bet · GR01AU4 · 2004-04-27 00:00:00 — Rätt till ledighet kan också följa avtjänstereglementen, enskilda avtal och sedvänja.Ledighet för att ta hand om barnm.m.BakgrundFöräldraledighetslagen innebär att en arbetstagare iegenskap av förälder har rätt till ledighet från sinanställning för vård av barn till dess att barnetuppnått 18 månaders ålder eller, under förutsättningatt föräldern då har hel föräldrapenning, för tiddärefter (hel ledighet med eller utanföräldrapenning). För en arbetstagare som haradopterat ett barn eller tagit emot ett barn iavsikt att adoptera det ska tiden 18 månader istället räknas från den tidpunkt då arbetstagarenfått barnet i sin vård. Arbetstagare har också rätttill förkortning av arbetstiden med tre fjärdedelar,hälften, en fjärdedel eller en åttondel medan haneller hon uppbär föräldrapenning i motsvarande mån(delledighet med föräldrapenning). Arbetstagaren harvidare rätt att förkorta arbetstiden till trefjärdedelar av normal arbetstid till dess barnet harfyllt (delledighet utan föräldrapenning).I föräldraledighetslagen har andra arbetstagaresamma rätt som föräldrar om de t.ex. är rättsligavårdnadshavare och har vård om ett barn eller hartagit emot ett barn för stadigvarande vård ochfostran i sitt hem.MotionernaFlera motioner tar upp föräldrars rätt att vara merlediga för att vara med sina barn.Kristdemokraterna menar i partimotionerna2002/03:Sf380 (yrk. 12) och Sf404 (yrk. 10) attsvårigheterna att förena föräldraskap och arbetslivkräver särskild uppmärksamhet. Det behövs aktivtstöd för den viktiga uppgiften att vårda och fostraen ny generation. Rätten till tjänstledighet förvård av egna barn bör förlängas tills barnet är treår. Föräldrarna ska ha bibehållen rätt att återvändatill sitt arbete. De ska kunna dela upp ledighetenmellan sig om båda föräldrarna förvärvsarbetar ellerstuderar. Motionen beskriver detta som en naturligkonsekvens av att partiet vill göra det möjligt förden som vill förlänga tiden tillsammans med sinabarn när de är små. Man ska inte behöva säga upp sigför att göra detta. De som varit tjänstlediga ska habibehållen rätt att återvända till sitt arbete.Centerpartiet kräver i partimotionerna 2002/03:So250(yrk. 8) och So500 (yrk. 9) ett barnvänligarearbetsliv. Arbetslagstiftningen bör moderniseras såatt den gynnar okontroversiella lösningar och därmedstämmer bättre överens med det moderna arbetslivetmed bl.a. en lagstadgad rätt för alla föräldrar attminska sin arbetstid ned till halvtid under barnensförsta åtta år.Även vill i partimotion 2002/03:So514(yrk. 5) att regeringen lägger fram lagförslag omatt föräldrar ska ha rätt till tre årstjänstledighet för att ta hand om sina barn.Föräldrar som vill stanna hemma med sina barn enlängre tid än vad föräldraförsäkringen tillåter skages möjlighet till det utan att riskera sitt arbete.Helene () anser i motion 2002/03:A325 attdet i föräldraledighetslagen ska medges rätt tillledighet för fosterföräldrar vid mottagandet avfosterbarn räknat från den tidpunkt dåarbetstagaren fick fosterbarnet i sin vård.Karin () anser i motion 2002/03:A298 attföräldraledighetslagens bestämmelse om två veckorsobligatorisk mammaledighet i samband med förlossningbör avskaffas. Att med ett obligatorium inskränkakvinnans möjligheter att själv planera sin tid ochsitt uttag av semester eller försäkringspengar äringet annat än ytterligare en inskränkning avkvinnors makt över sin vardag.Annelie Enochson (kd) vill i motion A239 att 7 §föräldraledighetslagen ändras så att det inte finnsnågon tidsbegränsning i fråga om möjligheterna förföräldrar att minska sin arbetstid därför att devill vara hemma med sina barn.Ledighet för att ta hand om anhörigaBakgrundÅr infördes regler om ersättning och ledighetför närståendevård. regler om rätt till ledighet för arbetstagaresom vårdar en svårt sjuk närstående person.Arbetstagaren har rätt till hel ledighet frånarbetet under tid som han eller hon uppbärersättning enligt lagen och till förkortning avarbetstiden till hälften eller tre fjärdedelar undertid med halv eller fjärdedels ersättning.Ersättning, och därmed ledighet, utges för högst 60dagar sammanlagt för varje person som vårdas. Vidvård av närstående som hivsmittats inom den svenskahälso- och sjukvården har vårdaren rätt till högst240 dagars ledighet.MotionernaKristdemokraterna menar att fördelningen av ansvaretför vården mellan det offentliga och familjen är enav de stora framtidsfrågorna. Anhörigrollen måsteuppvärderas och erkännas för att möta framtidensbehov. Partiet anser, som framgår av kommittémotion2002/03:So508 (yrk. 6) och So641 (yrk. 6), att detska finnas rätt till tjänstledighet helt ellerdelvis för vård av anhöriga. Tjänstledigheten skulleunderlätta för många anhöriga och innebära etterkännande av deras insats. Tjänstledighet börendast ges , exempelvis tremånader i taget, eftersom man inte i förväg kan vetahur stort vårdbehovet kommer att vara. bordeman också diskutera möjligheten att minska sinarbetstid för att vårda en anhörig under längre tid.Miljöpartiet begär i kommittémotion So574 (yrk. 15)att rätten till tjänstledighet för vård av anhörigetableras. Det är inte lätt att vara anhörig till enperson med t.ex. psykiska problem. Ett sätt atthjälpa den sjuke kan vara att läkare och anhörigasamarbetar för att ge stöd och motivation tillbehandling m.m. Rätten till tjänstledighet kan varakortare tider, som rätten till ledighet för fackligauppdrag, eller längre.Ledighet för att utförasamhällsuppdrag m.m.BakgrundLagen om totalförsvarsplikt stadgar bl.a. att enarbetstagare inte får sägas upp eller avskedas pågrund av att han eller hon fullgör sina skyldigheterenligt lagen. Inte heller får skadeståndsanspråkgöras gällande mot den som hindras att utföra sittarbete på grund av totalförsvarsplikt. Lagenkompletteras av en regel i LAS, som innebär att detär möjligt att anställa en arbetstagare förbegränsad tid fram till dess att han ska påbörjavärnpliktstjänstgöringen eller motsvarande.Tjänstgöring enligt lagen fullgörs som värnplikt,civilplikt eller allmän tjänsteplikt, s.k.plikttjänstgöring. Motsvarande regler gäller enligtlagen (1994:2076) om skydd för anställning vid visstjänstgöring inom totalförsvaret m.m. bl.a. vidtjänstgöring på grund av skyldighet i annan lag änlagen om totalförsvarsplikt, vid tjänstgöring somreservofficer och vid en krigsorganisation inomtotalförsvaret på grund av frivilligt åtagande.Någon lagstadgad generell rätt till ledighet för attutföra förtroende- och samhällsuppdrag finns inte.En riksdagsledamot eller ersättare förriksdagsledamot får enligt grundlagen inte hindrasatt utföra uppdraget (4 kap. 6 § RF). Kommunallageninnehåller en bestämmelse om rätt till ledighet förkommunala förtroendeuppdrag.MotionernaCarina () betonar i motion 2002/03:A246behovet av ökade möjligheter till ledighet viddeltagande i frivilliga försvarsorganisationer. Detär viktigt att möjligheterna att delta inteförsvåras och att de motsvarar rätten till ledighetvid värnplikt.Per m.fl. (s) vill i motion2002/03:A334 att det ska införas en lagstadgad rätttill ledighet vid samhällsuppdrag, t.ex. förförtroendevalda i som har iuppdrag att hyresförhandla.Carina () understryker i motionA298 behovet av rätt till ledighet för att utövaförtroendeuppdrag som representant förhandikapporganisation.Eva Flyborg (fp) menar i motion 2002/03:A227 och imotion A312, tillsammans med (bådafp), att de frivilliga försvarsorganisationerna ärav utomordentligt stor betydelse inom det svenskaförsvaret. Möjligheten att få ledigt vid frivilligförsvarsverksamhet borde vara densamma vid värnpliktoch för frivillig personal. I motionen hävdas attdet ska finnas en lagstadgad rätt till ledighet fördeltagande i utbildning och tjänstgöring inomfrivilligförsvaret.Ledighet för att pröva nytt arbetem.m.BakgrundDet finns inte någon lagstadgad generell rätt tilltjänstledighet för att pröva nytt arbete. Förstatligt anställda finns vissa särbestämmelser.Sådana bestämmelser kan också finnas ikollektivavtal.En arbetstagare har rätt att vara ledig från arbeteti högst för att bedrivanäringsverksamhet. Verksamheten får inte konkurreramed arbetsgivarens och får inte heller innebäraväsentlig olägenhet för arbetsgivarens verksamhet.MotionerVänsterpartiet påpekar i partimotion A314 (yrk. 7)att det i flera utredningar påvisats att anställdainte är tillfreds med sitt yrke eller sinarbetsplats. Detta är ett problem som även syns isjukskrivningsstatistiken. Med ökade möjligheter attfinna rätt yrke och rätt arbetsplats skulleohälsoproblemet kunna minskas och fler känna ökadmotivation i arbetet, vilket skulle leda till ökadproduktivitet och tillväxt. är det möjligt attfå tjänstledigt för att starta ett företag. Sammamöjlighet borde gälla för att prova annat arbete.Med en ökad trygghet vågar fler prova på nyautmaningar och möjligheter.Centerpartiet menar i kommittémotion Sf327 (yrk. 15)att de höga sjukskrivningstalen i viss utsträckningkan vara ett resultat av en för låg rörlighet påarbetsmarknaden. Människor söker sig inte itillräckligt hög grad bort från arbetsplatser där devantrivs eller från arbetsuppgifter som har ennegativ hälsoeffekt. Med möjlighet att varatjänstledig upp till för att pröva ett nyttarbete sänks tröskeln att lämna den trygghet som enfast anställning innebär.Billy () anser i motion A351 att det skainföras en lagstadgad rätt till tjänstledighet föratt rehabiliteras till och pröva annat arbete.Kenneth () föreslår i motion A202 att mergenerösa möjligheter än som gäller ska införasnär det gäller tjänstledighet för att starta egetföretag. är för kort tid.Studieledighetslagen kan stå som förebild förlagstiftningen.Rätt att gå ned i arbetstid föräldreBakgrundNågon rätt enligt lag att gå ned isysselsättningsgrad på grund av ålder finns inte. Ensådan möjlighet förutsätter kollektivavtal eller attarbetstagaren kommer överens om det med sinarbetsgivare.MotionenKristdemokraterna vill i kommittémotionerna2002/03:A224 (yrk. 4) och A308 (yrk. 2) att enlagstadgad rätt införs att gå ned i arbetstid från61 års ålder. Det är viktigt att öka flexibilitetenvid övergången från heltidsarbete till ett liv medmer fritid. Med det nya pensionssystemet kan mansjälv, , välja hur man villkombinera arbetstid och pensionsuttag. En rätt iförhållande till arbetsgivaren att arbeta i mindreomfattning skulle möjliggöra för fler att delta iarbetslivet . Staten ska dock inteskjuta till förlorad pension som blir följden av arbetar mindre.Utskottets ställningstagande omledighetslagstiftning m.m.AllmäntUtskottet konstaterar att möjligheterna för enanställd att vara ledig från arbetet för olikaändamål är ganska omfattande. Reglerna har iblandkritiserats för att vara alltför generösa. Det harsagts att både ledigheten i sig och denadministration som reglerna förutsätter skaparproblem för arbetsgivarna, särskilt på mindrearbetsplatser. Ledighetsreglerna kan också medföraproblem för andra anställda. Den lediga måsteersättas med vikarie och kedjor av vikariat kanuppstå. Den som kommer i den ledigas ställe kanuppleva otrygghet i anställningen, trotsskyddsregeln i 5 § sista stycket LAS. Kritiken kanenligt utskottets mening inte helt negligeras. Denfår inte heller överdrivas. De som bara serledighetsreglerna som hinder och problem bortserfrån att den lagreglerade ledigheten avser angelägnaändamål. Rimliga hänsyn måste också tas tillarbetsgivarens intresse. Enligt utskottets meningbör det finnas vägande skäl för att införaytterligare lagregler om ledighet. Vissa nyaledighetsgrunder kanske också passar bättre attkollektivavtalsreglera så att de berörda parternakan påverka omfattning och utformning.I juni 2002 presenterade och semesterregler delbetänkandet (Knas)TID - för arbete och ledighet (SOU 2002:58).Utredningen föreslog en lag om flexibel ledighet somger arbetstagare rätt till ledighet motsvarande femarbetsdagar . Lagen skulle innebära attvarje arbetstagare får en timbank hos sinarbetsgivare. Ledigheten ska förläggas enligtarbetstagarens egna önskemål. Ledigheten ger därmedarbetstagaren möjlighet att påverka sinaarbetstidsförhållanden. Vidare föreslog utredningenen ändring av semesterlagen så att arbetstagare gesrätt att få de semesterdagar som överstiger fyraveckor och sparade semesterdagar omvandlade tillledighet under del av dag. Därutöver föreslogutredningen ändringar i arbetstidslagen som syftartill ett mera korrekt genomförande av EG:sarbetstidsdirektiv i svensk lag.Ett år senare presenterades kommitténsslutbetänkande Semesterlagen och övrigaledighetslagar - översyn och förenklingar (SOU2003:54). Utredningen föreslår bl.a. att de sjuledighetslagarna (förutom semesterlagen) skulleersättas med fyra nya lagar: enföräldraledighetslag, en lag om ledighet förutbildning, som även inbegriper ledighet försvenskundervisning för invandrare, en lag omledighet för att bedriva näringsverksamhet och enlag om ledighet för närståendevård och ledighet avträngande familjeskäl.Båda ovannämnda betänkanden har varit föremål förremissbehandling, och regeringens beredning avfrågorna pågår. En proposition om införlivandet avEG:s arbetstidsdirektiv är enligtNäringsdepartementet att vänta före sommaren.Ledighet för att ta hand om barn m.m.Utskottet har i betonat viktenav att skapa gynnsammare förutsättningar för attarbetstagare ska kunna förena arbete ochföräldraskap.I betänkande 2000/01:AU9 konstaterade utskottet attdet förekommer att arbetsgivare försvårar förföräldrar att utnyttja rätten till ledighet enligtföräldraledighetslagen. Utskottet föreslog etttillkännagivande till regeringen om detta.Regeringen fick efter beslut i (rskr.2000/01:179) i uppdrag att överväga om det finnsbehov av att förstärka skyddet för de arbetstagaresom väljer att utnyttja sin rätt till ledighet isamband med föräldraskap. Regeringen gav i sin turALI uppdraget att utreda frågan. lämnade i sinpromemoria arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv konkreta förslag omlagändringar. Regeringen bereder alltjämt frågan ochhar aviserat att en proposition i saken är att väntai höst.Det finns anledning att nämna attJämställdhetsombudsmannen (JämO) har initierat ettprojekt om föräldraskap och föräldraledighet som skapågå 2003-2004. Projektet kallas "barn OCH jobb:föräldraskap". Ett av syftena är att uppmuntraarbetsgivare att underlätta för både kvinnor och mänatt förena förvärvsarbete och föräldraskap. Som ettled i projektet genomförde JämO en enkätundersökninghos ett antal arbetsgivare som i olika sammanhanghar lyfts fram som goda exempel på området. Enkätenpresenterades i en rapport Utskottet menar att föräldraförsäkringens utformningär väsentlig för föräldrarnas uttag av ledighet föratt ta hand om sina barn. Flera utredningsarbeten äraktuella på området, och utskottet vill först pekapå att det i samband med långtidsutredningen 2003publicerades en specialstudie utförd av tjänstemänpå . I rapporten jämställdföräldraförsäkring? (SOU 2003:36) har bl.a. uttag avföräldraledighet i studerats. Det framkommeratt uttaget är skevt fördelat mellan könen. Kvinnortar enligt rapporten i stort sett ut allföräldraledighet. Det finns en trend mot att papporökar sin andel men fortfarande tar kvinnor ut drygt85 % av föräldrapenningdagarna. Bakom dessa siffrordöljer sig en relativt stor men minskande andelfäder som inte tar ut någon föräldraledighet överhuvud taget.Regeringen beslutade att göra en översyn avföräldraförsäkringen (dir. 2004:44). Utredningen skabland annat undersöka hur dagens försäkring påverkarföräldrarnas möjligheter att ta ansvar för barn ochhur den påverkar deras möjligheter att delta påarbetsmarknaden på lika villkor. Utredaren ska seöver och belysa bl.a. i vilken utsträckningföräldraförsäkringen uppfyller syftet att bådaföräldrarna på lika villkor har möjligheter attkombinera föräldraskap med förvärvsarbete ellerstudier. Den ska också se över vilka incitament somkan vara verkningsfulla för att skillnaderna i uttagav föräldrapenning mellan barnets föräldrar skaminska, med beaktande av hur det samlade uttaget avföräldrapenning för barnet påverkas. En ytterligarefråga som ingår i utredningens uppgifter att belysaär om föräldraförsäkringens regelverk är anpassattill nya familjebegrepp.I detta sammanhang vill utskottet peka på attSocialdepartementets analysfunktion nyligenöverlämnade rapporten , pappornasuttag av dagar, fakta och analys. Rapporten kommersammanfattningsvis fram till attföräldraförsäkringen behöver utvecklas vidare så attfler pappor ska få möjlighet att tillbringa fleradagar med sina barn och att uttaget avföräldrapenningdagar måste bli mer jämställt.Rapporten kommer att överlämnas av regeringen tillden nyssnämnda utredningen om översyn avföräldraförsäkringen.När det gäller förslag imotionerna 2002/03:Sf380 (yrk. 12) och Sf404 (yrk.10) samt motion 2002/03:So514 (yrk. 5)om tre års tjänstledighet har utskottet under enföljd av år behandlat motsvarande yrkande. Utskottethar avstyrkt yrkandet och gör inte någon annanbedömning. I motion A239 föreslås en ännu längrerätt till ledighet för vård av barn. Utskottetavstyrker även denna motion.I avvaktan på redovisning av resultaten avovannämnda utredning om översyn avföräldraförsäkringen vill utskottet inte tillmötesgåmotionerna /03:So250 (yrk. 8), So 500 (yrk. 9),som därför avstyrks.I motion 2002/03:A325 yrkas att även fosterföräldrarska medges rätt till 18 månaders ledighet enligtföräldraledighetslagen, räknat från den tidpunkt dåarbetstagaren fick fosterbarnet i sin vård.Utskottet noterar att motsvarande rättighet gäller för adoptivföräldrar. Som redan nämntsunder avsnittet Arbetstagarbegreppet m.m. har enparlamentarisk kommitté tillkallats med uppdrag attta fram underlag till en nationell handlingsplan förden sociala barn- och ungdomsvården. Utredningen skagenomföra en samlad analys av den nuvarande vårdensmål för dessa grupper, innehåll, resultat ochorganisation. Utifrån denna analys ska utredningeneventuellt föreslå bl.a. hur denna vård bäst börorganiseras. Utskottet utgår från attfamiljehemsföräldrarnas situation ingår i det somska analyseras och eventuellt bli föremål förförändring. Utskottet ser uppgiften somfamiljehemsförälder som viktig men är inte berettatt ställa sig bakom förslaget.Med anledning av motion 2002/03:A298 kan utskottetkonstatera att bestämmelsen om två veckorsobligatorisk mammaledighet infördes iföräldraledighetslagen . Ändringeni lagen föregicks av ett s.k. motiverat yttrandefrån Europeiska kommissionen om att skullevidta åtgärder för att uppfylla artikel 8.2 i rådetsdirektiv /85/EEG. Utskottet hade vid behandlingenav lagändringen (bet. 1999/2000:AU8) ingen erinranmot det sätt på vilket den obligatoriska ledighetengenomfördes. Utskottet vidhåller sitt tidigareställningstagande i saken, och motionen bör avslås.Utskottet avstyrker motionerna 2002/03:A298 (fp),2002/03:A325 (s), 2002/03:Sf380 yrkande 12 (kd),2002/03:So250 yrkande 8 (c), 2002/03:So514 yrkande 5(mp), A239 (kd), Sf404 yrkande 10 (kd) och So500yrkande 9 (c).Ledighet för att ta hand om anhörigaI den s.k. närståendevårdslagen finns regler omersättning och ledighet för närståendevård somredovisats ovan.Som framgår av denna redogörelse finns det en rätt till ledighet och ersättning vidnärståendevård. Utskottet är inte berett att ställasig bakom motionerna 2002/03:So508 yrkande 6 (kd),So574 yrkande 15 (mp) och So641 yrkande 6 (kd).Ledighet för att utföra samhällsuppdrag m.m.Frågan om rätt till ledighet för frivilligtförsvarsarbete tas som framgått ovan upp imotionerna 2002/03:A227 (fp), 2002/03:A246 (s) ochA312 (fp). Utskottet har ochsenast i betänkande 2001/02:AU6 behandlatmotsvarande fråga. Utskottet uttryckte då sitt stödför motionärens uppfattning om värdet avfrivilliginsatser inom totalförsvaret men ansågsamtidigt att detta inte ensamt motiverade nyaledighetsregler. Utskottet vidhåller sin uppfattningatt avsaknaden av regler inte kan anses vara tillpåtaglig nackdel för de frivilligaförsvarsorganisationernas verksamhet.När det sedan gäller förslagen om rätt tillledighet för att utöva fritidsförtroendeuppdrag förhyresgästföreningen (motion 2002/03:A334) och förhandikapprörelsen (motion A298) finner inteutskottet, trots att uppdragen rör angelägnaändamål, att sådana vägande skäl kan anses föreliggasom motiverar ytterligare lagregler om ledighet.Utskottet avstyrker motionerna 2002/03:A227 (fp),2002/03:A246 (s), 2002/03:A334 (s), A298 (s) ochA312 (fp).Ledighet för att pröva nytt arbete m.m.När det gäller förslagen om rätt till ledighet föratt pröva annat arbete har utskottet behandlatsådana yrkanden tidigare, senast i betänkande2001/02:AU6. Utskottet anslöt sig då tillmotionärernas positiva syn på behovet av ökadrörlighet på arbetsmarknaden och konstaterade attdet för detta ändamål finns särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringen harunder våren infört ett temporärt anställningsstödför långtidssjukskrivna i vissa delar av landet. Föratt en arbetsgivare ska kunna medgesanställningsstödet krävs bl.a. att den långtidssjukehar en överenskommelse med sin arbetsgivare omledighet från den ena anställningen för att ha enannan anställning med anställningsstöd.Möjligheterna för en anställd att vara ledig frånarbetet för olika ändamål är relativt omfattande.Utskottet har tidigare framhållit att arbetstagarenoch arbetsgivaren i det praktiska livet ofta lyckasträffa överenskommelse om önskad ledighet.Utskottet har stor förståelse för tankarna i motionA351 om rätt till tjänstledighet för att kunnarehabiliteras till och pröva nytt arbete. Utskottet,som kan konstatera att anställningsstödet föranställning av långtidssjuka inte bygger på någonlagreglerad rätt till ledighet utan på enöverenskommelse med arbetsgivaren i det enskildafallet, anser att regeringen bör överväga frågan omrätt till tjänstledighet för att prova annat arbete.Mot bakgrund därav avstyrks motionerna A314 yrkande7 (v), A351 (s) och Sf327 yrkande 15 (c).Utskottet anser inte att vägande skäl föreligger föratt införa generösare möjligheter, dvs. ,för tjänstledighet för att starta eget företag.Motion A202 avstyrks därför.Rätt att gå ned i arbetstid för äldreSom utskottet har beskrivit under avsnittetTidsbegränsad anställning m.m. pågår ett omfattandearbete med att kartlägga, utreda och analysera vilkaåtgärder som ska vidtas för att på ett eller annatsätt ha kvar de äldre längre i arbetslivet. Ett sättskulle kunna vara att äldre får rätt att gå ned iarbetstid. Förslaget har diskuterats av Knas islutbetänkandet Semesterlagen och övrigaledighetslagar - översyn och förenklingar. Knasgjorde bedömningen att frågan krävde mer belysningoch gav därför inget lagförslag. Som utskottet redanhar omnämnt meddelade regeringen i vårpropositionen(prop. 2003/04:100) att en utredning ska tillsättasom rätt till deltid för dem som så önskar.Utskottet, som inte vill föregripa resultatet av denkommande utredningen, avstyrker motionerna2002/03:A224 yrkande 4 (kd) och A308 yrkande 2 (kd).HelgdagarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker i detta avsnittmotionsförslag som gäller frågor om s.k.röddagskonton och individuella helgkonton.Jämför reservation 25 (mp).Helena m.fl. (fp) anser i motion2002/03:A250 att de svenska helgdagarna skapadesunder en förgången tid och att , som numeraär ett mångkulturellt och mångreligiöst samhälle,borde se över . Frågan om ett"röddagskonto" är en stor arbetsmarknadspolitiskfråga som berör både arbetstidslagstiftningen ochkollektivavtal mellan arbetsgivare och anställda ochfack, men det är också en fråga om religionsfrihet.Det är därför önskvärt att en utredning tillsättsför att se över möjligheterna att fritt få disponerade nuvarande helgdagarna (yrk. Staten somarbetsgivare har ett särskilt ansvar. Därför bordestaten inom någon verksamhet gå före med ett försöki fråga om "röddagskonto" (yrk. 2).Gustav () föreslår i motion 2002/03:A243(yrk. 1 och 2) ett individuellt helgkonto somersättning för dagens nationella helgdagar.