bet · GR01SFU5 · 2004-03-02 00:00:00 — Utskottet finner inte nu skäl att göra enannan bedömning och avstyrker därmed motion Sf360 yrkande 11.I fråga om generationsfonder, varmed avses fonder som vänder sig tillsärskilda åldersgrupper och där syftet är att bättre kunna beakta attpensionssparare av olika åldrar generellt har olika lång placeringshorisont,anförde utskottet bl.a. följande. I proposition 1999/2000:12 av premiepensionsmedel, m.m. (s. 18) konstaterade regeringenatt det i och för sig fanns goda skäl att göra det möjligt för SjundeAP-fondstyrelsen att erbjuda såväl de pensionssparare som inte gjordenågot val av fond som dem som aktivt valt statlig förvaltning avpremiepensionsmedlen placering i s.k. generationsfonder. Det redovisades dockinte något lagförslag om detta eftersom inrättandet av generationsfonderskulle kräva ytterligare bearbetning av de datasystem hos PPM som skullehantera bl.a. dessa fondval och som var under leverans till myndigheten.Ett sådant merarbete bedömdes som en olämplig belastning för PPM underdet dåvarande intensiva uppbyggnadsarbetet. I propositionen slogs dockfast att frågan om generationsfonder borde övervägas ytterligare och attregeringen hade för avsikt att återkomma till i den delen.I betänkande 2002/03:SfU1 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande omgenerationsfonder med motiveringen att frågan om förvaltning av pensionsmedeli generationsfonder inom Sjunde AP-fonden var under beredning inomRegeringskansliet.Utskottet har erfarit att beredning av frågan om generationsfonder alltjämtpågår inom . Utskottet anser att regeringens beredningav frågan bör avvaktas och avstyrker därmed motion Sf360 yrkande 12 idenna del.Information och kostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om information om pensionssystemetoch om administrationskostnader bl.a. för systemet för fondbyten. Jämförsärskilt yttrande 2 (m).MotionerI motion Sf406 av och () begärs i yrkande3 ett tillkännagivande om samordning och informationssystem ompensionsutbetalningar. Motionärerna anser att alla pensionärer måste få rätttill en bra och samordnad information. En s.k. pensionsportal kan varaett bra medel för dem med tillgång till Internet. Huvuddelen av landetspensionärer har emellertid inte tillgång till Internet.I samma motion, yrkande 4, begärs ett tillkännagivande omadministrationskostnader.Motionärerna framhåller att kostnaderna för att administrera svenskafolkets pensioner har femdubblats på grund avuppbyggnaden av ett nytt datasystem. Det är inte rimligt att nuvarande ochframtida pensionärer skall behöva uppleva en kostnadsexplosion liknandeden som ägt rum de senaste fem åren.I motion Sf307 av () begärs ett tillkännagivande ombehovet av informationstjänst om pensioner på Internet. Enligt motionärenmåste arbetet med att tillskapa en pensionsportal prioriteras.I motion Sf379 av () begärs ett tillkännagivande omavgifterna till . Motionären anser att icke-väljarnainte bör belastas med kostnaderna för det sofistikerade valsystem sominnebär att fritt och när som helst kunna välja mellan hundratals olikafonder.Utskottets ställningstagandeVad först gäller frågan om behovet av en informationstjänst om pensionerpå Internet noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen för2004 angett att ett arbete har påbörjats med att skapa en Internetbaseradpensionsportal i syfte att ge den enskilde en samlad bild av den framtidapensionen. Enligt budgetpropositionen har RFV i en lägesrapport redovisatatt man tillsammans med PPM, och flertalettjänstepensionsutbetalare gör tydliga framsteg och att man räknar med att enfungerande pensionsportal skall kunna tas i drift under våren 2004.Vid utskottets offentliga utfrågning förklarade RFV:sgeneraldirektör att en försöksverksamhet skall starta undersommaren 2004 och att en fungerande pensionsportal kommer att kunna tasi bruk 2005. Med hänsyn till det pågående arbetet med att få till stånden pensionsportal anser utskottet att motion Sf307 får ansesi huvudsak tillgodosedd.När det gäller de äldres möjligheter att få information om den egnapensionen anser utskottet att det närmast är självklart att den som saknartillgång till Internet måste kunna få information på ett alternativt sätt.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till regeringens proposition2003/04:40 om 24-timmarsmyndighet inom socialförsäkringens administration.Däri föreslås en ny lag som syftar till att möjliggöra en bredare användningav Internetbaserade tjänster inom administrationen. I propositionenframhålls att möjligheterna att kunna göra personliga besök hos de olikamyndigheterna eller skicka brev eller ringa naturligtvis måste kvarståför dem som inte önskar eller inte har möjlighet att utnyttjasjälvbetjäningstjänsterna. Det framhålls vidare att myndigheternasserviceskyldighetoch myndighetsutövning gäller alla försäkrade. Utskottet har i sitt nyligenjusterade betänkande 2003/04:SfU8 ställt sig bakom det i propositionenredovisade synsättet. En motion om att inte försämra för eller uteslutadem som inte har tillgång till Internet ansågs därmed tillgodosedd.Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet att det saknas anledningför att agera i frågan. Med det anförda är motion Sf406 yrkande3 tillgodosedd.Beträffande RFV:s och försäkringskassornas kostnader förpensionsadministrationenkonstaterar utskottet att dåvarande () hade iuppdrag att analysera kostnaderna för administrationen av den inkomstrelateradepensionen. Av rapporten Vad kostar pensionerna? (RRV 2003:21) framgår bl.a. att den totala kostnaden uppgick till ca ,varav avsåg RFV och försäkringskassorna sammanlagt.Motsvarande belopp 1999 var ca , varav RFV ochförsäkringskassorna stod för . Enligt RRV finns ingengrund för att hävda att RFV:s eller försäkringskassornasadministrationskostnaderär för höga. RRV bedömer att kostnaderna, som beror bl.a. på utvecklingav IT-system, kommer att sjunka framöver.ANSA-utredningen har i sitt betänkande En sammanhållen administration avsocialförsäkringen (SOU 2003:63) föreslagit att försäkringskassorna ochRFV tillsammans skall bilda en ny statlig myndighet. Syftet är att förbättraförutsättningarna för styrning och organisation av socialförsäkringensadministration. Utredningsbetänkandet bereds inomRegeringskansliet med inriktningen att en proposition skall föreläggas riksdagenunder mars 2004.Även premiepensionssystemet är föremål för granskning. harbeslutat att genomföra en granskning, vars syfte är att bedöma ompremiepensionsreformen har genomförts på ett effektivt sätt och om målen förpremiepensionssystemet har infriats. I granskningsuppdraget ingår bl.a.att analysera systemets funktionssätt och utfall. Granskningen beräknaspågå t.o.m. april 2004.Vad gäller frågan om att inte belasta icke-väljarna med kostnader för detavancerade systemet för fondbyten har finansutskottet i sitt betänkande2001/02:FiU7 (s. 15 f.) avstyrkt ett liknande yrkande bl.a. med motiveringenatt en differentiering av grundavgiften mellan dem som väljer och s.k.icke-väljare med dagens begränsade omfattning av fondbyten riskerar attleda till en ökning av de administrativa kostnaderna som inte skulle ståi relation till den eventuella nyttan av en förändring av avgifterna. offentliga utfrågning den 3 februari 2004framkom att många av de åtgärder som PPM vidtar rör både väljare ochicke-väljare. Det gäller t.ex. de stora datakörningar som görs för attfördela pengar från rabattsystemet samt för att fördela arvsvinster ochutdelningar från fonder.Sammanfattningsvis pågår således ett relativt omfattande berednings- ochgranskningsarbete både av socialförsäkringens administration och avpremiepensionssystemet. Mot bakgrund härav är det enligt utskottet intemotiverat för att göra något uttalande vare sig om kostnadernaför socialförsäkringens administration eller om en differentiering avavgifter för väljare respektive icke-väljare. Motionerna Sf406 yrkande 4och Sf379 avstyrks därmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ålderspensionssystemets utformning, punkt 1 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Sf360yrkande 2.StällningstagandeDet nya ålderspensionssystemet bygger på den s.k. livsinkomstprincipen,som sägs ge goda möjligheter för enskilda att påverka pensionens storlekgenom ökade förvärvsinkomster. Eftersom män och kvinnor inte har sammamöjligheter att öka sina förvärvsinkomster innebärdet nya systemet genom sin konstruktion en diskriminering av kvinnor somgrupp. En annan grundläggande tanke bakom pensionsreformen är att denskall medföra "rakare rör", dvs. en tydligare koppling mellan arbete,avgift och pension. För låginkomsttagaren leder emellertid "rören" rakavägen in i grundpension. Därtill kommer att den inkomstrelaterade pensionenofta hamnar en bra bit av slutlönen, vilket innebär att dörrenöppnats för privata pensionsförsäkringar. De uppenbara förlorarna är desom inte har råd med privata försäkringar. Mot bakgrund av vad nu anförtsbör pensionssystemet ändras så att det blir mer omfördelande och det böråter finansieras med skatter och arbetsgivaravgifter som tas ut på helalönesumman.Det bör ankomma på regeringen att lägga fram förslag om hur nu angivnaförändringar av pensionssystemet kan genomföras.2. Jämställda intjänandegrunder m.m., punkt 2 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Sf360yrkandena 3 och 4.StällningstagandeKvinnor får generellt sett lägre pension till följd av att derasarbetslivsmönster skiljer sig från männens. Kvinnor utför mer obetalt arbeteoch har därför mindre utrymme för lönearbete och de arbetar oftare än mändeltid. Situationen försvåras även av att kvinnor lönediskrimineras.Kvinnor missgynnas också pensionsmässigt genom barnafödande, vilket bl.a.ofta medför reducerad arbetstid och sämre karriärmöjligheter. Det nyapensionssystemet är uppbyggt efter ett manligt arbetslivsmönster ochförutsättningen för att kvinnor skall få en pension som går att leva på äratt hela samhället förändras i grunden. För att undvika framtida orättvisormellan män och kvinnor inom ramen för det nya pensionssystemet börintjänandereglerna - utifrån arbetslivet och det sociala livet i övrigt -göras jämställda mellan kvinnor och män.Det nya pensionssystemet är tänkt att motivera arbetstagare att arbetalängre för att därigenom få en högre pension. Människor med låga löner,förslitande arbetsuppgifter och med stor andel dubbelarbete orkar docksällan arbeta ens till . är pensionsåldern för LO-kollektiveti genomsnitt . Möjligheten för en metallarbetare eller en undersköterskaatt höja pensionen genom arbete synesvara enbart teoretisk. Det finns därför anledning att se över pensionssystemetsverkningar utifrån ett klassperspektiv.Regeringen bör återkomma med förslag till nu angivna förändringar avpensionssystemet.3. Pensionsrätt vid studier, punkt 4 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Sf360yrkande 5.StällningstagandeStuderande med studiemedel får tillgodoräkna sig pensionsrätt förbidragsdelen. Pensionsrätten för denna grupp behöver emellertid förbättraseftersom högskolestudier inte med automatik leder till hög lön. Dettagäller för t.ex. bibliotekarier, sjuksköterskor och förskollärare. I dessayrkesgrupper är kvinnor överrepresenterade. Pensionsrätt för studier börges studerande som fyllt med ett belopp som motsvarar den egnaåldersklassens genomsnittsinkomst för heltidsarbete. En förbättradpensionsrätt vid studier får dock inte konkurrera ut andra för gruppennödvändigaförbättringar.4. Automatisk balansering, punkt 5 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Sf360yrkande 8.StällningstagandeI det nya pensionssystemet finns flera regler som leder till att nivån påutbetalade pensioner varierar i takt med de ekonomiska och demografiskaförändringarna, t.ex. den automatiska balanseringen. Den innebär emellertidatt pensionärerna själva får bära ett alltför stort ansvar för systemetsfinansiella balans. För att stärka solidariteten mellan generationernabör, om det konstateras att pensionssystemet är underfinansierat, denallmänna pensionsavgiften som betalas av arbetstagare höjas tillfälligt.Den tillfälligt höjda avgiften bör dock inte ge pensionsrätt. Det börockså finnas en gräns för hur stort underskott som skall kunna hanterasmed tillfälliga avgiftsökningar. Passeras denna gräns får de då ansvarigapolitikerna ta ställning till hur balans skall uppnås i systemet. Regeringenbör återkomma med ett förslag i enlighet med vad nu anförts.5. Delad premiepensionsrätt, punkt 6 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:A371yrkande 8.StällningstagandeKvinnor har i regel en lägre livsinkomst än män och kan därför förväntasig en lägre pension än män. Detta kan förklaras av både ojämlikheter ilönestrukturen och att kvinnor tar ett större ansvar för barn samt oftaredrabbas av ohälsa. Pensionssystemet måste därför utformas för att i störreutsträckning än trygga kvinnors ålderdom. kan premiepensionenöverföras mellan makar, men det kräver aktiv ansökan. Eftersom många ärovetande om denna möjlighet bör hela premiepensionen automatiskt delaslika mellan föräldrarna tills barnet är . Den som önskar frångådenna regel bör skriftligen kunna begära detta. Regeringen bör snaraståterkomma med ett förslag om automatiskt delad pensionsrätt ipremiepensionssystemet.6. Aktivt val av Premiesparfonden, punkt 7 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Sf360yrkande 12 i denna del och 2003/04:Sf395.StällningstagandeFördelen med den statliga förvaltningen av Sjunde AP-fonden är att denger möjlighet till demokratisk styrning av fondens förvaltning och engaranti för allmänhetens insyn. Av denna anledning bör människor aktivtfå välja Premiesparfonden. Mot bakgrund härav bör regeringen återkommamed förslag om aktivt val av Premiesparfonden.7. Fondtyper, punkt 8 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2003/04:Sf360yrkandena 10-12, det senare i denna del.StällningstagandeDagens situation på börsen visar hur vanskligt det nya pensionssystemetär för framtidens pensionärer. Bland annat införandet av premiepensioninnebär att pensionen i större utsträckning än tidigare är avhängig börsensutveckling, olika kapitalförvaltares skicklighet och individens kännedomom aktiemarknaden. Alla måste därför ha möjlighet att välja bort detrisktagande som aktiefonder innebär. Realräntefonder som placerar i svenskarealränteobligationer är skyddade mot både inflation och växelkursutveckling.Sjunde AP-fonden bör därför ges möjlighet att erbjuda en realräntefond.Premiepensionssystemet tillåter inte att s.k. ideella fonder, dvs. fonderdär en del av avkastningen går till ideella ändamål, ingår i fondutbudet.Att inte tillåta placering i ideella fonder innebär emellertid enbegränsning av människors önskan att verka solidariskt och ideellt. SjundeAP-fonden bör därför kunna erbjuda placering i ideella fonder.Dessutom bör Sjunde AP-fonden ges möjlighet att erbjuda generationsfonder.Mot bakgrund av vad nu anförts bör regeringen återkomma med förslag ienlighet med vad nu anförts om placering i realräntefond, ideella fonderoch generationsfonder.Särskilda yttranden1. Delad premiepensionsrätt, punkt 6 (m, fp, c)Per (), (), (), (),() och () anför:I det nya ålderspensionssystemet finns regler som möjliggör för makar ochregistrerade partner att överföra premiepensionsrätt till den andremaken/makan eller partnern. Detta är en del av den överenskommelse om ettreformerat pensionssystem som ingåtts mellan fem partier (s, m, fp, kdoch c). Eftersom överföring av premiepensionsrätt mellan makar/registreradepartner måste anses som en väsentlig del av överenskommelsen kan enautomatisk delning av premiepensionsrätt inte införas med mindre än attsamtliga fem partier är överens om detta. Frågan är dock viktig och bördärför tas upp i Genomförandegruppen.2. Information och kostnader, punkt 9 (m)Per (), () och () anför:För att skapa trygghet och ge pensionärer visshet om sin ekonomiskasituation är det viktigt med bra och lättförståelig information om pensionerna.Redan tidigt visade det sig att beräkningsbeskeden vid pensionsutbetalningvar mycket svåra att tolka. För pensionärer som skulle få pension frånmer än ett håll kom dessutom besked i olika kuvert och på olika dagar.Alla pensionärer, både nuvarande och blivande, måste kunna få en brainformation. Samverkan mellan olika utbetalare av pensioner bör kunna gegoda förutsättningar för en enkel och begriplig information.En Internetbaserad informationstjänst, en så kallad pensionsportal, kanvara ett sätt att förbättra informationen. Enligt utredningstjänstvar det dock av landets pensionärer somsommaren 2003 hade tillgång till Internet. Av dem som var mellan 75 och84 år var det . Detta innebär att huvuddelen av dem som fårpension inte har tillgång till Internet.I det nya pensionssystemet infördes möjlighet till delad premiepensionsrättmakar/partners emellan. Detta måste klart framgå av informationen då värdetav intjänade pensionsrätter i många fall utgör familjens största tillgångoch kan få stor betydelse vid exempelvis bodelning eller skilsmässa.3. Odemokratisk pensionsuppgörelse (v, mp)() och () anför:Enligt vår mening är det hög tid att alla sju partier tillåtsatt fullt ut ta ansvar för och påverka pensionsfrågorna som det åliggerriksdagen. Det faktum att fem partier fortfarande bakom lyckta dörrarfattar viktiga avgöranden om pensionssystemet ger givna begränsningar iriksdagens möjligheter att gemensamt ta ansvar för och förändrapensionssystemet. Att i utskottsbetänkandet hänvisa till en överenskommelse somligger utanför de vanliga formella beslutsformerna visar tydligt på detdemokratiska underskott och därmed den bristande folkliga insyn som rådernär det gäller beslut om pensionsfrågorna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /04:Sf212 av ():begär att regeringen lägger fram förslag till sådan lagändringsom slår fast att gifta pensionärer eller motsvarande skall betraktas somenskilda individer i det statliga pensionssystemet i enlighet med vad somanförs i motionen.2003/04:Sf282 av de ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att pensionsbeloppet skall vara detsamma oberoende av pensionärenscivilstånd.2003/04:Sf307 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom behovet av informationstjänst om pensioner på Internet.2003/04:Sf360 av m.fl. (v):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om hur förändringar vad gäller pensionssystemet bäst kan genomföras.3. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppdragatt lägga fram förslag om hur det nya pensionssystemets intjänandegrunderkan göras jämställt mellan kvinnor och män.4. begär att regeringen tillsätter en utredning angåendevad i motionen anförs om pensionssystemets verkningar utifrån ettklassperspektiv.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förbättrad pensionsrätt vid studier.8. begär att regeringen återkommer med förslag till automatiskbalansering i enlighet med vad i motionen anförs.10. begär att regeringen återkommer med förslag till ändringenligt vad i motionen anförs om placering i realräntefonder.11. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringenligt vad i motionen anförs om Sjunde AP-fonden och möjlighet tillplacering i ideella fonder.12. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändringenligt vad i motionen anförs om utbudet i Sjunde AP-fonden.2003/04:Sf379 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om avgifterna till Premiepensionsmyndigheten.2003/04:Sf395 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom val till Premiesparfonden.2003/04:Sf406 av och (båda m):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om samordning och informationssystem om pensionsutbetalningar.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om administrationskostnader.2003/04:A371 av m.fl. (kd):8. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringi pensionssystemet så att pensionspoängen automatiskt delas mellanföräldrarna i enlighet med vad som anförs i motionen.Bilaga 2Offentlig utfrågning om premiepensionssystemetDatum: tisdagen den 3 februari 2004Tid: 10.00-12.00Lokal: andrakammarsalenProgramInledningSocialförsäkringsutskottets ordförande ()och väljare resp. icke-väljareHur många gör ett aktivt val? Vad väljer kvinnor resp. män och hur ser deungas val ut? Vad tycker pensionsspararna om premiepensionssystemet? Vadhänder om intresset för att välja fonder minskar markant?Inledning avHans Jacobson, generaldirektör, , redaktör för nyhetsbrevet i PPM-systemetVilka effekter har den ökade valfriheten när det gäller placeringen avpensionssparandet? Måste det finnas så många fondalternativ och klararpensionsspararna att välja bland alla fonder? Eller behövs andra alternativ?Vad kostar fondhanteringen?Inledning avPeter , VD, Sjunde AP-fondenPia , VD, ()Börsutveckling och konjunkturförändringarHur påverkas de framtida pensionerna av börsutvecklingen eller enkonjunkturförändring? Och hur påverkas fondväljaren?Inledning avLennart Låftman, utredare av premiepensionssystemet och tidigare VD för5:e AP-fondenIrene Wennemo, enhetschef för näringspolitiska enheten, utfrågningen deltog företrädare för ett flertal myndigheter ochorganisationer.InledningOrdföranden (): Välkomna till utfrågningens del 1 av 2 somvi genomför i socialförsäkringsutskottet kring pensionssystemet. Skäletär att det nu är behandlade princippropositionenom en reformering av pensionssystem där () kom att bli en ny beståndsdel men där också hela ålderspensionssystemetordentligt reformerades.Tanken här är inte att ha tioårsjubileum och högtidstal. Tvärtom är detnog viktigt att vi , efter de första principiella besluten, tarvårt ansvar när det gäller att granska, utvärdera och följa det pensionssystemsom vi har och att se till att det motsvarar de högt ställda förväntningarnafrån och partier som ansvariga bakom reformen.Detta är också ett led i hanteringen av det betänkande som skall avlämnasav socialförsäkringsutskottet. kommer pensionssystemet attdiskuteras i kammaren. De båda utfrågningarna är ett led i behandlingenav ett antal motioner som rör både premiepensionssystemet ochålderspensionssystemet.Vi har ett upplägg med tre avsnitt under denna utfrågning. Eftersom viska hålla på i blir det relativt rappa föredragningar.Det blir inte så mycket tid till frågor men ändå lagom för att hinna fålite utrymme framför allt för utskottets ledamöter att ställa frågor.