bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — 1996/97:KU16).Frågan om kommunala utjämningsmandat har däreftervid flera tillfällen tagits upp i motioner, somalla har avslagits av (bet.1998/99:KU17, 2000/01:KU7 och 2001/02:KU8).Proportionaliteten vid val tillkommunfullmäktige har i olika sammanhangaktualiserats igen i samband med val.Kommittén bör därför på nytt överväga denna frågaför att se om förutsättningarna för en förändringnu skulle vara annorlunda än då 1993 årsvallagskommitté prövade saken.Valkretsindelningen har efter tillkomsten av detriksproportionella valsystemet utretts avPersonvals- och valkretsutredningen (SOU 1977:94),av (SOU 1987:6), avNomineringsrätts- och valkretskommittén (SOU1995:143) samt av författningsutredning(SOU 2002:42).Personvals- och valkretsutredningens förslag leddeinte till någon tillräckligt bred enighet ochresulterade därför inte i någon lagstiftning.Enligt Folkstyrelsekommittén förutsatte en ändringav valkretsarnas utformning att en allmänuppslutning kring förslaget kunde nås.Överläggningarna inom kommittén och kommitténskontakter med partiorganisationerna visadeemellertid att någon enighet inte kunde förväntas.Kommittén föreslog därför inte några förändringar avvalkretsindelningen.I direktiven till framhölls att mycket talade föratt de största valkretsarna borde minskas.Kommittén, som inriktade sitt arbete på de fyrabefolkningsmässigt största valkretsarna - Stockholmslän, , ochÖstergötlands län - fann att utrymmet för att ändrariksdagsvalkretsarna inom ramen för det nuvarandevalsystemet var begränsat. Kommitténs kontakter medpartiorganisationer i de berörda valkretsarna gavvid handen att frågan om ett förslag till ändringborde anstå. Kommittén lade därför inte fram någotförslag utan redovisade endast under vilkaförutsättningar en förändring av de fyrariksdagsvalkretsarna kunde komma till stånd.I direktiven till författningsutredning(dir. 2000:21) framhöll regeringen atterfarenheterna års val visade att andelenkandidater som har blivit valda på personröster varlägre i de största valkretsarna än i flertaletövriga valkretsar. Mot denna bakgrund gavs kommitténi uppdrag att överväga om de tre störstavalkretsarna borde minskas. Som utgångspunkt föruppdraget gällde att valkretsarna borde varageografiskt sammanhängande och att deras gränserinte borde skära kommun- eller länsgränser. 1999 årsförfattningsutredning fann att politiskaförutsättningar för en delning av de störstavalkretsarna saknades. Vidare konstaterade kommitténatt en ändrad valkretsindelning innebär en radsvårbemästrade problem när det gällerriksproportionaliteten i valsystemet. Meraingripande förändringar ansågs kräva ändringar iandra delar av systemet. Kommittén uttalade därföratt frågan om att förbättra personvalsgenomslagetbör bli föremål för fortsatta överväganden inomramen för en mer genomgripande översyn av helavalsystemet.För varje mandat som ett parti har fått iriksdagen skall en ledamot utses. Dessa bestämmelserfinns i 3 kap. 9 § regeringsformen. Den centralavalmyndigheten skall utse ledamöterna på grundval avlänsstyrelsens sammanräkning. I första hand skallordningen mellan kandidaterna inom samma partibestämmas på grundval av storleken på varjekandidats personliga röstetal enligt 20 kap. 3 §vallagen. Personligt röstetal skall fastställas baraför en kandidat som fått särskilda personröster tillett antal av av partiets röstetali valkretsen. Får flera kandidater lika storapersonliga röstetal skall avgöra vem somskall ha företräde.Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöterutses på grundval av personligt röstetal skallordningsföljden mellan kandidatnamnen inom varjeparti bestämmas genom att ett jämförelsetal beräknasför dem med tillämpning av heltalsmetoden enligt 20kap. 4 § vallagen. Ordningen mellan kandidatnamnenfastställs då genom särskilda uträkningar påföljande sätt. Vid varje uträkning gäller envalsedel bara för ett namn. Vid uträkningen gälleren valsedel för det namn som står först på sedelnvarvid bortses från namn som redan utsetts.Valsedlar med samma första namn bildar en grupp.Varje grupps röstetal räknas fram. Röstetalet ärlika med det antal valsedlar som ingår i gruppen.Samma tal är också jämförelsetal för det namn somstår först på gruppens valsedlar. Det namn varsjämförelsetal är störst får den första platsen i denordningen. Vid varje följande uträkning gäller envalsedel för det namn som står först på sedeln,varvid bortses från namn som redan fått plats iordningen. Den eller de grupper, vilkas valsedlarvid närmast föregående uträkning gällde för det namnsom fick plats i ordningen, upplöses och ordnas inya grupper, så att valsedlar som vid den pågåendeuträkningen gäller för ett och samma namn bildar engrupp. Övriga befintliga grupper behålls däremotoförändrade. För varje nybildad grupp räknasröstetalet fram. Röstetalet är lika med det antalvalsedlar som ingår i gruppen. För samtliga namn somdeltar i uträkningen beräknas röstetal ochjämförelsetal. Röstetalet för ett namn är lika medröstetalet för den grupp eller det sammanlagdaröstetalet för de grupper vilkas valsedlar gällerför namnet. Jämförelsetalet för ett namn är lika meddess röstetal, om inte den grupp av valsedlar somgäller för namnet deltagit i besättandet av en förututdelad plats. Om detta är fallet, får man namnetsjämförelsetal genom att dess röstetal delas med dettal som motsvarar den del gruppen tagit ibesättandet av plats eller platser som utdelats(gruppens platstal), ökat med 1, eller, om fleragrupper av valsedlar som gäller för namnet deltagiti besättandet av förut utdelad plats, med dessagruppers sammanlagda platstal, ökat med 1.Platstalet för en grupp beräknas genom att gruppensröstetal delas med det största jämförelsetalet viduträkningen närmast före gruppens bildande. Bråktalsom uppkommer vid delning beräknas med 2 decimaler.Den sista decimalsiffran får inte höjas. Det namnvars jämförelsetal är störst får nästa plats iordningen.Före år 1989 bestämdes fördelningen inom partiernaav utjämningsmandat på valkretsar med tillämpning avden jämkade uddatalsmetoden. I den dåvarandevallagen (14 kap. 15 b §) föreskrevs att av deutjämningsmandat som ett parti erhållit vidriksdagsvalet det första, med tillämpning av denjämkade uddatalsmetoden, skulle tillföras denvalkrets där partiet efter fördelningen av de fastavalkretsmandaten uppvisade större jämförelsetal än iövriga valkretsar. Jämförelsetalet beräknades, sålänge partiet ännu ej tilldelats någotutjämningsmandat, genom att partiets röstetal ivalkretsen delades med 1,4. Därefter beräknadesjämförelsetalet genom att partiets röstetal deladesmed det tal som var ett högre än det dubbla antaletav de mandat som redan tilldelats partiet ivalkretsen. Återstående utjämningsmandat tillfördesett efter annat den valkrets där partiet varje gånguppvisade störst jämförelsetal vid fortsatttillämpning av den jämkade uddatalsmetoden.I förslaget som legat till grund för den nuvarandeordningen för fördelningen inom partierna avutjämningsmandat på valkretsar (prop. 1987/88:22 s.30) konstaterades bl.a. att den dåvarandejämkningsregeln hade den effekten att densystematiskt missgynnade små valkretsar vidutläggningen av utjämningsmandat på valkretsar.Detta hängde enligt propositionen samman med att detför ett parti, som inte erhållit fasta mandat i allavalkretsar, genom jämkningen blev svårare att fåutjämningsmandaten förlagda till de valkretsar därpartiet inte fått något mandat. De störstavalkretsarna, främst och län,favoriserades därför av den dåvarandejämkningsregeln. Det nu gällande systemet, sominnebär att divisorn 1,4 inte kommer till användningvid fördelningen av utjämningsmandaten inom ettparti, bedömdes medföra att fördelningen avutjämningsmandat blev mera rättvis samt störremöjligheter att få en riksdags- ellerlandstingsledamot med önskad lokal anknytning samtöver huvud taget en bättre regional fördelning.Utskottets ställningstagandeI fråga om ändring av namnen på valkretsarna iVästra vidhåller utskottet sintidigare bedömning. Motionerna 2002/03:K201 och2002/03:K218 bör därför avslås.Regeringen har inlett samtal med de politiskapartierna i rörande en översyn avregeringsformen. Utskottet ser det som en möjlighetatt den kommande översynen, med sitt samlandeperspektiv, kan komma att rymma frågor rörandeindelningen i valkretsar för val till somtas upp i motionerna 2002/03:K244 yrkandena 1 och 2och 2003/04:K313 yrkandena 1 och 2. Likaledes serutskottet det som en möjlighet att översynen kankomma att omfatta frågor om fördelning avutjämningsmandat inom partier vid riksdagsval somtas upp i motion 2003/04:K295. Mot bakgrund av vadsom nu har anförts anser utskottet att det inte ärpåkallat att begära sådana initiativ som efterfrågasi de nämnda motionerna, vilka därför bör avslåsi nu berörda delar.När det gäller frågor som har anknytning tillproportionaliteten vid valen till landstings- ochkommunfullmäktige anser utskottet att resultatet avdet arbete som bedrivs av vallagskommitté(Ju 2003:03) bör avvaktas. Motionerna 2002/03:K249,2002/03:K273, 2002/03:K282 yrkande 3, 2003/04:K290yrkande 6, 2002/03:K283, 2002/03:K295, 2002/03:K377yrkande 3, 2002/03:K390, 2003/04:K263 och2003/04:K336 yrkandena 1 och 2 bör därför avslås.PersonvalUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning till nuinledda samtal om en översyn avregeringsformen att avslår motionerom sänkta spärrar vid personvalet,återinförande av möjligheten att strykakandidatnamn på valsedlar och en översyn avpersonvalssystemet.MotionernaI motion 2002/03:K207 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om personval.Motionären anför bl.a. att spärrarna vid personvalet- om de inte avlägsnas - i ett första steg börsänkas till samma nivå och sedan tas bort helt.Motion 2003/04:K205 av innehållerett yrkande med samma innebörd.I motion 2002/03:K211 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om attmöjligheterna att stryka namn på valsedlarna skallåterinföras. I motionen anförs bl.a. att frågor omhur strykningar skall viktas och vilken verkan deskall ha på det slutliga valresultatet bör studerasav regeringen efter samråd med övriga partier.I motion 2002/03:K231 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om behovet aven översyn av systemet med personvalsinslag vidallmänna val. Motionären anser att farorna medpersonvalsinslaget ibland har varit uppenbara. Detkan handla om personer som utan att ha någonpartiförankring står på listorna och bedriverkampanjer mer utifrån egna tyckanden och maktbegärän idéer förankrade i värderingar som är vägledandeför väljarna. I motionen anförs vidare att partiernaär skyldiga de flera tusen väljare som anammatpersonvalsinslaget möjlighet till inflytande eftervalet. Om valda politiker "med många kryss" inteanses vara kompetenta nog att erhålla någonframträdande politisk post är det risk för attväljarna vid kommande val åter avstår från att deltaoch i stället "lägger sig på soffan". Därför bordesvenska politiska partier i större utsträckning änvad som varit fallet ställa krav på attmedlemmar med annat etniskt ursprung som släpps framtill olika politiska församlingar också skall varagoda representanter för partiets ideologi och skallanses vara kompetenta nog för att representerapartiet genom att tilldelas högre uppdrag.I motion 2002/03:K241 av m.fl. (c)föreslås dels att hos regeringen begär enöversyn av personvalssystemet i enlighet med vad imotionen anförs (yrkande 9), dels att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att avskaffa spärrarna ipersonvalet till både riksdag, kommun och regioneller landsting års val (yrkande 10).Motionärerna anför att spärrarna i personvalet tillbåde riksdag och kommun samt till region ellerlandsting bör avskaffas års val. Ettsådant steg skulle enligt motionärerna lägga maktenöver valet i händerna på väljarna. Ett sätt attkomma runt problemet med taktikröstning kan vara ettvalsystem som bygger på preferensröstning, dvs. manrangordnar kandidaterna i den ordning man vill sedem valda. Mot den bakgrunden bör en reform avpersonvalet i göras genom listval i föreningmed ett preferensvalsystem, som Single TransferableVote (STV). Även framgent bör dock partivalet varagrunden för valsystemet.I motion 2002/03:K257 av ()föreslås att tillkännager för regeringenvad som i motionen anförs om återinförandet av ettsystem där man kan stryka kandidater från partierslistor (yrkande 4).I motion 2002/03:K262 av ()föreslås dels att tillkännager förregeringen som sin mening vad som i motionen anförsom avveckling av personvalsspärrar vid val tillkommun, landsting och riksdag (yrkande 1),dels att tillkännager för regeringen somsin mening vad i motionen anförs om en översyn avvalsystemet så att väljarens möjlighet att rangordnakandidaterna på valsedeln ökar (yrkande 2).Motionären framhåller att det i vissa valkretsar ochhos de partier som har stort väljarunderlag finnsuppenbara svårigheter för väljaren att kunna påverkavilken kandidat som skall företräda dem. Alla rösterblir inte lika mycket värda, utan den röst sompartimedlemmen i nomineringen har angett har etthögre värde än den röst som anges i allmänna val.Därför anser motionären att det nu är dags för enöversyn av valsystemet för att kunna maximeraväljarens inflytande genom att förhindra att rösterupplevs som bortkastade, antingen därför att deläggs på en kandidat utan möjlighet att bli valdeller därför att de läggs på en självskrivenkandidat, som blir vald med mycket stor majoritet.I motion 2002/03:K282 av m.fl.(fp) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omen utredning av frågor som rör renodling avpersonvalet (yrkande 1). Motionärerna anser attspärrgränserna helt bör tas bort. Effekten av dennaändring bör utvärderas och föreläggas riksdagen.Motionärerna anser vidare att utjämningsmandaten iriksdagen skulle kunna fördelas inom partiet tillden kandidat som stod närmast i tur att bli invaldpå personröster. Även effekten av denna åtgärd börutredas och föreläggas . För att medge enstörre möjlighet att påverka rangordningen avkandidater, framför allt i koppling till ettslopande av spärren, är det vidare, enligtmotionärerna, möjligt att låta varje väljare avgemer än en personröst. Exempelvis kan upp till trepersonröster på varje valsedel godkännas.Personrösterna tillfaller då samtliga trekandidater. Det betyder att väljarna har möjlighetinte bara att kryssa en enstaka kandidat, utan attpåverka en större del av sammansättningen av ettpartis fullmäktigegrupp eller antalet ledamöter frånvalkretsen i . Denna möjlighet attpersonrösta på flera kandidater kan genomförasendera som oviktade röster eller som viktade rösteri en rangordning. Fördelar och nackdelar medrespektive system samt hur många personröster somvarje väljare skall få avge inom ett sådant systembör utredas. I motion 2003/04:K290 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) framförs ett yrkande av sammainnebörd (yrkande 4).I motion 2002/03:K337 av ochMargareta (båda c) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att återinföra möjligheten attstryka namn på valsedlarna (yrkande 2) samt att tabort procentspärren vad gäller personvalet till allapolitiska nivåer (yrkande 3).I motion 2002/03:K344 av och (båda s) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att en utvärdering och översyn avpersonvalsinslaget i det svenska valsystemet snarastgenomförs. I motionen framhålls att det nuvarandepersonvalsinslaget har långt fler nackdelar änfördelar: ytlighet och personliga företräden utananknytning till den politiska arenan vinner terrängpå det idépolitiska samtalets ochfolkrörelsearbetets bekostnad; politiker i sammaparti börjar konkurrera i stället för att samarbetakring gemensamma idéer; den representativademokratin tunnas ut; ekonomiska och andrakampanjmässiga resurser ökar i betydelse och skaparojämlika förhållanden mellan kandidaterna;privatekonomin kan få en avgörande betydelse förenskilda kandidaters framgångar; geografisk obalansinom valkretsarna skapar motsättningar inompartierna. Motion 2003/04:K323 av samma motionärerinnehåller ett yrkande av samma innebörd.I motion 2002/03:K368 av och (båda v) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av de förändringar avpersonvalet som anförs i motionen (yrkande 3). Imotionen anförs att de som inte vill personrösta rösta på ett parti och har förtroende för hurpartierna utser sina kandidater inte har någonmöjlighet att göra ett sådant val. Den demokratiskarättigheten borde naturligtvis finnas för de väljaresom vill protestera mot personvalssystemet men ändåge sitt förtroende åt de personer som de olikapartierna under demokratiska former utsett vararepresentanter. Det kan lösas genom att man påvalsedeln ges möjlighet att med ett kryss i en rutamarkera att man som väljare är nöjd med denpersonordning som gäller eller genom att en ickekryssad valsedel godtar den ordning som partietfastställt. En sådan förändring av personvalet börgenomföras. Detta bör ges regeringen till känna.I motion 2002/03:K369 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad som i motionen anförs om behovetav att överväga en ändring i gällandepersonvalssystem. I motionen anförs att många somstöder det egna partiets fastställda lista avstårfrån att personvalsrösta i tron att röstentillfaller såväl parti som toppkandidat, medan det iverkligheten endast är partiet som får tillgodogörasig en sådan röst. För att undvika dessamissförstånd och utan att tvinga frampersonvalsröstning mot den egna övertygelsen, bordedet finnas en ruta på valsedeln, där den som stöderpartiets fastställda lista kan sätta ett kryss. Ettalternativ vore att bestämma att alla valsedlar somlämnas in utan kryss innebär en röst för partiet menockså för den kandidat som toppar valsedeln.I motion 2002/03:K377 av m.fl.(kd) föreslås att begär att regeringenutreder personvalssystemet enligt vad som i motionenanförs (yrkande 1). Motionärerna anser att enintressant möjlighet att vidga personvalet är att geväljaren möjlighet att på valsedeln även ge uttryckför sina andra- och tredjehandspreferenser. De anseratt regeringen bör tillsätta en utredning somanalyserar effekterna av personvalssystemet meduppdrag att föreslå förbättringar i systemet. Ensådan utredning bör också granska effekterna av dens.k. dubbelvalsavvecklingen i förhållande tillpersonvalssystemet. När dubbelvalsavvecklingen sker- och kandidaten är avförd från en valkrets - är detändå hans/hennes ersättare som erhåller mandatet.Slutsatsen är att en sådan kandidats personröster ipraktiken överförs på ersättare enligtlistordningen, trots att dessa inte erhållitpersonkryss över spärren. Det normala i svenskvalsystemstradition är att när en person redan ärtillsatt på mandat i annan valkrets betraktasvederbörande som obefintlig i berörd valkrets. Detrimliga borde vara att när dubbelvalsavvecklingensker bör man betrakta den avvecklade som obefintlig,dvs. vanlig fördelning enligt listordning skall skenär valkretsarnas mandat fördelas på person.I motion 2002/03:K379 av m.fl. (m)föreslås att begär att regeringen tarinitiativ till en översyn av personvalssystemet ochvalkretsindelningen i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 19). Motionärerna anser att det ärangeläget att pröva hur en förstärkning avpersonvalsinslaget kan ske. En möjlighet som kangenomföras inom ramen för nuvarande system är attsänka spärrgränserna för personval vid riksdagsvalfrån . Motionärerna anför vidare attpersonvalsinslaget i valsystemet emellertid kanförstärkas mer än så. Om spärrarna tas bort helt,ökar väljarnas inflytande över vem som väljs. Ettrakt personval borde enligt deras mening kunnagenomföras . En del av lösningen påproblemet med personvalets dåliga genomslag i destörre valkretsarna vore att reformeravalkretsindelningen och införa mindre valkretsar.Det vore också en möjlighet att sänkapersonvalsspärren i de stora valkretsarna. Enalternativ väg är det tyska valsystemet. Dettasystem, där väljarna har två röster, en på parti ochen på person, nämns ofta som ett bra exempel på hurparti- och personval kan kombineras. Motion2003/04:K271 av m.fl. (m) innehåller ettyrkande av samma innebörd (yrkande 20).I motion 2002/03:K424 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs ompersonvalsinslaget och behovet av en utvärdering. Imotionen anförs att det finns inneboendemotsättningar i systemets utformning som gör attbåde partier och väljare känner sig osäkra. Vidarefinner motionären det orimligt att aktivt drivakampanjer med medlemmarnas pengar för att nå ettannat resultat än vad som demokratiskt beslutats.Det anförs även att finansieringen avpersonvalskampanjer är i högsta grad känslig. Ävenom det sker en öppen redovisning kan man inte kommaifrån att misstanken om jäv och företrädarskap fårnäring. Som ett annat problem utpekar motionären denutbredda missuppfattningen bland många väljare attett kryss på första namnet också är ett godkännandeav hela listan. En möjlighet att överväga vore omdet skulle finnas en möjlighet att i en särskildruta kryssa för listan som helhet och att de kryssendå vägdes in för de kandidater som står på listan.Det tidigare systemet - att kunna stryka namn -saknas av många väljare.I motion 2003/04:K235 av ochPeter (båda m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ett avskaffande av spärrarna ipersonvalssystemet. Enligt motionärerna finns detett antal problem med det nuvarande systemet.Spärreglerna är så högt satta att de närmastomöjliggör genomslag i de stora valkretsarna. I deutredningar som gjorts av personvalssystemetkonstateras att framför allt Socialdemokraterna ochModeraterna har så stora röstetal i exempelvisStockholm att det är ytterligt svårt att få rösternog för att förändra listordningen i dessa partier.Om väljarna skall styra de valda församlingarnassammansättning bör spärrarna i personvalet helt tasbort. Förändringen bör ske under innevarandemandatperiod så att valet kan ske helt enligtde nya principerna.I motion 2003/04:K257 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ta bortspärrarna för personval till riksdag ochkommunfullmäktige.BakgrundEnligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses riksdagengenom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant valsker röstning på parti med möjlighet för väljarnaatt avge särskild personröst.En ny vallag (1997:157) trädde i kraft den 1 juni1997. Enligt 1 kap. 1 § första stycket vallagengäller lagen för val till , val tilllandstings- och kommunfullmäktige samt för val tillEuropaparlamentet. Vid sådana val röstar väljarna,enligt andra stycket, på ett parti och har möjlighetatt avge en särskild personröst. För att avge sinröst skall väljarna, enligt 9 kap. 2 § vallagen, förvarje slag av val ta en valsedel för det parti devill rösta på. Om de vill avge en särskildpersonröst skall de göra en markering för denkandidat som de helst vill se vald.För varje mandat som ett parti fått i riksdagenskall en ledamot utses. Ordningen mellankandidaterna skall enligt 18 kap. 38 § i första handbestämmas på grundval av storleken på varjekandidats personliga röstetal. Personligt röstetalskall fastställas bara för en kandidat som fåttsärskilda personröster till ett antal av minst 8 %av partiets röstetal i valkretsen.