bet · GR01JUU21 · 2004-05-04 00:00:00 — Jag hälsar advokat välkommensom första talare. Han är bland annat ordförande för : Kamrater! Det dånar i rättens krater, för nu har det här medmutor nått älgjakten. De av er i den lagstiftande församlingen som variti närheten av att röra vid den lagstiftning som rör älgjakt vet att mandå har stött på pulpan i den svenska folksjälen. Då värker det.Alldeles fällde hovrätten ett antal personer för bestickning föratt älgjakt hade utdelats på ett olämpligt sätt. Detta var en ändring avtingsrättens dom som frikände alla dem som fälldes. Det betyder atträttsläget inte är så klart som önskvärt vore.Låt mig återvända till början. Början är som bildadesredan 1923.Sverige är originellt på det sättet att vi är ett av de få länder i världensom har ett permanent . Framsynta män inom näringslivetinsåg att det här krävde permanent vaksamhet och att man borde försökaatt fortsatt och kontinuerligt bekämpa detta.Vi brukar skriva på baksidan av våra broschyrer: Vår uppgift är att verkaför god sed för beslutspåverkan inom näringslivet liksom samhället i övrigtoch att försöka motverka att mutor och andra otillbörliga förmåner användssom medel för sådan påverkan.Vi sprider fortlöpande information till företag, näringslivets organisationer,myndigheter och massmedier om lagstiftning och rättspraxis beträffandebestickning, korruption, mutor med mera.Vi har av lätt insedda skäl blivit nästanomkullsprungna, och våra skrifter Farliga förmåner och Vägledande regler ärriktiga kioskvältare numera.I början av 2001 uppvaktade vi riksåklagaren och sade att vi tyckte attdet var svårt att ur åklagarpraxis dra några riktiga slutsatser om vargränserna gick när det gällde mutor. Riksåklagaren tillsatte en utredningmed uppgift att titta på hur det förhöll sig. Den utredningen kom med enrapport . Där berättade man om ett antal fall inomdet som rör korruption, mutor och bestickning.Man drog också ett antal slutsatser, bland annat om att åklagarverksamheteninte var vad den borde vara. - Det ska jag inte uppehålla mig vid . -Där står bland annat: Lagföringen är påfallande låg, mätt som andelenavslutade brottsmisstankar som lett till lagföring. Där står: Det förekommeren betydande spännvidd i de rättsliga bedömningarna. Vidare står det skulle kunna göra en betydande utveckling av brottsbekämpningen ochatt det är möjligt redan inom nuvarande lagstiftning. Därmed antyder manatt det kanske hade varit ännu bättre om det hade funnits någon annan.Vi arbetar med att försöka upplysa folk om hur man egentligen tillämparlagstiftningen och var gränserna går. Jag, och i synnerhet kanslichefenTorbjörn , får svara på väldigt många frågor. Ofta är våra svar:Det är inte så lätt att säga.Det är framför allt svårt att göra några gränsdragningar när man frågarefter belopp.När jag tillträdde som ordförande för tyckte jag att även om detta inte var något som låg inommitt tidigare verksamhetsområde borde det för en erfaren advokat varamöjligt att efter att ha studerat lagen, kommentarerna och rättsfall haen någorlunda hygglig uppfattning om var gränserna går. Om jag är någotvittne, kan jag bara säga att det inte var så lätt. Jag har väldigt svårtatt riktigt göra detta klart för mig.Jag har tittat på lagstiftningen och kommit fram till att den mut- ochbestickningslagstiftning vi har är mycket otillfredsställande.Lagen är uppdelad på två lagrum - det känner ni säkert till - ett ombestickning och ett om mutor, det vill säga ett om den som försöker mutaoch ett om den som kan tänkas ta emot mutan.Den centrala bestämmelsen är densamma. Den lyder så här: Arbetstagare somför sig själv eller för annan tar emot, låter sig utlova eller begär mutaeller annan otillbörlig belöning för sin tjänsteutövning döms för mutbrotttill böter eller fängelse i högst två år.Det är inte tillfredsställande att ett straffbud är till den grad allmäntbeskrivet att det närmast kan betraktas som en generalklausul.Så ser vår lagstiftning egentligen inte ut. Jag hör inte till dem somtror att lagen kan utformas så att man direkt ur den kan utläsa hur denska tillämpas, men att de viktigare elementen i en bedömning ändå skavara med är ganska ofrånkomligt.Ni kan jämföra det jag läste upp med det som står om stöld, som ärett välkänt brott. Det står så här: Den som olovligen tager vad annantillhör med uppsåt att tillägna sig det dömes, om tillgreppet innebärskada, för stöld.Där kommer det först ett antal rekvisit och sedan säger man: Det här ärstöld, och begår man det blir man dömd.I mutparagrafen säger man egentligen att den som tar emot en muta dömsför mutbrott. Man säger visserligen muta eller annan otillbörlig belöning,men det blir ju inte mycket mer än en cirkeldefinition ändå. Det är enligtmin mening alldeles oacceptabelt.Vi har en annan bestämmelse, nämligen i marknadsföringslagen. Där är detvisserligen ännu mer allmänt. Där kan man inte utläsa detta alls. Därstår det bara att man ska följa god marknadsföringssed och att det skavara tillbörligt mot konsumenter och näringsidkare. Men det är ändå denskillnaden mellan en civilrättslig lagstiftning och en straffrättsliglagstiftning att den civilrättsliga inte kan få en allvarligare påföljdän att man blir förbjuden att fortsätta med det man har börjat med.När det gällde marknadsföringslagen fanns det i näringslivets opinionsnämndoch på andra ställen en så omfattande praxis att hänvisa till att det ärmycket mindre generalklausulartat än det kan verka när man läser lagtexten.Om man läser vidare står det "arbetstagare" som tar emot detta. Det betyderalltså att man använder sig av ett uttryck som är så allmänt som möjligt.Av lagtexten ser det ut som om det inte spelar någon roll om man är domareeller arbetare på verkstadsgolvet eftersom båda är arbetstagare. Självfalletförhåller det sig inte så, och det är heller inte avsikten.Det borde det kanske ges någon antydan om i lagtexten.Rent systematiskt står båda de här bestämmelserna om bestickning ochmutbrott under paragrafer som ger intryck av att bara röra allmän verksamhet.De står under Brott mot allmän verksamhet respektive om tjänstefel ellerdylikt. Men i själva verket avser de ju både privat och allmän verksamhet.Av vad jag nu har sagt skulle man kunna tro att jag tror att det är möjligtatt skärpa lagstiftningen så att den verkligen skulle bli mer precis. Jagtror att det går, men jag tror att man då måste göra något mer. Man måsteförstå att man har gapat över för mycket. Man har försökt att med ettenda paragrafpar täcka ett alldeles för stort område.Jag delar den uppfattning som har framförts av flera än mig att när man1977 utvidgade mut- och bestickningsbrottet till att gälla inte baraverksamhet i den offentliga sektorn utan också verksamhet i den privatasektorn insåg man inte - det var nog ganska vanligt 1977-1978 - att detändå finns en principiell skillnad mellan verksamhet i offentlig sektoroch verksamhet i privat sektor. Det är en väldig skillnad mellan att utövamyndighet och använda allmänna medel och att i privat verksamhet producerafritt valda varor och tjänster.Lagstiftningen har faktiskt gjort skillnad mellan privat och offentligverksamhet. Om man ska åtala för brott begångna inom privat verksamhetska det vara anmält av arbetsgivaren. Det är inte så ofta det är det.Det betyder egentligen att man i en åtalsbehörighetsparagraf har gömt enviktig skillnad som egentligen har med själva brottsrekvisiten att göra.Det tycker jag är olämpligt.Av kommentaren framgår klart att man tycker att det är en skillnad. Vigör skillnad på detta i vår verksamhet. Vi har skrivit en broschyr somheter Vägledande etiska regler för kontakt- och relationsfrämjande förmåneri affärsverksamhet. Den avser i första hand affärsverksamhet även om detfinns rätt många i offentlig verksamhet som också har bett att få den härbroschyren.Vi har skrivit en broschyr som heter Farliga förmåner. Det är ett försöktill beskrivning av lagtexten.Det finns naturligtvis gränsdragningsproblem. I vår värld av privatisering,skolpeng, maxtaxa, dagbarnvårdare med mera är naturligtvis gränsen mellanprivat och offentlig verksamhet ibland flytande.Det borde säkert föranleda att man inom den offentliga sektorn gjordeskillnad mellan dem som utövar myndighet och dem som eljest är verksammai saken.På sätt och vis kan man säga att vi 1977 på något sätt hade nått enslutpunkt. Ungefär då hade välfärdsstaten nått sin största utsträckning.Stat och kommun utövade långt mer en myndighet. var förmodligendet enda land i västvärlden där praktiskt taget all sjukvård, all socialvård,all undervisning på lägre och högre nivå, all åldringsvård och allbarnavård var monopoliserad av stat och kommun.Den offentliga sektorn framstod då inte bara som myndighetsutövande utanockså som leverantör av en rad tjänster och ibland varor. Det kan tänkasatt det då föreföll naturligt att agera på det här sättet.Utvecklingen, eller snarare avvecklingen, har gått betydligt längre sedandess. Det betyder att en rad verksamheter har privatiserats och att vihar fått en blandning.Jag tror att de som kommer att tala efter mig kommer att säga att när manhar försökt definiera var mut- och bestickningsverksamhet ibland kanuppträda är det just i perioder av den typen av samhällsförändring. Dåmåste man vara klar över att göra skillnader.Det betyder att det här inte är så enkelt. Vi måste i offentlig sektorskilja mellan myndighetsutövning och tjänsteprestationer. I privat verksamhetmåste vi skilja mellan det som verkligen sker uteslutande med privatamedel och allt det som sker privat men egentligen finansieras av denoffentliga sektorn.Det talas ibland om läkarna och om de kan mutas eller inte. En privatläkare som verkligen bara debiterade pengar som betalades av den enskildeskulle egentligen inte kunna vara föremål för muta, för det förutsätterju att man är arbets- eller uppdragstagare på något sätt. Men nästan allaläkare ger råd, förskrivningar och annat som till slut drabbar det allmänna.På det sättet kan man säga att de är ett slags uppdragstagare. Denanalysen har inte gjorts särskilt långt, men den behöver nog göras.I princip måste man komma ihåg att när det gäller det offentliga är detett skyddsintresse som är annorlunda än det privata. Man vill värnalagbundenhet, opartiskhet, saklighet, likhet inför lagen, offentlighet ochavgörande inom rimlig tid - alltså de vanliga rättssäkerhetskraven.När det gäller de viktiga skyddsintressena i privat verksamhet är detegentligen marknadsekonomins funktionssätt. Vad vi vill skydda är heltenkelt att konsumenterna erbjuds bästa möjliga vara eller tjänst tilllägsta möjliga pris. Det är alltså egentligen konsumenternas intresse somskyddas.Jag tror att det är viktigt att få till stånd en utredning som går tillbakatill grunderna för varför vi har mut- och bestickningslagstiftning ochvilka skyddsintressen vi ska ha. Det kan vara intressant att överväganågot som ändå kan förefalla vara en detalj.Det finns också inom mut- och bestickningslagstiftningen en del fall somrör äldrevårdens mottagande av gåvor och testamenten från vårdtagarna.Det har fällts för mutansvar även i det sammanhanget.En analys ger naturligtvis vid handen att vi då egentligen talar om någotannat. Annars kan man fråga sig: Hur kommer det sig att det är helt okejför mig att ge drickspengar till färdtjänstchauffören, men absolut inteokej för mig att ge pengar till den som vårdar mig när jag kommer fram -eller tillbaka?Det beror naturligtvis på att vad vi skyddar i den relationen snarare ärett slags ockerliknande situation, det vill säga det handlar om ettberoende. Man får inte utnyttja det beroendet för att skaffa sig egnaförmåner. Det är egentligen en helt annan sak än alla de andra besticknings-och mutsituationerna. Den borde i en ny analys också bli föremål förytterligare diskussioner och kanske andra typer av brottsbeskrivningar.Jag ska gå in på ytterligare några frågor där jag tycker att lagen brister,förutom att vara oprecis.Jag tycker inte att det är vettigt att man när man ska titta på en begångengärning först ska titta i 17 kapitlet för att titta på bestickningen, ochsedan i 20 kapitlet för att titta på mutan. Det vore ganska naturligt attsammanföra detta till åtminstone ett kapitel, ett område eller under enrubrik.Det borde också göras en systematisk skillnad mellan ordinarie mut- ochbestickningsbrott och grova sådana å ena sidan och ringa sådana å andrasidan.Det har diskuterats huruvida det är okej för en polisman i uniform att taemot ett erbjudande från en hamburgerbar att få en gratis hamburgare omhan tittar in där . Det må vara att det nog egentligen inte ärriktigt korrekt, men det är något annat än att ta emot betydande mutorför att bli påverkad i en upphandlingssituation.Det finns de som hävdar att det borde ha en särskild brottsbenämning,korruptivt beteende eller något liknande.Låt mig sammanfatta dagens ärende med följande punkter:Jag tror att mutor och bestickning i privat verksamhet och i offentligverksamhet borde höra hemma under skilda bestämmelser och med bättrebrottsbeskrivningar i var och en av dem.Jag tror att mutor och bestickning är två sidor av samma sak och bordesammanföras i ett bestämmelseblock.Jag tror - det har jag inte sagt förut - att man borde skilja ut vissafrågor som rör näringslivet och att det vore rimligt att låtamarknadsföringslagen ta hand om det som är korruptivt beteende av ringa art inomnäringslivet och avkriminalisera det.Jag tror att vi borde ha särskilda bestämmelser för ringa och grövre brott.Jag tror att vi naturligtvis borde ha bättre rubriceringar.Jag tror att vi borde ha särskilda bestämmelser för dem som ägnar sig åtvård.Slutligen, angående något som är oerhört aktuellt eftersom det kom enutredning i går: När det gäller partifinansiering, som i många länder ären väldigt viktig del i korruptionslagstiftningen, har vi just nu fåttett förslag där man i stort sett vill begränsa sig till att framtvingaett offentliggörande av all partifinansiering.Det är möjligt att det är tillräckligt. Jag har ingen slutlig idé om detta.I de allra flestas ögon är frågan om vad som är tillåtet och förbjudetnär det gäller att finansiera den offentliga verksamhet som just ni ägnarer åt också en viktig del i korruptionslagstiftningen.Ordföranden: . Vi går vidare i programmet.Nästa ämne är Korruption och kultur. Vi hälsar doktor doktorand från välkomna.Katarina : När vi började undersöka möjlighetenatt studera mutor möttes vi av en ganska stor skepsis. Bland annat kontaktadevi polismyndigheten i för att fråga om vi kunde få ta del av olikaanmälningar om mutbrott och bestickning. Då lät polisen oss snabbt förståatt själva frågan var befängd. Mutbrott, sådant har vi inte i . Enliknande inställning hade några av våra universitetskolleger, som intealltför finkänsligt kallade vårt projekt för perifert.Det är knappast någon överdrift att påstå att mutor och korruption ärämnen som har fått ett uppsving i den offentliga debatten under senaretid. Bakom ett sådant uppsving ligger inte bara de skandaler som medierrapporterat om. Rättsväsendet har inrättat en riksenhet för utredningarom korruptionsrelaterade brott. Folkligt missnöje manifesteras isammanslutningar som till exempel och maktmissbruk.Även den här utfrågningen är ett sådant tecken i tiden.Mutor och korruption är något som angår även . Under rubrikenmutor och moral har vi bedrivit flera studier vid sociologiska institutionenvid . Arbetet sker inom Kriminalvetenskapligt nätverkmed professor som övergripande projektledare. Vi har främstintresserat oss för olika gruppers upplevelser av mutor såsom svenskaaffärsmän verksamma i utlandet och biståndsarbetare aktiva i tredje världen.Vi har talat med personer som i dömts för mutbrott och bestickning.Poliser och åklagare som arbetar med den här typen av ärenden har viockså talat med.Vi ska inte uppehålla oss vid juridik. Det är inte riktigt vårt område.I stället ska vi tala om allmänt vedertagna föreställningar om vad enmuta är. Folkliga föreställningar om mutor är bland annat relevantaeftersom de ligger till grund för varför visst handlande gärna betraktassom undantag eller icke-korrupt beteende. De säger något om vilkaomständigheter och situationer som kan tänkas ursäkta eller rent av rättfärdigajuridiskt tvivelaktiga handlingar. Allmänt vedertagna föreställningar ommutor är också relevanta eftersom de utgör stoff för anklagelser omkorruption. För att kunna urskilja mutor måste man veta vad som räknas somen muta.Vad kännetecknar då föreställningen om mutor? Vad betraktas som en riktigmuta? Mutor anses för det första vara hemliga eller åtminstone diskretaoch ljusskygga. En muta förväntas överräckas i skymundan eller under bordet.Öppna transaktioner kan därför undgå att betecknas som korrupta av denanledningen att de är just öppna.I ett rättsfall var till exempel de inblandade införstådda med att enviss provision var tvivelaktig. Men eftersom den fakturerades på vanligtsätt och bokfördes i vanlig ordning, det vill säga öppet, ansåg man attdet omöjligen kunde handla om mutbrott.En annan intervjuperson som dömts för bestickning efter att han öppetsänt en gåva till en statlig tjänsteman uttryckte sig så här: Jag sadetill polisen som förhörde mig att om jag hade haft en tanke på bestickning,om jag hade velat få ikull någon vid den här myndigheten, hade jag integjort så här. Då hade jag gett henne under bordet. Den gåva somhan själv gav var bara en bråkdel av dessa 50 000 kr.Det leder oss in på en andra sådan föreställning. Mutor förväntas beståav någonting värdefullt. En sådan uppfattning delas inte bara av personersom har dömts för bestickning. En åklagare som jag talade med betraktarmutbrottet som ett av de viktigaste brotten att bekämpa. Men hon suckadelite uppgivet över att de ärenden som går till rättslig prövning mest ärskitsaker. Ett sådant resonemang underförstår att det faktiskt förekommermutbrott av annan dignitet än dem åklagaren själv får på sitt bord.Mutan av det lilla formatet tas som belägg för att det finns en meromfattande korruption. På samma sätt resonerar några svenska affärsmän somär verksamma i Öst- och . Berättelser om hur man med någrasedlar lyckats köpa sig ur en polis- eller tullkontroll kan anföras sombevis på en mer genomgripande korruption. Det är som upplagt för fiffeloch båg, säger en affärsman efter att han har berättat om mutors gångbarheti vardagslivet i . Även rykten om mutor i stor skala har en sådanfunktion. De gör att affärsmännens egna betalningar bleknar i betydelse.Mutor anses för det tredje generera favörer. I det idealtypiska mutfalletär mutan nämligen villkorad. Man ska lätt kunna urskilja vad såväl mutanom favören består av. Sådana fall kan till exempel handla om att man åkerfast i en hastighetskontroll. Då mutar jag mig ur en besvärlig situation.Men det kan också handla om säljarens möte med en inköpare eller klientensmöte med en myndighetsperson. Här mutar jag mig in eller till någoteftersträvansvärt. Det handlar om en order, ett avtal, ett tillstånd ellerliknande. Mutan antas alltså leda till en fördel för givaren. Om jag gerdig X får jag Y av dig. Frånvaron av tydliga favörer leder oss bort frånmänniskors vardagliga uppfattningar om vad mutor är.För det fjärde antas mutor ingå i en bestämd handlingssekvens, först gåvaoch sedan gentjänst. En omvänd sekvens, det vill säga gåvor som ges efteratt en tjänst har utförts, kan knappast betraktas som mutor i dennavardagliga föreställning. Sådana gåvor antas i stället mer vara uttryck förtacksamhet än för korruption. Det som juridiskt skulle kunna klassificerassom mutor kan därmed rättfärdigas med att gåvan överlämnades först efteravslutat uppdrag och att den därför inte kan utöva påverkan.För det femte antas mutor inte finnas i vår omedelbara närhet. De finnsi stället någon annanstans. Det är mer sannolikt att gåvor och tjänstersom förekommer på annat ställe eller i en annan kultur definieras somkorrupta än gåvor och tjänster i ens närhet. På håll kan ett agerandebeskrivas som korrupt och förklaras som kultur. Som regel avser vi dåandras kultur och inte vår egen. Man skulle alltså kunna säga att mutordefinieras av att de sällan finns i ens närhet. Men om så nu ändå skullevara fallet används i stället andra ord för företeelsen.En av våra intervjuade affärsmän som betalat ut mutor under sitt utlandsarbetefick frågan om hur man bokför sådana utgifter. Han svarade: Provisionheter det i . Det är tillåtet här. Skulle det inte vara det fårman hitta på något annat sätt.Dessa fem ingredienser ingår i en kulturell föreställning om vad som skauppfattas som en riktig muta. Mutor är hemliga, de är värdefulla, degenererar favörer, de ingår i en bestämd handlingssekvens och mutor finnsförst och främst på distans.Som jag påpekade inledningsvis är det ingredienser som på olika sätt kankomma till användning. Aktörer kan ursäkta eller rättfärdiga ett visstagerande genom att sätta det i konstrast till vad som är en riktig muta.Det man själv har gjort eller tänker göra framstår då som relativtklanderfritt.Rättfärdigande förklaringar behöver inte bara vara så kalladeefterkonstruktioner.Forskare som har studerat hur ekonomiska brottslingar som begår brotthävdar att sådana förklaringar måste vara tillgängliga från början. Dåfinns möjligheten att begå brottet med den hederliga självbilden i behåll.Det finns med andra ord en poäng med att uppmärksamma folkliga definitionerom man vill bekämpa mutor och korruption. Det är nämligen ur sådanadefinitioner som olika aktörer kan hämta motiv till korrupt agerande.David Wästerfors: Jag tar vid där slutade. Folkliga definitionerkan också ha en mer allmän betydelse. De kan ingå i en syn på samhället.När vi började vår forskning om mutor var, som vi nämnde inledningsvis,frågan klart nedtonad i den offentliga debatten. Svenska mutor fanns inte.Den senaste tidens skandaler, där väl Systembolaget tilldragit sig störstintresse, har gjort att situationen ser annorlunda ut. Även om det ärsvårt att sia om framtiden kan man ställa sig frågan om bilden av detkorruptionsfria håller på att ändras. Kommer anklagelser om mutoratt på ett mer självklart sätt ingå i den svenska självbilden?Oavsett hur man besvarar en sådan fråga finns det anledning att ta ettsteg tillbaka och även studera själva anklagelserna eller misstankarna isig. Vad händer när allmänhetens och rättsapparatens uppmärksamhet riktasjust mot korruption?För det första finns risken att vissa mutor undkommer rättsapparatens ochallmänhetens korruptionsjakt. Bilden av hur en muta böra vara, som Katarinaredogjorde för, kan göra att andra inte lika tydliga gärningar fallerutanför vår blick och inte klassificeras som korrupta. Man vill ha storaoch tydliga skandaler snarare än små och diffusa. Om man studerar svenskarättsfall visar det sig att de vanligaste mutor som lagförs är relativtodramatiska. Det är långt ifrån den typiska "riktiga" muta man lättföreställer sig.För det andra finns den omvända möjligheten att alltfler ageranden drasin under definitionen korrupt, åtminstone ur allmänhetens synvinkel. Densom en gång har börjat betrakta samhällslivet med en blick för mutor kanse mutor överallt. Å ena sidan kan det uppstå en underförstådd toleransför vissa mutor, de som inte överensstämmer med den "riktiga" storskaligamutaffären. Å andra sidan kan en allmän syn spridas som liknar vissaeuropeiska opinioner. Eliten är alltid korrupt. De där uppe är alltidohederliga.I båda dessa tänkbara strömningar finns argument för att begå brott iföretaget, organisationen, branschen eller hos den enskilde. Mutor harblivit en del av kulturen. Det gäller att gilla läget. Eller: Det visysslar med är ingenting jämfört med de stora herrarna.Det är inte givet att ökad uppmärksamhet av mutor och korruption i ettvisst samhälle måste leda till en minskning av antalet brott. Kampen motkorruption rymmer i själva verket åtskilliga motsägelser och ironier ävenpå ett mer praktiskt plan.