bet · GR01NU15 · 2004-05-28 00:00:00 — Enligt redogörelsen bildadesett antal mindre godsjärnvägsföretag efter det att andra järnvägsbolag än SJ år1990 fick möjlighet att bedriva trafik på matarbanoroch fick vissa möjligheter att bedrivatrafik på stomnätet. Bolagen har röntvarierande framgångar, flera av dem har gått ikonkurs eller fusionerats med andra. Enligtredogörelsen i betänkandet är 14 företag verksammapå marknaden för godstrafik i . Ett av dessa- - lades dock ned under början av år2004. Av företagen på marknaden bedriver ,och i ringa omfattning direktkonkurrerande verksamhet i förhållande till GreenCargo i form av systemtransporter och visskombitrafik. Utredaren påpekar att i stort sett inganya transporter tillförts järnvägen genom dessaföretag. Malmtrafik i (), vilket ärett helägt dotterbolag till , bedriver i egenregi systemtransporter av järnmalm mellan ochNarvik respektive . , vilket ärett helägt dotterbolag till , har enligtutredaren en relativt självständig roll inom och bedriver såväl konkurrerande somkompletterande trafik i relation till moderbolaget.Övriga aktörer bedriver kompletterande trafik iförhållande till . Utredaren konstateraratt andra järnvägsföretag än , Rail CombiAB (helägt dotterbolag till som i sintur ägs till av ) och MTAB i dagendast har en mycket blygsam roll på den svenskamarknaden. Vidare sägs att är förhindradatt redovisa marknadsandelar för respektive företag.En uppskattning som järnvägsföretagen själva gjortvisar dock att och Trafik ABtillsammans står för något , MTAB förnågot och övriga företag tillsammans förca av transportarbetet.Samtliga aktörer på marknaden utom MTAB ochSkånetåg AB är medlemmar i branschföreningenTågoperatörerna. Utöver de företag som tas upp avJärnvägsutredningen har branschföreningenytterligare tre medlemmar på godstrafiksidan: , och . Inget avdessa företag bedriver dock någon godstrafik på densvenska marknaden enligt uppgift frånbranschföreningen.Bolagiseringen av affärsverket StatensjärnvägarRiksdagen beslutade att affärsverketStatens järnvägar skulle ombildas till aktiebolag(prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11). /01 ombildades huvuddelen avverksamheten i affärsverket till tre friståendeaktiebolagskoncerner.Bolagiseringen av ()genomfördes så att staten till tre separatakoncerner, vilkas aktier till ägs direkt avstaten, har överlåtit huvuddelen av den egendom ochden verksamhet som tidigare förvaltades avaffärsverket SJ. De tre moderbolagen i de nyakoncernerna är (f.d. ), som ansvararför persontrafiken, (f.d. SJ CargoGroup), som ansvarar för godstrafiken, och ABSwedcarrier, ett holdingbolag. Överlåtelserna frånaffärsverket påbörjades /01 ochslutfördes under våren 2001.I den skrivelse (skr. 2001/02:141) med redogörelseför bolagiseringen av affärsverket Statens järnvägarsom regeringen sedan återkom till medgjordes bedömningen att den valda bolagsstrukturengav följande fördelar:· Samtliga nya enheter kan koncentrera sig på sinhuvudverksamhet, vilket ökar förutsättningarnaför att verksamheten bedrivs effektivare och attkvaliteten kan öka.·· Genomlysningen ökar, vilket tillgodosermedborgarnas och övrigas krav på insyn i destatliga bolagen och undanröjer misstankar frånkonkurrenter och EU om korssubventionering ochunderprissättning som skulle kunna anses somstatsstöd.·· Konkurrensneutraliteten stärks genom att destödjande verksamheterna skiljs från sina störstakunder och för att därigenom kunnabetjäna samtliga kunder på likartat sätt.·· Trycket på snabb renodling och effektivisering isamtliga verksamheter ökar, vilket förväntas ledatill bättre kvalitet och ökad service förkunderna.·Vidare var en grundläggande förutsättning införbolagiseringen av affärsverket att denna skullegenomföras utan kapitaltillskott från staten. Detkapital som tilldelades de nybildade bolagen vardärför likvärdigt med det tillgängliga egnakapitalet i . För detta till 900 miljoner kronor.Mål för transportpolitikenVåren 1998 fastställde utgångspunkter ochmål för transportpolitiken (prop. 1997/98:56, bet.1997/98:TU10). Vissa kompletteringar har däreftergjorts genom beslut (prop. 2001/02:20,bet. 2001/02:TU2).Målhierarkin är utformad genom dels ettövergripande mål med ett antal delmål som angerambitionen på lång sikt, dels etappmål som angerlämpliga steg på väg mot de långsiktiga målen. Detövergripande transportpolitiska målet är attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet. Dedelmål som fastställts är följande:· ett tillgängligt transportsystem,·- en hög transportkvalitet,-- en säker trafik,-- en god miljö,-- en positiv regional utveckling,-- ett jämställt transportsystem.-GodstransportdelegationenÅr 1998 inrättade regeringen en kommitté(ordförande: direktör ) meduppdrag att bl.a. öka samverkan mellangodstransportsystemets aktörer och staten samt attförtydliga statens roll i detta system. Kommittén,som antog namnet Godstransportdelegationen, harslutfört sitt arbete genom dels delbetänkandetFramtida godstransporter - transportköparnas krav påtransportsystem (SOU 2000:8), dels slutbetänkandetGodstransporter för tillväxt - en hållbar strategi(SOU 2001:61). Vid remissomgången och behandlingen iriksdagen redovisades intresse för en fortsättningav delegationens verksamhet.Våren 2002 tillkallade regeringen en nygodstransportdelegation med uppdrag (dir. 2002:98)att föreslå åtgärder från statens sida för attfrämja samverkan mellan trafikslagen i arbetet medatt uppnå ett långsiktigt hållbart transportsystem.Huvuduppdraget för den nya delegationen är attfrämja samverkan mellan trafikslagen i arbetet medatt uppnå ett långsiktigt hållbart transportsystem.Arbetet skall utmynna i ett heltäckande förslag hurstaten skulle kunna stimulera en mer rationellanvändning av de olika trafikslagen. Genomtilläggsdirektiv (dir. 2003:65) hardelegationen även fått i uppdrag att analyseraprissättningen på utnyttjande av infrastrukturen isyfte att uppnå konkurrensneutralitet mellantransportslagen. Delegationen har i ettdelbetänkande (SOU 2003:39), vilket presenterades iapril 2003, analyserat tre frågeställningar omtekniska hinder för samverkan mellantransportslagen, behovet av forskning inomgodstransportområdet samt frågor om utbildning inomområdet. Under utredningsarbetet skall delegationenvara ett forum för samverkan mellangodstransportsystemets aktörer och staten. Uppdragetskall vara avslutat senast i juni 2004.Ny järnvägslagI överlämnade regeringen en proposition(prop. 2003/04:123) om järnvägslag till . Ipropositionen föreslås att de grundläggandebestämmelserna om järnvägar regleras i en nyjärnvägslag. Lagförslaget innehåller bestämmelser omjärnvägsinfrastruktur och järnvägsfordon samt omutförande och organisation av järnvägstrafik. Genomlagen genomförs fyra EG-direktiv angåendeutvecklingen av gemenskapens järnvägar, tillståndför järnvägsföretag, tilldelning av och avgifter förinfrastrukturkapacitet samt driftkompabilitet förkonventionella tåg. Tillstånd i form av licens, somskall gälla i hela Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (ESS) och , och nationelltsäkerhetsintyg skall krävas för att utförajärnvägstrafik. Vidare föreslås, beträffandegodstrafiken, att alla godsföretag med säte inom ESSeller i skall ha rätt att utföra godstrafikpå svenska järnvägsnät. För att utländska företagskall ha rätt att utföra cabotage, dvs. atttransportera gods som både lastas och lossas inomlandet, krävs dock att den stat där företaget harsitt säte ger motsvarande rätt till svenska företag.En tillsynsmyndighet föreslås pröva frågor omtillstånd och utöva tillsyn enligt lagen somföreslås träda i kraft . Inga motionerväcktes med anledning av propositionen.Trafikutskottet har behandlat ärendet (bet.2003/04:TU14) och tillstyrkt regeringens förslag påsamtliga punkter. När det gällde regeringens förslagom rätt att utföra och organisera trafik påjärnvägsnätet påpekar utskottet att det avpropositionen framgår att på statensspåranläggningar har järnvägsföretag med säte iSverige rätt att bedriva järnvägstrafik. Deändringar som gjorts genom EG-direktiv /12/EGutvidgar rätten att trafikera järnvägsnät igemenskapen för järnvägsföretag som utförinternationella godstransporter. Beträffandelagförslagets ekonomiska konsekvenser för småföretag har trafikutskottet inget att erinra mot vadregeringen anför. Enligt regeringen stöder den nyalagstiftningen och organisationen en utveckling motökad konkurrens på järnvägsmarknaden. Därtillbedömer regeringen att lagen och de förordningar ochmyndighetsföreskrifter som följer av lagen kommeratt medföra bättre villkor för järnvägsmarknadensaktörer.Riksdagen biföll trafikutskottetsförslag att godkänna propositionen.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om avslag påpropositionen i dess helhet, därefter frågan ombemyndigande att vidta åtgärder i ochslutligen frågan om finansiering av åtgärderna iGreen Cargo.Avslag på propositionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avvisa motioner med förslag omavslag på propositionen. Enligt utskottet ärdet underlag som presenteras i propositionen,tillsammans med det övriga underlag somutskottet haft tillgång till, tillräckligtsom grund för ett riksdagsbeslut. Jämförreservation 1 (fp, kd, c).Utskottet behandlar alltså inledningsvis endast de renaavslagsyrkandena. I två av de fyra motioner somväckts med anledning av propositionen föreslås attriksdagen skall avslå propositionen i dess helhet.Som skäl för ett avslag anförs bl.a. attbeslutsunderlaget är otillräckligt. Utskottet delarinte denna ståndpunkt utan anser att propositionenbör ligga till grund för ett riksdagsbeslut. Det ärutskottets uppfattning att propositionen tillsammansmed akter i ärendet, somutskottet haft tillgång till, utgör ett gottunderlag för beslut. Därtill harföreträdare för regeringen inför utskottet lämnatkompletterande upplysningar i ärendet.Med det anförda avstyrker utskottet här aktuellamotioner i berörda delar.Bemyndigande att vidta åtgärder i förslag i korthetRiksdagen bör bemyndiga regeringen att underåren 2004 och 2005 vidta de åtgärder i GreenCargo som föreslås i propositionen.Bemyndigandet innefattar att regeringen fåravyttra hela eller delar av aktieinnehavet iGreen Cargo, får förvärva aktier eller andraformer av andelar i det företag eller denföretagsgrupp som förvärvar aktier i , får förvärva rättigheter till sådanaaktier eller andra former av andelar ellerfår tillskjuta kapital till innefattar bemyndigandet attregeringen får vidta de åtgärder som i övrigtbehövs för att genomföra en omstruktureringav företaget. Utskottets sammantagnabedömning är att det bemyndigande regeringenföreslår svarar mot ägarnas krav. Jämförreservationerna 2 (m, fp) och 3 (kd, c).Green Cargo svarar för godstransporter över hela landet och haren uttalad målsättning att under affärsmässigaförutsättningar bidra till att andelen gods somtransporteras på järnväg ökar.Regeringen har föreslagit att den av riksdagenbemyndigas att vidta olika åtgärder som krävs föratt skall utvecklas till att vara ettlönsamt och framgångsrikt logistikföretag. Förslagetomfattar dels olika omstruktureringsåtgärder, delsfinansieringen av dessa åtgärder. Utskottet tar idenna del ställning till regeringens förslag i dendel som avser bemyndigande att vidta olikaomstruktureringsåtgärder och mot detta ståendeförslag.I propositionen redogörs för såväl som marknadsutvecklingen i ochEuropa, och regeringen framhåller att bolagetbefinner sig i en situation med stora strategiskaoch operativa utmaningar. Den bedömning somregeringen gör är att bolaget, för att nåmarknadsmässig avkastning och vara framgångsrikt pålogistikmarknaden, måste möta dessa utmaningar.Enligt regeringen måste därför, för detförsta, långsiktigt säkra att företaget kan erbjudasina kunder effektiva internationella transporter.För det andra behöver företaget kunna erbjuda sinakunder effektiva helhetslösningar. För det tredjemåste en högre kostnadseffektivitet uppnås iverksamheten för att skall kunna bäraframtida investeringar. Utskottet delar regeringensbedömning på dessa punkter och konstaterar samtidigtatt denna bedömning ej heller ifrågasätts av någonav motionärerna.Vidare redogörs i propositionen för den strategisom regeringen anser bör anammas för att möta nämndautmaningar. Strategin bygger på ett operativtåtgärdsprogram, en strukturell förändring samt enfinansiell förstärkning. Det är utifrån dennastrategi som regeringen lämnar sitt förslag tillbemyndigande, vilket redogjorts för.Enligt utskottets mening är det centralt att denstrategi som väljs svarar mot de framtida utmaningarföretaget står inför. Målsättningen måste vara attGreen Cargo skall vara ett lönsamt och framgångsriktlogistikföretag. Det är utskottets uppfattning attden strategi som regeringen förordar väl svarar motde åtgärder som utskottet anser bör komma till ståndför att möta den situation som i dagbefinner sig i och de utmaningar bolaget står inför.Utskottet kan konstatera att det i flera av demotioner som väckts med anledning av propositionenargumenteras för en avyttring av har dock olika uppfattningar om hur enavyttring skall genomföras. Utskottet vill framhållaatt en eventuell avyttring av hela eller delar avGreen Cargo måste göras utifrån affärsmässigagrunder. Enligt utskottets mening inbegrips i dettaen helhetsbedömning vari bl.a. bör invägas vad somär bäst för företaget, för fortsatta godstransporterpå järnväg i och för ägarna - det svenskafolket. Hänsyn bör även tas till de mål förtransportpolitiken som fastställt.Det har i några motioner också getts uttryck föratt det bemyndigande som ges inte skall omfattamöjligheten att förvärva aktier eller andra formerav andelar i det företag eller den företagsgrupp someventuellt förvärvar aktier i ellerrättigheter till sådana aktier eller andelar.Utskottet delar inte denna uppfattning. Eneventuellt förändrad ägarstruktur i företagetinnebär enligt utskottet inte att det gemensammaintresset för en fortsatt hög grad av godstrafik påjärnväg i åsidosätts.Även på den del av bemyndigandet som avser etteventuellt kapitaltillskott har det yrkats avslag.Utskottet vill mot detta anföra följande. Svenskastaten är ensam ägare till aktierna i . Som redovisats i propositionen har företaget,trots genomförda åtgärder, redovisatnegativa resultat, och såväl soliditeten somlikviditeten är ansträngd. Det innebär att GreenCargos handlingsutrymme är starkt begränsat eftersomföretaget inte kan genomföra nödvändigainvesteringar. Genom att bifalla regeringens förslagkan säkerställa att gestillräckliga finansiella resurser för att genomföranämnda åtgärdsprogram och de investeringar som krävsför att företaget skall uppnå en långsiktigtkonkurrenskraftig position. Utskottet vill samtidigterinra om att omfattningen av ett finansiellttillskott påverkas av den framtida ägarstrukturen.När det gäller de föreslagna åtgärdernasförenlighet med EG:s konkurrens- ochstatsstödsregler finner utskottet ingen anledningatt ifrågasätta den bedömning som regeringen gör.Utskottet förutsätter att regeringen vid behov -omoch när ett kapitaltillskott blir aktuellt - vidtarerforderliga åtgärder i enlighet med gällandebestämmelser. Ett tillkännagivande därom kan såledesundvaras.Utskottets sammantagna bedömning, vilken görsutifrån propositionen och det övriga underlagutskottet haft tillgång till, är att detbemyndigande regeringen föreslår svarar mot de kravägarna bör ställa. Sammanfattningsvis bör riksdagendärför, enligt utskottets uppfattning, bemyndigaregeringen att vidta de ipropositionen föreslagna åtgärderna.Med det anförda tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrker de häraktuella motionsyrkandena.Finansiering av åtgärder i förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad utskottet anför omfinansieringen av åtgärderna i fastslås att finansieringen avåtgärderna får göras inom de ramar riksdagenbeslutat skall gälla för finansiellaomstruktureringar i den statligabolagssfären. Jämför reservationerna 4 (m,fp) och 5 (kd, c).För att finansiera de föreslagna åtgärderna villregeringen ha godkännande att använda sigav det särskilda kontot i avsettför insatser i av staten hel- eller delägdaaktiebolag. För att möjliggöra finansieringen harregeringen ekonomiska vårproposition(prop. 2003/04:100) föreslagit vissa ramar ochvillkor för kontot i har, som tidigare redovisats, i sittnyligen justerade betänkande 2003/04:FiU21 delvistillstyrkt förslaget. väntas fatta beslutom nämnda ärende innan det här aktuella betänkandetblir föremål för beslut i kammaren. Näringsutskottetutgår från att den kapitalstruktur från vilkenåtgärderna i skall finansieras ärbeslutad av när beslut rörandefinansiering av åtgärderna i skallfattas.Utskottet har i sak inget att erinra motregeringens förslag när det gäller finansieringen avåtgärderna i . Som redogjortsför har finansutskottet emellertid förordat vissaändringar i förhållande till regeringens förslag,vilket bl.a. innefattar att ett nytt ramanslag förkapitalinsatser i statliga bolag anvisas påtilläggsbudgeten. Med anledning av finansutskottetsställningstagande finner näringsutskottet detpåkallat med ett klarläggande när det gällerfinansieringen. Enligt utskottet bör riksdagenbesluta att finansieringen av åtgärderna i GreenCargo får göras inom de ramar fastställtskall gälla för finansiella omstruktureringar inomden statliga bolagssfären.Utskottet vill i sammanhanget också understrykaatt det bemyndigande som utskottet i det tidigaremomentet tillstyrkt omfattar åtgärder under åren2004 och 2005. Utskottet ser därför att godkännandetav finansieringen utav åtgärderna motsvarar sammaperiod. De ramar för finansiella omstruktureringar istatliga bolag vilka finansutskottet förordar attriksdagen bestämmer avser . Vad som skallgälla för är således inte fastställt, menregeringen har meddelat sin avsikt att återkomma idenna fråga. Utskottet vill därför tydliggöra att enförutsättning för finansieringen av åtgärderna iGreen Cargo är att riksdagenfastställer ramarna för finansiellaomstruktureringar inom den statliga bolagssfären.Det sagda innebär även att regeringen inte behöveråterkomma till när det gällerfinansieringen av åtgärderna i under år2005, utan regeringen har att verka inom de ramarsom fastställer skall gälla förfinansiella omstruktureringar i statliga bolag.Med det anförda tillstyrker utskottet delvispropositionen i denna del och avstyrker de häraktuella motionsyrkandena.