bet · GR01KU13 · 2004-03-23 00:00:00 — När det gällerbestämmelsen i 10 kap.8 § vallagen om legitimering som villkor för att fåutnyttja sin rösträtt på postkontor uttaladeregeringen i propositionen (s. 205) att sedvanliglegitimation på postkontor får anses uppfyllakravet.Utskottet behandlade i betänkande 2001/02:KU8 enmotion i vilken föreslogs att väljare skall kunnavisa giltig legitimation vid röstning i vallokal.Utskottet delade regeringens bedömning att deproblem som kan uppstå på grund av att det saknasett generellt legitimationskrav inte har visat sigvara sådana att det är befogat att föreskriva omkrav på legitimation vid all röstning och avstyrktedärför motionen.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en helt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motion 2002/03:K313 bör därför avslås.Opinionsundersökningar i valrörelserUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tilltidigare bedömning en motion om begränsning ifråga om opinionsundersökningar ivalrörelser. Jämför reservation 11.MotionenI motion 2002/03:K341 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omopinionsundersökningar i valrörelser. Motionärenanför att det finns en frivilligöverenskommelse mellan opinionsinstituten om attinte publicera opinionsmätningar på valdagen. Mångaav instituten gör emellertid sina sista mätningarredan torsdagen före valet. Överenskommelsen om attinte publicera något som kan påverka valresultatetpå valdagen är väldigt stark. Valdagen är väljarensdag. En lösning på problemen som framförs i motionenkan vara att bjuda in medieföretagensbranschorganisationer och bygga vidare på denbefintliga överenskommelsen.BakgrundRegeringsformens andra kapitel innehållerbestämmelser om grundläggande fri- och rättigheter.Varje medborgare är enligt 1 § gentemot det allmännatillförsäkrad yttrandefrihet och informationsfrihet.Yttrandefrihet definieras som frihet att i tal,skrift eller bild eller på annat sätt meddelaupplysningar samt uttrycka tankar, åsikter ochkänslor. Informationsfrihet definieras som frihetatt inhämta och ta emot upplysningar samt att iövrigt ta del av andras yttranden.De nämnda fri- och rättigheterna får i vissutsträckning begränsas genom lag. Begränsning fårgöras endast för att tillgodose ändamål som ärgodtagbart i ett demokratiskt samhälle.Begränsningen får aldrig gå utöver vad som ärnödvändigt med hänsyn till det ändamål som harföranlett den och inte heller sträcka sig så långtatt den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningensom en av folkstyrelsens grundvalar. Vidare fårbegränsning inte göras enbart på grund av politisk,religiös, kulturell eller annan sådan åskådning.Yttrande- och informationsfriheten får begränsas medhänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen,allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende,privatlivets helgd eller förebyggandet ochbeivrandet av brott. Friheten att yttra sig inäringsverksamhet får begränsas. I övrigt fårbegränsningar av yttrandefriheten ochinformationsfriheten ske endast om särskilt viktigaskäl föranleder det.Vid bedömandet av vilka begränsningar som får skeskall särskilt beaktas vikten av vidaste möjligayttrandefrihet och informationsfrihet i politiska,religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturellaangelägenheter.Utskottet behandlade i betänkande 1993/94:KU44 enmotion i vilken föreslogs att en utredning skulle fåi uppgift bl.a. att föreslå sådana begränsningar ifråga om genomförande och publicering avopinionsundersökningar som är förenliga medgrundlagen. Utskottet avstyrkte motionen medmotiveringen att det inte kunde se hur sådanabegränsningar skulle kunna åstadkommas utan attkomma i konflikt med grundlagsreglerna ominformations- och yttrandefriheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning ochavstyrker därför motion 2002/03:K341.Vallokaler med religiös prägelUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår en motion om översyn av problemen medvalförrättning i religiöst präglade lokaler.MotionenI motion 2002/03:K347 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn avproblemen med valförrättning i religiöst prägladelokaler. Motionären anför bl.a. att det är okänsligtmot andras kultur och religion att förrätta deallmänna valen i lokaler som förknippas med kristentro. Det vore på många sätt bättre att hitta andraallmänna lokaler i närheten, som daghem, skoloreller kommunhus att förrätta valen i. Informationenom poströstningsmöjligheten bör också bli bättre. Enöversyn bör göras av detta problem i syfte att gealla som vill delta i valet möjlighet att göra detpå neutral mark.BakgrundEnligt 9 kap. 4 § vallagen skall kommunen se tillatt det finns lämpliga lokaler som kan användas somvallokaler och som i fråga om lokalisering ochöppethållande ger väljarna goda möjligheter attrösta.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en helt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motion 2002/03:K347 bör därför avslås.Rätten att kandidera i fleravalkretsar i riksdagsvalUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår en motion om att det vid riksdagsvalskall vara möjligt för en kandidat attkandidera i endast en valkrets.MotionenI motion 2002/03:K400 av () föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening att gällande lagstiftning bör ändras på såsätt att det vid kommande riksdagsval är möjligt fören kandidat att kandidera i endast en valkrets.BakgrundRegeringen har i proposition 2001/02:53 anfört bl.a.att ju fler listor ett parti har, desto svårare blirdet att i olika avseenden förutsäga vilka personersom kommer att besätta partiets mandat. I synnerhetkan det vara svårt att med något mått av säkerhetavgöra vilken eller vilka personer som skall ersättadem som blivit valda. I en situation där ett antalpersoner förekommer på en s.k. rikslistaoch dessutom på en eller flera kretslistor blirförutsägbarheten mycket liten. Att reglerna omdubbelvalsavveckling kan få dessa effekter har varitkänt tidigare.Rådet för utvärdering av val hardiskuterat möjligheten att införa en regel ivallagen som innebär att en kandidat får ställa uppi endast en valkrets. En kandidat skulle t.ex. varavalbar endast i den valkrets som han eller hon varfolkbokförd i. Rådet ansåg dock att en sådan regelskulle innebära en relativt stor begränsning avpartiernas möjligheter att lansera kandidater eftereget gottfinnande. En annan modell är att föreskrivaatt en kandidat inte får kandidera mer än i envalkrets men att partierna har frihet att avgöra ivilken krets.Sammantaget ansåg rådet att det för närvarandemest ändamålsenliga sättet att komma åt problemet äratt i vallagen införa en bestämmelse av normativkaraktär som innebär att en kandidat i riksdagsvaletbör förekomma i endast en valkrets. Skulle det ändåförekomma att en kandidat tar plats i mer än enkrets, skall dubbelvalsavveckling ske i enlighet medde nuvarande reglerna.Kandidaturer i flera valkretsar leder, enligtregeringen, till allvarliga nackdelar för väljarna.Denna ordning utgör därför ett demokratiskt problem.Regeringen förutsatte emellertid i den tidigarenämnda propositionen att partierna medverkar tillatt komma till rätta med problemet och även utanuttrycklig lagstiftning avhåller sig från åtgärdersom kan försvaga valsystemets legitimitet.Regeringen ansåg därför att det inte fannstillräckliga skäl att föreslå någon lagstiftning pådenna punkt. Regeringen anförde emellertid vidareatt om genomförandet av val visar attpartierna inte tar sitt ansvar på allvar ärregeringen dock beredd att återkomma till riksdagenmed förslag till erforderlig lagstiftning.Under riksdagbehandlingen av propositioneninstämde utskottet i regeringens bedömning ochavstyrkte därför motioner liknande den nu aktuella(bet. 2001/02:KU8).2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en helt ny vallag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall redovisa sitt arbete i ett eller fleradelbetänkanden. En slutredovisning skall görassenast den 1 november 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motion 2002/03:K400 bör därför avslås.InternetröstningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner om försöksverksamhet medInternetbaserad röstning för utlandssvenskar.MotionernaI motion 2002/03:T463 av m.fl. (kd)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omInternetröstning för utlandssvenskar (yrkande 5).Motionärerna anser att försöksverksamhet medInternetbaserad röstning bör genomföras för gruppenutlandssvenskar vid nästa val för att stimulera tillökat valdeltagande. Vidare framhålls i motionen attproblem som måste lösas är dels legitimeringen, delsskyddet från otillbörlig påverkan i samband medsjälva valhandlingen. Detta bör uppmärksammas avregeringen. I motion 2003/04:T560 av . (kd) framförs ett liknande yrkande (yrkande17).BakgrundDemokratiutredningen har i betänkandet En uthålligdemokrati - Politik för folkstyrelse (SOU 2000:1) uttalat följande (s. 244):IT kan också användas för att stärkacivilsamhället och för att främjadeltagardemokratin. Den nya informationsteknikenhar en potential när det gäller att vidgamedborgarnas möjligheter att delta i och påverkaproblemformuleringarna och diskussionerna förebeslut i folkvalda församlingar. En statlig ochkommunal politik bör i första hand inrikta sig påatt utveckla tekniker och metoder för en sådandeltagardemokrati med IT-stöd.Man bör pröva om och i vilken utsträckning dennya informationstekniken kan stimulera ettpolitiskt intresse och deltagande. Det börgenomföras försök med Internetbaserat röstande inågon kommun. Alternativt kan tekniken utvecklasi samband med skolval i någon eller några skolor.Problemet som måste lösas är hur den som röstar kanlegitimera sig på ett effektivt sätt så att valfuskomöjliggörs och valet hemlighålls. Dessutom måsteman garantera det som valförrättarna har tilluppgift att göra, nämligen att se till att ingenpolitisk påverkan sker vid själva valtillfälleteller att inga obehöriga väljare röstar.Rådet för utvärdering av val har i sittslutbetänkande Valdeltagande och Europaparlamentsval(SOU 2000:81) anfört att det enligt rådetsuppfattning kan finnas anledning att inför nästaEuropaparlamentsval pröva frågan om enförsöksverksamhet med bl.a. möjligheter tillIT-röstning.Regeringen beslutade att tillkallaen särskild utredare för att göra en teknisk ochadministrativ översyn av delar av valsystemet.Utredaren skulle lämna förslag till deförfattningsändringar och andra åtgärder somutredaren ansåg vara behövliga. Hela regelverketavseende förtidsröstning på posten och andrasärskilda röstmottagningsställen inom landet bordeenligt direktiven (dir. 2000:10) ses över. Det är,enligt direktiven, angeläget att varje väljare haren plats att rösta på inom rimligt avstånd och attregelverket tydligt anger vem det är som haransvaret för detta. Frågan om formen förutlandssvenskars röstning skulle ses över liksommöjligheten för utlandssvenskar att brevrösta.Utredaren skulle också göra en inventering av demöjligheter och problem som kan finnas med röstningvia Internet och särskilt belysa om röstning viaInternet kan förenas med kravet på bibehållenvalhemlighet. Även de erfarenheter som gjorts iandra länder skall uppmärksammas.Valtekniska utredningen avlämnade idecember 2000 betänkandet Teknik och administrationi valförfarandet (SOU 2000:125). När det gällerfrågan om röstning via Internet skall genomföraslämnar utredningen inget förslag utan lämnar eninventering av de möjligheter och problem som kanfinnas med en sådan röstning. Utgångspunkten ärenligt utredningen att ett elektronisktröstningssystem via Internet måste uppfylla följandefem grundkrav. Bara personer som har rösträtt skallkunna rösta, det skall bara vara möjligt attutnyttja sin röst en gång, valhemligheten skall varaabsolut, en avgiven röst skall inte kunna ändras avnågon annan och systemet skall säkerställa enkorrekt sammanräkning av röster på samtliga nivåer(valdistrikt, valkretsar och valområde). Utredningenmenar också att en omfattande försöksverksamhetmåste genomföras innan man tar slutlig ställningtill om förfarandet kan tillämpas i ett verkligtval.Utskottet behandlade i betänkande 2001/02:KU8motioner som gällde elektronisk röstning förutlandssvenskar. Därvid yttrade utskottet att detvore av värde att kunna använda modern teknik även ivalsammanhang. konstaterade utskottet attett antal frågor som bl.a. har med valhemlighetenatt göra först måste lösas. Utskottet noterade ocksåatt frågan om röstning via Internet bereds vidare iRegeringskansliet. Enligt utskottet borde resultatetav denna beredning avvaktas. Utskottet avstyrktedärför motionerna.I proposition 2001/02:80 Demokrati för det nyaseklet bedömer regeringen sammanfattningsvis attutgångspunkten vid användning av informationsteknik(IT) i allmänna val bör vara att allmänhetensförtroende upprätthålls genom att valhemligheten ochrättssäkerheten garanteras. Det är enligt regeringenför tidigt att uttala sig om i vilkenutsträckning IT kan komma att användas vid val.Ytterligare erfarenheter måste först vinnas.Regeringen hänvisar bl.a. till attDemokratiutredningen i sitt slutbetänkande pekat påatt ett elektroniskt röstningsförfarande kaninnebära att valhandlingen tenderar att bli enopinionsyttring på valdagen och förlora den tyngd,värdighet och symboliska betydelse som dentraditionella valhandlingen har, men att utredningenändå ansåg att försök med Internetbaserat röstandeborde genomföras i någon kommun, alternativttekniken utvecklas i samband med ett skolval i någoneller några skolor.Regeringen hänvisar vidare till att ansett att Internetröstning innan sådanprövas i ett val måste föregås av en omfattandeförsöksverksamhet, lämpligen i form av skolval, ochatt det är först efter en sådan försöksverksamhetsom man kan ta slutlig ställning till om förfarandetkan tillämpas i ett verkligt val.Regeringens bedömning är att det inte äraktuellt med röstning i allmänna val via Internetutanför vallokal. Det är enligt regeringen viktigtatt valhemligheten kan upprätthållas och attidentifieringen av väljare kan klaras.Valhemligheten måste vara absolut. Valförfarandetskall därför vara utformat så att väljaren kan lämnasin röst utan insyn av annan. finner regeringen att det finnsrisk att ett elektroniskt röstningsförfarande medföratt valhandlingen förlorar den tyngd, värdighet ochsymboliska betydelse som den traditionellavalhandlingen har. IT bör däremot kunna användas föratt underlätta röstning i vallokal och förröstsammanräkning.Under riksdagsbehandlingen av den nämndapropositionen vidhöll utskottet i betänkande2001/02:KU14 sin tidigare bedömning i fråga omröstning via Internet och avstyrkte därför motioneri ämnet.2003 års vallagskommitté (Ju 2003:03) skall seöver bestämmelserna i vallagen och lämna förslagtill en ny lag. Lagen skall innehålla degrundläggande reglerna om valförfarandet.Kompletterande valtekniska föreskrifter skall kunnameddelas av regeringen och . Kommitténskall bl.a. särskilt överväga i vilken utsträckningelektroniska förfaranden bör införas vid röstning iröstningslokal. Därvid skall kommittén särskiltbeakta de fördelar sådana förfaranden kan ha förunderrepresenterade väljargrupper, t.ex. unga ochväljare som inte fullt ut behärskar det svenskaspråket, samt funktionshindrade väljare. Den nyavallagen skall tillämpas års val.Kommittén får redovisa resultatet av sitt arbete iett eller flera delbetänkanden. En slutredovisningskall göras . I direktivenhänvisas bl.a. till att det vid det kårval somgenomfördes vid 2001 fannsmöjlighet att rösta via Internet. Utvärderingenvisar att Internetröstningen hade begränsadbetydelse för valdeltagandet men att metodenanvändes av en majoritet av de röstande(Statskontorets rapport 2001:3). Säkerheten vargodtagbar vid ett val av detta slag.Säkerhetsproblemen generellt ansågs dock vara sådanaatt Internetröstning inte kunde rekommenderas förallmänna val med nuvarande teknik.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete sombedrivs av vallagskommitté (Ju 2003:03) böravvaktas. Motionerna 2002/03:T463 yrkande 5 och2003/04:T560 yrkande 17 bör därför avslås.Folkomröstningar, m.m.Utskottets förslag i korthetMed hänvisning till nu inledda samtal om enöversyn av regeringsformen föreslår utskottetatt avslår motioner om hurfolkomröstningar bör utformas. Vidareföreslår utskottet att avslår enmotion om finansieringen av val tillEuropaparlamentet och extra val tillriksdagen.MotionernaI motion 2003/04:K214 av ()föreslås att begär att regeringenåterkommer till med förslag om lämpliglagstiftning för att reglerafolkomröstningsinstitutet på ett sådant sätt attinte en kampanjande sida kan dikterafolkomröstningsfrågan, datum för omröstningen elleromständigheterna för dess genomförande (yrkande 2).Motionären anför bl.a. att formerna för enfolkomröstning måste beslutas i bred enighet, ochatt härmed inte menas bred enighet inom det enalägret utan bred enighet över den eller deåsiktsmässiga skiljelinjer som folkomröstningenbehandlar.I motion 2003/04:K315 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om tydligareregler vid utformningen av rådgivandefolkomröstningar. Motionären anför bl.a. att det ärviktigt att riksdagsbeslut om frågeställningen i enrådgivande folkomröstning är utformad på sådant sättatt det inte råder någon tveksamhet om hurfolkomröstningsresultatet skall tolkas. Varken ATP-omröstningen, folkomröstningen om kärnkraften ellerden om euron har, enligt motionärens uppfattning,uppfyllt detta krav.I motion 2003/04:K280 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att se överfinansieringen av folkomröstningar, val tillEuropaparlamentet och extraval till riksdagen.Motionären anser att det måste betecknas som rimligtatt val och folkomröstningar, vid sidan om de gängsevalen till riksdag, kommuner och landsting,finansieras av staten.BakgrundFöreskrifter om rådgivande folkomröstning i helariket meddelas enligt 8 kap. 4 § regeringsformengenom lag. Förfarandet vid sådan rådgivandefolkomröstning regleras i folkomröstningslagen(1979:369). Av 18 § framgår att den fråga som skallställas till folket samt tidpunkten för omröstningenskall anges i särskild lag.Beslut om folkomröstning i kommun eller landstingfattas enligt 3 kap. 9 § kommunallagen (1991:900) avfullmäktige. Ärende om att hålla folkomröstning i enviss fråga får i fullmäktige också väckas av av de röstberättigade kommun- ellerlandstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) omkommunala folkomröstningar. Initiativet skall varaskriftligt, ange den aktuella frågan samt innehållainitiativtagarnas egenhändiga namnteckningar,namnförtydliganden och uppgift om deras adresser. Ianslutning till att fullmäktige beslutar om atthålla en folkomröstning skall fullmäktige ävenbesluta om bl.a. dag för omröstningen, den fråga ochde svarsalternativ som skall ställas till deröstberättigade, samt röstsedlarnas antal, innehålloch utseende. Dagen för folkomröstningen skallbeslutas efter samråd med den centralavalmyndigheten. Samrådet skall ske senast tremånader före omröstningsdagen. Fullmäktige fårbesluta om de ytterligare föreskrifter som behövsför att genomföra folkomröstningen.Det som en kommun, en valnämnd ellervalförrättarna är skyldiga att göra enligt vallagenskall bekostas av kommunen (1 kap. 17 §). I de falldå uppgifter delegeras till kommunen med stöd avföreskrifter i lagen svarar dock uppdragsgivaren förkostnaden (prop. 1996/97:70 s. 179). Motsvarandegäller i fråga om genomförandet av rådgivandefolkomröstning i hela riket (4 §folkomröstningslagen).Utskottets ställningstagandeRegeringen har inlett samtal med de politiskapartierna i rörande en översyn avregeringsformen. Utskottet ser det som en möjlighetatt den kommande översynen, med sitt samlandeperspektiv, kan komma att rymma frågor som tas upp imotionerna 2003/04:K214 yrkande 2 och 2003/04:K315om hur folkomröstningar bör utformas. Mot bakgrundav vad som har anförts anser utskottet att detinte är påkallat att begära sådana initiativ somefterfrågas i de nämnda motionerna, vilkadärför bör avslås i här berörda delar.I fråga om finansieringsansvaret när det gällergenomförande av allmänna val och folkomröstningar ärutskottet inte berett att förorda någon förändradordning. Motion 2003/04:K280 bör därför avslås.Registrering av partibeteckningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tillpågående utredningsarbete att riksdagenavslår en motion om förtydligande avvallagens villkor för registrering avpartibeteckning.MotionenI motion 2003/04:K233 av m.fl. (v)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs omförtydligande av vallagens villkor för registreringav partibeteckning. Det konstateras i motionen attett av villkoren enligt vallagen för att dencentrala valmyndigheten skall registrera enpartibeteckning är att "partiet är inte enunderavdelning av en politisk sammanslutning" (5kap. 6 § 2). Enligt motionen skulle formuleringenkunna tolkas som att ett svenskt parti som är medlemav en politisk sammanslutning på internationell nivåinte skulle kunna registrera sin partibeteckning fördeltagande i svenska val. Motionärerna menar attvallagen på denna punkt bör förtydligas så att intesvenska partiers internationella organiseringförhindrar att de kan registrera sinpartibeteckning.BakgrundFör att förhindra ett parti att obehörigen tillägnasig ett annat partis partibeteckning infördes år1936 ett system med registrering till skydd förpartibeteckningen. Syftet med registreringen varalltså att förhindra att ett parti genom att användasig av ett annat partis beteckning kunde utnyttjaröster som hade avgetts för detta parti. I 54 § 1920års vallag fördes därvid in en definition avpartibegreppet. Enligt denna definierades ett partisom en förening med politiskt syfte, som inteutgjorde en underavdelning av en sådan förening ochsom hade minst 1 000 vid val till andrakammare röstberättigade medlemmar.I vallagen (1997:157) återfinns fakultativa reglerom registrering av partibeteckning. Reglerna innebäratt ett parti kan - men måste inte - registrera enpartibeteckning. Skyddet består i att namnen på envalsedel för ett registrerat parti alltid måste varaanmälda. Om så inte är fallet bortser man frånnamnen, vilket i praktiken leder till en röst påpartilistan. För ett parti som har registreratpartibeteckning och anmält kandidater kan alltsåinte väljarna nominera egna kandidater fritt.Reglerna framgår av 5 kap. och 18 kap. 11 §vallagen. Regleringen syftar bl.a. till att ökaskyddet mot manipulationer med beteckningarna genomatt missbruk i form av piratlistor omöjliggörs (seprop. 1996/97:70 s. 183 f.). I 5 kap. 6 § uppställsvissa villkor för registrering.