bet · GS01FöU4 · 2004-12-02 00:00:00 — Det finns skäl att återremittera propositionen i denna del (yrkande 2 i denna del). Motionärerna konstaterar i motion 2004/05:Fö30 (v) att efter det att regeringen återkommit till med proposition 2004/05:43 kvarstår samma brister och att regeringen bör återkomma med förslag till ny grundorganisation (i denna del). () menar i motion 2004/05:Fö17 att eftersom det klart sägs i underlagsdirektiven att de berörda lokala arbetsmarknadsregionernas sårbarhet ur regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska synvinklar skulle beaktas och detta uppenbarligen inte på något sätt har skett kan inte resonemangen i propositionen tjäna som beslutsunderlag när det gäller Försvarsmaktens grundorganisation. måste därför begära ett nytt förslag till grundorganisation från regeringen (yrkande 2). () framhåller i motion 2004/05:Fö24 att regeringen vill lägga ned väl fungerande och ekonomiskt effektiva enheter. Motionären anser att propositionen måste ges ett mer genomarbetat bakgrundsförslag än det som presenterats (yrkande 2). () föreslår i motion 2004/05:Fö27 att begär att regeringen återkommer med förslag till beslut om Försvarsmaktens grundorganisation om hans yrkande att avslår regeringens förslag att beslut om Försvarsmaktens grundorganisation inte skall fattas av tillstyrks (yrkande 3). och () framhåller i motion 2004/05:Fö33 att regeringens proposition 2004/05:43 med förslag till Försvarsmaktens grundorganisation inte har följt de direktiv som togs fram inför utarbetandet av förslaget. Där står att s.k. solitärer skall undvikas och att det är viktigt att bibehålla hela garnisoner samt att regionalpolitiska hänsyn skall tas. Regeringens förslag medför stora omlokaliseringar och högre kostnader. Regeringen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att ta fram ett nytt förslag till grundorganisation (yrkande 1 i denna del). I det nya förslaget till grundorganisation bör en oberoende instans genomföra en kostnadskalkyl för flyttningar av verksamheter och för framtida nya driftskostnader i förhållande till att ha dessa kvar samt beräkna de regionalpolitiska ekonomiska konsekvenserna för de olika alternativen (yrkande 2). Utgångspunkter I fyrpartimotion 2004/05:Fö21 (m, fp, kd, c) av , , och anförs att utbildningsplatserna måste motsvara den internationella förmåga ställer till förfogande. Speciellt gäller detta stridande förband. Det bör övervägas om det behövs ytterligare utbildningsplattformar. Vad som anförts om utbildningskapacitet för de internationella insatserna bör ges regeringen till känna (yrkande 5). m.fl. (fp) framhåller i kommittémotion 2003/04:Fö243 att vilka förband som skall läggas ned uteslutande bör styras av ett övergripande nationellt försvarsintresse. Främst är det rekryterings-, beredskaps- och övningsaspekterna som blir styrande (yrkande 10). () menar i motion 2004/05:Fö3 att det av krisbekämpningsskäl bör finnas militär verksamhet i varje län (yrkande 3). () anför i motion 2004/05:Fö238 att en femtedel av landets befolkning bor i och att huvudstaden behöver skydd och god beredskap. Risken för andra angrepp än de rent militära har ökat. De enda resurser som finns i ständig beredskap och som snabbt kan rycka ut i krislägen är våra militära resurser. Det behövs kombinerade resurser till lands, till havs och i luften. () pekar i motion 2003/04:Fö260 på att det kunskapsprov som Örlogsskolor har rätt att utföra för svenskar som utbildar sig till dykare nu läggs ned. Motionären menar att det är betydelsefullt att det säkerställs att det finns kunskapsprov för yrkesdykare. Regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur detta skall uppnås. de () understryker i motion 2004/05:Fö29 att är vår huvudstad. Här finns regering, riksdag många myndigheter och institutioner. Nuvarande garnison med dess mångfacetterade verksamheter ligger nära . Det finns en unik tillgång till fartygsunderhåll, övningsområden i skärgårdsmiljö samt räddningshelikoptrar. Vid Muskövarvet kan allt arbete ske i en väl skyddad bergrumsanläggning. Det har samlats många verksamheter på . Dessutom talar både lokaliseringen i och de investeringar som redan gjorts för att behålla och garnison. borde bli den framtida huvudbasen. m.fl. (m) anför i motion 2004/05:Fö236 att försvaret måste utformas för att optimalt kunna möta de nya hoten på hemmaplan som nya försvar utformas för att kunna möta utmaningar internationellt. Utan permanent militär närvaro samt utbildning och träning på plats blir och svårförsvarat, och snabba insatser vid terrorattacker försvåras eller omöjliggörs. m.fl. (s) påpekar i motion 2004/05:Fö255 att den mest intensiva sjötrafiken till och från sker i västerhavet och att hamn är norra största. Hela befolkning är beroende av att export, import och försörjning kan ske ostört samt att hamnar och transportleder är säkrade mot eventuella terroraktioner. Motionärerna understryker också att den militära helikopterverksamheten har haft stor betydelse för sjöfartens säkerhet. Regeringen bör se till att en tillfredsställande helikopterverksamhet skapas för det civila samhället om den militära verksamheten upphör. m.fl. (fp, m, kd, c) framhåller i motion 2004/05:Fö25 att erbjuder utmärkta förutsättningar för utbildning av förband. Att då ensidigt förlägga den militära tyngdpunkten till är fullkomligt oacceptabelt. behöver en garnison med ett tydligt marint fokus (yrkande 3). (Amf4) i (yrkande 4) och helikopterbataljonen på (yrkande 5) bör bevaras i minst nuvarande omfattning. Motionärerna pekar på att regeringen tillsatt en ny utredning om samhällets skydd mot terrorism och att regeringen aviserar att försvarets roll att stödja bl.a. polisen kan komma att aktualiseras. Amfibieregementets och helikopterförbandets betydelse kan komma att öka högst avsevärt. Det är därför inte rimligt att nu besluta om att avveckla dessa enheter. Beslutet om Göteborgsgarnisonens framtida sammansättning bör därför anstå (yrkande 6). () instämmer i motion 2004/05:Fö31 i de yrkanden som framförs av m.fl. (fp, m, kd, c) i motion 2004/05:Fö25 vad avser placering av stridskrafter i (yrkande 2), bevarande av (Amf4) i i minst nuvarande omfattning (yrkande 3), bevarande av helikopterbataljonen på i minst nuvarande omfattning (yrkande 4) och att skall undandra beslutet om marinens organisation och lokalisering till dess att den fortsatta 11-septemberutredningen har lämnat sin rekommendation vad avser terroristbekämpning om avslår motionens tidigare yrkanden (yrkande 5). och () pekar i motion 2004/05:Fö244 på att stora investeringar skett i försvarets verksamhet i och att det är svårt att se att en flytt av A 9 i , Försvarsmaktens sjukvårdscentrum i och FMLOG i skulle innebära några besparingar. Motionärerna pekar också på de utmärkta samordnings- och samarbetsmöjligheterna mellan militär och civil verksamhet som finns i regionen. Den kompetens och kvalitet som finns i och Karlskogaområdet bör behållas där. och () pekar i motion 2004/05:Fö9 på att det föreslås att flera verksamheter flyttas från . Det är dock svårt att få en total bild av den eventuella besparing som en flytt av olika verksamheter skulle ge upphov till. Det finns skäl att återremittera propositionen i denna del (yrkande 2 i denna del). Motionärerna återkommer i motion 2004/05:Fö30 (v) och konstaterar att det inte finns några övertygande skäl till att omlokalisera A 9, Försvarsmaktens logistik och Försvarets sjukvårdscentrum, varför dessa förslag inte bör genomföras (i denna del). m.fl. (s) framhåller i motion 2004/05:Fö12 att om beslut fattas att i lägga ned Försvarsmaktens logistik i , A 9 i och Sjukvårdscentrum i är det oerhört viktigt att regeringen snabbt går in och ser hur anslag och nya typer av verksamheter kan knyta an till den drabbade regionen. Det är också viktigt att knyta an till det lokala näringslivets dynamik. En ny typ av hotbild har växt fram , och med den följer att vi måste förändra och förbättra vår beredskap. I finns en stor kunskap och erfarenhet inom detta område. Denna kompetens bör därför tas till vara och ges ytterligare möjligheter att växa och utvecklas. () konstaterar i motion 2004/05:Fö14 att Artilleriregementet A 9 i enligt propositionen bör omlokaliseras till . Detta är ett olyckligt förslag som får mycket allvarliga och negativa konsekvenser för verksamheten, kostar mycket att genomföra och drabbar berörd personal i hårt. Motionären anser att någon omlokalisering av Artilleriregementet A 9 från till inte bör ske (yrkande 2). () anser i motion 2004/05:Fö22 att omlokaliseringen av A 9 i enligt propositionen bör avslås av försvarspolitiska skäl i första hand, men också av regionalpolitiska skäl. Även med hänsyn till bristerna i de ekonomiska beräkningarna bör omlokaliseringen inte ske. bör besluta att A 9 i skall finnas kvar i den framtida grundorganisationen (yrkande 2). Motionären pekar vidare på att Försvarets sjukvårdscentrums verksamhet i fungerar utmärkt och även har varit kostnadseffektiv. bör besluta att Försvarets sjukvårdscentrum skall finnas kvar i (yrkande 3). Motionären menar vidare att Försvarsmaktens logistik av försvarsmässiga och regionalpolitiska skäl inte bör omlokaliseras. bör besluta att Försvarsmaktens logistikverksamhet skall ligga kvar i (yrkande 4). () menar i motion 2004/05:Fö27 att erfarenheten från senare års beslut om förändringar i grundorganisationen entydigt pekar på att verksamhet som skall avvecklas på en ort inte skall flyttas till en annan. Flytt av verksamhet innebär nya kostnader. Det innebär att verksamhet inte skall flyttas om den skall bibehållas i motsvarande form som . I linje med detta verkar förslaget att flytta bästa artilleriregemente A 9 från , 30 minuters väg från fabriken i där pjäserna tillverkas, till både ogenomtänkt och felaktigt. De gemensamma övningsområdena och närheten till skjutfält måste nämnas som viktiga förutsättningar för verksamheten. De stora investeringar som gjorts i för att skapa ett väl fungerande artilleriregemente är bortkastade pengar, när nyinvesteringar måste göras i . Omtanken om försvarets personal verkar helt bortglömd. A 9 bör inte flyttas från (yrkande 4). Att flytta Försvarsmaktens sjukvårdcentrum från till verkar både onödigt och kostsamt utan att fördelarna för verksamheten är tydliga. Det kan rentav ifrågasättas om det skall ses som omvänd regionalpolitik, när man flyttar verksamheter från till där försvarsverksamhet avvecklas. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 5). Detsamma kan anföras beträffande Försvarsmaktens logistiks ledningsfunktion, som enligt propositionen skall flytta från till . Så sent som i försvarsbeslutet fastslogs att FMLOG skall vara lokaliserat till med sin ledningsfunktion. Inga annorlunda argument föreligger . Hänvisning till bl.a. dyrare hyror är svår att belägga. Kompetensen hos personalen finns i och riskerar att behöva byggas upp på nytt vid en flytt. Även detta förslag bör därför omprövas (yrkande 6). Nedläggningen av Värmlandsgruppen får anses felaktig i ett län med stor verksamhet inom hemvärnet. Stödfunktionen gentemot hemvärnet är viktig och måste belysas grundligare än vad som är fallet. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 7). () och () konstaterar i motion 2004/05:Fö13 att, enligt propositionen, i kommun bör läggas ned. Enligt motionärerna är de överväganden som ligger till grund för bedömningen inte särskilt väl beskrivna. Motionärerna föreslår att P 10 även i fortsättingen skall ingå i försvarets grundorganisation (yrkande 1). () pekar i motion 2004/05:Fö3 på de speciella förhållanden som gäller för . En eventuell nedläggning av P 18 skulle få stora negativa konsekvenser för hela . bör i första hand besluta att P 18 på skall finnas kvar i den framtida försvarsorganisationen (yrkande 1). För den händelse en nedläggning av P 18 ändå är aktuell föreslås i ett andrahandsalternativ att någon form av militär verksamhet med värnpliktsutbildning ändå skall finnas kvar på (yrkande 2). och () framför i motion 2004/05:Fö26 att en ytterligare centralisering av administrativt stöd inom Försvarsmakten skulle innebära en avsevärd besparing för statskassan. En samordnad administrativ enhet inom försvaret skulle utan större investeringskostnad kunna läggas till dagens servicekontor i och flera arbetstillfällen skulle kunna skapas/räddas för . () pekar i motion 2004/05:Fö32 på att det tycks råda osäkerhet om vad som händer med Försvarsmaktens logistiks servicekontor i . bör därför besluta om att det nuvarande servicekontoret som tillhör Försvarsmaktens logistik skall fortsätta att finnas kvar i organisationen och vara lokaliserat till (yrkande 1). Verksamheten vid servicekontoret i bör vidare utvecklas till att omfatta administrativt stöd för hela Försvarsmakten avseende ekonomi- och löneredovisning, rese- samt personaltjänst (yrkande 2) och därigenom göra besparingar. () menar i motion 2004/05:Fö34 att flera argument talar för att en av grundorganisationens utbildningsplattformar bör finnas på även . är en bra plattform för utbildning av mekaniserade förband för internationella och nationella uppgifter. läge gör det möjligt att öva tillsammans med flyg och marin från andra länder. erbjuder goda övningsmöjligheter. , centralt placerad i , har ett viktigt strategiskt försvarspolitiskt läge. Motionären föreslår att beslutar att P 18 även i fortsättningen skall ingå i försvarets grundorganisation. () föreslår i motion 2003/04:Fö244 att regeringen tillsätter en utredning som ser över möjligheterna att tillsammans med kommunerna i län ta till vara de förutsättningar som finns kvar i för fortsatt flygverksamhet. m.fl. (kd) konstaterar i motion 2004/05:Fö245 att Försvarsmaktens hela flygutbildning skall styras från i medan själva flygskolan felaktigt skall vara förlagd till . Nya terrorhot talar enligt motionärerna för att flygskolan borde finnas i , så att möjlighet skapas för en gott luftförsvar av . Dessutom skulle en lokalisering till spara pengar. Motionärerna uppmanar att åter pröva möjligheten att placera flygskolan i . m.fl. (kd, m, fp, c) framhåller i motion 2004/05:Fö36 att rationella skäl entydigt talar för att flygskolan liksom Luftstridsskolan förläggs till . Inte minst ekonomiska argument, som i nuvarande ekonomiska situation för försvaret borde tillmätas största vikt, talar för denna lokalisering. Allt som krävs för flygskolan finns i . har haft flygskolor . Dessutom finns närheten till . När det gäller luftrum har goda förhållanden, även miljömässigt. Vidare ges möjlighet till en för huvudstaden mer ändamålsenlig incidentberedskapsbasering. m.fl. (s) framför i motion 2003/04:Fö228 att både marinen och flyget i har en given plats och bör ges en chans att utvecklas när det är dags att ta ställning till hur försvar skall organiseras. () menar i motion 2004/05:Fö16 att det är ett bra beslut att marinbas skall ligga i . Men det är viktigt att detta uttalas tydligt av . bör vidare tydliggöra marinbasens uppgifter i vad gäller utbildningsinnehåll samt placering av stridsfartyg (yrkande 2). () pekar i motion 2004/05:Fö3 på att samverkan mellan militär verksamhet och det civila samhället är en viktig faktor för att klara samhället vid olika kriser. För läns vidkommande finns den s.k. Kalmargruppen. Den bör finnas kvar även i fortsättningen (yrkande 4). () menar i motion 2004/05:Fö5 att flera sakliga argument borde ge Kalmargruppen möjlighet till fortsatt ledning av hemvärnsförband samt samverkan med civila myndigheter vid krisberedskap. Militärdistriktsgruppen Kalmargruppen bör således inte läggas ned. Även () i motion 2004/05:Fö6, () i motion 2004/05:Fö10 och () i motion 2004/05:Fö15 argumenterar för ett bibehållande av militärdistriktsgruppen i . () menar i motion 2004/05:Fö1 att de ekonomiska beräkningarna i propositionen när det gäller förslaget att flytta skolverksamheten från , liksom övriga föreslagna omflyttningar i propositionen, måste kritiskt granskas av en oberoende instans (yrkande 2 i denna del). Motionären anser vidare att ett nytt förslag till Försvarsmaktens grundorganisation måste utarbetas (yrkande 3 i denna del). Förslaget måste bygga på sammansatta garnisoner och att där gjorda investeringar tas till vara. Även regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska hänsyn måste vägas in i förslaget. I ett sådant förslag bör garnison vara ett självklart val. () framhåller i motion 2004/05:Fö7 att de brister som genomgående finns i den ekonomiska redovisningen i grundorganisationsunderlaget visar på ett behov av ytterligare belysning. De ekonomiska beräkningarna kring förslaget att flytta skolverksamheten från , liksom övriga föreslagna omflyttningar, bör därför bli föremål för granskning av oberoende instans (yrkande 3 i denna del). Några övertygande skäl för att lägga ned garnison har inte redovisats. Försvarets grundorganisation bör byggas upp kring ett antal väl sammansatta garnisoner och regionalpolitiska överväganden göras. Vidare skall ställda krav på den ekonomiska redovisningen fullföljas samt hänsyn till miljön vägas in. Dessutom skall alternativa förslag presenteras. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 4 i denna del). och () konstaterar i motion 2004/05:Fö19 att en nedläggning av garnison skulle påverka kommunen på olika sätt . Det behövs en kombination av beprövade regionalpolitiska insatser och ett nytänkande för att kompensera garnisonens avveckling (yrkande 1). Dessutom bör de regionalpolitiska mål och insatser som avser kompensation för nedläggningen utvärderas och justeras (yrkande 2). och () framhåller i motion 2004/05:Fö33 att det inte finns några övertygande skäl att avveckla garnison i ett läge där Försvarsmakten för att genomföra internationella insatser behöver just de utbildningsplattformar som garnisonen redan har. En avveckling av garnison framstår som än mer olämplig och oklok med hänvisning till regionens svåra arbetsmarknads- och regionalpolitiska problem (yrkande 1 i denna del). () framhåller i motion 2004/05:Fö35 att garnison är en omvittnat väl fungerande militär enhet belägen mitt i . Vid garnison finns mycket goda möjligheter till samövning mellan olika vapenslag. Samarbetet mellan de militära enheterna, den civila högskoleutbildningen och samhället i övrigt har skapat en mycket kostnadseffektiv garnison. Motionären pekar också på det militära vakum som uppstår mellan och om garnison läggs ned. Motionären föreslår att beslutar att I 5, F 4, MHS och ATS inte skall avvecklas respektive omlokaliseras. I partimotion 2004/05:Fö8 (v) av m.fl. anförs att , trots den framförda kritiken och bristerna i underlaget vad gäller förslaget till ny grundorganisation som gör att yrkat på att regeringen skall återkomma med ett mer fullödigt underlag, i varje fall vill se två förslag till ändringar, som gäller och helikopterverksamhet för räddningstjänst. är den ort som är ojämförbart mest försvarsmaktsberoende. av de sysselsatta är anställda inom Försvarsmakten. K 4 i har tillgång till mycket goda övnings- och skjutfält i anslutning till regementsområdet. föreslår att beslutar att fastställa ny grundorganisation för försvaret med bibehållen verksamhet vid K 4 i . Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 21). () anser i motion 2004/05:Fö2 att regeringen bör återkomma med förslag till utformning av Försvarsmaktens grundorganisation vad gäller utformningen av Försvarsmaktens jägar- och underrättelseförband i samband med behandlingen av betänkandet Snö, mörker och kyla (SOU 2004:77) (yrkande 3). () framhåller i motion 2004/05:Fö24 att det visat sig att beslutsunderlaget inte är korrekt och att det finns uppgifter i underlaget som är . Hon menar att ett bevarande av K 4 utgör en bra grund för en utbyggd inhemsk och internationell utbildnings- och testverksamhet. Nedläggningen av K 4 i bör stoppas (yrkande 3). () framhåller i motion 2004/05:Fö24 att propositionen innebär att vinterförmågan för helikopterverksamheten drastiskt försvagas. Dessutom förloras möjligheten att samöva med internationella förband i vintermiljö. Helikopterskvadronen i har en avgörande betydelse för kvalificerade sjuktransporter särskilt vid nödsituationer. En utarmning av de militära helikopterresurserna i skulle kunna leda till att denna viktiga uppgift inte tillgodoses. Nedläggningen av helikopterskvadronen i bör stoppas (yrkande 4). Helikoptrar I partimotion 2004/05:Fö8 (v) av m.fl. anförs att , trots den framförda kritiken och bristerna i underlaget vad gäller förslaget till ny grundorganisation som gör att yrkat på att regeringen skall återkomma med ett mer fullödigt underlag, i varje fall vill se två förslag till ändringar, som förutom gäller helikopterverksamhet för räddningstjänst. föreslår en organisation som tillfredsställer båda behovet av militär flygräddning under övningstid och helikoptrar i räddningsberedskap. Med hjälp av de tio Superpumor som finns kan man få en rikstäckande räddningstjänst med hög kvalitet dygnet runt. Superpumorna med sin personal föreslås lyftas ut ur Försvarsmaktens organisation och organiseras under annan huvudman. Regeringen föreslås tillsätta en utredning som får till uppdrag att presentera en organisation där intressenterna tar ett gemensamt ansvar för den framtida räddningstjänsten med helikopterresurser. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 22). Regeringen bör pröva om de tio stycken Superpumorna som finns på , , och /kan behållas på nuvarande platser i avvaktan på utredning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 23). Det är den framtida föreslagna civila organisationen av räddningstjänst som har att besluta om var dessa resurser slutgiltigt placeras för att ge optimalt stöd för räddningstjänstsuppgiften över landet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 24). I motion 2003/04:Fö253 (fp, m, kd) av m.fl. anförs att ett helikopterförband med minst samma omfattning som permanent skall baseras på även och framgent. I motion 2003/04:Fö262 (s) av m.fl. understryks också betydelsen av helikopterförbandet på . Helikoptrarna har inte bara stor betydelse militärt på utan har också i hög grad en väsentlig och viktig uppgift till stöd för samhället. i och () framhåller i motion 2004/05:Fö222 att det bör ske en översyn av och vidtas åtgärder mot de brister som finns på Försvarsmaktens helikoptrar samt på flygpersonalens utrustning. de () påpekar i motion 2004/05:Fö237 att är största och att det finns risk att den kommer att helt sakna räddningshelikoptrar. har ett antal olyckor och tillbud i fått ett lyckligt slut tack vare att räddningshelikoptrar har funnits stationerade på . Motionären framhåller behovet av räddningshelikoptrar i . i och () framhåller i motion 2004/05:Fö256 behovet av en god beredskap vid större räddningsuppdrag över land, hav och kust. Försvaret har en mycket hög kompetens vid helikopterflottiljerna. Den kompetens som eventuellt kan komma att frigöras från försvaret borde kunna föras över till ett statligt bolag med ett övergripande och samordnande ansvar för den tyngre räddningstjänsten. Regeringen bör se över möjligheterna att starta en ny statlig räddningshelikopterorganisation. och () framhåller i motion 2004/05:Fö260 att inte minst i våra sjöfartstäta storstadsregioner som och är god och snabb tillgång till räddningshelikoptrar av central betydelse. En samlad bedömning bör ske av samhällets totala behov av räddningshelikoptrar och deras geografiska basering. () anser i motion 2004/05:Fö2 att regeringen bör återkomma med förslag till utformning av Försvarsmaktens grundorganisation vad gäller stationeringen av den markoperativa helikopterverksamheten i samband med behandlingen av betänkandet Snö, mörker och kyla (SOU 2004:77) (yrkande 2). () framhåller i motion 2004/05:Fö18 att när det gäller helikopterverksamhetens framtid har erfarenheterna visat värdet av att kunna agera snabbt och samlat även i fredstid. Det är orimligt att inte regioner med särskilda förutsättningar beaktas vid lokalisering. Det kan gälla , och fjällområdet.