bet · GR01UBU9 · 2004-03-11 00:00:00 — Kränkande behandling i skolan SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 90motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2003rörande kränkande behandling i skolan.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a.lagstiftning mot diskriminering och annan kränkandebehandling inom skolväsendet, mål för arbetet motkränkande behandling, handlingsplaner ochåtgärdsprogram mot mobbning, skolans arbetsmiljö,undervisning i konflikthantering, åtgärder motsexuella trakasserier, flyttning av elever somkränker andra, självmordsprevention, skolans arbetemot våldsbrott, tillsyn över arbetet mot kränkandebehandling och kommuns skadeståndsansvar gentemotmobbade eller på annat sätt kränkta elever.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågåendeutredning om diskriminering och annan kränkandebehandling inom skolväsendet samt till förslag somlagts fram av och som bereds inomRegeringskansliet.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,, ochMiljöpartiet de gröna. Därtill finns ett särskiltyttrande från , ochMiljöpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Lagstiftning mot diskriminering ochannan kränkande behandling inomskolväsendetRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub221 yrkande 2,2003/04:Ub271 yrkande 25,2003/04:Ub280,2003/04:Ub335,2003/04:Ub375,2003/04:Ub408 yrkande 1,2003/04:Ub458 yrkande 3,2003/04:Ub479 och2003/04:So568 yrkande 14.Reservation 1 (m)Reservation 2 (c, mp)2. Regler mot diskriminering på grund avsexuell läggningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub428 yrkande 3,2003/04:Ub437 yrkande 3 och2003/04:A306 yrkande 1.Reservation 3 (mp)3. Tillägg i konvention motdiskriminering inom undervisningenRiksdagen avslår motion2003/04:K418 yrkande 12.Reservation 4 (fp)4. Mål för arbetet mot kränkandebehandlingRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub320,2003/04:Ub392 yrkande 23 och2003/04:Ub441 yrkandena 1 och 2.Reservation 5 (fp, kd, c)5. Handlingsplaner mot mobbningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkandena 21 och 22 och2003/04:Ub368 yrkande 7.Reservation 6 (m, fp, kd)Reservation 7 (mp)6. Forskningsbaserade åtgärdsprogram motmobbningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub222 yrkandena 1-4,2003/04:Ub276 yrkande 6 och2003/04:Ub368 yrkandena 12-14.Reservation 8 (m)7. Information till föräldrar om inträffadmobbningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub222 yrkande 5.Reservation 9 (m, fp, kd)8. Ojämna maktförhållanden vid medlingRiksdagen avslår motion2003/04:Ub222 yrkande 6.Reservation 10 (m)9. Tydligare roller för skolpersonalenRiksdagen avslår motion2003/04:Ub368 yrkande 9.Reservation 11 (m)10. Aktivt integrationsarbete för attminska mobbningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub441 yrkande 8.Reservation 12 (kd)11. Skolmiljöns utformningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub292 yrkande 1 och2003/04:Ub334.Reservation 13 (v, mp)12. Skolhälsovårdens uppgifterRiksdagen avslår motion2003/04:Ub398 yrkande 10.13. Ansvarskontrakt mellan elever,föräldrar och skolpersonalRiksdagen avslår motion2003/04:Ub441 yrkande 5.Reservation 14 (kd)14. Kamratstöd och handledd medlingRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub441 yrkande 11 och2003/04:Ub484.Reservation 15 (kd)15. Icke-våldslig konflikthanteringRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub245 yrkandena 2 och 3 och2003/04:Ub288 yrkandena 2 och 3.16. Arbete med emotionell intelligensRiksdagen avslår motion2003/04:Ub328 yrkandena 1 och 2.Reservation 16 (mp)17. Lagstiftning mot sexuellatrakasserierRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub418 yrkande 12 och2003/04:Ub433.Reservation 17 (fp, mp)18. Skolans arbete mot sexuellatrakasserierRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub292 yrkande 15,2003/04:Ub368 yrkande 5 och2003/04:Ub441 yrkande 6.Reservation 18 (m, fp)Reservation 19 (v, mp)Reservation 20 (kd)19. Riktade insatser för pojkar respektiveflickorRiksdagen avslår motion2003/04:Ub292 yrkandena 14 och 16.Reservation 21 (v)20. Åtgärder mot språkvåldRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub458 yrkande 1 och2003/04:A302 yrkande 5.Reservation 22 (fp, c)21. Kompetens hos skolans personal ifrågor rörande homosexuella, bisexuella ochtranspersoner (HBT-frågor)avslår motionerna2003/04:Ub428 yrkande 1,2003/04:Ub437 yrkande 1 och2003/04:L350 yrkande 8.Reservation 23 (c, mp)22. HBT-frågor i skollagenRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub428 yrkande 2 och2003/04:Ub437 yrkande 2.23. Undervisningen med avseende på HBT-frågorRiksdagen avslår motion2003/04:L350 yrkande 9.24. Flyttning inom av eleversom kränker andraRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub343,2003/04:Ub368 yrkande 8,2003/04:Ub418 yrkandena 10 och 11,2003/04:Ub441 yrkande 10 och2003/04:So504 yrkande 4.Reservation 24 (m, fp)Reservation 25 (kd)25. SjälvmordspreventionRiksdagen avslår motion2003/04:Ub370 yrkandena 1 och 2.Reservation 26 (1 kd, 1 v)26. Skyldighet att anmäla våldsbrottRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub368 yrkande 10,2003/04:Ub418 yrkandena 8 och 9 och2003/04:Ub441 yrkande 7.Reservation 27 (m, fp)Reservation 28 (kd)27. Handlingsprogram mot våld och brottRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ju292 yrkandena 8 och 9 och2003/04:Ju394 yrkande 4.Reservation 29 (m)28. Information om våldets konsekvenserRiksdagen avslår motion2003/04:Ub441 yrkande 13.Reservation 30 (kd)29. Tillsyn över arbetet mot kränkandebehandlingRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub271 yrkande 18,2003/04:Ub418 yrkande 6 och2003/04:Ub441 yrkande 3.Reservation 31 (fp)Reservation 32 (kd)Reservation 33 (mp)30. Sanktioner mot kommuner som saknarhandlingsplaner mot mobbningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub418 yrkande 4.Reservation 34 (fp)31. Utvärdering varje läsår av arbetet motmobbningRiksdagen avslår motion2003/04:Ub392 yrkande 24.Reservation 35 (c)32. Kommuns skadeståndsansvar vid mobbningeller annan kränkande behandlingRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub221 yrkande 1,2003/04:Ub271 yrkande 23,2003/04:Ub323,2003/04:Ub392 yrkande 25 och2003/04:Ub418 yrkande 5.Reservation 36 (fp, c, mp)Reservation 37 (m)33. Särskild företrädare iskadeståndsmålRiksdagen avslår motion2003/04:Ub271 yrkande 24.Reservation 38 (mp)34. Diskriminering i läromedelRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub428 yrkande 8,2003/04:Ub437 yrkande 8,2003/04:L350 yrkande 10 och2003/04:So568 yrkande 17.Reservation 39 (c)Reservation 40 (mp)den 11 mars 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), AgnetaLundberg (s), (), Nils-ErikSöderqvist (s), (), (), (), (),(), (), AxelDarvik (fp), () och HåkanLarsson (c).2003/04UbU9Redogörelse för ärendetUnder den allmänna motionstiden väcktesmotioner med sammanlagt 90 yrkanden rörandekränkande behandling i skolan. Dessa behandlas idetta betänkande.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a.lagstiftning mot diskriminering och annan kränkandebehandling inom skolväsendet, mål för arbetet motkränkande behandling, handlingsplaner ochåtgärdsprogram mot mobbning, skolans arbetsmiljö,undervisning i konflikthantering, åtgärder motsexuella trakasserier, flyttning av elever somkränker andra, självmordsprevention, skolans arbetemot våldsbrott, tillsyn över arbetet mot kränkandebehandling och kommuns skadeståndsansvar gentemotmobbade eller på annat sätt kränkta elever.Förslagen i motionerna återges i bilaga.Utskottets övervägandenLagstiftning mot diskriminering ochannan kränkande behandling inomskolväsendetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med kravpå lagstiftning mot diskriminering och annankränkande behandling inom skolväsendet.Utskottet hänvisar till att en särskildutredare nu arbetar med att ta fram sådanlagstiftning. bör även avslå ettmotionsyrkande om tillägg i Unescoskonvention mot diskriminering inomundervisningen.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (c, mp), 3(mp) och 4 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenI flera motioner efterfrågas endiskrimineringslagstiftning som omfattar grundskolanoch gymnasieskolan.Sålunda framhåller i motionerna2003/04:Ub271 yrkande 25 och 2003/04:So568 yrkande14 att en ny lagstiftning behövs som ger ettheltäckande skydd för elever i grund- ochgymnasieskolan mot diskriminering och trakasserier,liknande den lagstiftning som finns förstudenter vid högskolan och för arbetstagare.En diskrimineringslagstiftning skall enligt motion2003/04:Ub458 (c) yrkande 3 gälla även för skolan.Detta bör ges regeringen till känna.Behovet av att stärka elevernas rättigheter ochskydd mot diskriminering betonas i motion2003/04:Ub280 (s). Motionären pekar på att en lagmot diskriminering har införts inom högskolan. Enliknande insats borde göras för elever i grund- ochgymnasieskolan. En ny lagstiftning bör enligt motion2003/04:Ub408 (s) yrkande 1 kompletteras medinformation till skolpolitiker, skolledare, lärareoch annan personal samt elever om elevernasrättigheter och skydd mot diskriminering.Lagstiftning mot mobbning begärs i motion2003/04:Ub479 (s).Enligt motionerna 2003/04:Ub335 (s) och2003/04:Ub375 (s) måste ett förbud motdiskriminering, mobbning och sexuella trakasseriersnarast införas i syfte att stärka skoleleversrättigheter. Inom skolan skall det finnas sammarättstrygghet och skydd som inom högskolan och iarbetslivet.I motion 2003/04:Ub221 (m) yrkande 2 understrykermotionärerna att det är fullständigt otillräckligtatt enbart göra mobbningen till en fråga fördiskrimineringslagstiftningen. Diskrimineringhandlar om att ogynnsamt särbehandla någon på vissadefinierade grunder. Om mobbning sker på annat sätteller med annan grund så är en diskrimineringslagtandlös, oavsett hur allvarlig mobbningen är, hävdarmotionärerna.Enligt motion 2003/04:A306 (fp, v, c, mp) yrkande 1bör uttala att regelverket motdiskriminering på grund av sexuell läggning ävenskall vara tillämpligt för dem som är skolpliktiga,gymnasieelever och vuxenstuderande.I motionerna 2003/04:Ub428 (mp, fp, v, c) yrkande3 och 2003/04:Ub437 (s) yrkande 3 begärs en lag omlikabehandling på förskolans, ochgymnasieskolans område. Motionärerna anser attombudsmännen mot diskriminering bör bevakaefterlevnaden av lagen. Brott mot lagen skall kunnaleda till skadeståndsskyldighet för skolan. Iarbetet med att förbereda en sådan lag bör detprövas vilka möjligheter berörda ombudsmän bör haatt närmare granska förhållandena vid en särskildskola, då indikationer finns om att homosexuella,bisexuella och transpersoner diskrimineras men ingenanmälan gjorts.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Regeringen har tillsatt ensärskild utredare för att ta fram förslag tilllagstiftning om förbud mot diskriminering och annankränkande behandling inom skolväsendet, den s.k.Skolansvarsutredningen (dir. 2003:114).Utgångspunkten för utredningen är att skydd skallfinnas mot diskriminering på grund av kön, etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning och funktionshinder samt mot annankränkande behandling. Överträdelse av förbud skallsanktioneras, exempelvis genom skadestånd.Utredaren skall lämna förslag till regler somfrämjar lika rättigheter och motverkardiskriminering och annan kränkande behandling inomsåväl kommunala som fristående skolor, förskolor ochskolbarnsomsorg. Vidare skall utredaren föreslå hurtillsynen skall utformas. Ett delbetänkande somskall innehålla lagförslag skall redovisas senastden 30 april 2004.Av direktiven för utredningen framgår klart attutredningsuppdraget omfattar skydd mot kränkandebehandling, såsom mobbning, i skolan.Utskottet återkommer till direktiven i avsnittetom kommuns skadeståndsansvar vid mobbning ellerannan kränkande behandling.Folkpartiet begär i motion 2003/04:K418 yrkande 12ett tillkännagivande till regeringen om ett tilläggi konvention mot diskriminering inomundervisningen som antogs och trädde i kraftår . I motionen påpekas att det i konventionensaknas ett uttryckligt förbud mot diskriminering pågrund av sexuell läggning. bör på lämpligtsätt agera för att konventionen reformeras i dettaavseende.U t s k o t t e t vill med anledning avmotionsyrkandet anföra följande.Enligt artikel 1 i konvention motdiskriminering inom undervisningen skall uttrycket"diskriminering" avse varje åtskillnad, uteslutning,begränsning eller fördel på grund av ras, hudfärg,kön, språk, religion, politiska eller andra åsikter,nationellt eller socialt ursprung, ekonomiskavillkor eller börd, vars syfte eller verkan är attomintetgöra eller inskränka likställighet inomundervisningen (jfr prop. 1967:36).I propositionen Ett utvidgat skydd motdiskriminering (prop. 2002/03:65) finns vissainternationella åtaganden redovisade, dock inte dennu aktuella konventionen. I såväl om medborgerliga och politiskarättigheter som omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ärdiskrimineringsgrunderna utformade på motsvarandesätt som i Unescokonventionen. Bland de angivnadiskrimineringsgrunderna nämns inte uttryckligensexuell läggning. Enligt propositionen har för mänskliga rättigheter och kommittén förekonomiska, sociala och kulturella rättigheter dockfastslagit att respektive konvention även omfattardiskriminering på grund av sexuell läggning (prop.s. 51-52).Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandet.Mål för arbetet mot kränkandebehandlingUtskottets förslag i korthetEnligt utskottets bedömning finns det en bredpolitisk enighet om en nollvision i arbetetmot mobbning och annan kränkande behandling iskolan. Något riksdagsuttalande i denna frågabehövs följaktligen inte. bör avslåmotionsyrkanden om nollvision ellernolltolerans och nationell samling.Jämför reservation 5 (fp, kd, c).MotionerI motion 2003/04:Ub441 begär attregeringen utarbetar en nationell nollvision attanvändas i arbetet för att motverka mobbning(yrkande 1). Motionärerna ser varje fall av mobbningsom ett uttryck för bristen på respekt för varjemänniskas unika och okränkbara värde. Mobbning kandärför aldrig accepteras.Kristdemokraterna efterlyser en nationell samlingi arbetet mot mobbning, dvs. att man samlar ochengagerar alla direkt och indirekt inblandade partersåsom elever, skolpersonal och föräldrar (yrkande2). Exempel finns enligt motionen på samladeaktioner i kommuner mot mobbning. Det är viktigt attsådan verksamhet på lokal nivå får stöd och kanfortsätta att växa till en större nationell samlingmot mobbning, en väg mot målet om en nollvision.Liknande synpunkter om behovet av en nationellsamling och en nollvision i arbetet mot mobbningförs fram i motion 2003/04:Ub320 (kd).Även framhåller i motion2003/04:Ub392 yrkande 23 att det skall gällanolltolerans mot mobbning. Skolans ansvar för attförebygga, upptäcka och ingripa mot kränkandebehandling i alla dess former måste slås fast. Detär också viktigt att det förebyggande arbetetfungerar bra - att eleverna blir sedda och attanonymiteten bryts.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill göra klart att varje form avkränkande behandling mellan elever, mellan vuxnasamt mellan elever och vuxna i skolan är heltotillåten och helt i strid med de grundläggandevärden som gäller för skolan. Det får inte finnasminsta tvekan om detta. Skolan får aldrig accepteramobbning och våld.Enligt utskottets bedömning finns det en bredpolitisk enighet om en nollvision i arbetet motkränkande behandling i skolan.Tydliga föreskrifter mot mobbning och annankränkande behandling finns i skolans styrdokument. I1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) föreskrivs attverksamheten i skolan skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande demokratiskavärderingar. Den som verkar inom skolan är skyldigatt aktivt motverka alla former av kränkandebehandling, såsom mobbning och rasistiska beteenden.Skolhuvudmannen eller, efter delegation, rektorn haransvar enligt arbetsmiljölagen (1977:1160) för attverksamheten bedrivs på ett sådant sätt att entillfredsställande arbetsmiljö säkerställs. Däriligger att kränkande behandling inte får förekomma.I läroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och förde frivilliga skolformerna (Lpf 94) framhålls attskolan skall främja förståelse för andra människoroch förmåga till inlevelse. Ingen skall i skolanutsättas för mobbning. Tendenser till trakasserierskall aktivt bekämpas. Främlingsfientlighet ochintolerans måste bemötas med kunskap, öppendiskussion och aktiva insatser. Det betonas att allasom verkar i skolan skall hävda de grundläggandevärden som anges i skollagen och i läroplanerna ochklart ta avstånd från det som strider mot dem.Rektor har enligt Lpo 94 och Lpf 94 ett särskiltansvar för att upprätta, genomföra, följa upp ochutvärdera skolans handlingsprogram för att förebyggaoch motverka alla former av kränkande behandlingbland elever och anställda.Utskottet ser allvarligt på förekomsten avmobbning i skolan. Så länge det finns ett enda barneller en enda ung person som utsätts för kränkandebehandling återstår det mycket att göra för att fåen bättre miljö i skolan. Dock anser utskottet attdet främst är lokalt ute i kommunerna och påskolorna som utvecklingen av arbetet mot mobbning numåste ske. Det är de professionella i skolan somtillsammans med elever och föräldrar har denkompetens och bakgrundskunskap som behövs för attbestämma hur man vill arbeta för att nå målen.Mobbning är inte en fråga som kan lyftas ut frånskolans övriga verksamhet utan den hänger samman medmänniskosyn och grundläggande värderingar. Arbetetmot mobbning måste ske i vardagen och sätta sinprägel på arbetsformer och hur man bemöter varandra.Elever och föräldrar måste vara delaktiga iutformandet av processerna.En rad insatser på nationell nivå har genomförtsför att stödja det lokala arbetet mot mobbning ochannan kränkande behandling. Ett nationellt ochskolformsövergripande värdegrundsprojekt startade ifebruari 1999 och avslutades . Projektetresulterade bl.a. i att två nationellavärdegrundscentrum, vid ochUmeå universitet/, inrättades.På uppdrag av regeringen har centrumen arbetat med att sprida kunskap omdemokrati och mänskliga rättigheter och göraforskning tillgänglig för kommuner och skolor.Utskottet återkommer i det följande under desärskilda avsnitten till aktuella utvärderingar ochpågående arbete med anledning av regeringsuppdrag.1999 års skollagskommitté föreslår i sittbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet(SOU 2002:121) att den nuvarande bestämmelsen iskollagen om skyldighet för alla som verkar i skolanatt aktivt motverka alla former av kränkandebehandling överförs till den nya skollagen. Tillskillnad från vad som gäller framhålls intevissa former av kränkande behandling i denföreslagna paragrafen. Enligt kommittén innebär ettförfaringssätt där vissa beteenden särskilt anges enrisk för att andra former av kränkande beteenden kanuppfattas såsom mindre allvarliga och därmed mindreotillåtna.Skollagskommittén föreslår också att det genom enbestämmelse i skollagen skall göras tydligt attarbetsmiljölagen gäller på skolområdet.Kommitténs förslag bereds inomRegeringskansliet.Med hänvisning till vad utskottet här har anförtföreslår utskottet att avslår motionerna2003/04:Ub320, 2003/04:Ub392 yrkande 23 och2003/04:Ub441 yrkandena 1 och 2. Någotriksdagsuttalande om nolltolerans mot mobbning m.m.behövs inte enligt utskottets uppfattning.Åtgärder för att förebygga kränkandebehandlingHandlingsplaner och arbetsmetoderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med kravpå utvecklade handlingsplaner,forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobb-ning, m. m. Utskottet hänvisar bl.a. tillstödmaterial som tagits fram av Myndighetenför skolutveckling och till nordisktforskningssamarbete.Jämför reservationerna 6 (m, fp, kd), 7 (mp),8 (m), 9 (m, fp, kd) och 10 (m).MotionerI ett par motioner ställs krav på tydligahandlingsplaner mot mobbning.Enligt Moderata samlingspartiets motion2003/04:Ub368 yrkande 7 måste skolans ansvar för attförebygga och stävja mobbning förtydligas.Moderaterna framhåller att mycket talar för att detär det systematiska, uthålliga och på förhandgenomtänkta arbetet som ger resultat. En hög ochjämn kvalitet i arbetet mot mobbning förutsätterockså löpande utvärderingar av hur insatsernalyckas. Medlet för att skapa detta är väl utveckladeplaner mot våld, mobbning och kränkandesärbehandling. Dessa planer måste förankras hosskolans alla medarbetare, men också hos elever ochföräldrar.Miljöpartiet understryker i motion 2003/04:Ub271vikten av handlingsplaner mot mobbning (yrkande 21).Enligt motionen måste ett program mot mobbninginnehålla klara regler för hur man aktivt skallkontrollera om mobbning förekommer, regler för hurmobbning förebyggs genom att frågan uppmärksammasoch diskuteras återkommande samt ett särskilthandlingsprogram för den situation då mobbningupptäcks. Hur mobboffer och mobbare skall behandlasskall klart anges liksom beredskapen att följa uppett ärende . Motionärerna vill ocksåha en sådan ändring av skollagen att elever alltidär delaktiga i arbetet med att förebygga mobbningoch ta fram handlingsplaner mot mobbning (yrkande22).Moderata samlingspartiet pläderar i tre motioner föratt endast forskningsbaserade åtgärdsprogram motmobbning skall användas. I motionerna hänvisas tillett forskningsbaserat åtgärdsprogram som tagits frami av professor . Det utgår från fyraforskningsbaserade principer. Fasta gränser medtydliga regler och negativa sanktioner för dem somöverskrider gränserna är två viktiga delar avprogrammet. Centrala delar är också att vuxna skallvara auktoriteter på skolan, liksom att skolmiljönskall präglas av ett varmt och positivtvuxenengagemang.I motion 2003/04:Ub276 yrkande 6 betonarModeraterna att alla skall kunna känna trivsel iskolan. Därför måste skolan präglas av respekt,ordning och arbetsro. I kampen mot mobbning bör detvara ett krav att endast forskningsbaseradeåtgärdsprogram används. Enligt motionen har detnämligen visat sig att vissa "hemsnickrade" programfaktiskt ökar i stället för minskar mobbning.Enligt motion 2003/04:Ub368 börSkolverket ges i uppgift att forskningsmässigt låtautvärdera och kvalitetscertifiera arbetsmetoder föratt förebygga och hindra mobbning (yrkande 12). Detbör vara upp till varje skola att avgöra vilkenmetod och vilken form av kvalitetssäkratåtgärdsprogram man vill använda, men inriktningenmåste vara att den metod och det program som väljsger dokumenterad effekt (yrkande 13). Det är ett avde kvalitetskrav som föräldrar borde kunna ställa påskolan. Regeringen bör se till att kunskap omkvalitetscertifierade åtgärdsprogram mot mobbningvia utbildningssatsningar sprids till alla skolor(yrkande 14).Liknande yrkanden återfinns i motion 2003/04:Ub222(m), nämligen om forskningsmässig utvärdering avåtgärdsprogram mot mobbning, om skolors val avsådana program och om spridning av kunskap omprogrammen till alla skolor (yrkandena 1, 3 och 4).Motionären anser dessutom att alla skolor skallåläggas att arbeta med forskningsbaseradeåtgärdsprogram (yrkande 2).Enligt samma motion, 2003/04:Ub222, skall föräldrarinformeras när barnen berörs av mobbning i skolan(yrkande 5). I motionen kritiseras att det påsvenska skolor förekommer vissa arbetssätt - t.ex.den s.k. Farstamodellen - som bygger på attföräldrarna inte informeras om barnens situationeller sätt att agera mot andra. Det är oacceptabelt,betonar motionären. Föräldrar måste tvärtomengageras i betydligt högre grad än i dag.Också modeller som bygger på medling får kritik imotion 2003/04:Ub222. Sådana modeller förstärkerojämna maktförhållanden mellan elever, hävdarmotionären (yrkande 6). Vid medling söks fel hosbåda parter, både mobbaren och den som utsätts.Detta bidrar till att skuldbelägga offret i ställetför att tydliggöra att mobbning helt enkelt inte äracceptabelt.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena med hänvisning till följande.Myndigheten för skolutveckling redovisade idecember 2003 ett regeringsuppdrag angåendekränkande behandling i skolan. I uppdraget ingickbl.a.