bet · GR01FIU21 · 2004-05-27 00:00:00 — För detförsta är det demokratiskt tveksamt attregeringen på detta vis ges möjlighet attkringgå och den normalabudgetprocessen. För det andra kan deföretag som tvingas till extrautdelningar till kontot skadas. För dettredje innebär systemet ett kringgåendeav budgetlagens krav påbruttoredovisning.I motion 2003/04:Fi23 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) föreslås attriksdagen avslår propositionen i nuaktuell del (yrkande 13). Engrundläggande invändning mot förslaget ärenligt motionärerna att det står i stridmed budgetlagen och är konstitutionellttvivelaktigt. Motionärerna anser attförslaget om förbättrad kapitalstrukturtillhör den typ av bemyndiganden somriksdagen avsåg att undvika genominförandet av budgetlagen. De anser ävenatt det är uppenbart att den ordningregeringen föreslår leder till attkonkurrensen snedvrids på de marknaderdär statligt ägda företag verkar ikonkurrens med privata företag.BakgrundRegeringsformenI 1 kap. 4 § regeringsformen framgår attriksdagen beslutar om skatt till statenoch bestämmer hur statens medel skallanvändas. Regeringsformens närmarebestämmelser om finansmakt ochbudgetreglering finns samlade i 9 kap.Den grundläggande bestämmelsen omfinansmakten finns i 2 §, som anger attstatens medel inte får användas på annatsätt än har bestämt.I regeringsformens föreskrifter ombudgetreglering sägs att skallföreta budgetreglering för det närmastföljande budgetåret eller, om det finnssärskilda skäl, för annan budgetperiod.Riksdagen skall, på förslag avregeringen, i en statsbudget bestämmatill vilka belopp statsinkomsterna skallberäknas och anvisa anslag till angivnaändamål. För löpande budgetår kanriksdagen, enligt 9 kap. 5 §regeringsformen, på tilläggsbudget göraen ny beräkning av statsinkomster samtändra anslag och anvisa nya anslag.Huvudregeln om regeringens behörighetär att statens medel och dess övrigatillgångar står till regeringensdisposition, men att i denomfattning som behövs fastställer grunderför förvaltningen av statens egendom ochförfogande över den. Regeringen får t.ex.inte utan bemyndigande ta upplån eller i övrigt ikläda statenekonomiska förpliktelser.Riksdagen får emellertid enligt 9 kap.2 § bestämma att statsmedel skall tas ianspråk i annan ordning än genombudgetreglering genom s.k.specialdestination. har sammaformella inflytande överspecialdestinationer som över anslagen.Lag om statsbudgeten (budgetlagen)I 17 § budgetlagen framgår att statensinkomster och utgifter skall budgeterasoch redovisas brutto på statsbudgeten,den s.k. bruttoredovisningsprincipen.Utgifter får dock redovisas netto påanslag om inkomsterna från en verksamhetendast bidrar till att täckaverksamhetens kostnader (17 §). I 18 §budgetlagen framgår att en verksamhet därstatens kostnader helt skall täckas medverksamhetens intäkter inte skallbudgeteras och inte heller redovisas påanslag eller inkomsttitlar. Inkomsternaregleras också i 9 §, där begreppetdefinieras, och i 30 §, som säger att omriksdagen har beslutat om försäljning avegendom skall inkomsten redovisas mot eninkomsttitel på statsbudgeten, om interiksdagen bestämmer annat.Behandlingen av frågor om förbättradkapitalstruktur i föregående årstilläggsbudgetMed anledning av regeringens förslag i2003 års ekonomiska vårpropositiongodkände (bet. 2002/03:FiU21,rskr. 2002/03:235) att, i samband med enöversyn av kapitalstrukturen i statligtägda bolag, högst 3 i formav extra utdelningar från de statligabolagen 2003 fick överföras till ettsärskilt konto i ochanvändas för insatser i av staten hel-eller delägda bolag. Förslaget innebaratt godkännande för enkapitalinsats skulle inhämtas, men iundantagsfall, där beslut inte kan vänta,föreslogs att regeringen avseende mindrebelopp skulle bemyndigas att utandröjsmål göra nödvändiga kapitalinsatser.I dessa fall skulle medgivandeinhämtas i efterhand.I yttrande (2002/03:KU6y) tillfinansutskottet gjordekonstitutionsutskottet vissa uttalandenangående den beslutsform förkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären som föreslogs ipropositionen. Utskottet ansåg attregeringens förslag borde modifieras påett par punkter. För det första bordebemyndigandet inte innebära attregeringen i brådskande fall och försmärre belopp får besluta omkapitalinsatser. Utskottet uttalade attriksdagen i varje enskilt fall börbesluta om kapitalinsatser. För det andraborde enligt utskottet bemyndigandettidsbegränsas. Vidare uttalade utskottetatt kontots varaktighet dessutom bör bliföremål för årliga prövning.Slutligen borde det enligt utskottettydligt framgå av beslut attmaximalt3 fick överföras till detsärskilda kontot. Utskottet anfördeslutligen att det kan finnas anledningatt i lämpligt sammanhang närmareöverväga formerna förkapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären. Om regeringen menar attdet skall finnas en permanent särskildordning för sådana beslut bör denåterkomma till med förslag omhur en sådan ordning bör regleras. Enlämplig tidpunkt att behandla frågan voreatt ta upp den i samband med den iRegeringskansliet pågående översynen avbudgetlagen.I betänkandet med anledning av 2003 årsekonomiska vårproposition (bet.2002/03:FiU21) ställde sigfinansutskottet bakom vadkonstitutionsutskottet hade anfört i detnyss redovisade yttrandet.Finansutskottet tillade vidare bl.a. attunderskott inte får uppkomma på kontot,dvs. att någon kredit inte skall varaknuten till kontot. I den månkapitaltillskott behövs och de ej kanfinansieras med tillgängliga medel påkontot bör tillskottet, enligt vadfinansutskottet yttrade, i ställettillskjutas genom att ett anslag anvisasöver statsbudgeten. Finansutskottetföreslog att som sin meningskulle ge regeringen till känna vadutskottet anfört. följdeutskottet (rskr. 2002/03:235).Konstitutionsutskottets ställningstagandeStöd till politiska partier och tillriksdagens ledamöter m.m.Som regeringen framhållit har eneftersläpning skett beträffande detstatliga partistödet. Eftersläpningen börnu korrigeras. Utskottet tillstyrkerdärför regeringens förslag till ändring ilagen (1972:625) om statligt stöd tillpolitiska partier och om höjning av detberörda anslaget.Utskottet tillstyrker vidare förslagetom ändring i lagen (1999:1209) om stödtill riksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i och omhöjning av berörda anslag.Motion 2003/04:Fi26 avstyrks.Utskottet har ingen erinran avseenderegeringens förslag attRiksgäldskontorets betalning av årligränta på kung hemgiftskapitaltill Konungens hovförvaltning upphör.Utskottet tillstyrker förslaget om enmotsvarande höjning av anslaget tillKungliga hov- och slottsstaten.Utskottet har inte någon erinran motvvriga förslag om ändrade anslag inomutgiftsområdet.Förbättrad kapitalstrukturKonstitutionsutskottet erinrar om vadutskottet har uttalat om att detfinns goda skäl att underlättakapitalomstruktureringar i den statligaföretagssfären.När det gäller beslutsformen för sådanakapitalomstruktureringar vidhållerutskottet sitt tidigare ställningstagandeoch hänvisar till det yttrande(2002/03:KU6y) som utskottet avgett isamband med behandlingen avtilläggsbudget för år 2003.I sammanhanget vill utskottet särskilterinra om vikten av att regeringenåterkommer till med förslagtill en permanent ordning förkapitalomstruktureringen i den statligaföretagssfären, om regeringen menar atterfarenheterna talar för att ensådan ordning bör finnas.Stockholm den 13 maj 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), GöranMagnusson (s), (), (), KenthHögström (s), (), MatsEinarsson (v), (), HenrikS Järrel (m), (),(), (),(), (), (),() och ().Avvikande meningFörbättrad kapitalstrukturGunnar (), (), (), (), (),() och () anför:Vi anser att finansutskottet bör avstyrkaregeringens förslag om förbättradkapitalstruktur. En grundläggandeinvändning är att förslaget står i stridmed budgetlagen och är konstitutionellttvivelaktigt.En annan invändning gäller användandetav bemyndigande på finansmaktens område.En viktig motivering för budgetlagen varatt den ersatte en uppsjö avbemyndiganden som givitregeringen. Bemyndigandena var av denomfattningen att det var svårt att få enönskvärd överblick, och det förelåg riskför att det kunde uppstå oklarhet om vadriksdagen hade beslutat. Det fanns behovav reglering på finansmaktens område somlåg mellan regeringsformens ochriksdagsordningens generella regler ochde detaljerade och oöverblickbarabemyndigandena. Vid sidan ombemyndigandena fanns dessutom en riktutvecklad praxis som det sågs behov avatt kodifiera. Förslaget ivårpropositionen om förbättradkapitalstruktur tillhör den typ avbemyndiganden som avsåg attundvika genom införandet av budgetlagen.Vi vill vidare betona den betydelse somprinciperna om bruttoredovisning ochfullständig budgetproposition har för attriksdagen skall kunna utöva singrundlagsreglerade finansmakt.Regeringsförslaget innebär ettkringgående av budgetlagens krav påbruttoredovisning och utgör därmed ettflagrant brott mot budgetlagensbestämmelser.Den modell som regeringen införde 2003riskerar få en permanent karaktäreftersom det även kommer attfinnas behov av att göra förändringar ikapitalstrukturen i statliga företag. Föratt öka öppenheten samt för att inordnamodellen för förändringar i statligabolags kapitalstruktur i statsbudgeten,bör , i enlighet med vadutskottet i yttrande2002/03:KU6y anförde, stifta en lag somavgränsar kontots användning ochbeskriver hur de medel som använts skallredovisas i statsbudgeten.Nu vill regeringen höja ramen för demedel som skall få avsättas på detspeciella kontot i genom attknyta en kredit till kontot. Det argumentsom anförs är behovet av snabbhet. Densakliga innebörden är att regeringen villutöka ramen från tre till fem miljarderkronor. I än högre grad vill regeringentydligen agera utanför den normalabudgetprocessen. Av samma skäl som viursprungligen motsatte oss införandet avdetta konto motsätter vi oss starkt dessutbyggnad.Särskilda yttrandenAnslagsförändringar på tilläggsbudgetHelena () och TobiasKrantz (fp) anför:Folkpartiet hade ett annatbudgetalternativ . Det är de partier som stårbakom den budget som gäller som haransvar för att se till att derasbeslutade utgiftstak kan hållas.Folkpartiets budgetförslag hade enmarginal på vilketbetyder att om vårt förslag hade vunnitriksdagens gillande skulle flertalet avtilläggsbudgetens förändringar inte havarit nödvändiga. Vi har enligtriksdagsordningen inte möjlighet attföreslå förändringar på andra anslag ände av regeringen i tilläggsbudget 1aktualiserade. Det är därför intepraktiskt möjligt för oss att lägga framen egen genomarbetad tilläggsbudget.Av samma skäl kommer vi inte att deltai den fortsatta behandlingen av den nuföreliggande tilläggsbudgeten bortsettfrån frågan om kapitalstruktur.Anslagsförändringar på tilläggsbudgetIngvar () anför:Kristdemokraterna har i parti- ochkommittémotioner för budgetåret 2004förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitikendn den nu gällande. Kristdemokraternasekonomiska politik och budgetalternativför sammanfattas i motion2003/04:Fi241. Detta alternativ avslogsav i den första beslutsomgångenom utgiftsområdesramar ochskatteinkomster till förmån för deninriktning av den ekonomiska politikenoch budgetpolitiken somSocialdemokraterna föreslog. Av dettaskäl deltog vi inte i den därpå följandebehandlingen av anslag inom respektiveutgiftsområde.Av samma skäl kommer vi inte att deltai den fortsatta behandlingen av den nuföreliggande tilläggsbudgeten bortsettfrån frågan om kapitalstruktur.bilaga 5Försvarsutskottets yttrande2003/04:FöU4yTilläggsbudget - utgiftsområde6 Försvar samt beredskap mot sårbarhetTill finansutskottetFinansutskottet har berett övriga utskotttillfälle att yttra sig över 2004 årsekonomiska vårproposition (prop.2003/04:100) om tilläggsbudget tillstatsbudgeten för (punkterna 5-44) och de motioner som kankomma att väckas, allt i de delar somberör respektive utskottsberedningsområde. ärberört av regeringens förslag punkt 16 omsänkning av bemyndiganderamen med fyramiljarder kronor för anslaget 6:2Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling jämte två motioner somtar upp bemyndigandefrågor.Utskottet noterar regeringens förslagatt bemyndiganderamen för innevarandebudgetår sänks med fyra miljarder kronorfrån 72 till och vill uttrycka oro för denmisstro mot den politiska processen somhanteringen kan leda till. Utskottetmenar att det är ytterst angeläget att ennivå som tillåter såvälframtidssatsningar somkompetensuppbyggnad fastställs.Därmed ökas handlingsfriheten och minskasde framtida bindningarna förmaterielanskaffning. Detta bör enligtutskottet ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker ochavstyrker Moderata samlingspartietsmotionsyrkanden såvitt avserbeställningsbemyndiganden inomutgiftsområde 6.Utskottet utgår från att i detunderlagsarbete som sker inför detkommande försvarsbeslutet görsansträngningar för att finna en breduppgörelse mellan de politiska partierna.Försvarsberedningens arbete bör omfattaflera olika ekonomiska alternativ, varavett är en minskning på sex miljarderkronor. De olika alternativen bör beredasmot bakgrund av de säkerhets- ochförsvarspolitiska bedömningar som skerinom ramen för arbetet införförsvarsbeslutet.Avvikande meningar har lämnats avModerata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, ochMiljöpartiet de gröna.RegeringenFinansplanenRegeringen anför i finansplanen attFörsvarsberedningen skall genomföras medutgångspunkten att den skall leda tillbetydande kostnadsminskningar. Ett avhuvudalternativen i Försvarsberedningensarbete skall vara en besparing på sexmiljarder kronor. För att skapahandlingsfrihet och underlättaomställningen begränsas försvaretsbeställningsbemyndiganden 2004.Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskapmot sårbarhet6:2 Materiel, anläggningar samt forskningoch teknikutveckling (bemyndigande)I statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslagpå 18 . Vidare harregeringen ett bemyndigande att ingåekonomiska förpliktelser på högst72 500 000 000 kr.Regeringen föreslår att den bemyndigasatt för ramanslaget 6:2Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling besluta om beställningarav materiel, anläggningar samt forskningoch teknikutveckling som inklusivetidigare gjorda beställningar medförutgifter på högst 68 efter2004.För att skapa handlingsfrihet inför detkommande försvarsbeslutet avseendeförsvarets inriktning åren 2005-2007anser regeringen att det är nödvändigtatt minska de framtida bindningarna somgörs i fråga om materielanskaffning. Detär därför motiverat att redan nu sänkabemyndiganderamen i avvaktan på beslut omframtida anslagsnivåer.Av dessa skäl anser regeringen attbemyndiganderamen för anslaget 6:2Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling bör sänkas till68 500 000 000 kr.MotionernaBemyndiganderamenI Moderata samlingspartietskommittémotion Fi28 (m) av MikaelOdenberg m.fl. framhålls att ett avhuvudalternativen i det kommandeförsvarsbeslutet enligt vårpropositionenskall vara en besparing på sex miljarderkronor. Besparingen förbereds redan nugenom att begränsabeställningsbemyndiganden under anslag6:2 med 2004.Därtill läggs en utgiftsbegränsning på caen miljard kronor . Detta skerunder en känslig övergångsperiod från detmobiliserande till det insatsbereddaförsvaret och ger fel signaler tillFörsvarsmakten. anser inteatt det är riktigt att nu förändraförutsättningarna för försvaret.Moderaterna motsätter sig därför detminskade beställningsbemyndigandet(yrkande 3).I kommittémotion Fi29 (c)av m.fl. framhålls att idiskussionerna mellan regeringen och desssamarbetspartier inför den ekonomiskavårpropositionen dök det upp frågor somrör försvarsområdet. Bland annat hardetta utmynnat i en minskadbemyndiganderam för försvaretsmaterielbeställningar.Centerpartiet gjorde i samband medförsvarsbeslutet en överenskommelse medregeringen om innehållet i beslutet ochinriktningen fram tillnästa försvarsbeslut. Självklart anserCenterpartiet att ingångna uppgörelserska fullföljas för att skapa arbetsro förförsvaret att fullfölja de politiskabesluten och för att lägga en god grundför det fortsatta omställningsarbetet.Det fortsatta omställningsarbetet ärhelt beroende av att medborgare,anställda i försvaret, värnpliktiga ochpolitiker kan lita på förutsättningarna.Därför vill inskärpa detnödvändiga i att inte förändra innehålleti försvarsbeslutet utan dess medverkan.Centerpartiet är mycket kritiskt tillden förändring av bemyndiganderamen somförefaller vara följden av regeringensöverläggningar med . Enligtpartiets uppgifter behöver det dock inteförändra inriktningen i försvarsbeslutetunder innevarande år.Skulle bemyndiganderamen sänkaspermanent skulle det däremot ställa tillkännbara problem för Försvarsmakten.Möjligheten att satsa på viktigaframtidsprojekt skulle hotas om en alltstörre del av resurserna behöver läggaspå gamla åtaganden. Så får det inte gåtill.Bemyndiganderamen måste ha en sådanomfattning att det finns utrymme förbeställningar som gynnarkompetensuppbyggnad ochmaterielutveckling. Därför måste ramenräknas upp och fastställas till att återomfatta framtidssatsningar i 2005 årsbudget. Detta bör ges regeringen tillkänna (yrkande 1).Det är förhoppning attriksdagen korrigerar den olyckligahanteringen av bemyndiganderamen.Samtidigt är det angeläget att detta inteinträffar igen. Regeringen bör därföravstå från att föreslå förändradeförutsättningar för det innevarandeförsvarsbeslutet utan att göra mycketnoggranna överväganden. Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 2).Anslagsnivåer i det kommandeförsvarsbeslutetI några motioner tas - utan någraspecifika yrkanden - frågan upp omarbetet inför det kommandeförsvarsbeslutet och de framtidaanslagsnivåerna för försvaret.I Moderata samlingspartiets partimotionFi22 (m) framhålls att det svenskaförsvaret står inför genomgripandeförändringar. Omdaningen från gårdagensinvasionsförsvar till morgondagensinsatsförsvar kommer att vara förenad medbetydande omställningskostnader.Moderaterna kommer iFörsvarsberedningen att eftersträva enbred uppgörelse i syfte att säkerställaSveriges möjligheter att både trygga detnationella oberoendet och uppfyllaförpliktelser i ett internationelltsammanhang.Moderaterna anser också att systemetför finansiering av internationellamilitära insatser behöver ändras och sessom en del av vårt samladeinternationella åtagande.Det är av stor vikt att kanbidra till att den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken kan fåtrovärdighet genom ökad militär förmåga.Sverige måste kunna bidra med sin del.Moderaterna återkommer till frågan omanslagsnivåerna när underlaget frånFörsvarsberedningen föreligger.I liberalernas partimotionFi23 (fp) redovisas en utgiftsförändringpå minus förförsvaret resp. 2006. Detanförs att mera detaljeradeställningstaganden kommer att ske i höstinför budgeten för 2005.I partimotion Fi25 (c)framförs att vad gäller överenskommelsenmellan regeringen och om atten minskad försvarsbudget med sexmiljarder skall vara ett huvudalternativi Försvarsberedningens arbete införhöstens försvarsbeslut, så förutsätterCenterpartiet att de ekonomiskaalternativ som utreds iFörsvarsberedningen utreds på ettlikvärdigt sätt.Utgångspunkten måste vara vad detsäkerhetspolitiska läget kräver, intevilka önskemål regeringenssamarbetspartier har.UtskottetBemyndiganderamenRegeringen föreslår i tilläggsbudget tillstatsbudgeten en sänkning avbemyndiganderamen för anslaget 6:2Materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling. Regeringen föreslår attbemyndiganderamen sänks med fyramiljarder kronor.Utskottet har vid olika tillfällen underde särskilt behandlat frågorom beställningsbemyndiganden inomförsvaret. I försvarsutskottetsbetänkande /04:FöU6 Styrning av detmilitära försvaret framhålls sålunda.I finansutskottets betänkande2003/04:FiU11 Tilläggsbudget 2 anförs bl.a. följande.I propositionen om budgetlagen (prop.1995/96:220, s. 36) anförde regeringenatt ett bemyndigande är liktydigt medatt anslag måste anvisas.Därför, anförde regeringen, är detnaturligt att beslut om omfattningenav och ändamålet med ett bemyndigandeprövas lika noga som ettanslagsbeslut.Vidare framhåller försvarsutskottet isitt betänkande 2003/04:FöU6 Styrning avdet militära försvaret.Det nuvarande systemet med s.k.objektsramar har varit informativt ochändamålsenligt men bör utvecklas genomatt informeras om vilkamaterielobjekt m.m. som ingår ibemyndiganderamen för materiel,anläggningar, forskning ochteknikutveckling så att det blirjämförbart mellan anslag ochbemyndiganderam. Det bör även finnasen jämförbarhet mellan dessa ochinvesteringsplanen. gesdärmed möjlighet att ibudgetberedningen ta ställning tillstörre projekt.Försvarsutskottet anser attbudgetpropositionens redovisning avbeställningsbemyndigandena och dendärav planerade anskaffningen avmateriel, anläggningar och forskningbör utvecklas - - - - - - -utredningen om styr- ochfinansieringsformerna inom försvaretskall enligt direktiven analysera ochutvärdera tillämpningen av systemetmed beställningsbemyndiganden inomförsvaret.Utskottet har vid sin beredning avärendet fått en särskild föredragning avtjänstemän från Försvarsdepartementet omdessas bedömning i nuvarande läge avkonsekvenserna av den föreslagnasänkningen av bemyndiganderamen.Ett nytt riksdagsbundet flerårigtförsvarsbeslut planeras att fattas underslutet av . Utskottet avser att isin beredning av detta fästa särskilduppmärksamhet påbeställningsbemyndigandena liksom dessassamband med materielanslag ochobjektsramar. Utskottet noterarregeringens förslag att bemyndiganderamenför innevarande budgetår sänks med fyramiljarder kronor från 72 500 000 000 krtill 68 och vill uttryckaoro för den misstro mot den politiskaprocessen som hanteringen kan leda till.Utskottet menar, med stöd i formuleringeni tilläggsbudgeten, att det är ytterstangeläget att en nivå som tillåter såvälframtidssatsningar somkompetensuppbyggnad fastställs.Därmed ökas handlingsfriheten och minskasde framtida bindningarna förmaterielanskaffning. Detta bör gesregeringen till känna. Vad utskottet haranfört innebär att utskottet tillstyrkermotion Fi29 (c) yrkandena 1 och 2 ochavstyrker motion Fi28 (m) yrkande 3 ombeställningsbemyndiganden inomutgiftsområde 6.Framtida anslagsnivåerRegeringen har i propositionen - utansärskilt yrkande - anfört attFörsvarsberedningen skall genomföras medutgångspunkten att den skall leda tillbetydande kostnadsminskningar och att ettav huvudalternativen i arbetet skall varaen besparing på . Iflera motioner behandlas också frågan omarbetet inför försvarsbeslutet med deframtida anslagsnivåerna för försvaret.Dessa motioner innehåller inga särskildayrkanden om detta. Men med hänsyn tillatt frågan aktualiseras av såvälregeringen som i motioner vill utskottetanföra följande.Utskottet utgår från att i detunderlagsarbete som sker inför detkommande försvarsbeslutet görsansträngningar för att finna en breduppgörelse mellan de politiska partierna.Försvarsberedningens arbete bör omfattaflera olika ekonomiska alternativ, varavett är en minskning på sex miljarderkronor. De olika alternativen bör beredasmot bakgrund av de säkerhets- ochförsvarspolitiska bedömningar som skerinom ramen för arbetet införförsvarsbeslutet.Stockholm den 13 maj 2004På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit ibeslutet: (), ToneTingsgård (s), (), AllanWidman (fp), (), MichaelHagberg (s), (), BeritJóhannesson (v), (),(), Britt-MarieLindkvist (s), (), ÅsaLindestam (s), (), LarsÅngström (mp), () och NilsOskar ().Avvikande meningar1. , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet tar baraställning till de av regeringens förslagtill tilläggsbudget som har implikationerför framtiden och som vi motsätter oss.Då beslutat innevarande årsbudget har vi vare sig möjlighet elleranledning att arbeta om denna eller återredovisa hela vårt budgetförslag, trotsatt, om detta blivit beslut,nuvarande problem med skenande utgifterinte förelegat. De partier som bildaderiksdagsmajoritet får nu ta det fullaansvaret för de förändringar somföreslås för att hålla utgifterna undertaken.