bet · GS01MJU3 · 2004-10-28 00:00:00 — 2000/01:MJU16) om att regeringenutan dröjsmål genomför en översyn avmiljöklassningen av bensin och dieselolja ochkriterierna för de olika miljöklasserna och attöversynen bör inriktas på ett system som intemissgynnar utvecklingen av alternativa eller mermiljövänliga drivmedel fick iuppdrag att utveckla systemet med miljöklasser förfordonsbränslen. redovisade sittuppdrag med förslag till ändringar imiljöklassreglerna. Förslaget remitterades, menremissutfallet innebar att regeringen inte kunde gåvidare med förslaget. fick istället ett nytt uppdrag - Uppdrag om miljöklassningav alternativa drivmedel. förslagmed anledning av det nya uppdraget är för närvarandeute på remiss. Remissvaren skall ha kommit in tillRegeringskansliet senast den 12 december 2004.Beredning pågår med syftet att kunna bereda väg förett flertal olika alternativa bränslen. Med det ovananförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:MJ257(kd), 2003/04:MJ380 (mp), 2003/04:MJ394 (mp),2003/04:MJ401 (mp) yrkande 5, 2003/04:MJ407 (kd)yrkande 1, 2003/04:MJ410 (v) yrkandena 1 och 2,2003/04:MJ436 (s) och 2003/04:MJ474 (c) yrkandena20 och 23 i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Utskottet har behandlatfrågan om skrotningspremien för bilar (se bl.a. bet.2000/01:MJU13 och 2001/02:MJU16). Den 1 juli 2001höjdes den premie som siste ägaren av en bil får närbilen lämnas för skrotning. Premien varierar mellan700 kr och beroende på bilens ålder. Syftetmed höjningen var att kompensera bilägare förförväntade och redan inträffade prisökningar, bl.a.som en följd av skärpta miljöregler förbilskrotning. Premiehöjningen var också avsedd attsäkerställa en kostnadsfri inlämning i enlighet medEuropaparlamentets och rådets direktiv /53/EG omuttjänta fordon. Som utskottet tidigare påpekatsaknas det än så länge erfarenheter och uppgiftersom visar att premiehöjningen medfört attnedskräpning med skrotbilar minskat. Det är docktroligt att premiehöjningen till viss del motsvarasav bilägarens ökade kostnader för bilskrotning.Emellertid tenderar premiesystemet att styramottagningsavgiften för bilar. Det är svårt attbedöma om den ökade kostnaden beror på ökademiljökrav vid bilskrotning eller ommottagningsavgiften anpassas till premien för attöka bilskrotarens vinst. Bland annat mot bakgrundhärav ansåg regeringen att det bör utredas om det ärlämpligt att åstadkomma kostnadsfri inlämning avskrotbilar genom att direkt från Bilskrotningsfondenbetala ersättning till bilskrotaren förskrotningskostnaden. I ett sådant system skulleenligt regeringen producenternas kompetens kunnakomma till användning i förhandlingen om hur storersättningen bör vara. Utskottet ansåg i likhet medregeringen att frågan om hur en sådan form avkostnadsfri inlämning skall organiseras bördiskuteras närmare med såväl bilproducenter,bilskrotare, konsumentorganisationer som berördamyndigheter.När det gäller kravet på att införaskrotningspremie även för äldre gräsklippare ochbåtmotorer vill utskottet hänvisa till sinauttalanden (bet. 2003/04:MJU4) dåutskottet påpekade att har sänkt skattenpå alkylatbensin till tvåtaktsmotorer med hänvisningtill att det av miljöskäl är motiverat att ökaanvändningen av sådan bensin i tvåtaktsmotorer(prop. 2001/02:177, bet. 2001/02:SkU26, rskr.2001/02:331). Utskottet har i övrigt vid tidigarebehandling av motionsyrkanden med samma innebörd(bet. 2002/03:MJU13) hänvisat till att avgaskravenför arbetsmaskiner inom EU regleras iEuropaparlamentets och rådets direktiv /68/EG, dets.k. Avgaskrav har hittillsinförts endast för vissa större dieseldrivnaarbetsmaskiner. Enligt vad utskottet erfarit pågårförhandlingar för en skärpning av avgaskraven fördessa maskiner. För jordbruks- ochskogsbrukstraktorer började krav införas under år2001 genom och rådets direktiv2000/25/EG av om åtgärder motutsläpp av gas- och partikelformiga föroreningarfrån motorer avsedda för jordbruks- ellerskogsbrukstraktorer. I detta sammanhang ansågutskottet att det även borde uppmärksammas att detgenom ändringsdirektivet 2002/88/EG om åtgärder motavgasutsläpp från förbränningsmotorer som skallmonteras i arbetsmaskiner och arbetsredskap infördesavgaskrav i två steg för mindre, bensindrivnaarbetsmaskiner. Det första steget införs fr.o.m. år2004. Det innebär att utsläppen per maskin skallminska med ungefär en tredjedel. Det andra stegetökar kraven med beroende påmaskintyp. När det gäller system medskrotningspremier för tvåtaktsmotorer finns, enligtvad utskottet erfarit, betydande problem att lösainnan ett sådant system skulle kunna införas. Tillexempel bör frågor om miljö- ochkostnadseffektivitet samt EU-rättsliga grunderundersökas närmare.Med det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna /04:MJ63 (kd) yrkande 20 och2003/04:MJ408 (kd) yrkande 6 i den mån de inte kananses tillgodosedda.Regeringens skrivelse Sanering och återställningav förorenade områden - resultatredovisning (skr.2003/04:141) utgör ett komplement tillbudgetpropositionen för , utgiftsområde 20, ifråga om redovisning, resurser och uppnådda resultatför verksamheten Sanering och återställning avförorenade områden, anslag 34:4. Som anförs iskrivelsen pågår, i syfte att få grepp omföroreningarnas omfattning, ett systematiskt inventeringsarbete vidsamtliga länsstyrelser efter initiativ frånNaturvårdsverket. I inventeringsarbetet görs enbedömning av de risker de förorenade områdenainnebär för människa och miljö. Enligt den s.k.MIFO-metoden delas varje objekt in i någon av fyrariskklasser där klass 1 innebär den högsta risken.För att hamna i riskklass 1 eller 2 skallföroreningen vara av särskilt farligt slag ochriskera spridning till människa och miljö. Det är iriskklasserna 1 och 2 de mest angelägna objektenfinns och bör bli föremål för ytterligare utredning.Varje länsstyrelse redovisar i samband med sittårliga regionala program de 30 mest angelägnaobjekten i respektive län. Riskklassningen av objektligger till grund för länsstyrelsernas ochNaturvårdsverkets val och prioritering av objekt föråtgärder.Sammanfattningsvis konstaterar regeringen iskrivelsen att efterbehandling av förorenade områdenär ett långsiktigt arbete där kunskap spelar enviktig roll. Det finns behov av teknikutvecklingoch en samordning av kunskaperna på området, vilketNaturvårdsverket uppmärksammat genom att tillskapakunskapsprogrammet Hållbar sanering. Regeringenbedömer att samtliga förorenade områden kommer attvara identifierade . Det är dockosäkert om målet för åtgärder, dvs. 100 påbörjadeoch 50 avslutade saneringsprojekt, kan nås. Medlägre statlig finansiering minskar ocksåmöjligheterna att nå målet. I skrivelsen uttalarregeringen sin avsikt att återkommamed förslag till nya delmål för efterbehandling avförorenade områden . Ibudgetpropositionen för , utgiftsområde 20,gör regeringen bedömningen att identifieringen avförorenade områden kommer att vara avslutad till år2005 i enlighet med delmålet. Mängden förorenadeområden är emellertid betydligt större än vad somtidigare antagits, totalt 40 000-45 000, varav10 000 tillhör den högsta eller näst högstariskklassen. Kostnaderna för sanering av dessa ärockså högre än vad som tidigare beräknats, igenomsnitt per område. Vidingången av befann sig 226 objekt i olikaskeden av undersökning eller utredning, helt ellerdelvis med statligt bidrag. Därutöver var 21 objekti åtgärdsfas. har ca 20 projektslutförts. Detta innebär att drygt hälften av de 100förorenade områden där sanering enligt målet skallvara påbörjade och de 50 som skall vara åtgärdadekommer att vara klara till år 2005.I sammanhanget vill utskottet erinra om att såvälriksdagens som regeringens mål är att de områden somutgör mycket stor risk eller stor risk förmänniskors hälsa och miljön skall vara åtgärdadeinom en generation (prop. 2000/01:130, bet.2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:36).Det ovan anförda innebär att syftet med motion2003/04:MJ410 (v) yrkande 11 får anses tillgodosett.Motionen i denna del bör lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.Befolkning och folkhälsaBefolkningsutveckling och hållbaratrygghetssystemUtskottets förslag i korthetUtskottet instämmer i vad regeringen anför iskrivelsen och avstyrker två motionsyrkanden(kd) om barnomsorgens betydelse för lek ochomsorg och om valfrihet inom barnomsorgen.Utskottet hänvisar härvid till tidigareuttalanden av , till pågående arbetepå området och till pågåendebehandling av en proposition om kvalitet iförskolan (prop. 2004/05:11).Med hänvisning till tidigareuttalanden i frågan och till pågående arbetepå området avstyrker utskottet även ettmotionsyrkande (m) om hållbaratrygghetssystem.Jämför reservationerna 66 (kd) och 67 (m).SkrivelsenEnligt regeringens bedömning går , i likhetmed många andra länder, mot en utveckling där alltfärre människor måste försörja en allt större del avbefolkningen. De snabba samhällsförändringarna bådevad gäller familjemönster och klimatet i arbetslivethar ökat trycket på socialförsäkringssystemen,vilket i sin tur ökar kravet på systemenshållbarhet. En ökad försörjningsbörda för dem som iframtiden skall bidra till finansieringen avpensionerna, hälso- och sjukvården ochsocialpolitiken ställer höga krav på deltagande ochproduktivitet i arbetslivet.MotionernaI motion 2003/04:MJ63 (kd) betonas barnomsorgensbetydelse för lek och omsorg. Det är enligtmotionärerna viktigt att hävda barnens rätt att fåvara barn och deras rättighet att får utrymme förlek och omsorg (yrkande 35). Även valfrihet inombarnomsorgen tas upp i motionen. Motionärerna villföra en politik där barnomsorgen verkligen får varaen omsorg och inte en ny skolform för ettåringar.Barnomsorgen måste också ge förutsättningar förolika alternativ så att föräldrarna kan välja dentyp av omsorg för sina barn som passar just dem bäst(yrkande 36).När det gäller hållbara trygghetssystem ställs imotion 2003/04:MJ65 (m) krav på sänktaersättningsnivåer i sjukförsäkringen,förtidspensionen och arbetslöshetsförsäkringen ochkrav på sänkt arbetsgivaravgift för anställda över61 år. Arbetsinkomster och pensionsinkomster börbeskattas separat för den som är , ochmöjligheterna till mer flexibel anställning förarbetstagare bör öka (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeFörskolan är en frivillig pedagogisk verksamhet förbarn mellan ett och vars föräldrarförvärvsarbetar eller studerar, eller är arbetslösaeller föräldralediga samt för barn som har ett egetbehov av verksamheten. haralla barn rätt till 525 avgiftsfria timmar iförskolan fr.o.m. höstterminen det år de fyller fyraår, dvs. Läroplanen för förskolan,Lpfö 98, utgår från en ansvarsfördelning där statenanger de övergripande målen och riktlinjerna förförskolan och kommunerna har ansvar förgenomförandet. Läroplanen överensstämmer till sinstruktur i huvudsak med skolans läroplaner. Avsiktenär att de tre läroplanerna skall länka i varandrautifrån en gemensam syn på kunskap, utveckling ochlärande. Läroplanen bygger på 2 a kap. 1-12 §§skollagen (1985:1100) där de grundläggandebestämmelserna finns om hur förskoleverksamhetenskall utformas.Förskolans uppdrag som det är formulerat iläroplanen är bl.a. att stimulera barns utvecklingoch lärande. Verksamheten skall utgå från enhelhetssyn på barn och barns behov och utformas såatt omsorg och lärande bildar en helhet. Förskolanskall främja gemenskap barnen emellan och varatrygg, utvecklande och lärorik för alla barn somdeltar, utifrån vars och ens förutsättningar. Lekenhar haft och har stort utrymme i förskolan. Ipropositionen inför införandet av läroplanen förförskolan (prop. 1997/98:93 s. 21) konstateras bl.a.att lek leder till social kompetens, att de socialalekreglerna, som samförstånd, ömsesidighet ochturtagande som krävs för att leken skall fortgå, ärgrundläggande demokratiska principer samt att barneti den viktiga rolleken eller låtsasleken tränar sigatt gå in i tänkta sammanhang. Vidare konstaterasatt ett medvetet bruk av leken bör ingå i förskolanspedagogiska verksamhet. Enligt vad utskottetinhämtat har genomfört ennationell utvärdering av förskolan, publicerad irapporten i brytningstid, Rapport 239,2004. I rapporten konstateras bl.a. att vissaenkätsvar tyder på att synen på förskolans uppdragkan ha förändrats och att tyngdpunkten förskjutitsmot lärande. Utskottet vill härutöver hänvisa tillpropositionen Kvalitet i förskolan (prop.2004/05:11), som bereds i utbildningsutskottet. Iavvaktan på ställningstagande tillpropositionen föreslår utskottet att motion2003/04:MJ63 (kd) yrkande 35 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.Familjedaghem är ett alternativ till förskola ochfritidshem för t.ex. barn som har behov av att varai en mindre grupp eller då det är långt tillnärmaste förskola. Dessa hem är inte tillgängligaför samma reglering, kontroll och utvärdering somförskolan, och läroplanen gäller inte förfamiljedaghemmen som för förskolan. Däremot skallförskolans läroplan vara vägledande förfamiljedaghemmen, vilket innebär attfamiljedaghemmen kan tillämpa delar av läroplanenutifrån de förutsättningar som denna verksamhet ger.De avsnitt i läroplanen som behandlar normer ochvärden är lika relevanta för familjedaghemmen somför förskolan. Läroplanen skall också i övrigtfungera vägledande. Enligt budgetpropositionen förår 2004, utgiftsområde 16, hade av allabarn i åldern plats i familjedaghem.Utskottet har vidare inhämtat att Statens skolverkpå regeringens uppdrag har utfärdat allmänna råd förfamiljedaghemmen (1999). Råden bygger påformuleringarna i skollagen om förskoleverksamhetensoch familjedaghemmens uppgift och knyter också antill Lpfö 98 och Lpo 94. Utskottet har även inhämtatatt regeringen uppdrog till Skolverketatt följa upp och redovisa utvecklingen avfamiljedaghemmen. Uppdraget har redovisats den1 i rapporten av reformenmaxtaxa, allmän förskola m.m. Utskottet vill isammanhanget erinra om det tillkännagivande somriksdagen gjorde under /03 om mångfaldinom barnomsorgen (bet. 2002/03:UbU19, rskr. 160).Riksdagen ställde sig då bakom följande formuleringi en reservation: Vi anser att det är viktigt medmångfald och valfrihet inom barnomsorgen. Det sompassar den ena familjen passar inte den andra.Därför skall föräldrar ha rätt att fritt väljabarnomsorg. Barnomsorgen måste vara väl utbyggd, medolika alternativ. Vi är positiva till olika sortersbarnomsorg med olika inriktning, i såväl kommunalsom privat eller kooperativ regi. Valfrihet innebärockså en möjlighet för dem som vill att i störreutsträckning vara hemma med sina barn. Kommunernamåste kunna erbjuda likvärdiga villkor för allagodkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Meden mångfald av barnomsorgsformer kan olikaverksamheter stimulera varandra och bidra till enutveckling av hela barnomsorgen. Med hänvisninghärtill och till behandling avregeringens förskoleproposition bör motion2003/04:MJ63 (kd) yrkande 36 lämnas utan vidareåtgärd från sida.När det gäller motion 2003/04:MJ65 (m) om hållbaratrygghetssystem vill utskottet inledningsvis hänvisatill finansutskottets uttalande i sambandmed detta utskotts behandling av den ekonomiskavårpropositionen (prop. 2003/04:100, bet.2003/04:FiU20, rskr. 2003/04:284). I anslutning tilldiskussionen om sjukfrånvaron erinrade utskottet omatt ersättningsnivån i sjukförsäkringen fr.o.m. den1 skall återställas till den nivå somgällde före och anförde vidare attdet, enligt finansutskottets mening, är en viktigprincip, inte minst för att upprätthållaallmänhetens förtroende för välfärdssystemen, attersättningarna i socialförsäkringen ligger på ensådan nivå att drabbade hushåll klarar attupprätthålla sin standard på en rimlig nivå även omde skulle drabbas av t.ex. sjukdom. Finansutskottetavvisade därför de förslag om sänkning aversättningsnivåerna och införandet av ytterligare enkarensdag i sjukförsäkringen som Moderatasamlingspartiet föreslog i den då aktuella motionen.Enligt finansutskottet slår förslagen mot dem somredan är utsatta.Finansutskottet anförde vidare att, eftersomifrågavarande SGI-bestämmelser redan uppmärksammatsinom , utskottet förutsatte attsocialförsäkringsskyddet under uppbyggnadsskedet förden som driver verksamhet i aktiebolagsform granskasnärmare. ansåg det angeläget attregeringen skyndsamt återkommer med förslagbeträffande företagarnas ekonomiska situation.I årets finansplan konstaterar regeringen att densvenska arbetskraften blir allt äldre. De närmasteåren kommer de i åldersgruppen att blialltfler. Sysselsättningsgraden i denna grupp ärendast . Åtgärder behöver vidtas för attgöra det möjligt för äldre att vara kvar längre iarbetslivet och stimulera dem till detta och förarbetsgivare att öka efterfrågan på äldrearbetskraft. Skattereduktionen för den allmännapensionsavgiften ökas från 75 till . Samtidigtminskas avdraget för den allmänna pensionsavgiftenvid beräkningen av underlaget för ochstatlig skatt från 25 till av avgiften.Vidare görs en uppjustering av skiktgränserna. Viduttaget av statlig skatt på skall därmed den nedre skiktgränsensättas till och den övre skiktgränsentill 450 500 kr.Socialförsäkringsutskottet motsatte sig ibetänkandet till budgetpropositionen för ,utgiftsområdena 10, 11 och 12, däremot en sådanprincipiell förändring av socialförsäkringenskonstruktion att SGI:n för en egenföretagare skullekunna täcka även kostnader i verksamheten ochsåledes mer eller mindre beräknas på verksamhetensbruttoinkomst (bet. 2003/04:SfU1).Socialförsäkringsutskottet konstaterade, liksom vidbehandlingen av liknande motioner under föregåenderiksmöte (bet. 2002/03:SfU1), attkalenderdagsberäkningen medför att egenföretagaremissgynnas vid uttag av tillfällig föräldrapenning.IBIS-utredningen har redovisat en teknisk lösning påproblemet men har av kostnadsskäl inte kunnat läggafram något förslag. Av kostnadsskäl anser sig inteheller socialförsäkringsutskottet kunna föreslå ensådan regeländring. I propositionen anges att det ärflera faktorer som samspelar när det gällerorsakerna till den ökade ohälsan, såsom hårdare kravi arbetslivet, vilket bl.a. medfört sämrepsykosocial arbetsmiljö, brister iförsäkringskassornas och arbetsgivarnasrehabiliteringsarbete, väntetider inom hälso- ochsjukvården, ändrade attityder till sjukskrivning, enåldrande arbetskraft samt bristande incitament förarbetsgivare, hälso- och sjukvård och sjukskrivnaatt motverka sjukfrånvaro. En första avstämning avregeringens mål för minskad ohälsa har gjorts ibudgetpropositionen. Avstämningen avser i förstahand utvecklingen av från sjukförsäkringen ersattanettodagar . Härvid noteras att desenaste årens utveckling mot alltflersjukskrivningar har vänt under det senaste halvåret.Såväl antalet ersatta nettodagar som antaletsjukfall har minskat . Regeringen räknarmed en viss fortsatt nedgång och ävenunder . Nedgången gäller i första handsjukfall som är kortare än . Andelendeltidssjukskrivningar har ökat. Regeringenframhåller att ett antal åtgärder har genomförts föratt minska ohälsan och bryta kostnadsutvecklingen.Arbetet med regeringens breda åtgärdsprogram ielva punkter har fortsatt, och bl.a. har ettnationellt mål för att öka hälsan i arbetslivetuppställts. Obligatorisk redovisning avsjukfrånvaron i årsredovisningar har införts.Precisionen vid sjukskrivning skall öka genom attheltidssjukskrivning undviks. Avstämningsmöten medden försäkrade och berörda parter införs.Beslutsunderlagen förbättras. Utbildningen iförsäkringsmedicin förstärks, och försäkringsläkarnablir fler och ges en förändrad roll.Rehabiliteringsutredning från arbetsgivaren görsobligatorisk, och tiden med vilande sjukersättningvid arbete har förlängts från ett till två år.Sjukpenningens storlek har sänkts, och sjukpenningentill arbetslösa har justerats så att den inteöverstiger den högsta arbetslöshetsersättningen.Sjuklöneperioden har förlängts till 21dagar. Beslut har därvid tagits om att införa etthögkostnadsskydd för mindre företag.Anställningsstöd för långtidssjukskrivna inrättas.Huruvida det finns förutsättningar för att ge denförsäkrade sjukersättning eller aktivitetsersättningi stället för sjukpenning skall utredas senast ettår efter sjukanmälningsdagen. Vården ochförsäkringskassorna har fått extra ekonomiskaresurser. Arbetet med att förnya denarbetslivsinriktade rehabiliteringen har kommit igång. Regeringen framhåller vidare att de åtgärdersom redan genomförts bidrar till att klara målet atthalvera antalet sjukdagar till 2008. Målet är dockambitiöst, och det står klart att det krävsytterligare åtgärder.Förutom att fortsätta och fullfölja arbetet medåtgärder inom ramen för bl.a. regeringens 11-punktsprogram samt arbeta vidare med de punkter idet s.k. 121-punktsprogrammet som rör hälsan iarbetslivet, avser regeringen att inomsjukförsäkringsområdet inrikta sina insatser underåterstoden av och på främstföljande områden: förstärka arbetsgivarnasekonomiska drivkrafter att minska ohälsan, genomföraen översyn av bestämmelserna om indragning ochnedsättning av sjukförsäkringsförmåner i lagen omallmän försäkring, pröva möjligheterna atttidsbegränsa rätten till sjukersättning till i taget, fortsätta den tekniska översynen avreglerna om karensdagen och undersöka möjligheternaatt vidta åtgärder för att öka rättvisan iregelverket, följa upp och utvärdera effekterna avde åtgärder som vidtas med anledning av regeringensproposition /03:132 om finansiell samordning pårehabiliteringsområdet, förlänga den befintligaförsöksverksamheten med lokal finansiell samordningmellan försäkringskassa, landsting och kommun(Socsam) , tillföra medel tillytterligare informationsaktiviteter omsjukförsäkringen för att minska ohälsan och förändrasocialförsäkringens administration. Vidare böråtgärder vidtas mot fusk och missbruk, förebyggandearbetsmiljöarbete utvecklas och bättre stöd till ochuppföljning av personer med sjukersättninggenomföras.Sammanfattningsvis ansågsocialförsäkringsutskottet att, när det gäller kravpå generellt sänkta sociala avgifter, detta är någotsom regelmässigt prövas i samband med det sedvanligabudgetarbetet.Miljö- och jordbruksutskottet vill i sammanhangeterinra om att systemet för ersättningsnivåer iförtidspensionen är reformerat fr.o.m. den 1 januari2003 och benämns sjuk- ochaktivitetsersättning (prop. 2000/01:96, bet.2000/01:SfU15). Då fastställdes alltsåersättningsnivåerna. När det gällerarbetsgivaravgift för anställda arbetarregeringen med en översyn av möjligheterna tillregeländringar för att öka de äldres drivkrafter föroch intresse av att stanna kvar i arbetslivet.Utskottet vill även hänvisa till ett frågesvar den27 (prot. 2003/04:58, 17 §).Finansministern framhöll inledningsvis att det redani dag finns skattemässiga fördelar för arbetsgivareatt anställa personer . De skatter ochavgifter som utgår på lön för arbetstagare över 65år är lägre än för övriga. På lön för arbetstagareunder utgår socialavgifter och allmänlöneavgift på totalt . På lön förarbetstagare utgår i stället särskildlöneskatt på och ålderspensionsavgift på10,, d.v.s. ett totalt uttag på . Uttagav ålderspensionsavgift sker till följd av attlöneinkomsten är pensionsgrundande. Nivån på densärskilda löneskatten är bestämd så att den ungefärskall motsvara vad som kan anses som skattedelen avsocialavgifterna, dvs. den del av avgifterna sominte kan anses utgöra betalning för löntagarenssocialförsäkringar. Det finns flera orsaker till attdet uppstår en skattedel i socialavgifterna.Avgifterna finansierar exempelvis förmåner förvärnpliktiga, föräldralediga, studerande etc. sominte förvärvsarbetar. Därtill kommer finansiering avförmåner för äldre för vilka nya rättigheter intekan tjänas in och andelar av avgiften som inte gernågon ny rättighet på grund av att den betalas in påinkomst som överskrider aktuellt tak ellerunderskrider aktuellt golv i socialförsäkringarna.Regeringen är medveten om att står införstora utmaningar i och med att andelen äldre ökaroch andelen minskar.Finansministern framhöll därför som viktigt att deäldres kompetens och arbetsvilja tas till varabättre. Flera utredningar har visat på betydelsen avekonomiska drivkrafter för de äldres intresse attstanna kvar i arbetslivet.