisserligen täcker en del av det önskvärda i ett demokratimål, men ärotillräckligt för att t.ex. peka på värdegrundens enorma betydelse justför demokratiutvecklingen. Jag anser att regeringen bör få i uppdragatt fördjupa denna målformulering och återkomma till i frågan.Med bifall till motion 2004/05:K424 yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen detta till känna.3.