bet · GR01UBU4 · 2004-02-19 00:00:00 — Motionärerna ser det som angeläget att fortsättersin granskning av fristående skolor som drivs på religiös grund.I motion 2003/04:Ub282 yrkande 1 från begärs etttillkännagivande om att regeringen bör låta se över frågan om offentligfinansiering av konfessionella skolor. Motionärerna hänvisar till attenligt läroplanerna skall undervisningen i skolan vara icke-konfessionell.De ifrågasätter att fristående skolor som drivs på konfessionell grunduppfyller detta grundläggande krav. Det är enligt dem svårt att se varföroffentliga medel skall användas till verksamheter som på avgörande punktergör avsteg från gällande läroplaner. Motionärerna framhåller att denoffentligt organiserade skolans uppgift är att utgöra en mötesplats förbarn och unga med olika ursprung och därmed verka för integration, förståelseoch respekt.Också i motion 2003/04:Ub436 (s) aktualiseras frågan om offentliga medelbör utgå till konfessionella skolor. Motionären anser att det är nödvändigtatt kraftigt stärker sin kompetens när det gäller att följaupp och utvärdera fristående skolor med konfessionell inriktning. Omförutsättningar saknas att fullt ut garantera att fristående konfessionellaskolor följer läroplaner och andra styrdokument för skolan, finns detskäl att ta upp frågan om bidrag till dessa skolor till förnyad diskussion.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att inte bör göra något särskilt uttalande medanledning av motionsyrkandena utan avslå desamma.Enligt gällande regler i skollagen (1985:1100) skall fristående skolor,såväl på grundskolenivå som på gymnasienivå, svara mot de allmänna måloch den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet(9 kap. 2 och 8 §§). I samma lagrum stadgas att en fristående skola, inomramen för den gemensamma värdegrunden, får ha en konfessionell inriktning.Utskottet finner det viktigt att hänvisa till följande uttalanden somregeringen gjorde i förarbetena till dessa bestämmelser (prop. 1995/96:200s. 32).I en fristående skola med konfessionell profil måste undervisningen ireligionskunskap, men även utbildningen i övrigt, bedrivas under iakttagandeav läroplanens krav på saklighet och allsidighet, öppenhet för skildauppfattningar, tolerans samt möjligheter till personliga ställningstaganden.- - - En fristående skola skall hävda de grundläggande värden som angesi skollagen och läroplanerna samt klart ta avstånd från det som stridermot dessa värden. Undervisningen får inte i något ämne vara indoktrinerandeeller tendentiös. Elevens rätt till en saklig och allsidig undervisningav god kvalitet kan aldrig underordnas föräldrarnas rätt att välja enundervisning som överensstämmer med deras religiösa eller filosofiskaövertygelse.I den nämnda propositionen underströk regeringen att i sintillsyn av fristående skolor särskilt bör ge akt på om skolan bedriversin verksamhet i enlighet med skollagens och läroplanernas värdegrund ochallmänna mål (prop. 1995/96:200 s. 57). Om i sin tillsyn finneratt undervisningen i den fristående skolan inte lever upp till dessa krav,skall beslutet om godkännande återkallas.Efter uppgifter om att vissa fristående skolor inte skulle svara upp motde krav som gäller för skolornas utbildning, gav regeringen i juni 2003Skolverket i uppdrag att genomföra en särskild inspektion av friståendeskolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. skullenärmare redovisa i vilken omfattning inspektion genomförts vid dessa skolor,vilka iakttagelser som gjorts och vilka åtgärder detta föranlett.Skolverket överlämnade rapporten av friståendeskolor med konfessionell inriktning eller motsvarande (dnr 54- 2003:2372)som svar på regeringsuppdraget.Enligt rapporten omfattade inspektionen sammanlagt 25 fristående grundskolor.Av dessa skolor har 19 skolor av huvudmannen betecknats som konfessionella;13 kristna, 4 islamiska och 2 judiska. Övriga sex skolor har av huvudmannenbetecknats som språkligt/etniska eller allmänna till sin inriktning menhaft en profil som gjort att ansett att de borde ingå iinspektionen.Skolverkets samlade bedömning i rapporten visar att skolornas verksamhetinte strider mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för allutbildning inom det offentliga skolväsendet. Det finns t.ex. ingaindikationer på att allsidigheten och sakligheten i undervisningen skulleåsidosättas. Däremot har skolorna problem som orsakas av bristande styrning,ledning och kvalitetssäkring. På samtliga skolor har funnitanledning att antingen ge förelägganden om brister som måste åtgärdaseller peka på behov av ytterligare utveckling av verksamheten.En huvuduppgift för det nya fr.o.m. är attgenom utbildningsinspektion granska kvaliteten i skolväsendet och hatillsyn över kommunala och fristående skolor. Verket har i rapportenSkarpare rutiner vid tillståndsprövning och inspektion av fristående skolor(dnr 01- 2003:1995), som lämnades till regeringen ,pekat på att även de fristående skolorna omfattas av nyainspektionsuppdrag. Det innebär att granskningen av de fristående skolornaän mer än tidigare kommer att utgöra en kvalitetsbedömning av verksamheten.Verket har också i rapporten lämnat vissa förslag till skärpta rutinervid inspektion av fristående skolor.Utskottet finner att motionärernas önskemål om stärkt statligkvalitetsgranskningoch tillsyn av fristående skolor på konfessionell grund är tillgodosedda.I sammanhanget bör nämnas att (SOU 2002:121) i sittförslag till ny skollag har tagit in en bestämmelse om att enskilda(nuvarande fristående) skolor och förskolor skall kunna ha en konfessionellinriktning (förslaget till 1 kap. 5 §). Den konfessionella inriktningenskall vara förenlig med skolväsendets allmänna mål och värdegrund samtbarnets rätt till undervisning.Sex- och samlevnadsundervisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om sex- och samlevnadsundervisningenvid fristående skolor.MotionerFrågor om sex- och samlevnadsundervisningen vid fristående skolor tas uppi tre motioner.Enligt de i huvudsak likalydande motionerna 2003/04:Ub428 (mp, fp, v, c)yrkande 6 och 2003/04:Ub437 (s) yrkande 6 förekommer det tyvärr attfristående skolor prioriterar bort undervisning om sexualitet och samlevnadeller att frågor som rör homosexuella, bisexuella och transpersoner(HBT-frågor) får en mycket fördomsfull behandling. Motionärerna vill attdet skall göras tydligt att alla elever, oavsett om de deltar i undervisningvid en fristående skola eller en offentlig, har samma rätt till en objektivundervisning i frågor om sexualitet och samlevnad, inklusive undervisningom HBT-frågor.Behovet av att granskar sex- och samlevnadsundervisningen vidkonfessionella skolor understryks i motion 2003/04:Ub286 (s). Enligtmotionären finns det nämligen en stor risk för att denna undervisning harbrister. Vid granskningen bör även undersökas hur skolorna arbetar medfrågor kring jämställdhet och hur man tydliggör respekten för varjeindivids egna önskemål när det gäller exempelvis val av partner och andralivsval.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att undervisningenvid fristående skolor, liksom vid offentliga skolor, är objektiv ochallsidig.I av fristående skolor med konfessionellinriktning eller motsvarande som utskottet redovisat i föregående avsnitthar verket också tagit upp frågor om sex- och samlevnadsundervisningen.Enligt rapporten förekommer det sex- och samlevnadsundervisning på samtligainspekterade skolor, i många fall genom skolsköterskornas försorg. Påflera skolor har pojk- och flickgrupper bildats för att samtala om sådanafrågor. I en del skolor görs också besök på ungdomsmottagningar. Inspektionernahar inte visat på något fall där läroböcker eller annan litteratur harcensurerats beträffande texter och bilder av religiös eller sexuellkaraktär. Den allmänna bilden är att flickor och pojkar ges samma utrymmei undervisningen och att skolorna inte heller på annat sätt missgynnarnågot av könen.Utskottet erinrar om att tillsyn och kvalitetskontroll överalla skolor, oavsett huvudman, har skärpts i den nya organisationen.Utskottet utgår från att skolorna kommer att granskas genom återkommandeinspektioner.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att avslår motionsyrkandena.Undervisning på entreprenadUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om undervisning på entreprenad medhänvisning till att en utredning i frågan aviserats.Jämför reservation 13 (m, fp).MotionModerata samlingspartiet begär i motion 2003/04:Ub427 yrkande 8 attregeringen tillsätter en utredning för att se över entreprenadlösningar påskolans område. framhåller att den snabba kunskapsutvecklingenoch komplexiteten i skolans uppdrag medför ökade svårigheter att tillgodosekraven på ämneskompetens. Fristående skolor saknar möjligheten attlägga ut viss undervisning på entreprenad. menar att reglernaför såväl kommunala skolor som fristående måste ge skolorna ökade möjligheteratt använda specifik kompetens genom att öppna upp för entreprenadverksamhet.Utskottets ställningstagandeEnligt uppgift från kommer regeringen inom kortatt besluta om direktiv till en utredning om möjligheterna att bedrivagymnasieutbildning genom entreprenad. Nuvarande bestämmelser skall sesöver.Med hänvisning härtill föreslår utskottet avslag på motionsyrkandet.Uppföljning, utvärdering och tillsynUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör uppföljning, utvärdering ochtillsyn av fristående skolor. Utskottet hänvisar till riksdagenstillkännagivande till regeringen i ärendet våren 2003.Riksdagen bör också avslå motionsyrkanden om granskning genom ett nationelltkvalitetsinstitut och om annan tillstånds- och tillsynsmyndighet förfristående specialskolor.Jämför reservationerna 14 (m, fp, c) och 15 (m, kd) samt särskilt yttrande6 (m, fp, kd, mp).Motioner och utskottets ställningstagandenFrågor om uppföljning, utvärdering och tillsyn av fristående skolor lyftsfram i motioner från Moderata samlingspartiet och Kristdemokraterna.Enligt motion 2003/04:Ub427 yrkande 1 skall tillsynen av attfristående skolor efterlever de regler som gäller för skolverksamhetenäven i fortsättningen ligga på (yrkande 1). De friståendeskolorna skall också vara skyldiga att som delta i den uppföljningoch utvärdering som genomförs av Skolverket.Moderaterna vill säkerställa att de fristående skolorna inte skall utsättasför att kommunerna har insyns- och granskningsrätt i skolorna (yrkande 2).Det är enligt dem inte acceptabelt att kommunerna som själva driver egnaskolor utövar tillsyn eller granskning av fristående skolor.Moderaterna ser däremot positivt på att fristående skolor erbjuds möjlighetatt ingå i kommunens kvalitetsuppföljning, inte minst för att elever,föräldrar och allmänhet därigenom får god information om olika skolor.Att delta i denna uppföljning kan dock inte vara ett krav.Också betonar i motion 2003/04:Ub378 att uppföljningoch utvärdering av fristående skolor skall utföras av men attfristående skolor skall erbjudas att delta i kommunens uppföljnings- ochutvärderingssystem (yrkande 1). För de allra flesta fristående skolor ärdet ett egenintresse att delta, framhåller . En kommunkan då inte heller avstå från att ha med skolorna i sin kvalitetsredovisning.I motion 2003/04:Ub205 (m) framför motionären att det är en felaktig tankeatt respektive kommun skall utvärdera de fristående skolor som finns ikommunen. De fristående skolorna utgör ett alternativ till de kommunalaskolorna och kan alltså sägas vara en sorts konkurrenter.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandena.Enligt gällande bestämmelser i 9 kap. 11 § andra stycket skollagen ärbidragsberättigade fristående skolor skyldiga att i den utsträckning somkommunen bestämmer delta i den uppföljning och utvärdering som kommunengör av sitt eget skolväsende.Utskottet konstaterar att yrkandena i motionerna i sak svarar mot riksdagenstillkännagivande till regeringen om uppföljning och utvärderingav fristående skolor, i enlighet med en reservation från Moderatasamlingspartiet, , , (bet. 2002/03:UbU15, rskr. 204).Enligt i motion 2003/04:Ub391 yrkande 8 skall granskning avfristående skolor utföras av det nationella kvalitetsinstitut som partietföreslår skall inrättas. Motionärerna understryker vikten av att såvälfristående som kommunala skolor verkligen följer läroplanen.U t s k o t t e t föreslår avslag på motionsyrkandet.Motionsyrkanden om inrättande av ett nationellt kvalitetsinstitut harflera gånger avstyrkts av utskottet, senast i budgetbetänkandet hösten2003 (bet. har följt utskottet. Utskottet vidhåller sinuppfattning att den nu införda myndighetsstrukturen på skolområdet ärändamålsenlig. Genom att Myndigheten för skolutveckling bildats harSkolverkets uppgifter renodlats och koncentrerats till kvalitetskontrollgenom uppföljning, utvärdering och granskning samt tillsyn.Kristdemokraterna begär i motion 2003/04:Ub377 yrkande 10 ett tillkännagivandetill regeringen om att bör vara tillstånds- och tillsynsmyndighetför fristående skolor för funktionshindrade elever. Motionärerna påpekaratt har dessa uppgifter för andra fristående skolor. Förfristående specialskolor är emellertid tillstånds-och tillsynsmyndighet, vilket enligt motionen är en oförklarlig särbehandlingav de funktionshindrade eleverna.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet medhänvisning till att frågan redan är aktualiserad hos regeringen.Enligt Skollagskommitténs förslag till ny skollag (SOU 2002:121) skallSkolverket även pröva ärenden om godkännande av enskild (fristående)specialskola, som nu prövar, samt ha tillsyn översamtliga skolformer, oavsett om huvudmannaskapet är offentligt ellerenskilt (förslagen till 2 kap. 5 § samt 18 kap. 1 §).Resultatet av beredningen inom av kommitténs förslagbör enligt utskottets mening inväntas.Etableringsfrihet inom förskoleverksamhetenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om etableringsfrihet inomförskoleverksamheten, med hänvisning till förslag av (SOU2002:121).Jämför reservation 16 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 7 (mp).MotionerI motion 2003/04:Ub438 yrkande 7 pläderar för attetableringsfriheten inom förskoleverksamheten skall återinföras. Enligtmotionen skall alla förskolor som uppfyller i lag fastställda villkor fåtillstånd för sin verksamhet och ekonomiskt stöd från kommunen. Tillståndoch tillsyn skall skötas av och inte som av kommunen.Också i motion 2003/04:So500 förordar att etableringsfrihetskall införas inom barnomsorgsområdet (yrkande 14). Alla barnomsorgsformersom lever upp till skollagens bestämmelser skall ha rätt till kommunalabidrag i proportion till antalet utförda barnomsorgstimmar. Tillsynen avatt barnomsorgsverksamheterna uppfyller skollagens mål skall genomförasav Skolverket.Enligt motion 2003/04:Ub300 (fp) måste etableringsfrihet för förskolorjämställas med etableringsfriheten för skolor. Lagstiftningen bör därförses över så att alternativa förskolor - som uppfyller skollagens bestämmelseroch arbetar utifrån läroplanen - får etableras och även får nödvändigaresurser för att bedriva verksamheten.I motion 2003/04:Ub486 (s) påtalas att det förekommer att kommuner tillåtitpedagogiskt utbildad personal att starta enskilda förskolor, där en personär ensam om att driva förskolan med ett fåtal barn i förskoleålderninklusive egna barn. Frågan är om inte detta skall klassificeras som ettfamiljedaghem som inrymmer ett förtäckt vårdnadsbidrag. Enligtmotionen bör bestämmelserna ses över.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Enligt gällande bestämmelser i 2 a kap. 13 § skollagen krävs tillstånd avkommunen för att en enskild eller juridisk person skall få yrkesmässigtdriva en förskola. Krav på kvalitet och säkerhet måste vara uppfyllda föratt tillstånd skall beviljas (2 a kap. 14 §). Bidrag till enskild verksamhetbör av kommunen lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avvikerfrån kostnaden per barn i motsvarande verksamhet. En kommun ärdock inte skyldig att lämna bidrag till enskild förskoleverksamhet.Kommunen har tillsynsansvar för verksamheten. har tillsyn överatt kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande Skollag för kvalitet ochlikvärdighet (2002:121) att ärenden om godkännande av enskild förskola,liksom , skall prövas av den kommun där verksamheten skallbedrivas. Vidare föreslår kommittén, som en ny regel, att huvudman förenskild förskola som uppfyller villkoren för godkännande också får rätttill bidrag, efter prövning av att utbildningen inte innebär påtagliganegativa följder för det offentliga skolväsendet.Kommitténs förslag innebär alltså att enskilda huvudmän som uppfyllerkraven för godkännande får anordna förskolor inom skolväsendet med rätttill bidrag från barnens hemkommuner. När det gäller rätten till godkännandeoch bidrag kommer enskilda (fristående) förskolor därmed att behandlas påsamma sätt som andra enskilda (fristående) skolor (s. 542). Kommunensbidrag till enskild förskola skall bestämmas med hänsyn till skolansåtagande och barnens behov efter samma grunder som kommunen tillämpar vidfördelning av resurser till de egna förskolorna. Kommittén anser att detär rimligt att den myndighet som prövar godkännande och rätt till bidragockså har tillsyn och kan återkalla godkännandet vid behov. Kommitténföreslår därför att kommunen får tillsynsansvar.Enligt Skollagskommittén har det ingen principiell betydelse att kommunenoch inte är besluts- och tillsynsmyndighet. Det är praktiskaskäl som ligger till grund för kommitténs förslag. Förekomsten av mångaoch små föräldrakooperativ på förskolenivå gör att det rimligen är betydligtenklare för en ansökande huvudman att ta kontakt med kommunen än medSkolverket.Utskottet anser att regeringens beredning av förslagbör avvaktas.Rätt att bedriva fritidsverksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om rätt för fristående skolor attanordna och få ersättning för fritidsverksamhet. Utskottet hänvisar tillförslag som lagts fram av (SOU 2002:121)Jämför reservation 17 (m).MotionI motion 2003/04:Ub427 yrkande 10 begär Moderata samlingspartiet etttillkännagivande till regeringen om att fristående skolor på lika villkorsom kommunala skolor skall få rätt att anordna och få ersättning förfritidsverksamhet. Fristående skolor skall dock inte ha en skyldighet atterbjuda sådan verksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandet.Enligt gällande bestämmelser i 2 a kap. 13 § skollagen krävs tillstånd avkommunen för att en enskild eller juridisk person skall få yrkesmässigtdriva ett fritidshem. Kommunen kan lämna bidrag till enskild skolbarnsomsorg.Sådant bidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inte oskäligt avvikerfrån kommunens kostnad per barn i motsvarande verksamhet (17 §).Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande (2002:121) att fritidshemmetskall ingå som en frivillig utbildning i skolväsendet (s. 443). Utgångspunktenär att huvudmannen för skolan där eleven går skall erbjuda fritidshem.Det innebär att såväl offentliga som enskilda huvudmän är skyldiga atterbjuda verksamheten. Skyldigheten föreslås emellertid inte gälla redanbefintliga fristående skolor. Hemkommunen skall för varje elev i enskiltfritidshem lämna bidrag enligt samma grunder som kommunen tillämpar vidfördelning av resurser till sina skolor (s. 624).Enligt utskottets mening bör inte göra något uttalande i ärendetutan invänta beredningen inom av kommitténs lagförslag.Fristående skolor för vuxenutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om rätt att starta fristående skolorför vuxenutbildning. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagandeav riksdagen.Jämför reservation 18 (m, fp, kd, c).MotionerEnligt i motion 2003/04:Ub367 yrkande 27 bör även vuxenutbildningkunna erbjudas av fristående utbildningsenheter. bör uttala sigför att fristående skolor för vuxenutbildning skall få etableras enligtsamma villkor som gäller för fristående gymnasieskolor.Kristdemokraterna förordar likaså, i motion 2003/04:Ub378 yrkande 4, attfristående skolor skall få rätt att bedriva vuxenutbildning. Sådana skolorbör få startas på motsvarande sätt som fristående grund- och gymnasieskolor.I båda motionerna påpekas att en fristående skola endast kanutföra delar av vuxenutbildning på entreprenad åt en kommun.Utskottets ställningstagandeMotionsyrkanden om fristående skolor inom vuxenutbildningen har avstyrktsav utskottet, senast i betänkande 2002/03:UbU15, och avslagits av riksdagenmed följande motivering.Kommunerna har en oinskränkt skyldighet att ge utbildning i ,den obligatoriska särskolan, gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolantill alla barn och ungdomar som är bosatta i kommunen. För komvux gälleren motsvarande skyldighet enbart för grundläggande vuxenutbildning och dåunder förutsättning att den som har rätt till utbildningen också önskardelta i den. Kommunen skall också erbjuda gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning och sträva efter att erbjuda utbildning som svararmot efterfrågan och behov. Idén bakom den strategi för utveckling av vuxnaslärande som har ställt sig bakom är att den vuxna individensbehov skall styra både innehåll och former för kommunens stöd till hanseller hennes lärande. En ordning som innebär att fristående utbildningsanordnareav skulle ges rätt att få bidrag från elevernas hemkommuner -såsom gäller för fristående skolor på grundskole- och gymnasienivå - skulleinnebära att kommunerna fråntogs inflytande över verksamhetens omfattningoch inriktning. Detta kan utskottet inte ställa sig bakom.Med samma motivering avstyrker utskottet de nu aktuella yrkandena.Rätten till skolskjuts för elev i fristående skolaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om rätt till skolskjuts för elev ifristående skola.Jämför reservation 19 (m, fp, kd, c).MotionerFrågor om ökade möjligheter till skolskjuts behandlas i fyra motioner.Enligt i motion 2003/04:Ub388 skall en elev - som är berättigadtill skolskjuts till den skola kommunen anvisat - ha rätt att använda denskolskjutsresursen för att ta sig till en annan skola som han eller honhar valt (yrkande 17 i denna del). Detta förslag medför inga merkostnaderför kommunen, påpekar motionärerna.I motionerna 2003/04:Ub439 yrkande 29 och 2003/04:Ub378 yrkande 5 föreslårKristdemokraterna likaså att kommuner skall bekosta skolskjuts tillfristående skolor så länge det inte innebär merkostnader för kommunen. Omen elev, som t.ex. får busskort för att åka till den närmaste kommunalaskolan, börjar på en fristående skola dit eleven kan åka på samma busskortskall kortet inte dras in. Detta sker enligt motionärerna . Vid valav annan skola än den närmast belägna är det rimligt att kommunen stårför resekostnader motsvarande kostnaden till närmaste skola.Enligt motion 2003/04:Ub253 (kd) bör regeringen lägga fram förslag sominnebär att särskolebarn i fristående skola får rätt till skolskjuts.Motionären ifrågasätter att det finns en reell valfrihet för särskoleföräldrar,när skolskjutskostnaden är betydande och de kommunala alternativen försärskolebarn är bristfälliga.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår avslag på motionsyrkandena.Enligt 4 kap. 7 § skollagen har kommunen skyldighet att sörja för attkostnadsfri skolskjuts anordnas för elever i om det behövsmed hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållandena, funktionshinderhos en elev eller någon annan särskild omständighet. Skyldigheten omfattardock inte elever som väljer en annan skola än den som kommunenannars skulle ha placerat dem i. Motsvarande gäller även, enligt 6 kap.6 § skollagen, vid val av en annan särskola än den som kommunen annarsskulle ha placerat eleven i, om något önskemål om en viss skola inteframställts.