bet · GS01UBU1 · 2004-11-30 00:00:00 — har i sitt budgetförslagavsatt medel för en betydande ökning avfakultetsanslagen, vilket skulle göra det möjligtför lärarna att ägna en större del än av sinarbetstid till forskning. Detta skulle främjagrundutbildningens vetenskapliga anknytning.5. Resurstilldelningssystemet för forskningoch forskarutbildning (punkt 30) - 1 vav ().För ett universitet är det av största vikt att detråder en rimlig balans mellan omfattningen avgrundutbildningen å ena sidan och forskning ochforskarutbildning å den andra. Detta bör varasäkerställt genom de fasta statliga anslagen till deolika verksamheterna.Genom den snabba expansionen av grundutbildningende har obalanser uppstått för några avuniversiteten, främst då och Umeåuniversitet. Värst är det för del, därnumera fakultetsanslaget är mindre än hälften såstort som grundutbildningsanslaget. Detta är i sigen orimlig situation. har universitetetlyckats kompensera detta genom att varaframgångsrikt med att attrahera externaforskningsanslag, bl.a. från Stiftelsen förstrategisk forskning (SSF) och Verket förnäringslivsutveckling (). Externa anslag ärdock osäkra. Kraven på motfinansiering vidextern anslagsgivning och minskade resurser hosanslagsgivande myndigheter gör det svårt föruniversitetet att i längden behålla den höga nivånav externa anslag. Det låga fasta forskningsanslagetriskerar därmed att få förödande konsekvenser förmöjligheterna att bibehålla en god forskningsan-knytning av grundutbildningen och att kunna satsa påegna forskarassistent- och doktorandtjänster samtatt öka antalet mellantjänster för att förbereda dennödvändiga rekryteringen av lärare inför de storapensionsavgångarna inom som kommer attske om ca 10 år.Enligt min mening är därför behovet föruniversitetet i att få sittfakultetsanslag höjt till en nivå jämförbar med deflesta andra universiteten stort och välmotiverat.6. Kostnadsansvaret vid utbildning utanförhögskoleorterna (punkt 31) - vav ().Landets lärcentrum erbjuder såvälgrundläggande som gymnasial vuxenutbildning,påbyggnadsutbildning, KY-utbildning ochhögskoleutbildning. Dessvärre bedrivas oftaverksamheten som tidsbegränsade projekt, vilketskapar osäkerhet och otrygghet när det gällerfinansieringen. Jag anser att staten, på etttydligare sätt än , bör ansvara för attverksamheterna vid landets lärcentrum får möjlighetatt utvecklas och få en fastare form.7. Högskoleutbildning i medicinsk fotvård(punkt 33) - kdav ().Det är värdefullt att regeringen nu insett behovetsom vi påtalat av en högskoleutbildning inommedicinsk fotvård. Den är nödvändig och efterfrågad.8. Högskoleutbildning i medicinsk fotvård(punkt 33) - vav ().Det är värdefullt att regeringen nu har insett behovet av enhögskoleutbildning i medicinsk fotvård. Det finnsdock ett antal andra yrken som också har behov av eneftergymnasial utbildning med tydlig plats iutbildningssystemet. Exempel på detta ärtandsköterskeutbildningen ochbarnskötarutbildningen.Riksdagen begärde en översyn av deneftergymnasiala yrkesutbildningen. Utredningen ärtillsatt och skall lägga fram sitt betänkande undervåren 2005. Jag förutsätter att utredningen kommeratt föreslå i vilken form olika eftergymnasialayrkesutbildningar skall bedrivas och attutbildningarna konstrueras så att de är möjliga attbygga vidare på i nästa nivå i systemet.9. Deltagande i (punkt36) - vav ().University of the Arctic är ett nätverk församarbete inom utbildning och forskning i detcirkumpolära området. Målet är att stärka helaregionen genom högre utbildning. Det sker genom attgöra utbildningen mer tillgänglig och lockande,skapa och förmedla kunskap till nytta för denarktiska regionen, främja en arktisk identitet samtstärka regionens position i världen genom attfungera som ett språkrör för arktiska frågor.Svenska medlemmar i detta nätverk är tekniskauniversitet, och universitet.Detta finansieras helt med ordinarieanslag. För att utveckla den högre utbildningen ochforskningen i denna region är detta nätverknödvändigt. Därför anser jag att staten måstegarantera en mer långsiktig finansiering av detsvenska deltagandet.10. Konkurrensutsättning av (punkt 39) - mav (), ()och ().Vi anser att börutsättas för konkurrens. Banker och andrafinansiella företag kan också administrerastudiestödet. För den enskilde studenten skullemakten över den egna studiesituationen bli störreoch servicen skulle öka när olika aktörer tvingaskonkurrera om studenterna. Genom att lägga utadministrationen av lånen på flera olika aktörerkommer förutsättningarna för den enskilde studentenatt få gehör för sina individuella behov ochönskemål att öka avsevärt.11. Vissa forskningsområden (punkt 44) - mav (), ()och ().Forskningen kring designområdet behöver ges bättremöjligheter. Konsthantverkets, formgivningens ochindustridesignens historia, liksom den samtidadesignen behöver både dokumenteras och analyseras.Design är i lika hög grad en kultur- ochnäringspolitisk fråga som en utbildningsfråga;därför är samspelet mellan olika aktörer -formgivare, utbildningsanstalter, företag, privataoch offentliga beställare, brukare m.fl. - viktigt.12. Vissa forskningsområden (punkt 44) - mpav ().Genom en mycket snabb teknikutveckling med trådlöskommunikation exponeras den svenska befolkningen förelektromagnetiska fält. Svensk industri har varitmycket framgångsrik med mobil kommunikation, varfördet är ett nationellt intresse att tekniken kanutvecklas på ett framgångsrikt och säkert sätt. Detär därför av största vikt att kunskapen omhälsoeffekter av elektromagnetiska fält ökar.Samma sak gäller förslagen om satsning påforskning och utveckling av den industriellaproduktionen. En omfattande utflyttning avproduktion ur pågår och har fått tillkonsekvens arbetslöshet och ett minskat forsknings-och utvecklingsmässigt fokus på produktionsområdet.I båda fallen rör det sig om att utveckla kunskapersom har stor betydelse för näringsliv.Naturskolorna är med sin utomhuspedagogik viktigaresurser i skolans undervisning. finns vissforskning om pedagogiska utemiljöer, men det behövsen fortsatt satsning och utveckling av kunskapen.Hur de statliga resurserna till forskning skallstyras, liksom hur forskarskolor skall komma tillstånd, är dock saker som bör behandlas i anslutningtill den kommande forskningspropositionen.13. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning för budgetåret2005 m.m. (punkt 45) - mav (), ()och ().En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister beslutade den 24november att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i den statliga budgeten och enberäkning av statens inkomster avseende 2005.Samtidigt fastställdes utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för åren 2005 och 2006.Moderata samlingspartiet har i partimotion2004/05:Fi231 En politik för arbete och ikommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att bryta bidragsberoende ochutanförskap, ge fler medborgare makt över den egnavardagen samt trygga goda statsfinanser och enlångsiktig finansiering av välfärden. Vi vill satsapå offentliga kärnverksamheter som sjukvård,rättstrygghet och skola i stället för påbidragssystemen.Vi föreslår en växling från subventioner ochbidrag till omfattande skattesänkningar för alla,främst för låg- och medelinkomsttagare. Samtidigtvärnar vi de människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har små eller ingamöjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurserför att på ett tillfredsställande sätt kunnagenomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet genom rambeslutet valt enannan inriktning av politiken deltar vi inte i detnu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inomutgiftsområdet 16.I det följande redovisar vi vilken fördelning påanslagen inom utgiftsområde 16 som vi förordade ivår anslagsmotion 2004/05:Ub419.Moderaterna förordar att staten övertar ansvaret förgrundskolans finansiering från kommunerna fr.o.m.2007. Vid övergången till nationell skolpeng avservi att öka satsningen på med 1 miljardkronor. Kostnadsansvaret övertas inom ramen för ettsystem i vilket staten fastställer ersättningsnivåerinom ett system som vi valt att kalla nationellskolpeng. Den nationella skolpengen betalas ut tillden skola som eleven valt för att täcka kostnadernaför elevens skolgång. Resurser för elever med behovav särskilt stöd anvisas särskilt utöver den vanligaskolpengen. roll förändras för atttillgodose den nya ansvarsfördelningskolpengssystemet medför.En nödvändig åtgärd för att lyfta kvaliteten iskolan är att uppföljning och utvärdering förbättrasoch blir mer tillgänglig för elever, föräldrar ochpersonal. Därför reserverar medel under25:86 för att bygga uppett fristående nationellt kvalitetsinstitut medbörjan fr.o.m. . Det innebär attvissa delar av verksamhet flyttas övertill det fristående institutet.Tillsyn och tillståndsgivning för skolan bör varakvar hos . kvarvarandeverksamhet skall föras samman med , 25:4. Anslaget under denna punkt tasbort. anvisar mer änregeringen under 25:1 . Delar avanslaget för överförstill 25:6 för attsäkerställa kvaliteten och tillgängligheten i denfasta organisationen för specialskolan. Samtidigtanser vi att den nya Myndigheten för skolutvecklingunder anslag 25:2 bör avvecklas.För att säkerställa hög kvalitet i undervisningenoch vid resurscenter anslår 116 719 000kr mer än regeringen under anslag 25:6 . Vi anser att det finns behov avstatliga specialskolor. Vi anslår 24 600 000 krunder 25:5 Skolutveckling och produktion avläromedel till utveckling av läromedel förhandikappade. Detta är angeläget eftersom bristen påanpassade läromedel är ett problem.Moderaterna avvisar den riktade satsningen påpersonalförstärkningar i förskolan under anslag25:10. Förskolan behöver ett resurstillskott, men ärinte betjänt av bidrag som styr medlen, lika litesom skolan kunnat dra full nytta av den riktadesatsningen på personalförstärkningar där. Vidarereserveras för införandetav anslag 25:87 Barnskola.Medlen under anslagen 25:17 Statligt stöd förutbildning av vuxna och 26:19 Bidrag tillkvalificerad yrkesutbildning, liksom medlen förfolkhögskoleplatser under utgiftsområde 17 överförstill anslag 25:92 Vuxnas utbildning. Under dettaanslag anvisar medel för Kunskapslyftetoch kvalificerad yrkesutbildning. Vår anslagsram gerutrymme för en kraftig ökning av antalet platserinom KY-utbildningen. Vi anslår medel motsvarande 21000 platser . Antalet platser bör ökas till25 000 platser år 2007.Anslagen till grundläggande högskoleutbildning harurholkats med sedan Socialdemokraternaåtertog regeringsmakten. Vi vill nu inleda ensuccessiv återuppbyggnad av dessa anslag ochföreslår att skalltillföras grundutbildningen . Det samladegrundutbildningsanslaget skall fördelas mellanlärosätena med utgångspunkt i studenternas val.Anslaget 25:74 Enskilda utbildningsanordnare påhögskoleområdet m.m. tillförs i vårtbudgetalternativ 20 miljoner kronor.Lärosätenas anslag till forskning ochforskarutbildning vill vi också tillföra sammanlagtytterligare , i syfte attstärka den fria forskningen samt finansieringen avdoktorander.Centrala tillförs med vårtförslag under budgetåret 2005.Vi anser att myndigheten inte skall disponeraavgifter på det sätt som regeringen medger eftersomtekniken innebär att man kringgår budgetramen. Vårtförslag innebär i praktiken en lägre driftram förmyndigheten, som vi dessutom vill konkurrensutsätta.Vidare reducerar vi anslagsramen under 25:85Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementetsområde m.m. med 6 787 000 000 kr.14. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning för budgetåret2005 m.m. (punkt 45) - fpav () och ().Folkpartiet liberalernas budgetförslag för år 2005syftar till att förändra de ekonomiskaförutsättningarna så att en högre stabil tillväxtuppnås och att den dryga miljon människor som stårutanför arbetsmarknaden får en möjlighet att kommain och bidra med en egen arbetsinsats. För attåstadkomma detta är det nödvändigt att fler arbetaroch att statsskulden minskar. Ett viktigt verktygför att uppnå detta är sänkta skatter på arbete ochföretagande. Våra utgiftsökningar avser främstbistånd, rättssäkerhet, utbildning, vård och omsorgsamt förbättringar för handikappade. Vi uppnårutrymme för detta bl.a. genom åtgärder mot ohälsanoch en reformerad arbetsmarknadspolitik.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16har emellertid avslagits av ibudgetprocessens första steg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhet är det inte meningsfulltatt delta i fördelningen på anslag inomutgiftsområdena. I det följande redovisas isammanfattning innehållet i vårt budgetförslag förutgiftsområde 16.Myndigheten för skolutveckling bör läggas ned,eftersom skolutveckling skall ske på lokal nivå medstöd av universitet och högskolor. En ny myndighetbör tillskapas, vars ansvarsområde skall varatillsyn och utvärdering av skolväsendet. Medel fördenna tas från . Anslagen förskolutveckling kan minskas något.Folkpartiet anser att de bidrag som betalas uttill personalförstärkningar i skola och fritidshemhar bidragit till att höja andelen obehöriga lärareoch fritidspedagoger. När nu bidraget också skallgälla förskolan, är det särskilt viktigt att detgörs klart att kommuner bara skall tilldelasbidraget om de anställer behöriga lärare,fritidspedagoger och förskollärare. Den pedagogiskaverksamheten blir lidande om personer som saknarrätt utbildning skall vara ansvariga.Folkpartiet anser att barn med utländsk bakgrundskall sökas upp och erbjudas avgiftsfrispråkförskola. Detta och andra satsningar, t.ex. påpedagogiskt samarbete mellan familjedaghem ochförskollärare, bekostas genom att de föräldrar somhar fyra- eller femåringar i förskola mer än tretimmar per dag, inte får avdrag för tre timmarenligt reformen allmän förskola.Vuxenutbildningen är ett kommunalt ansvarmen det statliga projekt som tidigare hetteKunskapslyftet har levt vidare i olika former.Resurserna till detta projekt kan dras ned, eftersomdet reella behovet inte är så stort.Vuxenutbildningen belastas av studenter somläser trots att de redan har godkända betyg frångymnasiet.Högskolan har byggts ut så kraftigt och resursernatill grundutbildningen urholkats så mycket attkvaliteten blivit lidande. Vi vill minskautbyggnadstakten med ca 3 000 platser. Tillsammansmed en minskning av anslaget 25:75 Särskildautgifter inom universitet och högskolor m.m. villvi därmed frigöra för att satsadem på kvalitetshöjning. Vidare föreslår vi ettanslag på för att lärosäten skallkunna starta reguljära kompletteringsutbildningarför utländska akademiker. Forskning ochforskarutbildning tillförs i vårt budgetförslag 600miljoner kronor. Denna ökning skall fördelas tillalla högskolor med vetenskapsområde.Vi vill anvisa mindre till anslaget25:78 än vad regeringen föreslagit.Besparingen avser helt det till verket knutna rådetför högre utbildning.Under anslaget till bör enligt vårmening ingen anslagspost finnas förutbildningsvetenskaplig forskning, eftersom vi anseratt sådan forskning kan och bör finansieras genomämnesråden för humaniora och samhällsvetenskaprespektive för naturvetenskap och teknikvetenskap.15. Anslagen inom utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning m.m. (punkt 45) - kdav ().Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än den regeringen ochdess stödpartier föreslår.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikte påatt långsiktigt förbättra Sverigestillväxtförutsättningar genom strukturella reformerför minskad ohälsa, förbättrad lönebildning ochstrategiska skattesänkningar på arbete och sparande.Därigenom skapas förutsättningar för attsysselsättningen skall kunna öka i en sådanutsträckning att välfärden tryggas för alla.En ekonomi som vilar på väl fungerandeinstitutioner - såsom förutsägbart rättssystem,personligt ansvarstagande, god affärsetik ochhederlighet i uppträdande människor emellan -utmärks av ordning och låg osäkerhet. En sådanordning uppkommer inte spontant utan bygger på attsamhället grundas i en gemensam etik med dessainslag. I vårt samhälle är det den etik som detklassiska kristna kulturarvet förmedlar. Det kostarbåde merarbete, tid och pengar att kompensera ochreducera den osäkerhet som dåligt fungerandeinstitutioner skapar.Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förenafrihet och solidaritet. Grundläggande är individensfrihet under ansvar. Enskilda initiativ ochpersonligt ansvarstagande skall uppmuntras. Statensuppgift är att säkra en grundläggande ekonomisktrygghet för alla. Det sker genom socialpolitiken,skattesystemet, lagar och den offentligaverksamheten. Ett exempel på detta är gemensamt ochsolidariskt finansierad social service som allamedborgare har rätt till, men också stor frihet förindividen att välja vem som skall tillhandahålladenna service.Arbetsmarknaden måste göras mer flexibel och denkraftigt ökande sjukfrånvaron måste mötas med enförbättrad arbetsmiljö och rehabilitering. Skatternapå arbete och företagande måste sänkas och på siktanpassas till omvärldens betydligt lägreskattetryck. Det svenska konkurrenstrycket måsteförbättras. Vidare måste den offentliga sektornförnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnasbehov och bättre tillvarata personalens kompetensoch idéer. Dessutom måste valfriheten inomfamiljepolitiken öka, rättsväsendet återupprättas,pensionärernas ekonomiska situation stärkas ochinfrastrukturen förbättras. anserockså att statens lånebehov kan minskas jämfört medregeringens förslag genom ett starkare finansielltsparande och genom en snabbare avveckling av detstatliga ägandet av bolag som verkar på denkonkurrensutsatta marknaden.Målet med våra reformer på dessa områden är attskapa förutsättningar för en uthållig tillväxt pååtminstone över en konjunkturcykel, därsysselsättningen kan öka utan att inflationen tarfart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvaroch välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning,där den offentliga sektorn kan vitaliseras och mötaökande behov utan att jagas av krympande skattebaseroch där statens finanser blir mindrekonjunkturkänsliga.Riksdagsmajoriteten - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - har genom förslag till ramar förde olika utgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster ställt sig bakom en annan inriktning avpolitiken i det första rambeslutet om statsbudgeten.Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (istället för i en reservation) den del av vår politiksom rör utgiftsområde 16 och som vi skulle ha yrkatbifall till om vårt förslag till ramar hade vunnitriksdagens bifall i den första beslutsomgången.Vi anser att förskoleverksamheten intimt hör sammanmed synen på omsorg om barnen. Utgångspunkten förval av barnomsorg skall vara barnets bästa, ochföräldrarna skall ges rätt att välja denbarnomsorgsform som passar deras barn bäst. Detinnebär att det måste finnas ett varierat utbud avolika barnomsorgsformer, inklusive omsorg i det egnahemmet, för att skapa valfrihet och rättvisa.Skolan är en framtidsinvestering för de enskildamedborgarna och för samhället i stort. Under desenaste åren har varken kommunerna eller staten levtupp till sina åtaganden för utbildningsväsendet.Trots att mer resurser kommit skolorna till del, harmånga skolor en standard som inte ärtillräcklig för att de mål och riktlinjer som finnsi läroplanen skall uppnås. En utbildningssatsningmåste därför lägga stor vikt vid kärnverksamheten igrundskolan och gymnasieskolan för att garantera enlikvärdig utbildning över hela landet.Kristdemokraterna anser att skolutveckling skall skeute på de enskilda skolorna samt pålärarhögskolorna, inte på en statlig myndighet. Viföreslår därför att Myndigheten för skolutvecklingläggs ned. Vi satsar därför extra resurser tillSkolverket för att det skall kunna stärka sintillsyns- och kvalitetsgranskningsverksamhet. Viavsätter också 15 miljonerkronor till att stärka arbetet vid de fastaskoldelarna på och för atttillgodose de multihandikappade barnens behov.Den socialdemokratiska regeringens satsning påhögskolan är slutförd. tvingas man tillindragningar av en del outnyttjade högskoleplatser.Detta visar att den kristdemokratiska kritiken varitriktig: utbyggnaden har gått för fort och medelbehövs för att stärka kvaliteten. I linje med dettaanslår för attöka antalet disputerade lärare.Vår övertygelse är att samhällets behov intetillgodoses genom ensidiga insatser på akademiskutbildning. Det behövs också kvalificeradyrkeskunskap genom eftergymnasial utbildning.Kristdemokraterna vill därför införa enyrkeshögskola. Som inledning till denna reformtillför vi 2005.För att ge lärosätena ytterligare resurser tillkvalitetsfrämjande åtgärder anser vi att lärosätenai , liksom i många andra länder, skalltillåtas sälja utbildningsplatser till utländskaintressenter, såväl till stater och företag som tillenskilda personer utanför EES-området.Sverige är ett kunskapsintensivt samhälle därforskningen får allt större betydelse för tillväxtoch välfärd. anslår därför 75miljoner mer än regeringen till forskning ochforskarutbildning.Vi vill anvisa mindre tillanslaget 25:78 än vad regeringenföreslagit. Besparingen är en allmän besparing påmyndigheterna inom utbildningsområdet. Vi bedömeratt förändring av basnivån kan göras utaninskränkningar i verksamheten. Vi föreslår vidareatt anslaget 25:83 Myndigheten för Sverigesnätuniversitet avskaffas. Det är enligt vår meninglärosätena som skall ha ett lokalt och gemensamtansvar för Nätuniversitetet. finns det 272 myndigheter iSverige. har fått femtio nyasmåmyndigheter. Staten skulle kunna spara och ökaeffektiviteten genom att sanera bland allasmåmyndigheter. har därförföreslagit strategiska förbättringar imyndighetsstrukturen genom att gesfler uppgifter. Vi vill också avskaffa anslaget25:85 Utvecklingssamarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.Under anslaget 26:11 Särskilda utgifter förforskningsändamål anser vi att de medel som stårtill regeringens disposition kan minskas med 9miljoner kronor.16. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning för budgetåret2005 m.m. (punkt 45) - cav ().I finns en majoritet - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslaget om preliminära utgiftstak för åren 2005och 2006.Centerpartiets budgetalternativ - med förslag tillutgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar- skall ses som en helhet, där inte någon ellernågra delar kan brytas ut och behandlas isoleratfrån de andra.Centerpartiet vill ha ett samhälle där fokus finnspå det friska och inte på det sjuka. Att mer än 20 %av den arbetsföra befolkningen är iarbetsmarknadspolitiska åtgärder, öppenarbetslöshet, sjukskrivning eller förtidspension, ärinte tillfredsställande. Alla dessa människor är enresurs. Varje individ kan, med en annan syn, gesmöjlighet att bidra med vad han eller hon kanprestera.För att uppnå en positiv förändring fordras ettannat tänkande, där individen ges självkänsla ochsjälvbestämmande och där samhället ser tillmänniskan i första hand och inte till systemet som , ett samhälle som bygger på federalismensprinciper där individen och lokalsamhället ärgrunden. inleder en förändringsprocessbl.a. genom att sänka skatterna för låg- ochmedelinkomsttagare.Den globala tillväxten, energiförsörjningen ochden därmed sammanhängande miljöproblematiken väckerstora frågor om framtiden. Den långsiktiga lösningenför en hållbar energiförsörjning är ett samhälle somanvänder förnybara resurser. villgenom vårt budgetalternativ beträda vägen som lederin i kretsloppssamhället.Näringsliv och företagande är grunden för ettblomstrande samhälle.