bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — I finansplanen för år2004 aviserade därför regeringen att den skall seöver möjligheterna till förändringar i regler föratt öka de äldres drivkrafter och möjligheter attfortsätta förvärvsarbeta. Ett sådant arbete harredan påbörjats inom Finansdepartementet.Finansministern var därför inte beredd att lämnanågra förslag på förändringar innan detta arbete ärslutfört. Som utskottet anfört ovan framgår det avfinansplanen för att åtgärder behöver vidtasför att göra det möjligt för äldre att vara kvarlängre i arbetslivet och stimulera dem till dettaoch för arbetsgivare att öka efterfrågan på äldrearbetskraft.Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrkerutskottet motion 2003/04:MJ65 (m) yrkande 7.Sysselsättning och lärande i ettkunskapssamhälleSysselsättningUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker ett motionsyrkande(kd) om en sammanhållen yrkeshögskola medhänvisning till tidigareuttalanden i frågan och till det arbete sompågår i Regeringskansliet.Jämför reservation 68 (kd).SkrivelsenEnligt regeringens bedömning är arbets- ochkompetenslinjen grunden för den svenskaarbetsmarknadspolitiken. För att främja en snabbtillsättning av lediga platser och motverkalångtidsarbetslöshet och utslagning frånarbetsmarknaden prioriteras insatser som ökar denarbetslöses möjlighet att få en reguljäranställning.MotionenI motion 2003/04:MJ63 (kd) betonas vikten av ensammanhållen yrkeshögskola. En samlad yrkeshögskolainnebär enligt motionärerna optimala möjligheter församordning men också för identiteten och är denkvalificerade yrkeskunskapens främsta chans attöverleva och utvecklas (yrkande 50).Utskottets ställningstagandeUtbildningsutskottet har behandlat frågan om ensammanhållen yrkeshögskola vid ett antal tillfällenoch senast i betänkandet Vuxenutbildning (bet.2003/04:UbU8). Enligt utbildningsutskottet är detolämpligt att använda termen högskola om utbildningsom inte är avsedd att omfattas av högskolelagen.Utbildningsutskottet ansåg också att denkvalificerade yrkesutbildningen har särdrag somskiljer den från t.ex. utbildning tillyrkeshögskoleexamen. I samma betänkande föreslogutbildningsutskottet att skulle begära enöversyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningeneftersom bilden av denna utbildning ärsvåröverskådlig och besvärlig att få etthelhetsgrepp om. Bland annat skulle organisatoriskafrågor analyseras. Med anledning härav harUtbildningsdepartementet tillsatt en arbetsgrupp somskall genomföra översynen. Enligt riktlinjerna hararbetsgruppen till uppgift att analysera utbudet aveftergymnasial yrkesutbildning, hur olikautbildningar värderas vid vidare studier, hur definansieras och hur de kvalitetssäkras. Vidare börarbetsgruppen kartlägga i vilka utbildningsformereftergymnasial yrkesutbildning erbjuds och göra enprobleminventering. Arbetet i denna del bör varaavslutat , ocharbetsgruppen bör skriftligen redovisa sitt arbetetill regeringen (U2002/2404/DK). Med det anförda föreslår miljö- ochjordbruksutskottet att motion 2003/04:MJ63 (kd)yrkande 50 lämnas utan vidare åtgärd från riksdagenssida.Livslångt lärandeUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker ett motionsyrkande(c) om tydligare målformulering iläroplanen/kursplanen om kunskap om hållbarutveckling. Utskottet hänvisar till vad somanförs i skrivelsen.Jämför reservation 69 (kd, c).SkrivelsenFör att kunna bemöta framtidens krav behöver enligtregeringen utbildningen för hållbar utvecklingstärkas. Överenskommelsen Baltic 21 Education gerenligt regeringen en god grund för att stödjautbildning för hållbar utveckling. Regeringen anseratt arbetet för att genomföra dessa åtaganden måstefortsätta såväl nationellt som internationellt.MotionenBehovet av en tydligare målformulering iläroplanen/kursplanen vad gäller kunskapen om enhållbar utveckling framhålls i motion 2003/04:MJ67(c). I kunskapen och medvetandet om en hållbarutveckling ligger enligt motionärerna grunden förallt fortsatt arbete, och det är viktigt att dettaförhållande kontinuerligt lyfts fram i den svenskaskolan (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeI skrivelsen framhåller regeringen att utbildningför hållbar utveckling har ett starkt stöd i våraläroplaner för förskolan, ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningensamt i de mål folkbildningen har satt upp. Många avvåra universitet och högskolor har utöverhögskolelagens formulering om att främja förståelseför andra länder och för internationellaförhållanden formulerat mål om att de skall verkaför en hållbar utveckling. Enligt regeringensuppfattning, som delas av utskottet, kan utbildningför hållbar utveckling emellertid bli framgångsrikendast om lärare, elever och studerande på denenskilda skolan eller institutionen gemensamt medstöd av kreativitet och engagemang försökerförverkliga målsättningen att integrera perspektivethållbar utveckling i undervisningen. Regeringenkonstaterar också att arbetet inför beslutet avBaltic 21 Education visade på behovet avfortbildning av aktiva lärare och behovet avkompetensutveckling för övriga yrkesverksamma.Överenskommelsen Baltic 21 Education ger enligtregeringen en god grund för att stödja utbildningför hållbar utveckling. Arbetet för att genomföradessa åtaganden måste fortsätta såväl nationellt sominternationellt.Av skrivelsen framgår också att ,i samarbete med och ,initierade en ramkursplan för fortbildning av lärarepå området utbildning för hållbar utveckling samtpåbörjade ett pilotprojekt, Hållbar utveckling iskolan, med syfte att utveckla fortbildningen avlärare. slutförs nu av Myndighetenför skolutveckling, som överväger hur erfarenheternakan spridas till en bredare krets av skolor ochlärare.Regeringen framhåller i skrivelsen attperspektivet hållbar utveckling är särskiltangeläget när det gäller den grundläggandelärarutbildningen. Inom det allmännautbildningsområdet om 60 poäng i den nuvarandelärarutbildningen finns goda förutsättningar attutveckla perspektivet. Hur detta kan ske avgörssjälvfallet av berört universitet eller högskola. Avskrivelsen framgår vidare att hartillsatt en arbetsgrupp med syfte att utvecklatankar kring hur perspektivet hållbar utvecklingskulle kunna förstärkas även inom den högreutbildningen. I sin rapport väg motmiljöanpassade produkter föreslår Naturvårdsverketatt högskolorna skall integrera utbildning ommiljöfrågor i utbildningen för bl.a. ekonomer,tekniker och designer.Av skrivelsen framgår även att Folkbildningsrådetsom fördelar statsbidrag till studieförbund ochfolkhögskolor enligt riktlinjerna för har iuppdrag att redovisa särskilda utbildningsinsatserför hållbar utveckling inom studieförbund ochfolkhögskolor.Utskottet vill i sammanhanget även erinra om attstatsministern i sitt tal inför iJohannesburg särskilt underströk vikten avutbildning som ett medel i arbetet för en hållbarutveckling. Han inbjöd till en internationellkonferens i på temat Utbildning för hållbarutveckling. Konferensen ägde rum i form av ettinternationellt rådslag med namnet Learning toChange Our World, International Consultation onEducation for Sustainable Development ochgenomfördes i . Efterrådslaget kommer en skrift att tas fram som byggerpå de erfarenheter och de slutsatser som rådslagetsmedlemmar beslutat sig för att lyfta fram.Det bör framhållas att förAgenda 21 och Habitat i sitt betänkande (SOU2003:31) föreslog åtgärder för att integrera hållbarutveckling i all pedagogisk skolverksamhet, bl.a.att utveckla indikatorer samt kompetensutveckling avlärare. Vikten av att sprida erfarenheter kringmetoder om tvärvetenskaplig undervisning framhöllsockså. Kommittén underströk även vikten av attstimulera skolor att arbeta för utmärkelsenMiljöskola samt projektet remissinstanserna fanns inget klart stöd förde förslag som kommittén presenterade. Däremotframhöll flera instanser, bl.a. iKronobergs län, vikten av att integrera hållbarutveckling i alla utbildningar.I likhet med regeringen anser utskottet att deåtgärder som vidtagits eller pågår uppfyller deintentioner som kommittén förde fram. Som regeringenanför bör det betänkande som skall presenteras ioktober avvaktas innan ytterligare förslagpresenteras.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion 2003/04:MJ67 (c) om vikten avkunskap om hållbar utveckling. Med det anfördafinner utskottet emellertid att syftet med motionensyrkande 3 i allt väsentligt kan anses tillgodosettutan något särskilt uttalande i frågan.Forskning och utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anföroch avstyrker ett antal motionsyrkanden (kd,v, c, mp) om långsiktig basfinansiering inomforskning och om forskning på jordbrukets ochfiskets områden. Utskottet hänvisar tilltidigare uttalanden på områdena och till enaviserad proposition om forskning.På samma grund avstyrks även motionsyrkanden(kd, v, c, mp) om bl.a. forskning omÖstersjöns miljö, om ett internationelltprojekt för , om de storarovdjuren och om hållbar produktion ochkonsumtion.Jämför reservationerna 70 (c), 71 (kd), 72(kd), 73 (v), 74 (c) och 75 (mp).SkrivelsenOrganisationen av de myndigheter som finansierarforskning har enligt regeringens bedömning bidragittill att skapa goda förutsättningar för attforskning och utveckling framgångsrikt skall kunnabidra till en hållbar utveckling av samhället bl.a.genom att ett sammanhållet forskningsråd för miljö,areella näringar och samhällsbyggnad skapades. Nykunskap genom forskning och utveckling är enförutsättning för en hållbar samhällsutveckling.Forskningen måste ske över disciplingränserna och isamverkan mellan forskare och övriga samhället.MotionernaBalansen mellan extern konkurrens och långsiktigbasfinansiering inom forskningen tas upp i motion2003/04:MJ63 (kd). Tillräckliga basresurser för attupprätthålla och utveckla hög vetenskaplig kompetensbehöver gå direkt till lärosätena, varje lärosätebör själv ha ansvaret för intern fördelning av dennabasresurs och basfinansieringen som andel avresurserna måste öka för att trygga en långsiktigfinansiering av grundforskningen (yrkande 51).Möjligheterna till en postdoktorsperiod bör öka(yrkande 52).I motion 2002/03:MJ263 (v) begärs en översyn avhur forskningsanslagen inom jordbruksforskningen böromfördelas mellan forskning inom konventionelltrespektive ekologiskt lantbruk. Syftet bör vara attgynna den sammantagna forskningen för hållbaraproduktionsmetoder (yrkande 3). I motion2003/04:MJ334 (c) framhålls att fortsatt forskning,utveckling och rådgivning inom jordbrukets områdekrävs för att läckaget av näringsämnen frånjordbruksmark skall minska ytterligare (yrkande 15).Forskningens betydelse inom jordbruksområdet lyftsfram i motion 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 11. Imotion 2002/03:MJ435 (c) begärs att regeringentillsätter en utredning om forskning vid SLU inomekologiskt lantbruk i ett systemsammanhålletperspektiv (yrkande 3).I motion 2003/04:MJ408 (kd) framhålls behovet avhavsforskning om fiskeribiologi, utveckling avfångstredskap och fångstmetoder, spridning ocheffekter av kemikalier, övergödning m.m. (yrkande15). Vikten av utökad forskning om fisksjukdomarbetonas i motion 2002/03:MJ426 (kd) yrkande 16.Enligt motion 2002/03:MJ428 (c) bör inomEU ta initiativ till en heltäckande forsknings- ochaktionsplan för miljö (yrkande 30), ocharbetet med att minska gapet mellan miljöforskningenoch medborgarna bör intensifieras (yrkande 47).Nödvändigheten av utökad marin forskning i form avett nytt nordiskt eller internationelltVästerhavsprojekt betonas i motion 2002/03:MJ492(mp) yrkande 3.I motion 2003/04:MJ235 (v) begärs en översyn avden forskning som bedrivs om de stora rovdjurensbiologi och ekologi och om hur människors attityderoch vardagsliv förändras när rovdjur finns inärheten är tillräcklig för att möta detkunskapsbehov som finns (yrkande 6).Enligt motion 2003/04:MJ400 (kd) behövs ett samlatforskningsprogram som stöder utvecklingen mothållbar produktion och konsumtion (yrkande 13). Imotionen betonas också vikten av att forskningen omPFOS (perfluoroktansulfonsyra) fortsätter ochintensifieras (yrkande 16).Utskottets ställningstagandeI skrivelsen hänvisar regeringen till förslaget iden ekonomiska vårpropositionen för attforskning om biologisk mångfald och ekologiskthållbar utveckling inom för miljö,areella näringar och samhällsbyggande, Formas,skulle stärkas med för åren2002-2004. Formas har också tilldelats extra medelför forskning om biologisk mångfald och förforskning till stöd för en ekologiskt hållbarutveckling omfattande för åren2002 och 2003 samt för år 2004.Formas fick dessutom en förstärkning på 10 miljonerkronor för forskning om marin miljö.Härutöver har Formas fått 23miljoner kronor för ett forskningsprogram omekologisk produktion. På förslag av regeringen ibudgetpropositionen för har riksdagenbeslutat att dessa satsningar skall fortsätta ävenfr.o.m. 2003/04:1, utgiftsområde 23,bet. 2003/04:MJU2, rskr. 2003/04:104 och 105). Iskrivelsen uttalar regeringen sin avsikt attåterkomma i den forskningspolitiska propositionenvad avser forskning om hållbar utveckling.I samband med behandlingen av budgetpropositionenför , utgiftsområde 23, hade utskottet att taställning till motioner om medel till olikaforskningsprojekt på jordbrukets område. Utskottetdelade motionärernas syn på betydelsen av de olikaforskningsprojekten men ansåg att det får anses varaen uppgift för i första hand forskningsrådet attfördela medel till olika forskningsprojekt.Utskottets ställningstagande kvarstår. Medhänvisning härtill och till den till årsskiftet2004/05 aviserade propositionen om forskningföreslår utskottet att motionerna 2002/03:MJ263 (v)yrkande 3, 2003/04:MJ334 (c) yrkande 15,2003/04:MJ401 (mp) yrkande 11 och 2002/03:MJ435 (c)yrkande 3 lämnas utan ytterligare åtgärd frånriksdagens sida.Med hänvisning till den aviserade propositionen omforskning bör även motion 2003/04:MJ63 (kd)yrkandena 51 och 52 lämnas utan vidareåtgärd.Våren 2004 behandlade utskottet en motion (kd) omresurser för forskning om fisksjukdomar. Utskottetkonstaterade då att kunskaperna om fiskbestånd avbetydelse för kust- och insjöfisket samtfritidsfisket inte var tillräckliga för att fisketskall kunna bedrivas på ett långsiktigt hållbartsätt i enlighet med försiktighetsprincipen ochekosystemansatsen. Utskottet delade regeringensuppfattning i proposition 2003/04:51 Kust- ochinsjöfiske om behovet av förstärkt forskning omfisksamhällen, reproduktionsområden, biologiskaeffekter av fiskemetoder och biologisk mångfald.Utskottet hänvisade till Formas verksamhet, till denstrategi för skydd av haven som utvecklas inom ramenför EU:s sjätte miljöhandlingsprogram och till detarbete som pågår inom Internationella rådet förhavsforskning (ICES) och till FAO:s rådgivandekommission för insjöfiske. Vidare anförde utskottetett en förutsättning för akvatisk forskning ärtillgång till forskningsfartyg. De svenskaforskningsfartygen är byggda på 1970-talet.Fiskeriverket har mot den bakgrunden haft i uppdragatt i samråd med Formas senast i januari 2004redovisa en förstudie av behovet av marinaforskningsfartyg. Utskottet erinrade också omHavsmiljökommissionens förslag om förstärkning avforsknings- och utvecklingsverksamheten inom detmarina området (SOU 2003:72). Förslaget bereds iRegeringskansliet. I avvaktan på en aviseradproposition i frågan och på den ovan nämndaforskningspropositionen föreslår utskottet attmotionerna 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 15 och2002/03:MJ426 (kd) yrkande 16 lämnas utan vidareåtgärd från sida.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motionerna 2003/04:MJ235 (v),2003/04:MJ400 (kd), 2002/03:MJ428 (c) och 2002/03:MJ492 (mp) om betydelsen av den forskning sommotionerna vill främja. Som utskottet anfört ovanfår det emellertid anses vara en uppgift för främstFormas att fördela medel till olikaforskningsprojekt. Det bör tilläggas attHavsmiljökommissionen i sitt betänkande presenterarett antal områden inom framför allt den marinamiljön där kunskaperna är bristfälliga (SOU2003:72). I avvaktan på resultatet av beredningen iRegeringskansliet och den aviseradeforskningspropositionen anser utskottet attmotionerna 2003/04:MJ235 (v) yrkande 6,2003/04:MJ400 (kd) yrkandena 13 och 16,2002/03:MJ428 (c) yrkandena 30 och 47 och2002/03:MJ492 (mp) yrkande 3 bör lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Hållbar ekonomisk utveckling ochkonkurrenskraftHållbar ekonomiUtskottets förslag i korthetUtskottet, som instämmer i vad regeringenanför i skrivelsen, avstyrker fyramotionsyrkanden (m, kd) om åtgärder förförbättrat företagsklimat för småföretagare,om sänkt skatt på arbete och omskattereduktion för hushållstjänster.Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden på områdena, tillbudgetpropositionen för , tillpågående arbete i och proposition om skattereduktion förutgifter för byggnadsarbete på bostadshus somkommer att behandlas av underhösten 2004.Jämför reservationerna 76 (m), 77 (kd), 78(m, fp, kd, c) och 79 (m, kd, c).SkrivelsenRegeringens och kvantitativa mål för denekonomiska politiken är följande:1. Ett finansiellt sparande i den offentliga sektornmotsvarande av BNP över en konjunkturcykel.2.- Att fastställa nominella utgiftstak framåt.-- Prisstabilitet definierad som en inflationstakt på2 % (), genomförd av en självständigriksbank. Återgång till målsättningarna förskattereformen /91 att avlöntagarna betalar statlig skatt.-- En sysselsättningsgrad på igruppen 20-64-åringar.-- En halvering av antalet bidragstagare avförsörjningsstöd .-- En halvering av frånvaron från arbetslivet pågrund av sjukskrivning mellan åren 2002 och 2008.Flera av dessa mål berör politikområden sombehandlas i andra avsnitt.-MotionernaI motion 2003/04:MJ65 (m) hävdar motionärerna attregeringen i praktiken missar samtliga mål för denekonomiska politik som den har inflytande över.Skrivelsens avsnitt om skatter präglas avfördelningspolitik i stället för tillväxtpolitik(yrkande 12). Som ett viktigt medel för attåstadkomma högre tillväxt framhålls lägre skatter,främst på arbete, sänkt skatt för småföretagare ochpå arbete med tyngdpunkten på låg- ochmedelinkomsttagare (yrkande 13). I motion2003/04:MJ63 (kd) föreslås ett antal åtgärder somsyftar till förbättrat företagsklimat försmåföretag. Attityderna till företagande ochföretagare bör förbättras, reglerna för företagandeförenklas och regler som inte används avvecklas.Reglerna för F-skattsedel och självdeklarationen förföretagare bör förenklas, liksom kontakterna medmyndigheterna. Försäkringssystemen bör bli merarättvisa och staten bör betala föräldraledigassemesterersättning. bör utformas utifrånsmåföretagens situation, arbetsgivaravgifterna börsänkas och reglerna för beskattning av fåmansbolagbör reformeras. Vidare bör förmögenhetsskattenavvecklas, generationsskiften i familjeföretagunderlättas och skatten på arbete sänkas. Slutligenbör riskkapitalavdrag och etableringskonto införasoch avgiften vid försenad deklaration slopas(yrkande 45).Enligt motion 2003/04:MJ63 (kd) börskattereduktion införas för hushållstjänster,reparationer, tillbyggnad och ombyggnad () samtprivat barnomsorg. Reduktionen bör fastställas till50 % av arbetskostnaden inklusive moms förhushållstjänster utförda i hemmet eller på den egnatomten och gälla fr.o.m. (yrkande48).Utskottets ställningstagandeI skrivelsen betonar regeringen att en prioriteraduppgift för den ekonomiska politiken är att bidratill stabila makroekonomiska förhållanden. Detskapar förutsättningar för en väl fungerande ekonomisom karakteriseras av dynamik, flexibilitet och godtillväxt. Stabila makroekonomiska förhållandeninnebär balanserade offentliga finanser, enekonomisk politik för full sysselsättning, hållbarapensionssystem och ett kontinuerligt arbete med attgöra både arbetsmarknaden och produkt- ochkapitalmarknader mer flexibla och dynamiska.Ekonomiska styrmedel används även för att stimuleratill mer hållbara konsumtions- ochproduktionsmönster. Ett övergripande syfte medskatterna är att finansiera de offentligaåtagandena. Skatterna skall bidra till attåstadkomma en rättvis fördelning av inkomster ochförmögenheter som de kan bidra till enbättre användning av våra samlade resurser,däribland naturresurser.I sitt betänkande till den ekonomiskavårpropositionen för anförde finansutskottetbl.a. detta (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU29,rskr. 2003/04:209). Resurserna för riskkapital tillnäringslivet har utökats och skall utökasytterligare. I vårpropositionen anges också attinsatser görs för att inom befintliga ramar ännu meröka utbudet av kapital i tidiga skeden av en affärs-eller företagsutveckling, s.k. såddfinansiering.Vidare anges att regeringen avser att återkomma medytterligare reformer inom 3:12-regelverket.Sammantaget ska förändringarna, inklusive höjningenav klyvningsräntan, ge företagen skattelättnader om1 miljard kronor. Stödet till kvinnligt företagandeförlängs, och ett arbete pågår för att genomelektronisk registrering korta handläggningstidernavid registrering av aktiebolag och handelsbolag.Resurser satsas för att ytterligare främja enmiljödriven näringslivsutveckling ochmiljöteknikexport. Vidare fortsätter satsningarna påarkitektur, form och design, och förberedelser pågårinför . Regeringens arbete medregelförenklingar för företagen är, enligtfinansutskottets mening, ett mycket omfattande ochviktigt projekt. Syftet är att förenklingarna skallleda till högre tillväxt och högre sysselsättning isamhället.Finansutskottet fortsätter: Sedan fyra år tillbakalämnar regeringen en redogörelse tillriksdagen om förenklingsarbetets utveckling. Densenaste lämnades (skr. 2003/04:8). Målet äratt tydligt minska den administrativa bördan försmåföretag. I den senaste skrivelsen presenterasregeringens handlingsplan för att uppnå dennamålsättning. Enligt handlingsplanen skalldepartementen och berörda myndigheter senast islutet av presentera konkretaåtgärdsplaner på hur internationella och nationellaregler kan minskas och förenklas, hur servicen ochtillgängligheten hos myndigheter kan öka, hurhandläggningstider vid tillståndsgivning kan kortas,hur administrationen kan effektiviseras samt hurolika IT-lösningar kan användas för att förenklakontakten mellan företagen och myndigheterna.Resultatet av åtgärdsplanerna skall sedan redovisastill . Vidare pågår, enligtskrivelsen, ett konkret arbete med att ta fram ettkvantitativt mål för hur mycket den administrativabördan skall minska. Ett problem i sammanhanget äratt det saknas en metod för att tillförlitligt mätaden administrativa bördan. har på regeringensuppdrag utarbetat en mätmetod, och metoden ochresultatet av den första pilotmätningenpresenterades . Det kvantitativamålet kommer att redovisas för så snarttillförlitliga mätningar har genomförts. Förutomdetta redovisas i skrivelsen bl.a. hur myndigheternatillämpar förordningen och särskild konsekvensanalysav reglers effekter på småföretagarens villkor.Under år 2002 har 32 myndigheter tillsammans införtoch ändrat i 123 föreskrifter och allmänna råd medbäring på små företag. Myndigheterna har samtidigtupphävt 111 föreskrifter och allmänna råd. Isammanhanget noterar finansutskottet även arbetetmed den s.k. 24-timmarsmyndigheten. Målet med dettaarbete är att all offentlig myndighetsservice somkan skall tillhandahållas elektroniskt, vilket t.ex.underlättar för företagen och företagare.Finansutskottet vill också nämna Företagarguiden somregeringen lanserade . Företagarguidenär en Internetportal med myndighetsinformationriktad till företag och blivande företagare.Hållbar utveckling är enligt finansutskottetsmening ett av den ekonomiska politikens viktigastemål. Detta innebär att alla politiska beslut skallutformas så att de beaktar de ekonomiska, socialaoch miljömässiga konsekvenserna av denna politik.Detta ställer stora krav på politiken och påRegeringskansliets sätt att arbeta.