bet · GR01LU18 · 2004-03-18 00:00:00 — Detta är enligt näringsministernen pusselbit i regeringens ambition att få fram läkemedel till behövandei världens fattigaste länder.Frågorna analyseras nu inom i avsikt att ta fram lagförslagpå området. Såvitt utskottet erfarit skulle en departementspromemoriakunna vara klar för remissbehandling under hösten 2004.Enligt uppgift har också aviserat ett förslagtill en EG-förordning på detta område.Utskottet konstaterar att de frågor som tas upp i motionsyrkandena ärföremål för behandling på såväl nationell som internationell nivå. Utskottetser inte anledning att föregripa resultatet av det arbete som pågårgenom något uttalande från sida.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna2002/03:U327 yrkande 7 och 2003/04:L284 yrkande 2.SkadeståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om ansvar för genmodifieradeorganismer. Jämför reservation 9 (c).MotionenI motion 2002/03:MJ428 av m.fl. (c) anförs att de inom EUföreslagna reglerna för ansvar vid miljöskada bör tillämpas även när detgäller genteknik. I det fall odling av genetiskt modifierade grödor skullege negativa effekter på miljön, trots att anvisningar för användning harföljts, skall det vara förädlingsföretagets ansvar. I motionen begärs etttillkännagivande om att strikt ansvar för miljöskada även skall gälla förgenteknik, kombinerat med en obligatorisk ansvarsförsäkring (yrkande 37).Utskottets ställningstagandeInte heller frågan om ansvar för genmodifierade organismer behandlas iden förevarande propositionen. Regeringen anmärker dock att det finns enomfattande reglering av användningen av genetiskt modifierade organismer,vilken till stor del är harmoniserad genom EG-förordningar och direktiv.Vidare framhålls i propositionen att patenträtten inte reglerar i vilkenutsträckning exempelvis genetisk modifiering över huvud taget skall varatillåten eller vad som gäller för användningen av genetiskt modifieradeorganismer. I nationell rätt finns bestämmelser om användningen av sådanaorganismer och andra produkter som innehåller levande mikroorganismer imiljöbalken. Vidare trädde nya bestämmelser i förordningen (2002:1086) omutsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön i kraft,som innehåller skärpta krav på säkerhet i fråga om riskutvärdering ochuppföljning när genetiskt modifierade organismer släpps ut i miljön.Liknande motionsyrkanden har tidigare avstyrkts av utskottet, senast våren2001 i betänkande 2000/01:LU19. Utskottet har därvid anfört att det inteförelegat anledning för att ta initiativ till förändradeansvarsregler vid användning av genmodifierade organismer. Från utskottetssida har emellertid förutsatts att regeringen noga följer utvecklingen påområdet och för det fall det skulle finnas behov av ytterligarelagstiftningsåtgärder tar initiativ till att sådana kommer till stånd. Riksdagenhar följt utskottet.Utskottet finner inte skäl att frångå sina tidigare ställningstagandenoch föreslår att avslår motion 2002/03:MJ428 yrkande 37.Reservationer1. Lagförslagen, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår propositionen och tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs i reservationen om förnyat utrednings- ochberedningsarbete och omförhandling av internationella överenskommelser.Därmed bifaller motionerna 2002/03:L312 yrkandena 1, 2, 4 och5, 2002/03:L341, 2002/03:U263 yrkande 5, 2002/03:U298 yrkande 17,2002/03:MJ428 yrkandena 39, 40 och 42, 2003/04:L5 yrkandena 1-4, 2003/04:L6yrkandena 1-3 och 2003/04:MJ399 yrkande 38 och avslår proposition 2003/04:55.StällningstagandeJag välkomnar de biotekniska framsteg som gjorts när det gäller möjlighetenatt diagnostisera och behandla sjukdomar samt att förbättra villkoren förglobal matförsörjning. Patent på biotekniska uppfinningar fyller en viktigfunktion för att möjliggöra långvariga och dyra forskningsprojekt.Biotekniken erbjuder fantastiska möjligheter, men den innebär också storarisker såväl ekologiskt som etiskt. Det krävs enligt min mening en omfattandedebatt om bioteknikens gränser och de etiska regler som omgärdar dessutveckling. Medvetenheten om detta tycks saknas hos regeringen, det visarden nu framlagda propositionen.En av de stora frågorna gäller möjligheten att kunna patentera såvälenskilda gener som hela organismer. Patenträttens utveckling under desenaste åren utgör enligt min mening en tyst revolution som inneburitförändringar utan någon omfattande offentlig debatt. Min utgångspunkt äratt det inte skall vara möjligt att få patent på liv. De patent som, ienlighet med förslag i propositionen, kommer att kunna meddelas påbiotekniska uppfinningar strider mot detta grundläggande synsätt. Patent påsåväl mänskliga gener som gener som förekommer naturligt i djur- ochväxtriket strider mot grundläggande etiska föreställningar om att liv inteskall gå att patentera. Den europeiska patenträtten har heller aldriginnefattat enbart upptäckter av naturligt förekommande företeelser, ochdet kan starkt ifrågasättas om gränsdragningen mellan upptäckt och uppfinningkan upprätthållas med den lagstiftning som föreslås. Att isolera ochkopiera genetiskt material är knappast att beskriva som nya genombrott,utan som en tillämpning av välkänd och utbredd teknik.Genomförandet av EG-direktivet bör följaktligen stoppas. Jag anser att deoklarheter som finns kring följderna av att bevilja patent på genetiskinformation och de etiska betänkligheterna är så stora att det är motiveratatt vägra genomföra direktivet. bör därmed avslå propositionen.Enligt min mening illustrerar också genomförandet av direktivet väl deproblem som föreligger vid genomförande av gemenskapslagstiftning i Sverige.Beredningen av dessa ärenden i sker summariskt, och riksdagenhar små möjligheter att påverka processen. Därefter ställs införfullbordat faktum och är skyldig att genomföra gemenskapslagstiftning somär otillräckligt diskuterad nationellt. Det är nu hög tid att ta fram ensvensk nationell position i fråga om patent på biotekniska uppfinningar.Det är angeläget att ståndpunkt i fråga om biotekniska uppfinningari stort och patent i synnerhet utformas innan svenska tjänstemän förhandlarfram nya avtal. Regeringen bör därför återkomma till med en nyproposition och därigenom låta få ta ställning i principiellafrågor innan införlivar internationella överenskommelser sombegränsar vår handlingsfrihet på det här området. En utredning bör tillsättasmed uppgift att belysa konsekvenserna av patenträttens utveckling försvensk bioteknisk forskning och utveckling och för samhället i stort.Frågorna bör behandlas i en bred utredning och belysa såväl legala sometiska och ekonomiska konsekvenser, inte bara de lagstiftningstekniskakonsekvenserna.Regeringen bör vidare verka för en omförhandling av EG-direktivet och deneuropeiska patentkonventionen. En utgångspunkt för dessa förhandlingarbör vara att ett krav för patent på biotekniska uppfinningar skall varaatt patentet inte omfattar enskilda organismer eller själva den genetiskainformationen. Jag instämmer därigenom också med vad som anförs i motion2003/04:L6 yrkande 3 om att bör verka för att en internationellkonvention som förbjuder patent på livsformer kommer till stånd och vadsom anförs i motion 2002/03:U298 yrkande 17 om att behöveromarbetas så att enskilda gener och organismer skall kunna exkluderasfrån kravet på patenterbarhet.Jag anser således att propositionen inte bör läggas till grund förlagstiftning. bör därför avslå propositionen och, med bifall tillmotionerna 2003/04:L5, 2003/04:L6, 2002/03:L312 yrkandena 1, 2, 4 och 5,2002/03:L341, 2002/03:U263 yrkande 5, 2002/03:U298 yrkande 17, 2002/03:MJ428yrkandena 39, 40 och 42 samt 2003/04:MJ399 yrkande 38, ge regeringen iuppdrag att, efter förnyat utrednings- och beredningsarbete, återkommatill med ett nytt lagförslag samt verka för en omförhandling avEG-direktivet och den europeiska patentkonventionen.2. Etiskt motiverade undantag från patenterbarhet, punkt 2 (m, fp)av (), (), (), MartinAndreasson (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om etiskt motiverade undantag från patenterbarhet.Därmed bifaller motion 2003/04:L7 yrkandena 6 och 7.StällningstagandeVi motsätter oss inte regeringens förslag till ny bestämmelse i patentlagenom etiskt motiverade undantag från patent, 1 c §. Vi anser dock att detfinns en risk med en sådan uppräkning som görs i paragrafens tredje styckeav vad som alltid skall anses strida mot allmän ordning eller goda seder.Inom ett område som utvecklas så fort som bioteknik- och genteknikområdet,och som berör många svåra etiska frågeställningar, är det svårt att göraen särskild uppräkning av vad som är oetiskt. Nya uppfinningar och upptäckterinnebär ett behov av att föra en ständigt pågående etisk diskussion.Troligen kommer den fortsatta utvecklingen också att påverka vår syn påvad som är oetiskt. Ett område där den etiska diskussionen just nu ärintensiv är t.ex. tillämpningarna inom stamcellsforskningen.Vi anser att det är mycket viktigt att den grupp som regeringen tillsätterför att följa lagstiftningen aktivt följer tillämpningen av den häretikbestämmelsen och om så behövs återkommer till regeringen med förslag omhur den bör ändras och hur regeringen bör driva dessa frågor på EU-nivå.Att patentlagstiftningen i så stor utsträckning som möjligt är harmoniseradmellan olika länder är särskilt betydelsefullt inom områden som bioteknikoch läkemedel, där nästan all industriell tillämpning riktas mot eninternationell marknad. Mot den bakgrunden behövs internationell samverkanom etiska frågor kring patent på biotekniska uppfinningar. Den grupp somskall tillsättas av regeringen bör också få i uppdrag att ta fram förslagpå hur den etiska prövningen av genpatentfrågor kan utvecklas ytterligare.I det sammanhanget bör gruppen belysa frågan om rollfördelningen på dethär området mellan olika statliga organ och hur samarbetet mellan dessaorgan kan utvecklas när det gäller etiska frågor kring patent på biotekniskauppfinningar.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2003/04:L7yrkandena 6 och 7, som sin mening ge regeringen till känna.3. Patentansökans innehåll och krav på industriell användning, punkt 3(fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om patentansökans innehåll och kravet på industriellanvändning. Därmed bifaller motion 2003/04:L7 yrkande 4.StällningstagandeEnligt vår mening bör 8 § patentlagen ändras så att det förtydligas attdet även i en patentansökan som avser ett mikrobiologiskt förfarande alltidskall vara nödvändigt att specifikt ange den industriella tillämpningen.Ett sådant krav bör inte gälla bara vid ansökningar som gäller gener ochgensekvenser. De motiv som ligger bakom det absoluta kravet i detsammanhanget gör sig, enligt vår mening, gällande på samma sätt när det gällerpatent på mikrobiologiska förfaranden. Det finns därför ingen anledningatt i lagstiftningen ha skilda regler. Det får ankomma på regeringen attlägga fram erforderliga lagförslag i enlighet med det anförda.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2003/04:L7yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna.4. Definitioner, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om definitioner och behovet av enhetlig lagstiftning.Därmed bifaller motion 2003/04:L7 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att det i lagförslaget ges en mycket begränsad definition påbiologiskt material. Det är enligt vår mening viktigt att principerna förpatent inom det biotekniska området är så lika och konsekventa som möjligt.Det underlättar förståelsen för lagstiftningen hos personer som t.ex. ärfackmän inom bioteknikområdet, men inte experter på patenträtt. Ettgrundläggande synsätt bör alltså utforma hela lagstiftningen. Vi vill dockinte nu föreslå en breddning av begreppet biologiskt material, konsekvensernaav en sådan ändring måste först utredas. Mot den bakgrunden anser vi attden särskilda grupp som regeringen skall tillsätta bör få i uppdrag attse över hur den nu föreslagna lagstiftningen är i samklang med annanpatentlagstiftning inom bioteknikområdet och tillämpningar vad avser andranaturligt förekommande substanser för att föreslå eventuella lagändringari syfte att få en enhetlig lagstiftning på området.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2003/04:L7yrkande 3, som sin mening ge regeringen till känna.5. Traditionell kunskap och biologisk mångfald, punkt 5 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om immaterialrätt och traditionell kunskap. Därmedbifaller motion 2003/04:L7 yrkande 5 och avslår motionerna2002/03:U263 yrkandena 6 och 7, 2002/03:U298 yrkandena 18 och 19 och2003/04:L284 yrkandena 3, 4, 6 och 8.StällningstagandeVi kan konstatera att alltmer uppmärksamhet har riktats motde frågor som handlar om immaterialrätt i förhållande till traditionellkunskap, t.ex. uppfinningar som drar nytta av växter som har använts somläkemedel av en urbefolkning men varit okända för världen i övrigt. Detär angeläget att driver på det internationella arbetet för attskapa enhetliga regelverk och för att bygga upp databaser kring traditionelltkunnande. Bara på det viset kan den intellektuella äganderätten tryggaseffektivt även på detta område. I uppdraget till den särskilda grupp somregeringen avser att tillsätta bör det ingå att analysera den internationellautvecklingen vad gäller immaterialrätt och traditionell kunskap.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2003/04:L7yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna.6. Traditionell kunskap och biologisk mångfald, punkt 5 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om och konventionen om biologiskmångfald. Därmed bifaller motionerna 2002/03:U298 yrkandena 18och 19 och 2003/04:L284 yrkande 6 och avslår motionerna 2002/03:U263yrkandena 6 och 7, 2003/04:L7 yrkande 5 och 2003/04:L284 yrkandena 3, 4och 8.StällningstagandeJag anser att bör arbeta för att stödja krav på attutveckla system som garanterar staterna, de lokala samhällena och böndernarättigheterna till biologisk mångfald och traditionell kunskap. Vissaformuleringar i står i det sammanhanget i konflikt medintentionerna i konventionen om biologisk mångfald. Det måste enligt minmening göras en översyn av artikel 27.3 (b) i som ledertill att den harmoniseras med konventionen om biologisk mångfald, enligtvilken bevarande och uthållig användning av biologisk mångfald, skydd avtraditionella brukares rättigheter och kunskap samt böndernas traditionellarättigheter att fritt ta utsäde skall garanteras. I avvaktan på attöversynen genomförs måste implementeringstiden för artikel 27.3 (b) förlängastill efter det att översynen är genomförd. Det får ankomma påregeringen att vidta åtgärder i enlighet med det anförda.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna 2002/03:U298yrkandena 18 och 19 samt 2003/04:L284 yrkande 6, som sin mening ge regeringentill känna.7. Oinskränkt produktskydd, punkt 7 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om oinskränkt produktskydd. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:L7 yrkande 2.StällningstagandeOinskränkt produktskydd kan verka avhållande på utvecklandet av nyauppfinningar som kan ge nya patent, eftersom dessa då enbart blir beroendepatenti förhållande till det tidigare produktpatentet. I den situationen måstekorsvisa licensavtal tecknas mellan de båda patentinnehavarna, vilket kanvara en komplicerad process. Regelverket kan medföra problem särskilt förmindre aktörer och små företag, ägda av forskare som själva inte harpatenträttslig expertis. Genpatent med oinskränkt produktskydd kan ledatill att små aktörer avstår från utvecklingsarbete på ett visst områdeför att inte riskera en lång och kostsam patenttvist med något storföretagi branschen. Vi anser därför att frågorna kring oinskränkt produktskyddpå biotekniska uppfinningar bör bli föremål för fortsatta överväganden.Den grupp som regeringen avser att tillsätta bör få i uppdrag att medförtur analysera dessa frågor, och inom en viss angiven tid återrapporteratill regeringen. Gruppen bör också få i uppdrag att lämna konkreta förslagpå hur regeringen bör agera för att frågan skall uppmärksammas i deteuropeiska och globala patenträttsliga samarbetet.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2003/04:L7yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna.8. Uppföljning, punkt 8 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om uppföljning av praxisutvecklingen. Därmedbifaller motion 2003/04:L7 yrkande 1.StällningstagandeVi delar regeringens uppfattning att man under vissa förhållanden skalltillåta patent på uppfinningar där man använder sig av gener ellergensekvenser. Vi vill dock framhålla att det är viktigt att försvara gränsenmellan uppfinning och upptäckt. Patent skall inte meddelas på rena upptäckter.Det innebär, som också anges i propositionen, att patent inte kan ges påen naturligt förekommande gen utan att man också specificerar en relevantteknisk tillämpning med tillräcklig uppfinningshöjd.Det finns dock en konflikt mellan nyttan för det enskilda företaget avett starkt patentskydd och faran för samhället med alltför breda patentsom missgynnar vidare utveckling och forskning. Patent som uppfattas sombreda kan leda till att företag och enskilda avskräcks från att bedrivauppfinnings- och utvecklingsarbete inom vissa områden - trots att det viden prövning kanske skulle visa sig att nya patent kunde erhållas - eftersompatentsituationen inom området och tolkningarna av patentlagstiftningenkan vara otydliga. Av den anledningen är det mycket viktigt att regeringenföljer upp hur den nu föreslagna patentlagstiftningen kommer att tillämpasi praktiken.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2003/04:L7yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna.9. Skadestånd, punkt 10 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om skadestånd. Därmed bifaller motion2002/03:MJ428 yrkande 37.StällningstagandeEnligt min mening bör de inom EU föreslagna reglerna för ansvar vidmiljöskada tillämpas även när det gäller genteknik. Jag anser att det alltidmåste vara förädlingsföretaget som är ansvarigt för att det utsäde somtas fram är säkert och att det finns korrekta anvisningar för hur utsädetfår användas. I det fall odling av genetiskt modifierade grödor skulle genegativa effekter på miljön, trots att anvisningarna för användning harföljts, skall detta vara utsädesförädlarens ansvar. Ett sådant striktansvar bör kombineras med en obligatorisk ansvarsförsäkring. Det fårankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med det anförda.Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion 2002/03:MJ428yrkande 37, som sin mening ge regeringen till känna.Särskilt yttrandeLagförslagen, punkt 1 (kd)() anför:De lagförslag som lämnas i propositionen syftar till att i den svenskalagstiftningen genomföra direktivet 98/44/EG om rättsligt skydd förbiotekniska uppfinningar. Den lagtext som föreslås i propositionen harutformats i nära anslutning till ordalydelsen i artiklarna i direktivet.Sverige har skyldighet att införliva antagna EG-direktiv i den nationellarättsordningen. Jag har mot den bakgrunden inte funnit skäl att nu reserveramig mot regeringens förslag. Däremot vill jag genom detta särskildayttrande ge min och mitt partis syn på de aktuella frågeställningarna ochanföra följande.Ordalydelsen i direktivet är inte på alla punkter helt tydlig. Framförallt gäller det i fråga om behovet av att tydliggöra skillnaden mellanupptäckt och uppfinning. Som framhålls i motion 2003/04:MJ399 yrkande 38handlar patenträtten om en ensamrätt att utnyttja en intellektuell prestation- en uppfinning. Det handlar inte om att äga liv, enskilda gener ellerorganismer, växter eller djur. Av den anledningen är det viktigt attupprätthålla den grundläggande skillnaden mellan upptäckt och uppfinning.Patent skall inte beviljas på rena upptäckter av t.ex. en gen ellergensekvens.I lagstiftningsärendet har flera remissinstanser lämnat synpunkter sompekar på behovet av klargöranden. har t.ex. i sittremissvar anfört att gränsdragningen mellan en (patenterbar) uppfinning ochen (icke-patenterbar) upptäckt såvitt avser biologiskt material - trotsdirektivets preciseringar - alltjämt framstår som otydlig, och att det ärangeläget att den fortsatta rättsutvecklingen på området noga följs.I artikel 5.1 i direktivet anges att människokroppen i sina olika bildnings-och utvecklingsstadier, liksom enbart upptäckten av en av dess beståndsdelar,inbegripet en gensekvens eller en delsekvens av en gen, inte kan utgörapatenterbara uppfinningar. Därefter anges i artikel 5.2 att en isoleradbeståndsdel av människokroppen eller en på annat sätt genom ett teknisktförfaringssätt framställd beståndsdel, inbegripet en gensekvens eller endelsekvens av en gen, kan utgöra en patenterbar uppfinning, även om dennabeståndsdels struktur är identisk med strukturen hos en naturlig beståndsdel.Dessa artiklar i direktivet har sin motsvarighet i förslaget till ny1 b § patentlagen. Vid remissbehandlingen framförde skarp kritik mot utformningen av artikel 5 i direktivet och anfördeatt artikel 5.2 är oförenlig med den grundprincip som slås fast i artikel5.1 samt att artikel 5.2 sätter grundläggande etiska värden på spel. Iremissyttrandet framfördes synpunkten att bör motsätta sig varjepatentering av människokroppens beståndsdelar, även om dessa har "isolerats",och att i konsekvens härmed bör verka för en revision av direktivetoch av motsvarande praxis enligt andra internationella instrument.Enligt min mening bör dessa remissynpunkter stämma till eftertanke införframtiden, och jag anser att det är mycket angeläget att regeringen nogaföljer den fortsatta utvecklingen vad gäller patent på biotekniska, ochdå särskilt gentekniska, uppfinningar. Detta är dock inte tillräckligt.Jag anser därutöver att regeringen bör ta initiativ till enrevidering av direktivet, främst i syfte att tydliggöra skillnaden mellanupptäckt och uppfinning, och ämnar i andra sammanhang verka därför.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2003/04:55 Gränser för genpatent m.m. - genomförande avEG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar:Riksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen tilllag om ändring i patentlagen (1967:837),lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306).Följdmotioner2003/04:L5 av m.fl. (c):1. avslår proposition 2003/04:55 Gränser för genpatent m.m. - genomförande av EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar.2. begär att regeringen återkommer med en ny propositionoch låter ta ställning i principiella frågor innan Sverigeinförlivar direktiv eller tillträder konventioner som begränsar vårhandlingsfrihet.3.