bet · GR01TU10 · 2004-05-27 00:00:00 — Slutligen skall följderna av ett upphävande av lagen omsaluvagnsskatt och förordningen om uppbörd av saluvagnsskatt m.m. analyserasoch möjligheten att föra in dessa bestämmelser i fordonsskattelagen ellerdess förordning prövas.Enligt tilläggsdirektiv 2002:26 skall utredaren, utöver vad som framgårav redan givna direktiv, analysera hur ett eventuellt svensktkilometerskattesystem kan utformas i enlighet med de av fastställdamålen för trafik- och miljöpolitik. Utredaren skall också analyserapågående lagstiftningsarbete i och utvecklingen av införda ochplanerade kilometerskattesystem.Utredningen överlämnade ett delbetänkande . Slutbetänkandetskall överlämnas den 31 maj 2004.I maj 2001 tillsatte regeringen en kommitté (dir. 2001:1) med uppgift attutifrån ett konsument- och helhetsperspektiv identifiera, analysera ochbeskriva kollektivtrafikens problem och möjligheter, formulera mål ochvisioner, föreslå förändringar av organisation, regelverk och dylikt avbetydelse för kollektivtrafikens utveckling och ett ökat kollektivt resande.Kommittén, som antog namnet , överlämnade ettdelbetänkande och ett slutbetänkande (SOU 2003:67) den 10juli 2003. Kommittén anger i slutbetänkandet att kollektivtrafiken börses som ett strategiskt medel att uppnå såväl transportpolitiska som andraviktiga samhällsmål. Kommittén befarar dock att ökade kostnader förtrafikhuvudmännen, i kombination med landstings och kommuners ansträngdafinansiella situation, kan leda till höjda taxor och neddragningar itrafiken, vilket i sin tur kan leda till minskat kollektivt resande. Motdenna bakgrund presenteras ett antal förslag som syftar till att skapa enattraktivare och effektivare kollektivtrafik och därmed på lång sikt ettökat kollektivt resande. Förslagen är följande:samordnade informations- och biljettsystemett förbättrat konsumentskyddsamordning av all kollektivtrafik i trafiksvaga områden ett villkor förstatligt stödbättre metoder att beakta kollektivtrafikens nyttautökat statligt stöd till kollektivtrafikenförändrade skatteregler för att få fler att åka kollektivtutvecklade former för konkurrens och upphandlingvidgat ansvar för huvudmännen och bättre styrning mot de transportpolitiskamålenprogram för kompetensförsörjning samt forskning och utveckling.Remissvar på slutbetänkande lämnades den 1 mars2004. Ärendet bereds av regeringen.MotionsförslagParti- och kommittémotionerModerata samlingspartietElizabeth m.fl. (m) uppmärksammar i motion 2003/04:T8 att olikatransportslag samverkar i ökad utsträckning samt att transportföretagen,i syfte att locka till sig nya kunder, erbjuder lösningar där en kombinationav olika transportmedel blir ett konkurrensmedel. Motionärerna hänvisartill exempel på godssidan som visat att en samverkan mellan lastbil,järnväg och båt kan bli framgångsrik. Enligt motionärerna måste dock statensom ägare och planerare av infrastrukturen agera med såväl framförhållningsom medvetenhet, exempelvis genom att bygga omlastningscentraler, för attmöjliggöra omlastning mellan olika transportslag (yrkande 11). Ett förslagmed samma innebörd framförs genom yrkande 2 i motion 2003/04:T530 avElizabeth m.fl. (m).Elizabeth m.fl. (m) kräver i motion 2003/04:T8 att tydligasamhällsekonomiska lönsamhetskalkyler görs för varje tänktinfrastrukturinvestering(yrkande 6). Liknande förslag framförs även i yrkande 8, motion 2002/03:T321av m.fl. (m), samt i yrkande 7 i motion 2003/04:T530 avElizabeth m.fl. (m).Bristen på fungerande infrastruktur är ett hinder för utvecklingen, anförBo Lundgren m.fl. (m) i motion 2002/03:N227. I storstadsområdena innebärdet att tillväxten hämmas, i glesbygden tvingas människor och företag attflytta. Mot denna bakgrund kräver motionärerna att investeringar iinfrastrukturen skall göras med utgångspunkt i de krav som verklighetenställer och inte i partipolitiska, taktiska överväganden. Varje trafikslaghar sina fördelar och för att de skall kunna utvecklas på bästa möjligasätt bör de ges likvärdiga och rimliga konkurrensvillkor, anförs vidare(yrkande 15).Folkpartiet liberalernaI motion 2003/04:T13 beklagar m.fl. (fp) sig över att dettrots beslut om handikappanpassning av kollektivtrafiken harhänt förhållandevis lite. För att påskynda utvecklingen föreslås fortsattastimulansbidrag för detta ändamål (yrkande 5).Erling m.fl. förespråkar i motion 2003/04:T562 en trafikpolitik sombygger på ökad konkurrens mellan såväl olika transportföretag som mellantransportslagen, allt i syfte att skapa goda förutsättningar förgodstransporterna, persontrafiken och tillväxten (yrkande 2). För att uppnå enhögre grad av konkurrens inom godstransportmarknaden föreslås att SJ:skvarvarande monopol avskaffas och att sjöfartens potential utnyttjas ihögre utsträckning genom att hamnar och lastsystem fortlöpande moderniseras(yrkande 5).Vidare konstateras att åtta av tio persontransporter i landet företas iprivatbil samt att detta transportsätt är särskilt viktigt i de delar avlandet där kollektivtrafiken inte är utbyggd. I dessa områden är bilen ennödvändighet. Motionärerna menar att detta förhållande måste hållas iåtanke då frågor kring bilen och pålagor på bilismen diskuteras, samtidigtsom det är viktigt att bilen som fordon utvecklas så att miljöpåverkan avbilismen minimeras (yrkande 6). För att ytterligare belysa bilens roll urett antal perspektiv föreslås också att en bilsocial utredning tillsätts(yrkande 7).CenterpartietEnligt regeringen är andelen funktionshindrade som kan användakollektivtrafiken . m.fl. (c) anför i motion 2003/04:T14att denna siffra är oacceptabel eftersom transportsystemet måste varatillgängligt för alla. Motionärerna anser det minst sagt anmärkningsvärtatt Socialdemokraterna, de gröna i denföreslagna planeringsramen på totalt inte kunnathitta medel för att göra kollektivtrafiken tillgänglig för funktionshindrade(yrkande 3).Maud m.fl. (c) pekar i motion 2003/04:T564 på att transportsystemeti dag belastar och påverkar vår gemensamma livsmiljö och hälsa negativtgenom förbränning av fossila bränslen, spridning av naturfrämmande ämnensamt ianspråktagande av naturresurser och biologisk mångfald. Det framtidatransportsystemets miljöpåverkan måste därför enligt motionärerna minimerasför att möjliggöra en långsiktigt hållbar utveckling. Tekniken ochframställningen av alternativa bränslen måste utvecklas, forskningen måsteintensifieras så att spridning av naturfrämmande ämnen, partiklar ochandra miljöstörande ämnen minimeras. måste transporter flyttasfrån väg till järnväg (yrkande 3). Enligt motionärerna borde nollvisionenför dödade och allvarligt skadade i trafiken även vara vägledande i arbetetmed att minimera transportsystemets negativa påverkan på vår hälsa ochlivsmiljö (yrkande 4). Ett viktigt medel för att nå ett långsiktigthållbart transportsystem är att trafiken och de olika trafikslagen får bärasina egna kostnader, därför förordas en beskattning som så nära som möjligtmotsvarar den externa marginalkostnaden. Det transportslag som skullegynnas av en förändrad beskattning är sjöfarten (yrkande 8).Ansvaret för transportinfrastrukturen är uppdelat på de olikatrafikverken, vilket enligt motionärerna motverkar en önskvärd helhetssynpå transportsystemet samt en långsiktig och hållbar transportplanering.En myndighet med samlat ansvar för transportinfrastrukturen bör därförutredas (yrkande 10).Vidare pekas på att bilen är en förutsättning för att kunna bo och verkai glesbygden, som det i ett större perspektiv är uppenbart atttrafiksektorns miljöbelastning måste minska. Motionärernas framtidsvisioninnebär att bilismens miljöpåverkan minskas, att trafiksäkerheten ökar,en ökad regional medverkan i planeringen av vägprojekt samt att alternativainfrastrukturfinansieringar genomförs (yrkande 12). Cykeln och mopeden ärpå många ställen, inte minst på mindre orter, ett oslagbart transportmedel.Byggandet och underhållet av cykelvägarna, som är en viktig del avvägnätet, borde därmed prioriteras högre (yrkande 18). För att främjakombitrafikens utveckling och företagens logistikplanering krävs ett utökatsamarbete med berörda parter, nationella och internationella. Arbetet medatt underlätta för kombitrafik, i och i övriga EU, måste intensifieras(yrkande 44).MiljöpartietSom en del i strategin att minska beroendet av fossila bränslen krävs imotion 2003/04:MJ401 av m.fl. (mp) att miljöstyrandelandningsavgifter och farledsavgifter skall införas för flygtrafikenrespektive sjöfarten (yrkande 6).Vidare anser motionärerna att andelen gods- och persontrafik på järnvägenmåste ökas och att bör fastställa mål för andel gods- ochpersontrafik som går på järnvägen i syfte att främja en sådan utveckling.Regeringen bör överväga att anta som målsättning att kapaciteten för väg-och flygtransporter inte bör ökas. Möjligheten till omlastning mellanjärnväg och vägar för kortare lastbilstransporter bör förbättras. Prisernaför person- och godsbefordran på tåg måste sänkas relativt bil och flyg(yrkande 9).VänsterpartietEnligt vad m.fl. (v) anför i motion 2003/04:T498(yrkande 1) beror SJ:s och alla andra tågoperatörers dåliga ekonomi påatt tågtrafiken i princip täcker de kostnader den förorsakar samtidigtsom den skall konkurrera med biltrafik och flyg, som inte täcker dekostnader denna trafik ger upphov till. Mot denna bakgrund menar motionärernaatt regeringen måste återkomma med förslag till om hur man skallskapa rättvisa villkor mellan de olika transportslagen.Övriga motionerI motion 2002/03:T304 av m.fl. (fp) anförs att godakommunikationer är avgörande för enskilda människors välfärd. Tillgångtill bra kommunikationer underlättar arbetspendling och ökar därmedmöjligheterna att bo där man vill och jobba på någon annan plats. En välutformad trafikpolitik är därmed av allra största betydelse för samhälletsutveckling (yrkande 3).Holger () och () framhåller i motion2002/03:T327 att en väl fungerande och långsiktigt hållbar infrastrukturär en förutsättning för det svenska näringslivets fortsatta internationellakonkurrenskraft i en alltmer global miljö. Planeringen, utbyggnaden ochanpassningen av infrastrukturen bör på grund av detta främst ske utifrånen flödesstrategi där tyngdpunkten ligger på att utveckla de för nationenmest betydelsefulla transportstråken. De viktigaste prioriteringsgrundernavid beslut om tidsplan för vägtrafikens ut- och ombyggnadsplanering börvara trafiksäkerhet, miljö och en hållbar arbetsmarknad, sägs det vidare(yrkande 1).I motion 2002/03:T371 av () anges att tillväxt i en regionskapas genom fler företag som i sin tur genererar fler arbetstillfällen.För att etablerade företag skall motiveras att stanna, eventuellt expanderaoch blivande företagare vilja starta i, alternativt flytta till, Värmlandså måste bättre konkurrensvilkor erbjudas. Befolkningsunderlaget får därmedinte dominera när fördelningen av väganslag görs till landets regioner(yrkande 1).I motion 2002/03:T496 av m.fl. (s) argumenteras att desenaste årens utveckling - med avreglering och bolagisering avinfrastrukturverken - har visat att marknaden inte förmår ta regionalpolitiskahänsyn. Motionärerna vill därför att den politiska styrningen av åtgärderi landets infrastruktur återupprättas. Det kan t.ex. ske genom att allaaktörer på distributionsmarknaden (brev, bud och paket), elmarknaden,telemarknaden och kollektivtrafikmarknaden får betala avgifter som användsför regionalpolitiskt motiverade satsningar inom respektive område (yrkande1). Vad gäller prioriteringarna mellan olika infrastrukturåtgärder menarmotionärerna att hänsyn tas till såväl regionalpolitiska som sociala skäl,vid sidan av de samhällsekonomiska kalkylmodeller som används (yrkande2).Sven och (båda kd) anför i motion 2003/04:T247 atten överföring av transporter till järnväg är önskvärd för att förbättratrafiksäkerheten och minska transportsektorns negativa miljöpåverkan.Enligt motionärerna krävs det därför satsningar bl.a. på höghastighetsbanori syfte att förbättra järnvägens attraktionskraft.I motion 2003/04:T313 av och (båda c)krävs att samhället görs mer tillgängligt för synskadade. Möjligheten attkunna utnyttja transportsystemet på ett tryggt och säkert sätt måste därförförbättras. Vidare föreslås åtgärder som underlättar de synskadadesmöjlighet att orientera sig på flygplatser, färjeterminaler, järnvägsstationer,bussterminaler och hållplatser samt ombord på de olika transportmedlen(yrkande 1).I motion 2003/04:T406 av och (båda c) talas omden i svensk och europeisk transportpolitik centrala ambitionen att skapaett sammanhängande transportslagsövergripande transportsystem med kundeni centrum. För att skapa ett sådant system menar motionärerna attväganslutningarna till de hamnar som ingår i det transeuroperiska nätverketsnarast måste börja projekteras och byggas för att eliminera dagensflaskhalsar. Detta gäller exempelvis anslutningarna till hamnarna i Gävleoch Norrköping.Jeppe () efterlyser i motion 2003/04:T422 en helhetssyn påtransportinfrastrukturen och prioriteringar som förbättrar förutsättningarnaför tillväxt. Dagens institutionella förhållande, som innebär att ,, , och Post- och telestyrelsenarbetar med var sin del av infrastrukturen är därför inte ändamålsenligt,anför motionären som föreslår att en ny myndighet tar över ansvaret överhela infrastrukturen.Hans Backman () föreslår i motion 2003/04:T472 att kräver enbilsocial utredning för att belysa vilken betydelse bilen och bilismenhar i dagens samhälle, särskilt i de delar av landet där det inte finnsförutsättningar att skapa en tillfredsställande kollektivtrafik (yrkande1).Cinnika Beiming (s) pekar i motion 2003/04:T489 på fördelarna med attresa kollektivt. För att få människor med långa avstånd till arbetet attbyta färdsätt från bil till kollektivtrafik krävs dock goda alternativ.Ett sätt att förbättra förutsättningarna för ett bättre utnyttjande avkollektivtrafiken är enligt motionären att tillhandahålla gratisinfartsparkeringar på statlig mark.Leif () diskuterar i motion 2003/04:T520 godstransporter pålastbil och deras negativa effekter på miljön, exempelvis i . Denlångsiktigt bästa lösningen är att en stor del av transporterna går övertill järnväg. I väntan på detta bör man se till att de regler som finnsför införsel av diesel efterlevs samt förbjuda tung transittrafik påsmåvägar, allt enligt motionären.Michael och (båda s) vill med motion 2003/04:T521 uppmärksamma de ökade transporterna av miljöfarligt gods på lastbil.Enligt motionärerna bör Godstransportdelegationen, och eventuellaefterföljare till denna delegation, särskilt undersöka möjligheten att styraom mer gods, inte minst det som anses miljöfarligt, från lastbil tilljärnväg.Agneta m.fl. (s) anger i motion 2003/04:T549 att en positivutveckling i en region förutsätter en grundläggande service i form av vägar,järnvägar, flyg, post och telekommunikationer samt att denna grundläggandeservice måste tillkomma alla delar av landet på likvärdiga villkor.Motionärerna förespråkar därför att man vid prioritering mellan olikainfrastrukturprojekt inte skall ta hänsyn endast till samhällsekonomiskakalkylmodeller, utan väga in såväl regionalpolitiska som sociala skäl isyfte att skapa ett rundare (yrkande 1).Vidare anförs att de senaste årens utveckling, med avreglering ochbolagisering av infrastrukturverk, har visat att marknaden inte förmår taregionalpolitiska hänsyn. En genomgripande utvärdering av vilka effekteravregleringarna har fått inom infrastrukturområdet föreslås därför (yrkande2). Den politiska styrningen av åtgärder i landets infrastruktur måstestärkas, anförs det vidare. Aktörer på t.ex. distributionsmarknaden (brev,bud och paket), elmarknaden, telemarknaden och kollektivtrafikmarknadenbör betala avgifter som kan användas för regionalpolitiskt motiveradesatsningar inom respektive område (yrkande 3). Även konkurrenslagstiftningenbör ses över så att den inte utgör ett hinder för en effektiv regionalpolitik(yrkande 4).För att tillgodose näringslivets stora och snabbt ökande behov av effektivatransporter anses det av miljöskäl angeläget att en så stor andel sommöjligt av dessa godstransporter går på järnväg, vilket borde beaktas ihögre grad vid fördelning av medel till investeringar samt drift ochunderhåll av järnvägar. Vidare är det viktigt med ett bra nät av kombiterminalersom kan utgöra omlastningsplatser för gods fraktat på järnväg till fortsattfrakt på landsväg, eller omvänt. Enligt motionärerna finns det därföranledning att överväga att från samhällets sida upphandla olönsam godstrafikpå järnväg på samma sätt som man upphandlar olönsam persontrafik(yrkande 9).Vidare anförs att en förutsättning för en god kommunikationsstandard ären samordning mellan bil-, buss-, järnvägs- och flygtrafik. Detta tycksinte vara möjligt med dagens system, där varje företag fastställer egnaturlistor, egna taxor och svarar för den egna informationen. Det ärangeläget att de olika trafikföretagens informationssystem kopplas ihop ochförbättras, så att konsumenterna lättare kan hitta de förbindelser sombäst svarar mot deras behov. Detta är särskilt viktigt i skogslänen, däravstånden är stora och ett enskilt trafikslag sällan har en tillräckligthög servicegrad för att ensamt kunna fylla konsumenternas behov. Rikstrafikenbör därför ges ett tydligt uppdrag att verka för att samordna olikakollektivtrafikslag (yrkande 15).I motion 2003/04:T550 av () efterfrågas en genomgripandeöversyn av myndighetsstrukturen i dess helhet inom transportområdet.Motionären menar att det finns för många myndigheter och att ansvarsfördelningendem emellan inte är ändamålsenlig. Motionären vill därför låta utreda enmodell med en ny myndighet som ansvarar för myndighetsföreskrifter, tillsyn,inspektion och vissa utredningar för samtliga transportslag och eninfrastrukturmyndighet med ett transportslagsövergripande ansvar förinfrastrukturen.I motion 2003/04:N335 av och (båda mp)efterfrågas nya lösningar på transportproblem i gles- och landsbygd.Motionärerna hänvisar till Kuxatrafiken i där man har kombineratde samhällsfinansierade transporter som redan fanns i området: linjetrafik,skolskjutsar, kompletteringstrafik, färdtjänst och till viss delsjuktransporter. Enligt motionärerna behövs en översyn av vilka lagar, regleretc. som lägger hinder i vägen för samverkanslösningar. Regelverket måstesedan anpassas till de samordningsformer som kan växa fram (yrkande3).Utskottets ställningstagandeI motionerna framförs ett antal förslag som har anknytning till de måloch principer som utgör utgångspunkter för planeringen av väg- ochjärnvägsinfrastruktur. Andra i detta avsnitt behandlade förslag berörmyndighetsstrukturen inom området och andra övergripande frågor.Transportpolitiska målUtskottet vill med anledning härav klargöra att de transportpolitiskamålen från 1998 alltjämt har hög relevans samt att de utgörden centrala utgångspunkten för åtgärder i transportinfrastrukturen. Närdet gäller motionsförslag om infrastrukturplaneringen och delmålen om engod miljö, regional utveckling och tillgänglighet, bl.a. med avseende påfunktionshindrades möjlighet att utnyttja transportsystemet, konstaterarutskottet följaktligen att dessa utgångspunkter är helt grundläggande förden gällande transportpolitiken och infrastrukturplaneringen.Det pågår även ett omfattande utrednings- och beredningsarbete i enlighetmed dessa ledstjärnor. Enligt vad utskottet inhämtat pågår dessutom inomRegeringskansliet ett arbete med sikte på att lämna en transportpolitiskproposition till . De transportpolitiska målen förutsesuppmärksammas i detta sammanhang.Utskottet anser det viktigt med ett fortsatt trasnportpolitisktutvecklingsarbete för att åstadkomma en samhällsekonomisk effektiv ochlångsiktigthållbar transportutveckling. Pågående beredningsarbete bör dock inteföregripas varför någon åtgärd från sida inte är erforderlig idagsläget med anledning av aktuella motionsförslag.Samhällsekonomiska bedömningarI detta avsnitt hanterade motioner har även aktualiserat frågan omsamhällsekonomiska bedömningar som prioriteringsgrund iinfrastrukturplaneringen.Utskottet vill med anledning av dessa förslag hänvisa till tidigareriksdagsbeslut i frågan, bet. 2001/02:TU2, då utskottet godkände attsamhällsekonomisk lönsamhet skall vara vägledande för prioriteringar avåtgärder och fördelning av planeringsramen, där hänsyn också skall tastill hur mycket åtgärderna bidrar till uppfyllelse av de transportpolitiskamålen. För att uppnå de transportpolitiska målen skall vid prioriteringav åtgärder de mest samhällsekonomiskt lönsamma åtgärderna väljas. Utskottetvill även understryka att regeringen vid fastställelsen av långsiktsplanernabeaktat de samhällsekonomiska kalkylerna för de olika projekten. Utskottethar inte ändrat uppfattning i denna fråga och är därför inte berett attvidta någon åtgärd med anledning av motionsförslag om samhällsekonomiskabedömningar som vägledande för infrastrukturplaneringen. Syftet medmotionsförslagen om att samhällsekonomiska kalkyler skall göras för allaprojekt får redan anses vara tillgodosett.Konkurrens- och avregleringsfrågorUtskottet vill vidare, när det gäller konkurrens- och avregleringsfrågor,erinra om att enligt transportpolitiska beslut skall en effektivkonkurrens främjas såväl mellan olika transportmedel som mellan olikatransportföretag. Kännetecknande för det svenska transportsystemet ärockså en hög grad av konkurrens. I sammanhanget kan vidare erinras om detarbete som pågår på järnvägsområdet om hur den framtida järnvägsmarknadenbör utformas. Utskottet anser det viktigt att marknadsfrågorna påtransportområdet ägnas tillbörlig uppmärksamhet. Det gäller ocksåkonkurrensvårdandeuppgifter i syfte att främja utvecklingen av ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Med hänvisning bl.a. till pågående insatser på områdetär utskottet inte berett att i detta sammanhang ta något initiativ medanledning av aktuella motionsförslag.Kombinerade transporterUtskottet ansluter sig till vad som framförs i motionerna om kombitrafikensbetydelse för att det övergripande transportpolitiska målet med tillhörandedelmål skall kunna nås. är det organ som har tilldelats uppgiftenatt i samverkan med övriga trafikverk ha det övergripande ansvaret förutvecklingen inom detta område. En viktig uppgift har vidare Verket förinnovationssystem (), vars verksamhet inom transportområdet syftartill att utveckla transportsystemet så att det främjar en hållbar tillväxtoch bidrar till att de transportpolitiska målen uppnås.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att förutsättningarna förkombitrafik förbättras och att miljövänliga godstransporter utvecklas.Mot den bakgrunden ser utskottet positivt på det uppdrag som regeringenhar gett till den kommitté som antagit namnet Godstransportdelegationen2002. Enligt direktiven är en av de frågor som skall utredas hur statenskall kunna stimulera en mer rationell användning av de olika trafikslageni de fall en kombination av olika trafikslag framstår som ekonomiskt ochmiljö- och säkerhetsmässigt nödvändig.Utskottet är med hänvisning till vad som har anförts inte berett attföreslå någon åtgärd med anledning av de nu behandlademotionsförslagen.Trafikgrenarnas kostnadsansvarEtt viktigt styrmedel inom transportpolitiken är de skatter och avgiftersom tas ut av trafiken. Enligt det transportpolitiska beslutet från 1998skall dessa motsvara trafikens samhällsekonomiska marginalkostnader ochbidra till att de transportpolitiska målen nås. Utskottet har i yttrande2001/02:TU2y över den Europiska : Den gemensammatransportpolitiken : Vägval angivit som sinuppfattning att priset för transporter bör inkludera alla de kostnadersom uppstår, inklusive kostnader för externa effekter såsom påverkan påmiljön.Ett omfattande utredningsarbete har bedrivits och bedrivs inom området,bl.a. av den ovan nämnda vägtrafikskatteutredningen som kommer att avlämnasitt slutbetänkande .