bet · GS01SFU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Med detanförda avstyrks motion Sf239.För personer som efter att ha uppburit t.ex.sjukersättning ställer sig till arbetsmarknadensförfogande kan, om personen i fråga inte omedelbartkommer in på arbetsmarknaden, problem uppstå i formav att denne inte är berättigad tillarbetslöshetsersättning. Reglerna inomarbetsmarknadsområdet är inte anpassade till densituation som en person som haft sjukersättning kanställas inför vid återgång, helt eller delvis, tillarbetsmarknaden när denne väntar på att få ettarbete eller en arbetsmarknadsåtgärd. Utskottetanser att det är viktigt att återgång i arbete inteförsvåras för personer som har haft sjukersättning.Utskottet noterar att i den aktuella situationen försäkrade rätt till en SGI med utgångspunktfrån den SGI denne skulle haft innan han eller honuppbar aktivitets- eller sjukersättning. Utskottetförutsätter att regeringen överväger frågan. MotionSf403 yrkande 4 är därmed tillgodosedd och avstyrks.Motion Sf359 yrkande 18 i denna del är delvistillgodosedd och avstyrks.I sistnämnda motion framförs även farhågor om attarbetsgivare med hänvisning till avsaknad av skyddmot sjuklönekostnader inte skulle vara intresseradeav att anställa personer med vilande sjuk- elleraktivitetsersättning. Utskottet kan dock konstateraatt sjuklönelagen innehåller en bestämmelse (13 §)som innebär att efter skriftligansökan kan besluta om särskilt högriskskydd för enarbetstagare som är försäkrad för sjukpenning enligtAFL. Ett sådant beslut får bl.a. meddelas om densökande har en sjukdom som under entolvmånadersperiod kan antas medföra ett störreantal sjukperioder eller medför risk för en ellerflera längre sjukperioder. Arbetsgivare hos vilkenett beslut enligt 13 § gäller har rätt tillersättning från sjukförsäkringen för de kostnaderför sjuklön som han har haft för arbetstagaren.Eftersom den som har t.ex. sin sjukersättningvilande har rätt att bli försäkrad för sjukpenningenligt AFL på grundval av det förvärvsarbete somutförs kan utskottet inte delamotionärernas farhågor. Utskottet avstyrker därmedmotion Sf359 yrkande 18 i denna del.Regeringen har i proposition 2000/01:96Sjukersättning och aktivitetsersättning i ställetför förtidspension anfört att förslaget att endastden som är försäkrad förförsäkringsfallet skall tillhöra den skyddadepersonkretsen, medför att personer som ärarbetsoförmögna på grund av sjukdom ellerfunktionshinder redan när de bosätter sig i Sverigeinte har rätt till garantiersättning. Såvälregeringen som har dock ansett att det ärangeläget att staten tar ansvar för försörjningen avde personer som uppfyller de medicinska kriteriernaoch varaktighetskriterierna för rätt tillförtidspension men som inte har rätt till sjuk-eller aktivitetsersättning eller endast en låg sådanpå grund av kraven på viss försäkringstid.Regeringen utreder frågan om ersättning till dennagrupp och avser återkomma till i frågan.Utskottet noterar att försörjningsfrågan för demsom har fyllt och som inte har kvalificeratsig för en pension som ger tillräcklig försörjninghar lösts genom ett äldreförsörjningsstöd sominrättats fr.o.m. . Regeringenuttalade i proposition 2000/01:136 som låg tillgrund för denna lagstiftning, att beträffande dengrupp invandrare som uppfyller de medicinska kravenför förtidspension, men som inte uppfyllerbosättningskravet och också kan bli långvarigtberoende av försörjningsstöd, så ärde per definition i förvärvsaktiv ålder. De skiljersig därför som grupp från dem , vilka iprincip lämnat förvärvsaktiv ålder. Att generelltutvidga äldreförsörjningsstödet till denna grupp ärdärför ett principiellt större steg. Hurförsörjningen för denna grupp skall lösas bör därförenligt regeringens uppfattning beredas vidare.Utskottet anser det angeläget att regeringenlämnar ett förslag i den nu aktuella frågan. Med detanförda är motion Sf264 tillgodosedd och avstyrks.Beträffande motion Sf222 yrkande 3 har utskottetovan uttalat att förmånerna sjuk- ochaktivitetsersättning fyller kravet på att ge enlångsiktig ekonomisk trygghet. Utskottet ansersåledes inte att det är aktuellt med någon annanersättningsform för någon grupp som har så svårahandikapp att förvärvsarbete inte är möjligt.Utskottet vill dock peka på att i vissa fall kanhandikappersättning utgå till dessa personer.Motionsyrkandet avstyrks därmed.Vad avser de personer som har fått sjukersättningmed anledning av ett långt och slitsamt arbetslivutgår livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkringtill en försäkrad som till följd av arbetsskada fåttsin förmåga att skaffa sig inkomst genom arbetenedsatt med minst en femtondel. Med det anförda ärmotion Sf342 tillgodosedd och avstyrks.Beträffande frågan om långtidssjukskrivna somriskerar att få lägre sjukersättning på grund av attden beräknas på den sjukpenning den försäkrade haruppburit kan en viss kompensation ske genomberäkning enligt alternativregeln i 8 kap. 8 § AFL.Regeln medger att de två högsta uppräknadebruttoårsinkomsterna under en ramtid av läggstill grund för antagandeinkomsten och att SGI vidtiden för försäkringsfallet beaktas såsombruttoårsinkomst i stället för en lägrebruttoårsinkomst . Motion Sf311 ärdärmed delvis tillgodosedd och avstyrks.Vad avser frågan om aktivitets- och sjukersättningför en person som är intagen i kriminalvårdsanstaltm.m. inträffar vissa av de minskadelevnadsomkostnader som uppkommer under intagningenmed viss eftersläpning. Det är därför rimligt attden intagne ges möjlighet att ställa om sin ekonomiinnan förmånen tillfälligt dras in. Vid frigivningenkan den intagne också förväntas ha vissainitialkostnader. Utskottet finner därför inteanledning att föreslå någon ändring av aktuellatider för vilka ersättning kan utges. Motion Sf303yrkande 2 avstyrks därmed.Beträffande själva rätten till aktivitets- ochsjukersättning gäller samma regler för alla ochsåledes oavsett om den försäkrade är intagen ianstalt m.m. eller inte. Utskottet har ingen annanuppfattning i denna fråga. Motion Sf303 yrkande 1avstyrks därmed.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning tillanslaget 19:2. Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag och avstyrker motionerna Sf347yrkandena 8, 9 och 10 i denna del, Sf357 yrkande 12,Sf359 yrkandena 12, 13 och 26 i denna del, Sf369yrkandena 1 i denna del, 9-11 och Sf403 yrkandena 8och 13 i denna del.19:3 HandikappersättningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:3Handikappersättningar.Vidare bör avslå motionsyrkanden omhandikappersättningens nivå och variationer ibedömningen.Jämför reservation 47 (fp, kd, c, mp).Gällande ordningEnligt de bestämmelser som gäller fr.o.m. den 1januari 2003 utges handikappersättning tidigastfr.o.m. juli månad det år den försäkrade fyller 19år (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr.2000/01:257). För rätt till handikappersättningkrävs att försäkrad för avsevärdtid fått sin funktionsförmåga nedsatt i sådanomfattning att han eller hon i sin dagligalivsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annaneller behöver hjälp av annan för att förvärvsarbetaeller har betydande merutgifter på grund av sitthandikapp.Handikappersättning utbetalas med belopp som perår motsvarar , eller avprisbasbeloppet, alltefter hjälpbehovets omfattningeller merutgifternas storlek.PropositionenAntalet handikappersättningar har haft en långsamtökande trend beroende på dels den demografiskautvecklingen, dels att det i de flesta åldersgrupperblir allt vanligare med handikappersättning, dettagäller både för män och för kvinnor.För innevarande budgetår beräknas utgifterna tillca , jämfört med anslaget på1 . Med hänsyn till att det från2003 finns ett ingående underskott på knappt28 beräknas underskottet förbudgetåret till ca 34 miljoner kronor.Nedre åldersgränsen för rätt tillhandikappersättning höjdes från16 år det år en person fyller19 år. Med anledning av denna förändring beräknasantalet ersättningar endast öka måttligt under åren2004-2006.Den tid då det är möjligt att fåhandikappersättning utbetalat retroaktivt harfr.o.m. Förändringen medför en utgiftsminskningunder med 30 miljoner kronor.I propositionen föreslås att till anslaget 19:3Handikappersättningar anvisar ett ramanslag på 1 203miljoner kronor.Motioner utan anslagseffekt budgetåret 2005I motion Sf227 av och () begärs ett tillkännagivande om att reglerna förhandikappersättningen bör ses över. I motionenanförs att merkostnaderna för den enskilde ökatstadigt och en rad subventioner tagits bortsamtidigt som nivåerna ligger still. Bedömningen ienskilda ärenden blir allt hårdare och variationernaär också stora.Sven () begär i motion Sf306 etttillkännagivande om att en översyn behövergöras av handikappersättningens nivåer. Motionärenanser att dagens nivåer bör ändras till , ,och av prisbasbeloppet för att bättremotsvara de faktiska merkostnader som den enskildehar.I motion Sf226 av och () begärs ett tillkännagivande ombehovet av en översyn av reglerna för ochtillämpningen av handikappersättningen. Motionärernamenar att ersättningen successivt har urholkats. Detär inte heller rimligt med stora variationer ibedömningen av rätten till ersättning. Behovet avenhetliga tillämpningar är stort och regeringen börkunna ålägga att styra uppmissförhållandet.Också i motionerna Sf282 av (), Sf350 av () och Sf374 avLennart och () begärstillkännagivanden om handikappersättningen. Imotionerna anförs att merkostnaderna ökat stadigtmen att nivåerna legat still . Bedömningen ienskilda ärenden blir allt hårdare och variationernaär stora. Möjligheterna till andra ersättningsnivåerän de nuvarande bör övervägas. Vidare börförsäkringskassornas tillämpning när det gällerrätten till handikappersättning vid kroniskasjukdomstillstånd ses över.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning tillanslaget 19:3 har inte föranlett någramotionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget.När det gäller övriga motionsyrkanden anserutskottet inte att det är aktuellt att göra enallmän översyn av handikappersättningen eller attöverväga andra nivåer i förmånen. Beträffandeenhetligheten i bedömningarna mellan olikaförsäkringskassor vill utskottet peka på att en nysamlad socialförsäkringsorganisation från den 1januari 2005 kommer att ersätta de 21 allmännaförsäkringskassorna och RFV. Ett av syftena med dennya är att åstadkomma en bättreenhetlighet i besluten och skapa en ökadrättssäkerhet inomsocialförsäkringsadministrationen.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf226, Sf227, Sf282, Sf306, Sf350 och Sf374.19:4 Arbetsskadeersättningar m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:4Arbetsskadeersättningar m.m. Därmed börriksdagen avslå motionsyrkanden om annanmedelsanvisning för anslaget.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden ombl.a. en riskdifferentieradarbetsskadeförsäkring, överförande avarbetssjukdomar till sjukförsäkringen ochfärdolycksfall till trafikförsäkringen,ändrade bevisregler, privatisering, analys urett könsperspektiv, regional förankring samtgodkännande av elöverkänslighet somarbetsskada.Jämför reservationerna 48 (m), 49 (kd) och 50(v, c, mp).Gällande ordningDen som förvärvsarbetar här i riket är enligtsocialförsäkringslagen (1999:799) försäkrad förarbetsskada. Detsamma gäller den som genomgårutbildning i den mån utbildningen är förenad medsärskild risk för arbetsskada. Lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring (LAF) omfattar skador tillföljd av olycksfall eller annan skadlig inverkan iarbetet. Även olycksfall vid färd till och frånarbetet räknas som olycksfall i arbetet, om färdenföranleddes av och stod i nära samband med arbetet.Reglerna för ersättning enligt LAF genomgickomfattande förändringar . Den 1 januari1993 höjdes beviskravet vid prövning av enarbetsskada, och slopades rättentill arbetsskadesjukpenning för den som är försäkradenligt AFL.Under 2002 har beslutat om fleraändringar i arbetsskadeförsäkringen (prop.2001/02:81, bet. 2001/02:SfU10, rskr. 2001/02:213).Beviskravet har sänkts för skador som inträffar den1 eller . Vid en helhetsbedömningskall en skada anses ha uppkommit av ett olycksfalleller annan skadlig inverkan i arbetet omövervägande skäl talar för det. För den som ådragitsig en arbetsskada utges i regel endast ersättning iform av arbetsskadelivränta. Enligt bestämmelser somgäller från utges livränta omnedsättningen av arbetsförmågan är varaktig ellerkan antas bestå under . Ersättningenskall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomstsom den försäkrade haft som oskadad och den inkomstsom han eller hon trots skadan kan beräknas få.Livräntan ersätter en årlig inkomstförlust upp till7,5 prisbasbelopp. Livräntan, som tidigare räknatsom med förändringarna i prisbasbeloppet, skall förpersoner födda eller senare fr.o.m. 2004årligen räknas om med ett tal som motsvarar hälftenav inkomstindexets reala förändring med tillägg förinkomstindexets hela prisförändring. Därtill har densom fått sin skada godkänd som arbetsskada fr.o.m.den 1 januari 2003 även fått rätt till kompensationför det inkomstbortfall som systemet med karensdagmedför. Ersättning utges , ominte den försäkrade visar att inkomstbortfall haruppstått för flera karensdagar.Arbetsskadeförsäkringen finansieras medarbetsgivaravgifter och egenavgifter, avavgiftsunderlaget sedan den 1 januari 2003.PropositionenEnligt propositionen kommer insatserna för etthälsosammare arbetsliv på lång sikt leda till attantalet arbetsskador minskar. På kort sikt kanantalet nytillkommande sjukersättningar liksom denmildare bevisregeln vid prövning av arbetsskadorleda till fler ansökningar om arbetsskadelivränta.Regeringens bedömning är att kostnaderna förarbetsskadeförsäkringen inte kommer att öka under2005 samt att det inom den nya Försäkringskassanfinns förutsättningar att effektiviserahandläggningen av arbetsskadeförsäkringen.I propositionen föreslås att till anslaget 19:4Arbetsskadeersättningar m.m. anvisar ett ramanslagpå 6 362 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2005I motion Sf403 yrkande 13 i denna del av Bo Könbergm.fl. (fp) begärs att anvisar 250 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit.Arbetsolycksfallen bör fr.o.m. den 1 juli 2005brytas ut till en separat försäkring som ärobligatorisk för arbetsgivaren.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf369yrkande 1 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen föreslagit.De sänkta beviskraven i arbetsskadeförsäkringen böråterkallas i avvaktan på en samlad översyn avsocialförsäkringssystemet.Övriga motionerI motion Sf271 av Per m.fl. (m) yrkandena1-5 begärs dels förslag om en riskdifferentieradarbetsskadeförsäkring där arbetsgivaren i lag åläggsatt teckna en fullständig försäkring förarbetsolyckor, dels en utredning om övergångslösningfrån en offentlig arbetsskadeförsäkring till ettarbetsskadeobligatorium för arbetsgivare. Vidarebegärs tillkännagivanden om att arbetsolycksfallskall skiljas från arbetssjukdomar och de senare påsikt överföras till sjukförsäkringen, attfärdolycksfall lyfts över till trafikförsäkringensamt att bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringenåtergår till lagstiftning.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf336 etttillkännagivande om att utreda konsekvenserna av attprivatisera arbetsskadeförsäkringen.Arbetsskadeförsäkringen bör enligt motionärernaöverföras till arbetsmarknadens parter i form av enobligatorisk tilläggsförsäkring vid arbetsskada meddifferentierade premier.I motion Sf348 av m.fl. (m, fp, kd)begärs ett tillkännagivande om behovet av attutforma en ny försäkring för arbetsskador somhanteras av privata försäkringsbolag. En sådanordning, reglerad i lag, skulle leda till en merkompetent och försäkringsmässig hantering.I motion Sf275 av m.fl. (v) yrkande 1begärs ett tillkännagivande om att Försäkringskassanbör analysera uppbyggnad och handläggning avarbetsskadeförsäkringen ur ett könsperspektiv.Motionärerna anför att förändringen 2002 syftadetill att rätta till könsskillnader men att önskatresultat inte verkar ha uppnåtts.I motion A277 av m.fl. (s) begärs iyrkandena 2-4 tillkännagivanden om att videventuella förändringar avsocialförsäkringssystemets organisation värnaregionala folkvalda beslutsorgan, om att arbeta fören tydlig handläggning av arbetsskadeärenden och omatt beslut i arbetsskadeärenden bör ske i folkvaldaorgan. Motionärerna menar att det finns en risk föratt lokal förankring i nämnderna försvinner ochdärmed deltagande av företrädare för arbetslivet.Det är inte bra att frångå lekmannainflytandet tillförmån för ett expert- och tjänstemannaorienteratbeslutsfattande.Ingrid m.fl. (v) begär i motion MJ367 yrkande5 ett tillkännagivande om att elöverkänslighet skallkunna godkännas som arbetsskada.Utskottets ställningstagandeAnslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m.I samband med behandlingen av budgeten för 2004avstyrkte utskottet motionsyrkanden om attprivatisera arbetsskadeförsäkringen och om att lyftaut färdolycksfall och arbetssjukdomar urarbetsskadeförsäkringen med hänvisning till tidigareriksdagsbeslut om förändringar avarbetsskadeförsäkringen. Bland annat angavs attbeviskravet vid prövning av en arbetsskada harsänkts. Vidare slog utskottet i samband medbehandlingen av förslaget om ändrade bevisreglerm.m. fast att en arbetsskadeförsäkring i offentligregi som bygger på ett generellt arbetsskadebegrepp,som även innefattar arbetssjukdomar ochfärdolycksfall, och där beviskravet är mindre striktger ett bra skydd vid arbetsskada för både kvinnoroch män och en tillräcklig avgränsning mot skadorsom har andra uppkomstorsaker än arbete (se bet.2001/02:SfU10 och bet. 2003/04:SfU1). Utskottetfinner inte anledning att frångå sitt tidigareställningstagande i dessa frågor.Utskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker därmed motionerna Sf403 yrkande 13 i dennadel och Sf369 yrkande 1 i denna del.Övriga motionerMed hänvisning till vad utskottet ovan anfört anserutskottet att även motionerna Sf271 yrkandena 1-5,Sf336 och Sf348 bör avslås.Från och med den 1 juli 2002 gäller en nybevisregel för prövning av arbetsskada. Syftet medlagändringen var att något minska restriktiviteten iprövningen samt utforma en lagregel som gav merutrymme för en helhetsbedömning. RFV har fått iuppdrag att vidta åtgärder för att kunna följaarbetsskadeförsäkringens utveckling ochersättningsmönster samt mäta försäkringens effekterför kvinnor och män. En detaljerad analys kommer attlämnas i samband med årsredovisningen för 2004.Under hösten 2004 förväntas ett statistiksystem attkomma i drift. Detta kommer att underlättamöjligheterna att uppmärksamma och åtgärdaeventuella osakliga skillnader i bedömningen avkvinnor och män i arbetsskadeförsäkringen.Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet attmotion Sf275 yrkande 1 inte påkallar någon åtgärdfrån sida. Motionsyrkandet avstyrksdärmed.Genom inrättandet av en ny sammanhållen statligmyndighet för socialförsäkringsadministrationen den1 kommer en rak ansvarslinje att gällaför lednings- och styrfrågor som rör den nyaFörsäkringskassans verksamhet. InomFörsäkringskassan kommer det att finnasförsäkringsdelegationer på regional nivå. Dessakommer enligt utskottets mening att ha ett särskiltvärde för förtroendemannainflytandet bl.a. vadgäller samverkan inom rehabiliteringsområdet.Delegationerna fyller också en viktig uppgift i attstärka den medborgerliga insynen. Vidare kommer dennuvarande ordningen med att vissa mer kvalificeradesocialförsäkringsärenden avgörs av ensocialförsäkringsnämnd att finnas kvar, vilket gerett förtroendemannainflytande i beslutsfattande ienskilda ärenden (prop. 2003/04:152, bet.2004/05:SfU4, rskr. 2004/05:8).Med det anförda får motion A277 yrkandena 2-4anses i huvudsak tillgodosedd och avstyrks.I betänkandet Att samla och sprida kunskap omskadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering,SOU 2003:1, lämnas förslag om inrättande av enkunskapsbank där kunskap om arbetsmiljöfaktorerseventuella skadlighet samlas, sammanställs ochpubliceras. Kunskapsbanken skall ha som sitt primärasyfte att fungera som ett hjälpmedel ochtillhandahålla underlag för bedömningar iarbetsskadeärenden. När det gäller sjukdomsbesvärsom är mycket svårbedömda i arbetsskadehänseende,t.ex. elöverkänslighet, kan förekomsten av enkunskapsbank enligt utskottets mening vara av storbetydelse vid arbetsskadebedömningen. Utskottet villockså peka på att inrättandet av den nyaFörsäkringskassan bör ge bättre förutsättningar förmetodutveckling och nödvändiga organisatoriskaförändringar för att allmänt förbättra hanteringenav arbetsskadeförsäkringen.Utskottet avstyrker med det anförda motion MJ367yrkande 5.19:5 Ersättning för kroppsskadorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:5 Ersättningför kroppsskador.PropositionenFrån anslaget bekostas bl.a. ersättningar enligtlagen (1977:265) om statligt personskadeskydd i defall en skada inträffar bl.a. under militärverksamhet, vid tjänstgöring inom civilförsvaret,vid medverkan i räddningstjänst samt vid vård påkriminalvårdsanstalt. Även krigsskadeersättningartill sjömän samt kostnader för vissayrkesskadeersättningar bekostas från anslaget.Totalt bedömer regeringen att kostnaderna förersättning för kroppsskador kommer att vara någotlägre 2005 än 2004.I propositionen föreslås att till anslaget 19:5 anvisar ettramanslag på 61,7 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.19:6 FörsäkringskassanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget 19:6Försäkringskassan. Därmed bör avslåmotionsyrkanden om annan medelsanvisning tillanslaget.Riksdagen bör vidare bemyndiga regeringen attunder 2005 för anslaget 19:6 ingå ekonomiskaförpliktelser som, inklusive åtaganden somtidigare gjorts av RFV, medför utgifter påhögst efter 2005.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden ombl.a. utbildning av läkare iförsäkringsmedicin, myndighetskontroll av ochkrav på försäkringsläkare, utbildning avhandläggare i genuskunskap, enhetlighet ibedömningar, åtgärder mot missbruk samtvikten av en samlad information om olikaregelsystem.Jämför reservationerna 51(m), 52 (fp), 53(kd), 54 (kd) och 55 (v, mp).Gällande ordningFörsäkringskassorna ansvarar för handläggning ochutbetalning av socialförsäkringsersättningar ochbidrag samt att förebygga och minska ohälsa ochaktivt arbeta med rehabilitering.Den 1 januari 2005 inrättas den nya statligamyndigheten . Den nuvarandesocialförsäkringsadministrationen med 21försäkringskassor och RFV avvecklas därmed.Försäkringsdelegationer inrättas i varje län.Utöver att bevaka att verksamhetbedrivs effektivt med god service skallförsäkringsdelegationerna besluta i frågor omregional finansiell samordning eller annan samverkaninom rehabiliteringsområdet.Socialförsäkringsnämnderna skall finnas kvar sombeslutande organ och ha beslutanderätt i sammafrågor som . Nämndledamöterna skall utses avförsäkringsdelegationerna. Ett allmänt ombudinrättas hos den nya . Det allmännaombudet, som utses av regeringen, skall kunnaöverklaga beslut hos allmänförvaltningsdomstol. De stiftelser som i dagförvaltas av de allmänna försäkringskassornaöverlämnas till förvaltning av den nyaFörsäkringskassan. Behörigheten att tillsättastyrelsemedlemmar i stiftelser överförs till den nyamyndigheten.PropositionenGenom inrättandet av den nya myndighetenFörsäkringskassan ersätts de två tidigare anslagen19:6 och 19:7 Allmännaförsäkringskassor av ett för administrationengemensamt anslag 19:6 .