bet · GS01JUU1 · 2004-11-25 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringensförslag till anslag för under utgiftsområde4 Rättsväsendet samt ett stort antal motioner somväckts under allmän motionstid.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillanslag för utgiftsområdet som uppgår till totaltknappt . De tyngstaanslagsposterna är polisorganisationen (knappt 15miljarder kronor), domstolsväsendet (drygt4 miljarder kronor) och kriminalvården (knappt 5miljarder kronor)Moderata samlingspartiet, liberalerna,och har, medhänvisning till sina respektive förslag tillmedelsanvisning för utgiftsområdet, inte deltagit ibeslutet såvitt avser tilldelningen på anslag. Istället redovisar dessa partier sinaställningstaganden i särskilda yttranden.Utskottet tillstyrker också några lagförslag somläggs fram i budgetpropositionen. Förslagen handlarom dels fortsatt användning av videokonferens irättegång, dels polisens representation ipolisnämnderna.I ärendet behandlas också 2003/04:RRS10Riksrevisionens styrelses framställning angåendeuppföljningen av kriminalvårdens klienter. Utskottetutgår från att regeringen i lämpligt sammanhangrapporterar de åtgärder som vidtas med anledning avRiksrevisionens granskning. Utskottet avstyrkerdärmed den särskilda rapporteringsskyldighet förregeringen som föreslår.I ärendet behandlar utskottet också som redanframgått ett stort antal motionsyrkanden som väcktsunder den allmänna motionstiden åren 2003 och 2004.I yrkandena tas i första hand upp frågor som rör måloch resurser samt organisations- ochprioriteringsfrågor för myndigheterna inomrättsväsendet. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden, i första hand med hänvisning tillgällande regler och pågående arbete.I ärendet föreligger reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,och samt särskildayttranden från dessa partier och från Vänsterpartietoch de gröna. Sammanlagt handlar det om24 reservationer och 15 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutUtgiftsramen och anslagen1. Anslag under utgiftsområde 4RättsväsendetRiksdagen anvisar anslag till verksamheten inomrättsväsendet för enligtutskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 i denna del ochavslår de i bilaga 6 angivna motionsyrkandena.Kompetens och bemötandefrågor2. Kompetens- och bemötandefrågor inomrättsväsendetRiksdagen avslår de i bilaga 7 angivnamotionsyrkandena.Polisväsendet3. Organisationsfrågor inom den öppnapolisenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju390,2004/05:Ju489 yrkande 4 och 2004/05:Ju501yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (c)4. Sammansättningen i polisnämndernaRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i polislagen (1984:387). Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:1 i denna del.5. Säkerhetspolisens organisationRiksdagen lämnar utan erinran vad regeringenanfört i proposition 2004/05:1 i denna del.6. Resursfördelningen inom polisenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju217,2004/05:Ju221, 2004/05:Ju230, 2004/05:Ju237, 2004/05:Ju262 yrkandena1-3, 2004/05:Ju267, 2004/05:Ju295 yrkandena 1, 2och 5, 2004/05:Ju303, 2004/05:Ju350 yrkande 10,2004/05:Ju352 yrkande 18, 2004/05:Ju355,2004/05:Ju406, 2004/05:Ju411, 2004/05:Ju414,2004/05:Ju417, 2004/05:Ju474 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ju493 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju501yrkande 25, 2004/05:Ju506 yrkandena 1, 2 och 4,2004/05:Sf288 yrkandena 10 och 23, 2004/05:T260yrkande 6, 2004/05:N239 yrkande 18, 2004/05:N349 yrkandena 7 och 8, 2004/05:N401 yrkande 12,2004/05:N403 yrkande 18 och 2004/05:N409 yrkande3.Reservation 3 (m)Reservation 4 (fp)Reservation 5 (c)7. Kostnader vid regeringsbeslutadeevenemangRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju367 och2004/05:Ju465 yrkande 10.Reservation 6 (m, fp, kd, c)8. PolisförsörjningenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju208,2004/05:Ju222, 2004/05:Ju236, 2004/05:Ju296, 2004/05:Ju307,2004/05:Ju375, 2004/05:Ju441, 2004/05:Ju489yrkande 6, 2004/05:Ju492, 2004/05:Ju493 yrkande3, 2004/05:Ju501 yrkande 16 och 2004/05:A350yrkandena 12 och 13.Reservation 7 (m, fp, c)9. Prioritering av olika slagsbrottslighetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju408,2003/04:So271 yrkande 7, 2004/05:Sk448 yrkande 3,2004/05:Ju234, 2004/05:Ju238, 2004/05:Ju249, 2004/05:Ju254, 2004/05:Ju256 yrkande 1,2004/05:Ju257, 2004/05:Ju293 yrkandena 9 och 15,2004/05:Ju332 yrkande 8, 2004/05:Ju334, 2004/05:Ju350 yrkande 11, 2004/05:Ju357,2004/05:Ju363 yrkandena 1 och 3, 2004/05:Ju374yrkande 9, 2004/05:Ju435 yrkande 9, 2004/05:Ju445yrkande 2, 2004/05:Ju448 yrkande 9, 2004/05:Ju486yrkandena 5-8, 2004/05:Ju489 yrkande 26,2004/05:Ju490, 2004/05:Ju500 yrkande 8,2004/05:Ju501 yrkande 26, 2004/05:U308 yrkande11, 2004/05:Sf319 yrkande 5, 2004/05:Sf321yrkande 2, 2004/05:So431 yrkande 5, 2004/05:So507yrkande 10, 2004/05:So512 yrkande 7,2004/05:So614 yrkande 4, 2004/05:T399 yrkande 2,2004/05:N400 yrkande 6 och 2004/05:N409 yrkande5.10. Myndighetssamverkan mot terrorismRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju287,2004/05:Ju352 yrkandena 17 och 19, 2004/05:Ju487yrkande 8, 2004/05:Ju499, 2004/05:Ju501 yrkande31 och 2004/05:Fö212 yrkande 5.Reservation 8 (m, fp, c)Åklagarväsendet11. ansvarsområdeRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju206 och2004/05:Ju472 yrkande 5.Reservation 9 (kd)12. Större befogenhet för EurojustRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju339 yrkande18.Reservation 10 (fp, c)13. Ökad användning av strafföreläggandeRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju412 yrkande5.Reservation 11 (fp)14. Utredningsplikt avseende våld motbarnRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju376.Domstolsväsendet m.m.15. ställningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju5 yrkande3, 2004/05:Ju339 yrkande 4, 2004/05:Ju352 yrkande16, 2004/05:Ju430 och 2004/05:Ju489 yrkande 15.Reservation 12 (m, fp, kd, c)16. En enda högsta domstolsinstansRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju339 yrkande7.Reservation 13 (fp)17. i domstolRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om fortsatt giltighet av lagen (1999:613)om försöksverksamhet med videokonferens irättegång, och2. lag om fortsatt giltighet av lagen (2001:25)om försöksverksamhet med videokonferens i allmänförvaltningsdomstol.Därmed bifaller proposition 2004/05:1 idenna del.Kriminalvården18. styrelses framställningangående uppföljning av kriminalvårdensklienterRiksdagen avslår styrelsesframställning 2003/04: RRS10.Reservation 14 (m, fp, kd, c)19. Kriminalvårdens målRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju281 yrkande1.Reservation 15 (c)20. Medel till frivårdenRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju378 yrkande3.21. Anstalts- och häkteskapacitetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju295yrkande 3, 2004/05:Ju319, 2004/05:Ju340 yrkande19, 2004/05:Ju424 yrkande 1 och 2004/05:Ju431.Reservation 16 (m, fp)22. Åtgärder för höjd säkerhet inomkriminalvårdenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju225,2004/05:Ju281 yrkande 6 samt 2004/05:Ju340yrkandena 1-3 och 13-14.Reservation 17 (m, fp, kd, c), m.m.23. Bidrag till förnattvandrareRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju282.Brottsoffermyndigheten, m.m.24. Handläggningstiderna hosBrottsoffermyndighetenRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju467 yrkande8.Reservation 18 (kd)25. Samhällets stöd tillbrottsofferjourerRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju467 yrkande15.Reservation 19 (kd)26. Förskottering av skadeståndRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju292yrkande 11, 2004/05:Ju467 yrkande 7 och2004/05:L338 yrkande 5.Reservation 20 (fp, kd)Reservation 21 (c)Rättshjälpskostnader m.m.27. Rättshjälp vid s.k. pisksnärtsskadorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju425yrkande 1 och 2004/05:T336 yrkande 3.28. Rättshjälp för småföretagareRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju426 yrkande1.Reservation 22 (c)29. Rättshjälp i tvister om diskrimineringi arbetslivet m.m.Riksdagen avslår motion 2004/05:Sf365 yrkande17.Reservation 23 (kd)30. Rättshjälp i tvister röranderennäringRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ502 yrkande2.Reservation 24 (kd)den 25 november 2004På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JohanPehrson (fp)1, (), (),(), ()1, LennartNilsson (s), (), ()1,Elisebeht (), ()1, YilmazKerimo (s), ()1, ()1, (), ()1,() och ().1 Deltar ej i beslutet under punkt 1.2004/05JuU1Utskottets övervägandenInledningAllmäntUtgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar anslag tillbl.a. polisväsendet, åklagarväsendet,domstolsväsendet, kriminalvården, , , ,och rättshjälpskostnader. Förår 2004 anslogs, inklusive tillskott påtilläggsbudget, . Detyngsta anslagsposterna är polisen med knappt 14,6miljarder kronor, kriminalvården med drygt 5miljarder kronor och domstolsväsendet med drygt 3,9miljarder kronor.För år 2005 har bestämt utgiftsramen förrättsväsendet till27 296 871 000 kr.Inom rättsväsendets verksamhet kan urskiljas tvåhuvudsakliga områden. Det ena området rörkriminalpolitiken, sammanfattningsvis frågor ombrott och straff och, inte minst, frågor som rörbrottsförebyggande verksamhet. Det andra området rörrättskipningen och organisationen av rättsväsendet.Den centrala uppgiften för rättsväsendetsmyndigheter är att värna den enskildes rättssäkerhetoch rättstrygghet. Ett välfungerande rättsväsende ären grundläggande förutsättning för det demokratiskasamhället, för ett fungerande samhällsliv, förnäringslivets utveckling och för ekonomisk tillväxt.Inom rättsväsendet pågår ettomfattande moderniseringsarbete i syfte att ökarättstryggheten och rättssäkerheten samt att ökarationaliteten och effektiviteten i rättsväsendetsarbete. Centrala riktlinjer iverksamhetsutvecklingen är att rättsväsendetsmyndigheter skall tjäna enskilda människorsintresse. Verksamheten skall bedrivas effektivt ochmed rättssäkerhet i rättskipning ochmyndighetsutövning. Verksamheten skall vidarebaseras på väl underbyggd kunskap och fokuseras påidentifierade kärnuppgifter. En helhetssyn skallanläggas på verksamheten. Det ställer krav på enlångtgående samverkan mellan rättsväsendetsmyndigheter, givetvis med respekt för dengrundläggande rollfördelningen mellan rättsväsendetsolika delar. Myndigheterna måste se till attrekrytera och behålla kompetent personal samt tillseatt goda möjligheter skapas för kompetensutveckling.Ett stort ansvar åligger myndigheterna för attjämställdheten skall öka. All diskriminering skallbekämpas, såväl inom som utom myndigheterna. Det ärangeläget att myndigheterna verkar för etniskmångfald bland personalen. Behovet av rättsligt ochkriminalpolitiskt samarbete över gränserna ökar itakt med att de gränsöverskridande kontakterna bliralltmer intensiva. Brottslighet med internationellaförtecken finns i alla delar av samhället ochställer nya krav på internationellt samarbete föratt förebygga och bekämpa brott samt ge stöd tillbrottsoffer. Myndigheterna måste samarbete såvälnationellt som internationellt och sprida kunskap iorganisationerna.Kriminalpolitikens inriktningMålet för kriminalpolitiken är att minskabrottsligheten och öka människors trygghet. Denkriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftarframför allt till att upprätthålla allmän ordningoch säkerhet, att förebygga brott och lagföra demsom begår brott, att verkställa påföljder och gestöd till dem som drabbas av brott. Arbetet skallbygga på en helhetssyn och utgå från principen omalla människors lika värde och respekt för denenskildes integritet och värdighet.Som utskottet ser det kan en framgångsrikkriminalpolitik bara drivas inom ramen för en allmänvälfärdspolitik som innefattar mål om socialtrygghet, rättvis fördelning och stärkt solidaritetmellan människor. Hänsynen till brottsoffren är endel av den helhetssyn som utskottet här gör sig tilltolk för.Utskottet vill också understryka betydelsen av detbrottsförebyggande arbetet som en hörnsten i dekriminalpolitiska strävandena. Brottsligheten måsteangripas med en bred kriminalpolitisk ansats. Här ärvissa delar av samhällspolitiken särskiltbetydelsefulla. Åtgärder som rör barn och ungdomar,alkohol och droger, arbets- och bostadsmarknadensamt utbildning har särskilt stor potential när detgäller att förebygga brottslighet. Detsamma gällerandra åtgärder som syftar till att motverkautanförskap och segregation. Det råder också allmänenighet om vikten av att det brottsförebyggandearbetet koncentreras på breda åtgärder som riktarsig till barn och ungdom och att föräldrar, skolaoch föreningsliv engageras i det arbetet. Det ärockså viktigt att de brott som begås leder tilladekvata reaktioner från samhällets sida. För atttillgodose detta intresse krävs att det finns enhuman och säker kriminalvård, vars verksamhetinriktas på att motverka återfall i brott.Det lokala brottsförebyggande arbetet måstestödjas och utvecklas för att skapa ökad trygghet imänniskors närmiljö. Brottsligheten måste angripas isamverkan med dem som berörs av den. Dennautgångspunkt gör sig naturligtvis särskilt starktgällande i fråga om mängdbrottsligheten som utgörmerparten av antalet anmälda brott.En effektiv brottsbekämpning är av stor betydelseför att målet för kriminalpolitiken skall kunnauppnås. Brottsligheten innebär ett angrepp påmänniskors liv, hälsa, integritet eller egendom ochförorsakar lidande och otrygghet. Den medför ocksåbetydande kostnader för enskilda och samhället ochkan i sina grövsta uttrycksformer i sin förlängningutgöra ett hot mot den demokratiska rättsstaten ochgrunderna för vår samhällsgemenskap.I budgetpropositionen anläggs just ett sådantbrett perspektiv på brottsbekämpningen som utskottetförordar. Här beskrivs också förändringsarbetet sominte bara omfattar sådana faktorer som utskottet nunämnt utan också t.ex. en beskrivning avmyndigheternas åtgärder mot den särskilt allvarligabrottsligheten samt brott mot särskilt utsattagrupper. En utveckling av verkställighetsinnehålleti det straffrättsliga påföljdssystemet är en annanväsentlig del där siktet är inställt på åtgärder somskall förhindra återfall i brott utan att kraven påsäkerhet och samhällsskydd eftersätts. Förkriminalvården är ett viktigt mål att inom ramen fören human kriminalvård öka säkerheten inomanstalterna och förhindra att intagna missbrukardroger under anstaltsvistelsen. I syfte att uppnådetta måste kriminalvårdens kapacitet öka och dessförmåga att hantera förändringar i beläggningen påanstalter och häkten utvecklas. Detta är ocksåviktigt för att förhindra återfall i brott.Utskottet delar regeringens uppfattning att enförhållandevis stor del av rättsväsendets resurserinom det kriminalpolitiska området bör inriktas påatt förebygga och bekämpa den allvarligastebrottsligheten, såsom grov organiserad brottslighet,våldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet inklusive miljöbrott samt brottslighetsom drabbar särskilt utsatta personer eller grupper.Samtidigt vill utskottet understryka att merpartenav de brott som kommer till polisens kännedom intehar denna allvarliga karaktär. Fråntrygghetssynpunkt är det också viktigt attmängdbrottsligheten förhindras och, när den ändåförekommer, beivras. Det stora flertalet brotttillhör den kategorin, och de medför betydandeskador för enskilda och för samhället somde, också för dem som inte direkt drabbas, skapar enallmän känsla av olust och otrygghet.Utgiftsramen och anslagenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslagtill anslag inom utgiftsområde 4Rättsväsendet och avstyrker därmed ett stortantal motionsyrkanden om utökade resurser ochdärmed sammanhängande frågor. Jämför desärskilda yttrandena 1-4.InledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringensbudgetförslag och de motioner som väckts medanledning av budgetpropositionen och som avserfördelningen på anslag inom rättsväsendet. Vidarebehandlar utskottet en del motionsyrkanden som merallmänt rör resursfrågor eller verksamhet ochprioriteringar m.m. och som utskottet ansett börbehandlas i detta sammanhang.Budgetprocessen innebär bl.a. att riksdagenfastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde.Utgiftsramen anger det belopp till vilket summan avde till utgiftsområdet hörande utgifterna högst fåruppgå (5 kap. 12 § riksdagsordningen). harmed bifall till regeringens förslag bestämtutgiftsramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet till27 för (prop. 2004/05:1,bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47). I det härföreliggande ärendet har utskottet bland annat attföreslå hur detta belopp skall fördelas påanslag inom utgiftsområdet.I sammanhanget kan erinras om att utskottettidigare (se utskottets protokoll2004/05:2) dels tillstyrkt regeringens förslag tillutgiftsram för utgiftsområde 4 Rättsväsendet för år2005, dels tillstyrkt den preliminära fördelningenrespektive beräkningen av utgifter på utgiftsområdetför , se bilaga 3.Riksdagens beslut om utgiftsram för utgiftsområde4 Rättsväsendet innebär att satsningen pårättsväsendet fortsätter med sammanlagt 750 miljonerkronor , och2 år 2007.Regeringen aviserar sin avsikt att inför arbetetmed budgetpropositionen för göra en samladbedömning av om tidigare gjorda resursförstärkningarhar fått avsedd effekt och omeffektiviseringsarbetet inom rättsväsendetgenomförts på ett tillfredsställande sätt. Avsiktenär att den bedömningen skall ligga till grund förförslagen i budgetpropositionen för år 2007.Utskottet konstaterar att delar av rättsväsendetunder senare år brottats med budgetproblem trotsstora tillskott till verksamheterna. Detta harföranlett såväl omfördelningar inom rättsväsendetsom ytterligare tillskott under löpande budgetår.Rättsväsendets behov har alltså prioriterats, ochutskottet ser med tillfredsställelse att det för dennärmsta treårsperioden handlar om ytterligare enkraftfull satsning. är det både naturligtoch absolut nödvändigt att de mycket stora insatserdet handlar om utvärderas och att resultatet avutvärderingen får konsekvenser för framtiden.Regeringen har lagt fram ett förslag tillfördelning av utgiftsramen på anslagen inomrättsväsendet, se bilaga 4. I bilagan sammanfattasäven Moderata samlingspartiets, Folkpartietliberalernas, och Centerpartietsförslag.En utförlig redovisning av anslagen följer nedan.Förslag till anslagPolisorganisationen(Beloppen anges i tusental kronor)-------------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | fp | kd | c || 2004 | 2005 | | | | ||inkl. TB | | | | | |-------------------------------------------------------|14 565 |14 960 |+ 700 |+ 410 |+ 200 |+ 425 || 113 | 135 |000 |000 |000 |000 |-------------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse av regeringensoch oppositionens förslag till anslag tillPolisorganisationen år 2005.Från anslaget till polisorganisationen betalaskostnaderna för verksamheten vid polismyndigheterna,, med undantag förSäkerhetspolisen, och Statens kriminaltekniskalaboratorium. och Polishögskolanhör till Rikspolisstyrelsen.För år 2004 uppgår polisorganisationens anslag,efter en minskning på tilläggsbudget med 100miljoner kronor, till knappt 14,6 miljarder kronor.Anslagssparandet har minskat frånknappt till 5,5 miljoner kronor.Utgiftsprognosen för är beräknad till knappt14,4 miljarder kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag förpolisorganisationen för på 14 960 135 000kr. I anslagsberäkningen har hänsyn tagits tillberäknade utgiftsökningar för löner, lokaler ochövriga förvaltningskostnader. I budgetpropositionenfinns ett tillskott på 100 miljoner kronor.Satsningen skall göra det möjligt att underinnevarande mandatperiod utbilda 4 000 nya poliser.Polisen skall ges möjlighet att utvecklaverksamheten så att den kännetecknas av ettlångsiktigt perspektiv och ett underrättelselettarbetssätt med ett brottsförebyggande syfte.Kvaliteten i brottsutredningarna skall höjas så attuppklaringen och lagföringen ökar. För arbetet motmänniskohandel öronmärks . För attfinansiera ett gemensamt system förradiokommunikation för skydd och säkerhet ()förs sammanlagt till anslagetGemensam radiokommunikation för skydd och säkerhetunder utgiftsområde 6. För att finansiera entidigareläggning av i försvidare tillfälligt till nyssnämnda anslag.I ett antal motioner yrkas att anslaget skallhöjas i förhållande till regeringens förslag.I motion Ju454 (m) begärs sålunda att anslagetskall höjas med . Höjningen skallgöra det möjligt att anställa fler poliser för attöka den polisiära närvaron över hela landet.Resursförstärkningen skall också användas till enreformerad utbildning, kompetenshöjning samt enuppdatering av metodutveckling och teknik. Vidareskall nya personalgrupper rekryteras för att frigörapersonal till yttre tjänst. Liknande yrkandenframställs i motionerna Ju291 och Ju488 (båda m).I motion Ju507 (fp) begärs en höjning av anslagetmed . Höjningen skall finansierafler poliser, anställningar av ytterligare civil-anställda och specialister. Vidare syftarresursförstärkningen till att förbättraledarskapsutbildningen samt till att åstadkomma enförstärkning av de enheter som arbetar motnarkotikabrott, hatbrott, barnpornografi, våld motkvinnor och andra grova brott. I motion Ju501 (fp)framställs flera yrkanden som tar sikte på behovetav fler poliser.I motion Ju468 (kd) förordas en höjning avanslaget till polisen med 200 miljoner kronor.Höjningen syftar till en utökad polisutbildning ochtill att 100 nya poliser skall kunna anställas föratt bekämpa narkotikabrott. Resursförstärkningenskall vidare användas till att förbättra detpsykosociala omhändertagandet inom polisen,ledarskapet och polisens utrustning. Liknandeyrkanden framställs i motion Ju465 (kd).I motion Ju498 (c) föreslås en höjning av anslagetmed i syfte att öka antaletpoliser, främst närpoliser. Höjningen syftar äventill att finansiera ytterligare en polishögskola.Liknande yrkanden framställs i motion Ju489 (c).Säkerhetspolisen(Beloppen anges i tusental kronor)-----------------------------------------------------|Anslag |Prop. | m | fp |kd | c || 2004 | 2005 | | | | ||inkl. TB | | | | | |-----------------------------------------------------|596 010 |644 975 |+ 10 |+ 30 |- | - || | |000 |000 | | |-----------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse mellanregeringens och oppositionens förslag till anslagtill Säkerhetspolisen för år 2005.För år 2004 uppgår Säkerhetspolisens anslag,inklusive tillskott på tilläggsbudget, till 596miljoner kronor. Vid ingången av fanns ettanslagssparande på 1,7 miljoner kronor.Utgiftsprognosen för året uppgår till ca 604,4miljoner kronor. Detta innebär att anslagskreditenkan komma att behöva tas i anspråk.Regeringen föreslår ett ramanslag förSäkerhetspolisen för på . Ianslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknadeutgiftsökningar för löner, lokaler och övrigaförvaltningskostnader. Vidare har hänsyn tagits tillatt Säkerhetspolisen övergått till lånefinansieringav anläggningstillgångar. Därutöver föreslås enhöjning av ramen med för atttäcka ökade kostnader för personskyddet av dencentrala statsledningen.I motion Ju454 (m) begärs en höjning av anslagetmed för att stärka den delen avverksamheten som inte tar sikte på personskyddet.I motion Ju507 (fp) förordas en höjning med 30miljoner kronor. Resursförstärkningen skall användastill att förbättra hotbildsanalyserna och utökapersonskyddet. Ett liknande yrkande förs fram imotion Ju501 (fp).Åklagarorganisationen(Beloppen anges i tusental kronor)----------------------------------------------------|Anslag |Prop. |m |fp | kd | c || 2004 | 2005 | | | | ||inkl. TB | | | | | |----------------------------------------------------|819 874 |848 935 |+ 50 |+ 25 |+ 25 |+ 25 || | |000 |000 |000 |000 |----------------------------------------------------I tabellen återfinns en jämförelse av regeringensoch oppositionens förslag till anslag tillÅklagarorganisationen år 2005.För år 2004 uppgår åklagarorganisationens anslagtill . Härtill kommer ettanslagssparande som överförts på 8,2miljoner kronor. Utgiftsprognosen för ärberäknad till närmare 812 miljoner kronor.Regeringen föreslår ett ramanslag för på848 . Förslaget innehåller bl.a. enförstärkning på för att åklagar-organisationen med bibehållen kvalitet skall kunnahantera den ökande ärendetillströmningen. Ianslagsberäkningen har hänsyn vidare tagits tillberäknade utgiftsökningar för löner, lokaler ochövriga förvaltningskostnader.