bet · GR01UU9 · 2004-03-18 00:00:00 — uttalade ambition är att ratificera konventionen om demedborgerliga och politiska rättigheterna (ICCPR) utan omfattandereservationer, men för att göra detta krävs många ändringar av lagarna ochderas tillämpning.Utskottet ser dock mycket allvarligt på bristerna i respekten för demänskliga rättigheterna i . Utskottet har tidigare konstaterat attdödsstraffet är ett djupt inhumant straff och har vid upprepadetillfällen tagit upp frågan om avskaffande av dödsstraffet med företrädareför den kinesiska regeringen, såväl inom ramen för de bilaterala relationernamed som genom EU. Frågan om dödsstraffets avskaffande är ettåterkommande tema i EU:s MR-dialog med Kina.Utskottet konstaterar att användandet av dödsstraffet är fortsatt omfattande.Den kinesiska regeringen offentliggör inte - trots påstötningar från bl.a. EU - det verkliga antalet avkunnade och verkställda dödsdomar. Antaletbrott som kan medföra dödsstraff uppgår till nära 70 och inbegriper ettstort antal ekonomiska brott samt narkotikabrott. Amnesty rapporterar om1 060 kända fall av verkställda dödsdomar , att jämföras med 2468 kända avrättningar för . Amnestys siffror är baserade påuppgifter i kinesisk press, dvs. Det verkliga antaletavkunnade och verkställda dödsdomar är med stor sannolikhet betydligthögre. Uppvisning av dödsdömda efter rättegång på idrottsarenor och torginför stora folkskaror förekommer. Avrättning får enligt lagen utförasgenom arkebusering, giftinjektion eller andra metoder. I provinsen man även infört mobila avrättningskammare. Amnesty uttrycker oro överatt detta system kan komma att öka antalet genomförda avrättningarytterligare.Ett ytterligare krav som ställt på är en ökad transparensbeträffande det kinesiska innehavet av kärnvapen och kärnvapenmaterial.Kina och de övriga kärnvapenstaterna har gjort ett politiskt åtagandeavseende ökad transparens i kärnvapeninnehavet.Utskottet menar att kärnvapen och kärnenergi inte enbart är en bilateralangelägenhet mellan och . Det är en angelägenhet för heladet internationella samfundet. arbetar på flera sätt för attNordkorea skall förbli part till icke-spridningsavtalet (NPT) samt återupptasitt samarbete med internationella atomenergiorganet . Utskottet harvidare inhämtat att EU kommer att vara berett att, vid ett lämpligttillfälle, åta sig en mer aktiv roll för att påverka och försökafå landet att ta intryck av omvärldens kritik och agera på ett konstruktivtsätt.Utskottet har inhämtat att det kinesiska inre kabinettet ()har deklarerat att om myndigheter skjuter upp förhandlingarom återförening tvingas den kinesiska ledningen vidtaalla tänkbara åtgärder inklusive bruk av maktmedel. Utskottet tar avståndfrån militära hot som påtryckningsmedel och har tidigare konstaterat attden starkt reagerat mot attFolkrepubliken använt militära hot som påtryckningsmedel. Sverigesinställning är att framtida status är en fråga som måste lösas påfredlig väg av de berörda parterna.Utskottet understryker att det är en i svensk utrikespolitikatt överallt stödja utveckling mot demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna. Den utveckling som skett i mot demokrati är av storbetydelse. Utskottet ser positivt på det utveckling iTaiwan och på att landet nu är en demokrati. exempel visar attdemokrati väl kan utvecklas i ett kinesiskt samhälle och kan stå somdemokratisk förebild för hela regionen liksom dess möjligheter att positivtpåverka utvecklingen i konstaterar att de senaste valen på genomfördes utanuttalanden från eller försök från att påverka utgången, vilkettidigare skett under t.ex. presidentvalet . Inte heller har hotupprepats i kinesisk press med anledning av valutgången. Från svensk sidauppmuntras båda parter att utveckla kontakterna och möjligheten tillpolitisk dialog på hög nivå. och inträde i WTO kan också sessom ett viktigt steg i utvecklingen av relationerna och vara av värde fören fredlig lösning av Taiwanfrågan. eftersträvar ett utbyggtkontaktnät med och uppmuntrar kontakter både av politisk, ekonomisk,akademisk och kulturell karaktär mellan länderna.Utskottet anser att inträde i , ,2001 innebär att måste genomföra omfattande förändringar genom attt.ex. publicera nya handelsrelaterade lagar och förordningar, vilket ökartransparensen och förhoppningsvis även påverkar andra områden inomrättssystemet.Utskottet ser det som angeläget att omvärlden verkar för att Kinainkorporerar internationella normer och som ansvarstagande part engageras idet globala arbetet för fred och säkerhet, respekt för mänskliga rättigheter,demokrati och frihandel. En uppriktig politisk dialog med är ettviktigt medel att främja denna integrering.Offentlig opposition mot bemöts repressivt och lederinte sällan till långa fängelsestraff. Myndigheterna söker även begränsarörelser utan allmänpolitiska mål som organiserar sig utanför kommunistpartietsramar, t.ex. lokala arbetargrupper, religiösa grupper eller meditationsgrupper.Mötes-, religions- och föreningsfriheterna är starkt beskurna i helalandet, vilket t.ex. drabbar anhängare av falungongrörelsen och underjordiskakyrkor, demokrati- och arbetaraktivister m.fl. Religionsutövningen i bl.a. och Xinjiang kontrolleras noga av myndigheterna och begränsas aven rad förordningar och förbud.FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter undertecknade 2000 ettMemorandum of Understanding om samarbete med . Detta har följts avflera Kinabesök av högkommissarien samt av ett samarbetsprogram inriktatpå seminarier om MR-frågor. Högkommissarien uttryckte vid sitt besök iKina tillfredsställelse vad gäller samarbetet. Flera avFN:s specialrapportörer har uttryckt önskemål om att besöka . Tilldessa hör tortyrrapportören, den särskilde rapportören för summariska,utomrättsliga och godtyckliga avrättningar, rapportören för yttrandefrihet,samt rapportören för religionsfrihet. mot tortyr uttryckte2000 oro över fortsatta uppgifter om allvarlig tortyr, särskilt mottibetaner och andra nationella minoriteter. Kommittén rekommenderade bl.a.att skulle införa en definition av tortyr i sin lagstiftning somöverensstämmer med internationella normer. Amnesty har uttryckt oro föratt förekomsten av tortyr ökar till följd av trycket att producera snabbaresultat under kampanjer mot brottslighet.Utskottet konstaterar att den kinesiska författningen garanterar allmänåsikts-, yttrande-, tryck-, förenings-, mötes-, demonstrations- ochtrosfrihet. I verkligheten är alla dessa friheter inskränkta i varierandegrad och utifrån en skiftande blandning av praxis och förankring i lagen.I 2003 års undersökning av Reporters sans Frontières (reportrar utangränser) hamnar på sjätte plats från slutet när det gäller pressfriheteni världen.Utbrottet av SARS ledde efter att myndigheterna inledningsvisförsökt begränsa informationen om sjukdomen men har senare lett till enstark mobilisering inom hälsosektorn för att bekämpa epidemin. Fram tillför var hiv/aids-frågan fortfarande ett tabubelagt ämnei kinesiska medier. Kunskapen om hiv/aids är mycket låg, vilket bidrartill att smittade ofta stigmatiseras av sin omgivning. Under senare århar dock öppenheten kring hiv/aids ökat, och regeringen erkänner att detfinns nära en miljon smittade.Utskottet har inhämtat att 1980 anslöt sig till kvinnokonventionen(CEDAW) och att kvinnors jämställdhet med män och rätt till lika lönfastslås i författningen. I UNDP:s jämställdhetsindex, GDI, hamnar på83:e plats av 144. 1998 räknade UNDP med att av alla kvinnor ingicki den förvärvsarbetande delen av befolkningen.Prenatal könsdiskriminering bottnar i vanföreställningen att män har etthögre värde än kvinnor. I vissa , främst i och ,är abort av flickfoster vanligt, och denna företeelse måste bekämpas därden förekommer. Utskottet menar att det mest effektiva sättet att bekämpaselektiva aborter är att i ett brett perspektiv arbeta för att motverkaföreställningen om att flickor och kvinnor är underordnade män. FN:skonvention för utrotandet av all diskriminering av kvinnor utgör det främstainstrumentet för att få upp frågan på FN:s agenda eftersom de länder somundertecknat konventionen har åtagit sig att bekämpa sådan diskriminering.Mot bakgrund av den traditionella preferensen för söner och de ökadeegenavgifterna har flickors och kvinnors tillgång till utbildning ochsjukvård försämrats, särskilt i fattiga familjer. Enligt folkräkningenfrån föds det nära 118 pojkar på 100 flickor (en normal proportionanses vara 105 pojkar på 100 flickor). En anledning till underskottet påflickor är att kvinnliga aborteras trots att ultraljud förkönsbestämning är förbjudet i lag. Det förekommer uppgifter om flickebarnsmord,men detta torde endast utgöra ett mycket litet skäl till underskottet.Det är inte olagligt att ha fler än ett barn i och de facto föds 1,6 barn per familj. Däremot finns regler som sätter olika typer avrestriktioner för antalet barn beroende på familjesituation, etnisk tillhörighetoch geografisk hemvist, och överträdelser kan bestraffas med avgifter, t.ex. för sociala tjänster. Handel med kvinnor för äktenskap och prostitutionförekommer. Unga kvinnor, kvinnor som tillhör nationella minoriteter ocharbetssökande kvinnor på landsbygden utgör särskilt utsatta grupper.Utskottet konstaterar att tillträdde 1992 och harundertecknat de båda frivilliga protokollen avseende barnhandel,barnprostitution och barnpornografi respektive barn i väpnade konflikter. Handelmed barn förekommer, främst på landsbygden och i mindre tätorter, där detsociala trycket att skaffa manliga arvtagare är starkt sombristen på kvinnor kan vara påtaglig. Kinesisk lagstiftning förbjuderanställning av personer . I verkligheten är barnarbete ganskavanligt, men kan överlag inte sägas ha några mer utpräglade drag av tvångeller exploatering.Utskottet har inhämtat att genom utvecklingssamarbetet biståransträngningarna att reformera det kinesiska rättsväsendet och bringa detmer i överensstämmelse med internationella normer. Därigenom läggs ocksåen grund för en demokratisk utveckling . De 56 officiellaminoriteterna utgör av hela befolkningen och återfinns främsti de sydvästra provinserna och i , Xinjiang och Inre Mongoliet.Inflyttningen av etniska kineser, inte sällan uppmuntrad av de kinesiskamyndigheterna, till traditionella minoritetsområden har i vissa fall gjortde etniska grupperna till minoriteter i sina egna ursprungsområden. Ibåde och Xinjiang finns hos befolkningen ett motstånd mot denkinesiska överhögheten. Uttryck för detta motstånd - även fredliga - stämplasav myndigheterna ofta som "separatism", och behandlas som ett allvarligtbrott. Det förekommer att vanliga uttryck för kulturell eller religiösidentitet tolkas som uttryck för separatism, liksom att fredliga uttryckför önskemål om ökad autonomi likställs med separatism i bemärkelsenupprättandet av en stat separat från övriga . Utskottet ser allvarligtpå bristerna i respekten för de mänskliga rättigheterna i . Sverigeverkar för att situationen för de mänskliga rättigheterna i , inklusiveTibet där kränkningarna är särskilt allvarliga, skall uppmärksammas iinternationella sammanhang. Förutom att verka i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna och i andra FN-sammanhang bedriver endialog med , både enskilt och inom EU, och framhåller vikten av attKina respekterar den tibetanska befolkningens mänskliga rättigheter ochuppmanar att samarbeta med FN:s MR-organ.Utskottet har vidare inhämtat att i kontakter med kinesiskaregeringsföreträdare och ansvariga i har fört fram kravet på att GedhunChökyi skall beredas tillfälle att ta emot besök av utomståendeobservatörer. Detta krav har dock avvisats av den kinesiska sidan. Enligtvad utskottet erfarit kommer att fortsätta att föra fram dettakrav, vilket också framförs av EU i dialogen med om mänskligarättigheter. Förutsatt att en öppning skymtar vad avser dialog mellanFolkrepubliken ledning och den tibetanska exilregeringen och attmedlemsstaterna kan enas om en roll för FN skulle en sådan process ocksåkunna stöttas av FN.Mot bakgrund av det ovan anförda och utskottets övriga övervägandenavstyrker utskottet motionerna 2003/04:U14 (m) yrkande 15, 2002/03:U204(m) yrkandena 3, 4 och 6, 2002/03:U205 (m) yrkandena 3-6, 2002/03:U232(kd), 2002/03:U248 (m, fp, kd, v, c, mp) yrkandena 1-5, 2002/03:U279 (kd,s, m, fp, c, mp) yrkandena 1 och 2, 2002/03:U289 (fp) yrkandena 1 och3-5, 2002/03:U292 (kd), 2002/03:U309 (s), 2003/04:U252 (m, fp, kd, v, c,mp) yrkandena 1-4, 2003/04:U255 (kd) yrkande 20, 2003/04:U275 (kd, fp,c, v) yrkandena 2 och 3, 2003/04:U299 (m) yrkandena 1-5 och 7, 2003/04:U303(mp) yrkandena 1-3, 2003/04:U304 (v), 2003/04:U338 (m) yrkandena 1, 2 och4-8 samt 2003/04:U343 (fp) yrkandena 1-6.8 KubaSammanfattning av motionernaI motion 2002/03:U266 (fp) konstateras att politik gentemot Kubatar sin utgångspunkt i EU:s gemensamma ståndpunkt gällande ,vars mål bl.a. är att bidra till en övergång till pluralistisk demokratioch främja respekten för de mänskliga rättigheterna. I yrkande 1 krävsatt den kubanska regeringen uppmanas att upphöra med att kränka enskildamänniskors rättigheter. Lika viktigt är det att verka för att de lagarsom gör kränkningarna lagliga avskaffas, för utan en grundlig förändringav det kubanska statsskicket i demokratisk riktning kommer enskildakubaners rättigheter aldrig att respekteras. I yrkande 2 krävs att Sverigeöppet bör ställa sig bakom demokratirörelsens arbete och använda svenskabiståndsmedel för att stödja de kubanska demokraternas arbete.I motion 2003/04:U14 (m) yrkande 16 krävs att EU är tydligt i sin kritikmot de brott mot mänskliga rättigheter som begås av den kommunistiskaregimen på Kuba.I motion 2003/04:U328 (fp) konstateras att när och EU nu antagiten inriktning som utgår från att samarbeta med demokratirörelsen på ,borde samma öppna attityd förstås visas gentemot kubanska demokratiaktivistersom bor i och i resten av . I yrkande 1 krävs att Sverigestärker demokratirörelsen på för att möjliggöra en demokratiseringi framtiden, och i yrkande 2 krävs att regeringen bör utarbeta ettKubaprogram och samarbeta med de organisationer för kubaner i somarbetar för demokrati på . I yrkande 3 krävs att även börengageras i att utarbeta EU:s nya gemensamma position gentemot Kuba.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att de oppositionella rörelserna i har växtbetydligt , men det faktum att de arbetar under ständigbevakning och stort tryck från myndigheterna resulterar i att de uppnårbegränsad politisk räckvidd. Oppositionens genomslagskraft har ökat undersenare år, inte minst genom det s.k. . Projektets undertecknarevill lagstifta om en folkomröstning om demokratiska reformer, och drygt25 000 kubaner står med sin namnteckning bakom krav.Under 2003 rapporterades det om en rad övergrepp mot Varelaprojektetsaktivister. Utskottet framhåller att det inte finns något oberoenderättsväsende, och det råder inte yttrandefrihet, tryckfrihet ellerföreningsfrihet. Människorättsläget har kraftigt försämrats . 75 oliktänkande - journalister, , politiker - tilllånga fängelsestraff för brott mot statens säkerhet och samröre med politiska fångar ökade markant och uppgår enligt inhemska bedömarenu till mellan 300 och 400 personer.Utskottet kan vidare konstatera att för de mänskligarättigheterna i (MRK) har antagit en resolution i vilkenMR-situationen i anges som mycket bristfällig. har av att vidta åtgärder för att möjliggöra ett besök i landet avHögkommissariens personliga representant. har emellertid kritiseratMR-resolutionen och motsatt sig ett besök. Vidare framhåller utskottetatt mot tortyr 1997 underströk vikten av att kriminaliseradetortyr. Kommittén betonade även att landet borde etablera en procedur föratt behandla enskilda anmälningar om tortyr. tillåter inte InternationellaRöda korset (ICRC) eller andra oberoende organ att besöka fängelser. Ingenoffentlig statistik återfinns över situationen i landets anstalter elleröver antalet fångar. Enligt tillgängliga källor är en anmärkningsvärt högandel av befolkningen frihetsberövad i jämförelse med andra länder.Utskottet har inhämtat att den kubanska strafflagen föreskriver att domstolarnakan utdöma dödsstraff vid en rad olika brott. Enligt strafflagen kandödsstraff inte utdömas till personer eller till gravida.Dödsstraff överklagas automatiskt och måste fastställas av Högsta domstolenoch statsrådet.Utskottet menar att omfattande kränkningar av den personliga frihetenäger rum. Den kubanska konstitutionen garanterar grundläggande fri- ochrättigheter, men artikel 62 stipulerar att dessa inte kan utövas om degår emot den socialistiska staten och dess mål. Oliktänkande trakasserasoch motarbetas på olika sätt, bl.a. genom orimligt långa politiskt motiveradefängelsestraff, tillfälliga frihetsberövanden, hemfridsbrott, avskedanden,vräkningar och förtal.Utskottet framhåller att det inte finns någon yttrandefrihet i . Allamassmedier ägs och kontrolleras av staten. Radio, TV och tidningar sökermobilisera stöd för regimen och sprider dess budskap. Sedan början av2004 begränsas Internetanvändningen till officiella företag och regeringskontor.Kommunistpartiorganet är den viktigaste dagstidningen. Normaltbrukar regimen inte rapportera om oppositionella och medlemskap i friståendeillegala partier, fackföreningar eller skrån. Möten och aktivitetersaboteras, bl. a. genom tillfälliga frihetsberövanden och infiltration.Konstitutionen garanterar religionsfrihet, men religiösa ochsociala aktiviteter kringskärs i varierande grad av myndigheterna. Andelenav befolkningen som är kyrkligt engagerad har ökat markant sedan börjanav . Den katolska kyrkan och andra trossamfund tillåts, medvissa begränsningar.Utskottet konstaterar att kvinnor och män enligt lag har samma rättigheter.Även i praktiken har framsteg gjorts beträffande jämställdhet, och kvinnorär väl representerade inom många yrken som traditionellt har varitmansdominerade. underströk 2000 framsteg påjämställdhetsområdet. I takt med den ökande turismen har prostitutionen ökat,vilket myndigheterna inte tar tillräckliga krafttag för att motverka.Enligt uppgift förekommer det även barnprostitution. Barn utgör generellten privilegierad grupp på . Utbildningsväsendet fungerar enligt Unicefväl och tillhandahåller obligatorisk fri skolgång med god kvalitet åtalla. Mot bakgrund av den ekonomiska krisen är tillgången påundervisningsmaterialemellertid bristfällig. De kubanska myndigheterna arbetar aktivt för attsäkra en dräglig tillvaro för de handikappade och att integrera defunktionshindrade i samhället.Utskottet har inhämtat att inte har tillträtt flyktingkonvention.Den kubanska asylpolitiken utgår från politiska och inte humanitära hänsyn.Konstitutionen medger asyl för personer som kämpat mot eller för politiskamål i linje med regimens ideal. Enligt uppgift har mer än en miljon kubanerlämnat sedan revolutionen . Att lämna landet utan utresetillståndär illegalt och kan leda till fängelsestraff, böter samt förlust av egendom.USA och samarbetar om migrationsfrågor och ca 20 000 kubaner beviljasvarje år uppehållstillstånd i . Många försöker även lämna illegalt,bl.a. med hjälp av professionella människosmugglare. De kubaner som denamerikanska träffar på i återbördas av ,enligt överenskommelse, till . Enligt amerikansk lag får de kubanersom bokstavligen når amerikansk mark stanna i USA.Sverige har aktivt stött EU:s gemensamma ståndpunkt om och har genomförklaringar, demarcher och andra kontakter med vid upprepadetillfällen framhållit vikten av att landet respekterar de mänskligarättigheterna. Även FN:s kommission för mänskliga rättigheter är ett viktigtforum för att verka för respekten för mänskliga rättigheter i Kuba.Utskottet konstaterar att från svensk sida fästs stor vikt vid demokratirörelseni . har kontakt med såväl myndigheter som organisationer ochenskilda. Dessa kontakter skall utvecklas vidare på lämpligt sätt, bl.a.genom att främja en dialog om mänskliga fri- och rättigheter liksomyttrande- och pressfrihet med olika delar av det kubanska samhället.Värdefulla erfarenheter från demokrati- och MR-insatser från samarbeten medandra länder kan tas till vara och användas i den mån de är relevanta iden kubanska kontexten. Utskottet menar att denna form av utbyte averfarenheter bör öka.Utskottet har vidare inhämtat att antog en nyinriktning av politiken gentemot . Relationerna på hög diplomatisknivå skall skäras ned, relationerna till representanter för demokratirörelsenutökas och arbetet skall inledas för att revidera den gemensamma positionsom styrt relationerna till . Utskottet menar att detta ären välkommen förändring i EU:s hållning.Mot bakgrund av det ovan anförda och utskottets övriga övervägandenavstyrker utskottet motionerna 2003/04:U14 (m) yrkande 16, 2002/03:U266(fp) yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:U328 (fp) yrkandena 1-3.9 TurkietSammanfattning av motionernaI motion 2003/04:U14 (m) yrkande 4 konstateras att EU-kommissionensöversynsrapport av visar att betydande framsteg gjortspå MR-området i . är synbarligen på rättväg när det gäller att uppfylla de politiska Köpenhamnskriteriernas kravmen det är lika tydligt att det återstår mycket att göra, och motionärernaanser att samma krav måste ställas på som på andra länder när detgäller respekt för mänskliga rättigheter. bör aktivt stödjareformprocessen i med syfte att anpassa landets MR-nivå till europeiskanormer.I motion 2003/04:U273 (s) krävs att fortsätter att vara en pådrivandekraft för demokrati och mänskliga rättigheter i , särskilt medtanke på kurdernas och andra minoriteters situation i landet. Motionärenframhåller också att har en viktig roll att fylla inom Europeiskaunionen för att garantera att mänskliga rättighetsfrågorna lyfts fram iförhandlingarna mellan och EU.I motion 2003/04:U286 (c) konstateras att har undertecknat en radinternationella avtal som rör mänskliga rättigheter men att efterlevnadenav dessa ofta brustit. I yrkande 4 krävs att driver på för att EUtillsammans med utarbetar konkreta planer för respektive minoritetsom lever i och i yrkande 5 att det även är viktigt att Turkietvidtar ytterligare åtgärder för att inom ramen för sitt lands territoriellasuveränitet tillgodose minoritetsgruppernas legitima intressen och setill att de kan medverka i det demokratiska arbetet.I motion 2002/03:U227 (v) yrkande 1 krävs att inom EU bör verkaför att förmå att respektera dess medborgares demokratiskarättigheter och upphöra med förföljelsen av oliktänkande och i yrkande 2 attSverige inom EU bör verka för en politik som innebär tolerans mellan olikafolkgrupper i och ett slut på förtrycket av nationella minoriteteri landet. Vidare bör inom EU verka för att den turkiska statenupphör med trakasserier mot landets minoriteter (yrkande 3) och verka föratt människor som utvandrat från till andra länder skall ha rättatt fritt besöka de områden i landet som de ursprungligen kommer från(yrkande 4). I yrkande 5 krävs att inom EU skall arbeta med attförmå att uppfylla Köpenhamnskriterierna och att landet läggersärskild vikt vid kvinnornas mänskliga rättigheter.Minoriteter - assyrier/syrianer/kaldéer, kurderI motion 2002/03:U213 (s) konstateras att assyrier/syrianer är en kristenfolkgrupp med ursprung i landet runt och och att hemländernaför denna folkgrupp är , , och . Vid sekelskiftetbodde mer än 2 miljoner assyrier/syrianer i främst sydöstra meni dag finns bara några tusen kvar. Den stora utrensningen skedde underden period som går under namnet "Svärdets år", 1915-1918. Efter andravärldskriget har omfattande och dramatiska utrensningar och diskrimineringgenomförts. Motionärerna menar att det finns ett behov av forskning kringassyriers/syrianers situation under "Svärdets år". Det är det internationellasamfundets plikt att inte enbart fördöma och minnas det som hände och attreda ut frågetecken i historien och bedöma och fördöma händelser utifråninternationella principer och konventioner. Även i motion 2002/03:U214(s) framhålls vikten av att den assyriska/syrianska gruppen uppmärksammassom ett led i strävanden för mänskliga rättigheter ochdemokratiseringen i .