bet · GR01JUU21 · 2004-05-04 00:00:00 — Det görs nu gällandeatt det finns risk för att många som egentligen inte är företagare kommertill för att etablera sig här, egentligen som löntagare, men ocksådå utnyttjar det svenska F-skattesystemet. Låt oss säga att den här bildenär riktig och att man vill göra något åt det. Då är naturligtvis systemetmed F-skattsedel en brottsförebyggande metod genom att man då kan skärpakraven för att få F-skattsedel.Ett annat exempel är det omfattande fusket i byggsektorn, som i dagkombineras med en ganska stor arbetslöshet i byggsektorn. Det talas i dagom att återinföra ROT-avdraget. ROT-avdraget stimulerar ju ett laglydigtbeteende, därför att den som vill ha skattereduktion på grund av reparationeri bostäder måste också kunna visa upp en faktura. Visar man upp en fakturaså finns det ju alltid en risk för upptäckt och att man gör revision.Så här skulle vi kunna fortsätta och diskutera hur andra reglerän de straffrättsliga har förebyggande funktioner. Därför har regeringoch riksdag väldigt stora möjligheter, möjligheter som man inte, tyckerjag, riktigt tar. Det finns ett stort utrymme för vad man kan göra.Det finns ytterligare en viktig förebyggare, och det är alla tillsynsfunktionersom finns i samhället. Då tänker jag på tillsynsmyndigheter av olika slag.Men dessa fungerar ju inte i ett vakuum, och där skulle jag också viljasäga att regering och riksdag har en väldigt viktig brottsförebyggandefunktion. Det man kan göra är att ställa krav på myndigheterna. Man ställerkrav på myndigheterna, exempelvis att de ska veta hur mycket fel och fusksom finns i olika sektorer.Låt mig ta ett konkret exempel från . Inomsocialförsäkringssystemet betalar man ut miljardbelopp - det har mangjort - utan att någon, alltså regering och riksdag, egentligenhar ställt krav på att ska veta hur stort missbruketär, var missbruket finns och vilka försäkringssystem som är kritiska.Ingen har ställt dessa krav förrän för låt oss säga . Nuär situationen helt annorlunda. ålägger man attta reda på mer hur det ser ut inom de egna systemen, och man arbetar ocksåmycket aktivt och seriöst med att förebygga fel, fusk och överutnyttjande.Samhället sparar miljarder, vi förebygger brott och vi ökar legitimiteteni regelsystemen - en alldeles utmärkt utveckling. Och det är i hög gradregeringens och som ställer dessa krav på myndigheterna.Detta skulle man kunna göra mycket mera.När det gäller korruption har vi talat om de straffrättsliga reglernatidigare. Jag skulle vilja lyfta upp andra regelsystem som har storbetydelse mot korruption. Jag tänker då på alla de här tråkiga och obetydligareglerna om offentlig upphandling, jäv, allmänna handlingar, diarieföring,öppenhet, insyn, rutiner för cirkulation av upphandlare och många flerexempel. Alla de här systemen som finns utgör ju en vaccination motkorruption som man skulle kunna använda mer och också slå mera vakt om.Något som jag har funderat lite på är det här: Jag använde ordet"vaccination", en medicinsk term. Varför försöker vi inte ta fram en FASSmot korruption där vi försöker lista alla de antikorrupta metoder som jufaktiskt finns och hur vi kan förbättra dem? Vi har naturligtvis en heldel underlag redan.Det talas nu om att polisen ska få ytterligare resurser, 3 miljarder kronor.Mitt lilla förslag är: Varför inte också lägga lite pengar i riksdagensutskott och inte minst på att bli bättre på att arbetamer strukturellt med lagstiftning - då tänker jag inte primärt påstraffrättslig lagstiftning - för att förebygga ekonomisk brottslighet ochockså arbeta mer metodiskt med att göra konsekvensanalyser av vad nylagstiftning och lagstiftningsförändringar får för effekter? Om man skullelägga på ett sådant skikt tror jag att man skulle kunna komma en bra bitmycket längre än vad vi gör . De straffrättsliga systemen har jubegränsningar, inte bara som jag sade inledningsvis genom att de trotsallt förutsätter att brott begås och att man måste bestraffa redan begångnabrott, utan också beträffande det stora problemet med ekonomisk brottslighet,det vill säga att brotten är så svåra att upptäcka.Om man tittar på till exempel mutbrott i - kanske inte just idagarna, men om vi tittar tillbaka ungefär - så är det väldigtmycket hemsamariter och liknande fall som utgör den lagfördakorruptionsbrottsligheten. Det beror ju inte bara på att brottsligheten ärsärskiltfokuserad kring hemsamariter och liknande, utan det beror ju naturligtvispå våra begränsade system för att upptäcka brotten och att utreda ochlagföra dem. Därför är det så väldigt viktigt att arbeta med de förebyggandemetoderna parallellt med de straffrättsliga lösningarna, eftersom de biterbredare på svårupptäckt brottslighet.Ordföranden: för det! Vi får återkomma med frågor till alla som harhållit sina föredrag efter pausen.Ordföranden: Jag tackar å utskottets vägnar så långt för en mycket intressantbörjan med föredrag om bakgrund, drivkrafter och möjligheter att förebygga.Nu går vi över till en frågestund och diskussion. Jag hoppas att minakolleger i justitieutskottet har en del frågor till dem som har framträtt.Efter en runda med utskottets ledamöter bjuder jag också in flera av demyndighetspersoner som är här från , ,Riksåklagaren och andra och har lyssnat. Ni har från ert perspektiv sommyndigheter satta att bekämpa denna typ av brottslighet kanske frågor attställa med anledning av dessa intressanta forskningsinlägg.Jeppe (): Jag har en mycket enkel fråga som jag ställer i förstahand till . Du nämnde ROT-avdrag som ett sätt att komma åtviss ekonomisk brottslighet. Det har också talats om RUT-avdrag. Man kanske inte kan ha frisörsavdrag, men finns det fler mekanismersom man skulle kunna införa och som skulle minska intresset för att sysslamed svarta affärer?Lars : Ja, det är klart att det gör. Du vill naturligtvis ha någrabra exempel från mig just . Jag funderar lite grann på exempel som hardiskuterats. Det har funnits ett förslag om skattereduktion för personligakonsumenttjänster som går vidare än det så kallade RUT-avdraget, som gälldehushållstjänster, städning i hem och så vidare. Förslaget gick ut på attmänniskor skulle kunna spara kvitton och liknande från andra typer avtjänster - frisörstjänster och liknande. Det är alltså de typiskakontantbranscherna. Det gäller små belopp och branscher där konsumenternainte är intresserade av kvitton. En sådan skattereduktion skulle habetydelse genom att konsumenterna börjar ställa krav på kvitton därför attde kan använda dem för skattereduktion. En sådan idé finns alltså, menjag tycker att den verkar rätt komplicerad. Det är en stor apparat.Ett annat förslag, som är lite mer repressivt om man får säga så och somstimulerar ett lagligt beteende är att man måste lämna kvitto ikontantbranscherna. Där finns som ett slags förebild.Ragnwi Marcelind (kd): Min fråga tangerar det som tog upp.Han sade att ekobrotten måste bekämpas med ett omfattande regelverk ochatt man måste arbeta med lagstiftning som försvårar. Jag tänker på vadTage Alalehto sade om att det finns en kultur av någon form av legitimeradbrottslighet bland ekobrotten därför att man tycker att regelverket är såsvårt och så hårt att man anser att det är omöjligt att genomföraverksamheten utan att det blir denna brottslighet, som man då kallar förlegitimerad. Det blev lite svårt för mig att förstå hur man ska kunnabekämpa ekobrotten genom att man möter ett ännu mer omfattande regelverk.För mig borde vägen vara en förenkling, ett förtydligande och kanske ettbättre skattesystem. Det skulle stimulera ett ärligt företagande. Jagvill höra om du vill förtydliga det som du sade.Jag pratade med här i kaffepausen om hur undersökningen sedan utmynnadenär det gäller de fem olika orterna. Jag tror att det är fler än jag somär intresserade av att höra det svar som du gav mig.Lars : Tack för en bra fråga och kommentar. Du har alldeles rätti att det inte är fler regler som är lösningen, och regler är framförallt inte alltid lösningen. Det kan vara precis tvärtom. Mitt budskap varsnarare att man bör arbeta mer strategiskt med reglerna.När det gäller just kontantbranscherna så finns det idéer om att införaenklare skattesystem där skatten bestäms på grund av andra parametrar änbokföringen. Bokföringen är ju osäker i de här branscherna eftersom detfinns så många incitament att fuska med den. Därför finns det idéer omatt införa olika typer av schablonbeskattning i kontantbranscherna. Detär en avsevärd förenkling. Jag tillhör dem som är lite skeptisk till idén.Jag tror i och för sig att man möter nya problem, men om vi nu intekrånglar till det hela utan ser detta som ett sätt att arbeta och tänka såär det precis som du säger, det finns förenklingsidéer. Utöverschablonbeskattning så finns det förslag om enklare skattesystem för de riktigtsmå företagen - enmansföretagen. Bokföringsskyldigheten för dem skullekunna minska.Utan att på något sätt ta ställning till hur man ska göra så tycker jagatt det som du och jag talar om nu är helt riktigt. Hur ska vi kunnaanvända reglerna för att minska fel och fusk?Ordföranden: vi få svar också på frågan om de geografiska skillnadernai din forskning, ?Tage Alalehto: Det var bra att den frågan togs upp. Man kan inte tala merän vad tungan hinner med , och man hinner inte säga precisallting som man ska säga.Jag gjorde enkom en körning just på detta. Jag tänkte så här: Vi har depositiva extroverta, vi har de icke hjälpsamma och vi har de neurotiskafördelade över riket på de geografiska platserna. Men hör och häpna:Alldeles oavsett den kulturella miljön, den religiösa miljön, denkommunalpolitiska miljön, de ekonomiska förutsättningarna och hur man driveraffärer på de här orterna så visar det sig ändock att de här personlighetsdragen- positiv, extrovert, icke hjälpsam och neurotisk - slog igenom på de femolika orterna. Det hade ingen betydelse om vi tittade på , Stockholmeller Ö-vik. Ö-vik är för övrigt ett frireligiöst samhälle, djupt präglatav detta. Tvärtom var den inbilske och den hjälpsamme lika väl framträdandesom vanliga affärsmän på de fem orterna. Någonting har man alltså funnitdär, men exakt vad det betyder är en annan sak.Beatrice (): Jag har många frågor, men jag förstår att jag inte fårställa allihop. efterlyste bättre lagstiftning och, om jagförstod det rätt, en tydligare definition av själva brotten.Katarina gav en bild av hur folk ser på saken. Är den folkligauppfattningen om vad som är en muta en bra grund för att bättre definierai lagstiftning? Där fanns ju det här med sekvens, hur man handlar och såvidare. Jag tycker att folk brukar vara rätt kloka. Det var den ena frågan.Den andra frågan som jag gärna vill ha svar på gäller om huruvida mutoroch ekobrott är konjunkturbetingade. Ökar de vid ekonomiskt svåra tidereller inte? Handlar det om upplevd fattigdom eller är det bara girighetsom ett personlighetsdrag?Claes Beyer: Jag tycker att det var ett oerhört intressant föredrag somKatarina höll. Det förhåller sig så att lagen talar om muta ellerannan otillbörlig belöning. "Otillbörlig" har inte definierats någonstans.Därför måste domstolen falla tillbaka på vad som rimligen upplevs somotillbörligt. Då blir det faktiskt så att många av de parametrar somKatarina nämnde ingår i bedömningen. Om man till exempel överlämnar någontingtill en person med huvudmannens godkännande och fullt öppet så leder detoftast till straffrihet eller i varje fall mycket oftare till en lindrigarebedömning. Vi vet att för till exempel de speciella regler som har utarbetatsrörande läkares deltagande i av läkemedelsföretagen ordnade kurser är ettav de första kriterierna att erbjudandena inte får riktas till deindividuella läkarna utan till huvudmannen, det vill säga ellernågon annan. Öppenhet är ett viktigt kriterium.Det är klart att beloppen också har en stor betydelse. Det har naturligtvisockså betydelse i den bedömning som följer vem det är som tar emot mutan.När man ringer mig och frågar om det inte finns några beloppsgränsersäger jag: Med den lagstiftning som vi har kan det inte finnas någrabeloppsgränser! En domare kan rimligen inte ta emot ens ett frimärke frånnågon av parterna. Det är helt otänkbart. Uppriktigt sagt så tycker jagatt en person som är inköpare i Systembolaget, som har monopol pådistribution av allt vin och av sprit i , borde inse att han eller honinte kan ta emot någonting från någon leverantör. Det är en så känsligsituation. Men om en verkställande direktörs sekreterare får en stor blommasom tack för insatser i någon transaktion borde det rimligen bedömasbetydligt lindrigar e.Tjänstens inriktning är naturligtvis också viktig. Det överensstämmerhelt med den här uppfattningen. Det är också så att efterföljande betalningar,som i och för sig är systematiskt sett straffbara som mutor, behandlasrimligare. Det måste ju finnas någon vettig möjlighet att förutse enpåverkan nu eller i framtiden.Det enda som man inte tar hänsyn till, och det tror jag inte heller ska ta hänsyn till, är föreställningen att så gör alla andra. Så göralla andra är den vanligaste av alla ursäkter. Det är alltid någon annansfel. Det tror jag inte att domstolen är imponerad av och ska inte varaimponerad av heller. Men det är en vanlig sociologisk förekomst liksomtanken att det är någon annans fel. Det upplevde man ju redan i skolan omett par handskar hade stulits i korridoren. Då spred sig denfasta övertygelsen som en löpeld att någon utifrån hade brutit sig in,inte att någon på skolan hade tagit dem.Tage Alalehto: Jag tänkte på den fråga som du ställde om ekobrott ochmutor är konjunkturbetingade. I den frågestudie som jag gjorde gick jagigenom den internationella forskning som finns på området. Det finns enmängd olika typer av teoretiska riktningar inom sociologin som styr här.Den här frågan är speciellt intressant för marxistiska typer av teorier.Det resultat som man finner här är att ekobrott generellt sett inte ärkonjunkturbetingat över huvud taget. Det finns inget stöd för tanken attekobrott begås mer eller mindre i förhållande till lågkonjunkturer ellerhögkonjunkturer. Det har ingenting med saken att göra.Däremot kanske man kan tänka sig att insiderhandel och kursmanipulationär mer intressant under starka tillväxtperioder och att skattebrott ochbokföringsbrott är mer relaterat till lågkonjunkturer. Men det finnsegentligen inte mycket stöd för den typen av tanke. Det generella är attkonjunkturen över huvud taget inte har någon betydelse.Beatrice (): Det är säkert vederlagt. Men det som bekymrar mig ärden typ av mutor och korruption som är väldigt utbredd i till exempelvissa öststater eller i vissa ekonomiskt svaga länder. Jag tror inte attdet har att göra med personlighetsdragen hos människor som bor där, utandet måste ha med någonting annat att göra. Kan det vara bristen pådemokratisk tradition som gör att det verkar vara mer av detta där än vaddet är i en del andra västeuropeiska demokratier? Eller är det en myt somjag lever med?Tage Alalehto: Jag tror att det mer hänger ihop med det som man har funnitinom statskunskapen. Det handlar helt enkelt om den politiska kulturenoch de politiska styrformerna. I min forskning kring parlamentariskademokratier har inte den här frågan stor betydelse.David Wästerfors: En kort kommentar när det gäller detta medkonjunkturkänslighetenvad gäller korruption. Man kan ju skilja mellan faktisk korruption ochanklagelse om korruption. Det finns en konjunktur vad gäller anklagelse.Det finns en italiensk kriminolog, , som har skrivit omkorruptionsanklagelsens samband med förbittring, alltså förbittring överatt man har blivit åsidosatt till exempel under en stor transformationsperiodi ett samhälle. Där har vi Öst- och som bra exempel. Underden period då de här samhällena omvandlas kommer det upp starka anklagelserom korruption därför att man känner sig åsidosatt i den starkasamhällsutvecklingen. Det kanske kan vara ett svar på frågan.Susanne (): Jag vill återkomma till bristerna i lagstiftningen.På olika listor kommer och ganska högt upp när det gälleratt vara icke-korrumperade. Jag träffade en tjeckisk journalist ,och han sade att de hade en mycket bra lagstiftning och en mycket högkorruption.Det är klart att vi ska ha en lagstiftning som är väldigt bra och hållbar,men är det någonting annat med tanke på de saker som har hänt den senastetiden som vi borde, som man säger på datorspråk, uppgradera? Vi kanskehar tagit mycket för givet, att vi har ett öppet och bra samhälle och attvi minsann inte har några problem. Finns det någonting som vi har glömtatt åtgärda och som vi borde åtgärda för att fortsättavara högt upp på listan? Jag ställer bara frågan rent allmänt.Claes Beyer: Det var väldigt intressant att höra berätta omreaktionerna när hon skulle börja forska, att alla säkert visste att viinte hade någon korruption i och att det därför inte var mycketatt forska om. har väl locket blåst av i den meningen att vi har fåttupp ögonen för den korruption som förmodligen alltid har förekommit.På näringslivets förtroendekonferens i går utbröt en diskussion om det ärså att korruptionen har tilltagit i eller om detbara är så att vi har fått kunskap om den korruption som alltid harförekommit. Det var inte någon som hade någon vetenskapligt belagd idé omdetta, men det var en del människor som sade: Vi har kanske en försvagadkultur när det gäller det allmäninriktade och viljan att göra någontingåt detta.Jag tror att alla ni som arbetar politiskt upptäcker att det är svårareoch svårare att få människor som ni annars skulle vilja ha in i dettaarbete att jobba med det. Folk är mer koncentrerade på sin egen välfärdän på det allmänna än vad man var tidigare.Hela populärkulturen - togs som exempel - går ut på att satsa påsig själv. Det talas om självförverkligande. Man tar för sig - nu är detmin tur, äntligen är det jag. Det är jag var i och hördeen sociolog, motsvarighet där, som sade att förr var detme, men är det me now. Att den kulturen möjligen kan innebära att varoch en har en benägenhet att ta för sig mer än tidigare kan man tänka sig.Det är en gissning.Jag tror fortfarande att vi behöver en reformering av korruptionslagstiftningenav flera skäl, bland annat av rättssäkerhetsskäl. Man måste ju i herransnamn veta vad som är tillåtet och vad som är förbjudet om man ska kunnafölja reglerna.Men man måste också komma ihåg en annan sak, som frånTransparency International sade när han var här och talade , nämligenatt den paradoxala effekten när man börjar göra någonting åt korruptionenkan bli att man hamnar sämre i hans korruptionsindex som är en mätning avuppfattad korruption. Det är klart att när börjarbli framgångsrik och för fram tillräckligt många människor som blir fälldakommer vi i naturligtvis att säga: Oj, är korruptionen så utbreddi ? Sedan sjunker index när det verkliga händelseloppet är att viblir mindre korrumperade. Det är sådant som man får tänka på.Ordföranden: Det gäller alltså att tänka på mörkertalen.Lars : Det är alltid väldigt spännande att diskutera om det ärvärre och vad det är i vår kultur som gör att det ser utsom det gör just . Men jag är nog lite skeptisk till den typen avdiskussioner. När det till exempel gäller skatteundandragandet, som ärnågonting som vi faktiskt vet ganska mycket om, har vi gjort nationalekonomiskaberäkningar . Vi har en ganska hygglig bild av hur detser ut i stora drag. När jag tittar på de här undersökningarna är det ialla fall min bild att skatteundandragandet ligger ganska jämnt. Det skerinte så stora förändringar. Däremot sker det nog ganska stora förändringarinne i ekonomierna. Skatteundandragandet ökar på vissa håll och minskarpå andra håll. Den typen av förändringar sker förstås. Internationaliseringeni dag spelar naturligtvis en annan roll för skatteundandragandet än vaddet gjorde . Självklart sker sådana förändringar, men detär ändå ganska jämnt. Just nu har vi ganska många skandaler, och samhälletär skakat. Jag kan bara gissa, men jag tror att vi egentligen har haft dehär problemen tidigare. Det är bara det att vi inte har upptäckt dem.Mitt enda lilla empiriska stöd för detta är att just skatteundandragandettycks ligga ganska jämnt.Gudrun Antemar: Jag skulle vilja ställa en fråga till den församladeforskningen. Förut har man pratat om mutor och bestickning. Det har juinte varit så jättebra att vända sig till allmänheten när det gällerbestickningsbrott. Det är ingen som vet vad det är ens en gång. Det är enkonstig term. pratar vi om korruption, och då har vi faktiskt utvidgatbrottskatalogen med ganska många brott som jag tror att vi har lagförtordentligt utan att vi kallat dem för korruption. Det ärbrott som förekommer i brottsbalkarna. Det kan vara trolöshet mot huvudmaneller något annat som alltid har lagförts. Men använder vi lite slarvigt,kan jag tycka ibland, begreppet korruptionsbrottslighet om en hel massabrott som faktiskt inte har något med mutor och bestickning att göra.Därför skulle jag vilja höra med forskarna hur det påverkar allmänhetenssyn på samhället? Är det av godo att ha ett sådant här lite vidare begreppsom vi inte, vad jag kan se i alla fall, har definierat för oss självaän?Ordföranden: det ett för vitt begrepp som vi använder lite slarvigt,och missar vi saker som faktiskt lagförs på annat håll?Claes Beyer: Det är riktigt att begreppet korruption har börjat användas.Det är klart att det är ett användbart begrepp för mutor och bestickningnär man diskuterar om något bör kriminaliseras eller avkriminaliseras.Annars föredrar jag, som jag alltid gör, mer exakta beskrivningar, så jagär inte särskilt lycklig över detta. Till exempel i frågan om partifinansiering,som är en väldigt viktigt del av korruptionsbegreppet i nästan hela Europaoch i , finns inte det begreppet i den verksamheten. Jag tycker somsagt att om man ska föra diskussioner i åtminstone den här typen avförsamlingar är korruption för vagt för att vara särskilt intressant. Dåtycker jag faktiskt att de vanliga brottsbeteckningarna är bättre och merupplysande, så de skulle jag vilja rekommendera.Rolf (): Mina funderingar sammanfaller nog i stor utsträckningmed flera andra frågor, så en del har jag fått svar på. Men jag har enliten återstående fundering. Vi tycker väl var och en här lite subjektivti fråga om förändringar när det gäller utbredningen av ekobrott. Jag troratt det finns sådana funderingar generellt i samhället. Jag skulle viljaställa en fråga till framför allt sociologerna det några riktiga studier som är gjorda av människorsattityder, rättsmedvetande och förändringar när det gäller ekobrott? Vadvisar de i så fall? Finns det också studier med internationella jämförelserav de här faktorerna?Lars : Av en ren händelse råkar jag ha lite insikt i just sådanaundersökningar, eftersom vi på BRÅ har publicerat en sådan. Enattitydundersökning med enkäter riktade till allmänheten gjordes, om jag minnsrätt, 1987. Det gjordes sedan en jämförelse . Dethade då gått däremellan. Som vanlig tidningsläsare har mannog uppfattningen att det bara har blivit värre och värre, men så är detfaktiskt inte. Undersökningen visade att allmänheten ser allvarligarepå ekobrott jämfört med . Man är också villig att satsa merresurser på brottsbekämpning av ekobrott och tycker att det är alltviktigare. Man är till och med beredd att satsa pengar även om det inte gerså mycket tillbaka. Det var fler nu än som svarade ja påfrågan: Är du beredd att satsa 100 miljoner extra om du bara tar in 50miljoner?Det har skett en annan viktig förändring. var resultatet detmer traditionella, att ju äldre man blir desto allvarligare ser man påekobrott, medan den yngre generationen är slapphänt och ganska överseendemed svartjobb och sådant. Men resultatet visar faktiskt att denyngre generationen ser allvarligare på svartjobb attitydmässigt än vadman gjorde tidigare.