bet · GR01KU15 · 2004-03-23 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden. Motionerna gällerfrågor om allmänna helgdagar, offentligtbelöningssystem, som allmän flaggdag,särskilda minnesdagar m.m.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Tillbetänkandet har fogats fyra reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. NationalsångenRiksdagen avslår motion 2003/04:K264.2. Skattefridag som helgdagRiksdagen avslår motion 2003/04:K244.3. som allmänhelgdagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K292 och2003/04:K339 yrkande 1.Reservation 1 (mp)4. Offentligt belöningssystemRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K219 och2003/04:K254.Reservation 2 (m, kd)5. som allmän flaggdagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K242,2003/04:K243 och 2003/04:K256.Reservation 3 (m, fp)6. Högtidlighållande av införandet av denallmänna rösträttenRiksdagen avslår motion 2003/04:K339 yrkande 2.7. Uppmärksammande av somen dag för demokrati och mot våldRiksdagen avslår motion 2003/04:K321.8. Högtidlighållande av kampen motslaverietRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub386 yrkandena2 och 3.9. Inrättande av dagRiksdagen avslår motion 2003/04:K337.Reservation 4 (m, kd)10. LandssorgRiksdagen avslår motion 2003/04:K293.11. FN:s frivilligdagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K369 och2003/04:Kr329 yrkande 3.Stockholm den 23 mars 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), NilsFredrik (), (), GustavFridolin (mp), (), Skånberg(kd) och ().2003/04KU15Utskottets övervägandenHelgdagar m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tilltidigare ställningstagande att riksdagenavslår en motion om att anta Du gamla du friasom officiella nationalsång. Vidareföreslås att avslår en motion omatt införa en skattefridag som helgdag.Slutligen föreslår utskottet med hänvisningtill pågående utredningsarbete att riksdagenavslår motioner i frågan om att till allmän helgdag.Jämför reservation 1.MotionerI motion 2003/04:K264 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att anta Dugamla du fria som officiella nationalsång.I motion 2003/04:K244 av ochTobias (båda m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att införa en skattefridag somhelgdag. Motionärerna anser att den dag dånormalinkomsttagaren har tjänat ihop tillräckligtmed pengar för att kunna betala alla årets skatter(skattefridagen) bör firas som nationell helgdag istället för den 1 maj.I motion 2003/04:K292 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att Sverigesnationaldag bör bli helgdag . Imotion 2003/04:K339 av () och LenaEk (c) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt inte göra till helgdag (yrkande 1).BakgrundAv framgår följande. "Du gamla,du fria" är en fosterländsk sång, allmänt använd somSveriges nationalsång (ehuru inte officiellt antagensom sådan).Utskottet ansåg i betänkande 2000/01:KU15 att detinte fanns behov av ett juridiskt erkännande av "Dugamla, du fria" som nationalsång, ochavstyrkte en motion med yrkande om etttillkännagivande om ett juridiskt erkännande avsången. I betänkande 2001/02:KU9 vidhöll utskottetsin tidigare bedömning.Enligt 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagaravses med allmän helgdag , däriblandpåskdagen och , samt nyårsdagen,, första maj, juldagen och annandagjul, även när de inte infaller , vidarelångfredagen, , himmelsfärdsdag,, och alla helgonsdag.I förarbetena (prop. 1988/89:114 s. 5) konstaterasatt flera funktioner är knutna tillhelgdagsbegreppet genom föreskrifter i olikaförfattningar. Det gäller framför allt föreskriftersom reglerar när åtgärder skall vidtas och hur tidenskall beräknas när en förfallodag e.d. infaller påen söndag eller annan allmän helgdag. Som exempelnämns vidare att enligt 9 § semesterlagen (1977:480)gäller bl.a. att helgdagar normalt inte räknas somsemesterdagar. Vidare framhålls i propositionen attvad som är allmän helgdag är av stor rättslig ochsamhällsekonomisk betydelse.Med anledning av propositionen om allmänna helgdagarväcktes motioner med förslag om att nationaldagenskulle bli helgdag. Vid sin behandling avpropositionen jämte motioner hänvisade utskottet(bet. 1988/89:KU29) till ett tidigare uttalande omatt de gällande formerna för firandet avnationaldagen/gav tillräckligtutrymme för att markera nationaldagens betydelse idet svenska samhället.Frågan om nationaldagen som allmän helgdag hardärefter behandlats av utskottet vid fleratillfällen. Vid /92 ansåg utskottet(bet. 1991/92:KU9), som var medvetet om attinförande av ytterligare bl.a. hadeekonomiska aspekter, att frågan på lämpligt sättborde bli föremål för utredning.Regeringen tillsatte en utredningmed syfte att utreda förutsättningarna för att till helgdag. Enligtdirektiven (dir. 1993:104) var det av vikt attutredningen särskilt studerade de ekonomiskakonsekvenserna som inrättandet av en ny helgdagskulle få, såväl för den offentliga sektorn som förnäringslivet och övriga delar av samhället. Iutredarens uppdrag låg också att undersökakonsekvenserna, ekonomiska och andra, av att inrättanationaldagen som helgdag på bekostnad av någon nuexisterande allmän helgdag.Utredaren föreslog i sitt betänkande (SOU 1994:58)att blir allmän helgdagsamtidigt som upphör att varahelgdag. Utredaren hade kommit fram till dennaslutsats dels genom att studera de ekonomiskakonsekvenserna av ytterligare , dels genomatt beakta folkliga och kyrkliga traditioner.Sammanfattningsvis angav utredaren att om maninförde nationaldagen som , utan att ändranågot annat, skulle det medföra ett årligtinkomstbortfall inom tillverkningsindustrin påomkring i genomsnitt. Bruttonationalproduktenskulle minska med mellan 0,2 och , dvs. mellan3 och baserat på 1992 årsproduktion. Utredaren anförde att det inte kundeanses rimligt att i dagens ekonomiska läge införaytterligare . Om nationaldagen skall blihelgdag borde en befintlig helgdag tas bort ellerflyttas. Som möjliga alternativ i utredningendiskuterades att första maj, ,himmelsfärdsdag eller annandag pingstupphörde att vara helgdag. I valet mellan deaktuella helgdagarna fann utredaren, med beaktandeav ekonomiska, teologiska och sociala aspekter, attannandag var den helgdag som framstod somminst olämplig att ta bort.I budgetpropositionen 1994/95:100 (bil. 3 s. 14)angav regeringen att tanken att göra nationaldagentill helgdag inte borde fullföljas.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande1995/96:KU11 motioner om nationaldagen som helgdag.Enligt utskottets mening gav de gällande formernaför firande av nationaldagen och svenska flaggansdag tillräckligt utrymme för att markeradenna dags betydelse i det svenska samhället.Motionerna avslogs. Detta ställningstagande vidhöllsvid behandlingen av motioner i ämnet i betänkandena1997/98:KU9, 1999/2000:KU18 och 2000/01:KU15. Ibetänkande 2001/02:KU9 föreslog utskottet attriksdagen med anledning av ett antal motioner iämnet som sin mening skulle ge regeringen till kännaatt bör bli allmän helgdag.Utskottet uttalade vidare att det borde få ankommapå regeringen att utarbeta ett förslag som innebäratt skall bli allmänhelgdag. följde utskottet (rskr.2001/02:139).Regeringen har (dir. 2003:74)beslutat att en särskild utredare skall tillkallasmed uppdrag att upprätta ett förslag med innebördatt blir allmän helgdag.Det konstateras i direktiven att ett införande av enny allmän helgdag innebär en generellarbetstidsförkortning med bl.a. minskad produktionoch skattebortfall som följd. I utredarens uppdragskall därför ligga att studera de ekonomiskaeffekterna av att inrättas som allmänhelgdag. Utredaren skall också lämna förslag tillhur de ekonomiska förluster som därigenom uppstårkan kompenseras, t.ex. genom att någon befintlighelgdag flyttas eller tas bort. Om utredaren anseratt ett inrättande av som allmän helgdagmåste ske på bekostnad av nu existerande helgdagarskall utredaren ange vilken eller vilka av dessadagar som i sådant fall bör komma i fråga samtnoggrant redovisa skälen för sin bedömning.Utredaren skall därvid särskilt prövaNationaldagsutredningens förslag om att annandagpingst skall upphöra att vara helgdag. I uppdragetingår också att lämna förslag på de lagändringar somkan föranledas av utredarens överväganden. Enligtuppgift från sekretariatet skall uppdraget redovisasden 3 maj 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandei fråga om juridiskt godkännande av "Du gamla dufria" som nationalsång och anser därför attmotion 2003/04:K264 bör avslås.Utskottet avstyrker även förslaget i motion2003/04:K244 om att införa en skattefridag somhelgdag.När det gäller frågan om att göra nationaldagenden till allmän helgdag anser utskottet attresultatet av pågående utredningsarbete böravvaktas. Utskottet anser därför att motionerna2003/04:K292 och 2003/04:K339 yrkande 1 bör avslås.Offentligt belöningssystem m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet, som anser att det inte är påkallatmed förändringar i det nuvarande offentligabelöningssystemet, föreslår att riksdagenavslår motioner med förslag rörande ändringari detta system. Jämför reservation 2.MotionerI motion 2003/04:K219 av och (båda m) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av en översyn av och ettförslag till en reformerad Svärdsorden. I motionenanförs bl.a. att i takt med att graden avinternationell samverkan ökar, krävs att kanbelöna goda insatser på det militära området påsamma nivå som andra stater. Således bör regeringenta initiativ till att utreda en reform avSvärdsorden.I motion 2003/04:K254 av (m)föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om en översynmed sikte på en modernisering av det offentligabelöningssystemet. Motionären anför bl.a. att enmodernisering t.ex. skulle kunna ta sikte på att iökad grad integrera ordnar och medaljer med varandraoch strukturera dem i olika användningsområden efterbehov. Automatiken bör tonas ned till förmån förkravet på individuell prövning av särskildaförtjänster och beroende påprestation, art, grad och verksamhet.BakgrundDet svenska ordensväsendet reformerades . Dåupphörde möjligheten att tilldela svenska medborgareordensutmärkelse (se prop. 1973:91, KU27). Av Kungl.Maj:ts ordenskungörelse (1974:768) framgår attutländsk statschef eller därmed jämställd kantilldelas utmärkelse inom Kungl. Serafimerorden ochatt utländsk medborgare eller statslös bosatt utomriket kan tilldelas utmärkelse inom Kungl.Nordstjärneorden på grund av personliga insatser förSverige eller för svenskt intresse.Det finns fyra svenska riddarordnar, nämligenSerafimer-, Svärds-, Nordstjärne- och Vasaordnarna.Som sammanfattande beteckning brukar användas Kungl.Maj:ts orden. Serafimerorden består av endast enklass och var tidigare avsedd som belöning "för dem,vilka genom sina tjänster till Konung ochfädernesland gjort sig högst förtjänta och såledesblivit värdiga att bekläda rikets högsta ämbeten".Serafimerorden kan ges till utländsk statschef ellerdärmed jämställd samt medlemmar av det svenskakungahuset. gällde att de svenskaSerafimerriddarnas antal inte fick överstiga 32.Inom denna orden finns alltsedan tillkomsten enSerafimermedalj, tidigare avsedd att förlänas"personer som gjort sig synnerligen förtjänta genomverksam vård om fattiga".Svärdsorden utdelas inte längre. Den var avseddsom en belöning "för gagnande och långvarigverksamhet" inom krigsmakten. Inom Svärdsorden fannsfem grader, ett Svärdstecken för underofficer och enSvärdsmedalj för manskap.Nordstjärneorden var tidigare avsedd som belöning"för medborgerliga förtjänster, för ämbets- ellertjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärdaoch nyttiga arbeten samt för nya och gagneligainrättningar". Den kan numera förlänas utländskmedborgare på grund av personliga insatser förSverige eller för svenskt intresse. InomNordstjärneorden finns fem grader.Vasaorden, slutligen, var avsedd som belöning "förförtjänster inom jordbruk, bergshantering, konst,handel, industri, hantverk och undervisning, förnyttiga skrifter i dessa ämnen samt för välförrättade allmänna värv och uppdrag". InomVasaorden fanns fem grader samt ett Vasatecken ochen Vasamedalj. I likhet med Svärdsorden utdelas intelängre Vasaorden.Antalet innehavare av Svärds-, Nordstjärne- ochVasaordnarna som är svenska medborgare var 1992omkring 15 000. delas uttill 200-300 utländska medborgare.För närvarande gäller följande i fråga ommedaljer: H.M. Konungen delar ut fem medaljer.Serafimermedaljen delas ut till personer som genomhumanitär eller allmänt samhällsgagnande gärninggjort sig synnerligen förtjänta. Denna medalj, somförekommer i en storlek, utdelas mycket sparsamt.H.M. Konungens medalj utdelas som särskildutmärkelse för framstående insatser inom Sverigeeller inom hovet för lång och trogen tjänst. Dennamedalj finns i flera storlekar och med olikabandfärg. Litteris et Artibus, som finns i förgylltsilver i en storlek, förlänas för litterära ochkonstnärliga förtjänster till i genomsnitt fyra-sexpersoner . , som finns ien storlek i förgyllt silver, tilldelas konstnärer,och enligt bestämmelserna får högst tre medaljer omåret tillfalla svenskar och högst en medalj om åretmedborgare i vart och ett av de nordiska länderna.Prins , i en storlek i förgyllt silver,utdelas till högst en person för särskiltgagnande nationell eller internationell humanitärverksamhet. Medaljärendena handhas avRiksmarskalksämbetet.De statliga medaljer som kommer i fråga är bl.a.utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst,som enligt huvudregeln tilldelas den som varitanställd i staten . Utmärkelsen kan efterden anställdes önskan ges som konstglas, medaljeller ur; alla med inskription. Medaljen Illisquorum meruere labores har kommit att förlänas somerkänsla för personliga insatser för kulturella,vetenskapliga och andra allmännyttiga ändamål.Medaljen förekommer i guld i fyra storlekar ochförlänas endast ett fåtal personer varje år.Medaljen För medborgerlig förtjänst var under en tidfrämst avsedd för kommunala förtroendemän men harockså delats ut som belöning för mer allmännasamhällsinsatser. Denna medalj förekommer i guld ifyra storlekar och i silver i en storlek. Även dennamedalj har endast delats ut till ett fåtal personerom året. Vidare utdelas medaljen För berömligagärningar till personer som genom rådighet och stortpersonligt mod räddar livet på en människa ilivsfara. Den finns i guld i två storlekar och isilver i en storlek. har den delats utvid 18 tillfällen. Slutligen skall nämnas medaljenFör omsorgsfull renvård som förlänas företrädare förrenskötseln och har delats ut två gånger . Den förekommer i guld i en storlek och isilver i en storlek.Riksdagen har återkommande avslagitmotioner om ett reformerat ordens- och medaljväsendesamt vissa andra frågor rörande det offentligabelöningssystemet. Vid utskottets behandling underriksmötet /93 av motioner med bl.a. samma syftesom de nu aktuella, lämnade utskottet (bet.1992/93:KU7) en ingående redovisning för detnuvarande ordensväsendet och den reformering häravsom skedde . I betänkandet redogjordes ocksåför tidigare ställningstaganden i frågan.Utskottet erinrade om att reformering avdet svenska belöningssystemet föregicks av ettgrundligt beredningsarbete och attkonstitutionsutskottet (bet. KU 1973:27) framhöllatt det belöningssystem som då tillämpadesåterspeglade en gången tids samhällssyn genom att geuttryck för värderingar av samhällsinsatser enbartmed hänsyn till tjänsteställning. Vidare framhöllsatt ordnarna inte kunde anses fylla sin uppgift närdet gällde att belöna viktiga samhällsinsatser.Reformen stöddes också av de personalorganisationersom företrädde det övervägande antaletstatsanställda. Det argument som låg till grund förreformen hade enligt utskottets mening fortfarandeviss tyngd. Mot denna bakgrund borde enligtutskottet en översyn av det offentligabelöningssystemet avvaktas intill dess att dettydligare visats att ett mer utvecklatbelöningssystem skulle kunna fylla sin uppgift. Motbakgrund av det anförda avstyrkte utskottetmotionerna.Detta ställningstagande har sedan upprepats vidutskottets behandling av denna fråga i betänkandena1993/94:KU4, 1994/95:KU16, 1997/98:KU9, 1999/2000:KU18, 2000/01:KU15 och 2001/02:KU9.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser inte att det är påkallat med någraförändringar i det offentliga belöningssystemet.Motionerna 2003/04:K219 och 2003/04:K254 avstyrks.Europadagen som allmän flaggdagUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning tilltidigare ställningstagande att riksdagenavslår motioner om att skall bliallmän flaggdag. Jämför reservation 3.MotionerI motion 2003/04:K242 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att till allmän flaggdag. Yrkandenav samma innebörd återfinns i motionerna2003/04:K243 av och Bengt-AndersJohansson (båda m) och 2003/04:K256 av HelenaBargholtz (fp).BakgrundI betänkande 2000/01:KU15 ansåg utskottet inte borde göras till allmänflaggdag. Utskottet vidhöll sin tidigare bedömning ibetänkande 2001/02:KU9.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Motionerna 2003/04:K242, 2003/04:K243 och2003/04:K256 avstyrks.Särskilda minnesdagar m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslårmotioner om högtidlighållande av införandetav den allmänna rösträtten, om att göra den11 september till för demokrati ochmot våld och om högtidlighållande av kampenmot slaveriet. Vidare avstyrker utskottet enmotion om inrättande av . Slutligen föreslår utskottet attriksdagen avslår motioner om att återinförabegreppet landssorg och om åtgärder för attuppmärksamma FN:s frivilligdag. Jämförreservation 4.MotionerI motion 2003/04:K339 av () ochLena Ek (c) föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt högtidlighålla införandet av den allmännarösträtten (yrkande 2). I motionen anförsbl.a. att införandet av den allmänna rösträtten den24 bör firas den söndag som i tideninfaller närmast detta datum.I motion 2003/04:K321 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att den 11september bör utses till för demokrati ochmot våld. I motionen anförs att en rad tragiskahändelser har inträffat just datumet den 11september. Motionären nämner i sammanhangetmilitärkuppen i , attacken mottvillingtornen vid i år2001, utrikesminister död samtden händelse då en femårig flicka i Arvikablev knivhuggen till döds.I motion 2003/04:Ub386 av och (båda s) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen dels vidtar aktivaåtgärder för att hedra kampen för slaverietsavskaffande genom att högtidlighålla den 21 augusti2004 i enlighet med FN:s beslut (yrkande 2), delsger sitt stöd till FN:s arbete för att den 21augusti framgent skall vara förhögtidlighållandet av kampen mot slaveriet (yrkande3). Motionärerna anför att FN har proklamerat år2004 som det internationella året för attuppmärksamma kampen mot slaveriet och slaverietsavskaffande. Vidare framhåller de att FN:sgeneralförsamling också har rekommenderats att antaen resolution som innebär att den 21 augusti 2004utses som minnesdag ägnad åt slaveriet och desstragiska konsekvenser.I motion 2003/04:K337 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att inrättaRaoul dag. Motionären anför bl.a. attdet skulle kunna vara för att aktualiserakampen mot nazism, rasism och för fred ochmänniskovärde.I motion 2003/04:K293 av ochAnnika Qarlsson (båda c) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att återinföra begreppetlandssorg. Motionärerna anser att regeringen skullekunna utfärda landssorg under föratt markera att något tragiskt som berör helabefolkningen har inträffat.I motion 2003/04:K369 av och (båda kd) föreslås att beslutaratt uppmärksamma FN:s frivilligdag. I motionenanförs bl.a. att i december1985 godkände en resolution (Nr A/40/212) om attutse till FN:s frivilligdag(International Volunteer ). I resolutioneninbjuds regeringar över hela världen attuppmärksamma denna dag för att sätta fokus påekonomisk och social rättvisa. Motionärernakonstaterar att flera länder har manifestationerjust detta datum för att uppmuntra och se till attfrivilligorganisationerna kommer i fokus. I väntanpå initiativ från regeringen föreslår motionärernaatt uppmärksammar FN:s frivilligdag,förslagsvis i infocentrum genom t.ex. en utställningdär den ideella sektorns betydelse synliggörs. Imotion 2003/04:Kr329 av m.fl. föreslåsatt tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att FN:sfrivilligdag bör uppmärksammas (yrkande 3).Motionärerna anser att regeringen bör ta initiativså att FN:s frivilligdag uppmärksammas även iSverige.BakgrundUtskottet har tidigare vid flera tillfällenbehandlat motioner om , bl.a. ibetänkande KU 1987/88:10 då utskottet liksomtidigare framhöll betydelsen av att man i framtidenhåller minnet av hans insatser levande. Utskottetfann det inte påkallat att föreslå några särskildaåtgärder.I betänkande 1990/91:KU8 framhöll utskottet attdet utöver finns ett flertaltänkbara personer och företeelser som har eller harhaft stor betydelse för landet eller för någoninternationell uppgift och är värda att hedras medt.ex. Det kunde därför, enligtutskottet, komma att göras fler framställningar omatt få placera monument och minnesmärken inom elleri direkt anslutning till byggnader.Enligt utskottet borde det ankomma påförvaltningsstyrelsen att ta ställning till dentypen av framställningar och avgöra vilka monumentoch minnesmärken som kan fogas in i den konstnärligahelhet som man eftersträvat vid utsmyckningen avhusen på . I betänkande 1995/96:KU22hemställde utskottet, med anledning av en motion omatt i konstnärlig form manifestera ochdet svenska folkets respekt för , att skulle uppdra åtförvaltningsstyrelsen att vidta lämpliga åtgärder.Det fick, enligt utskottet, ankomma påförvaltningsstyrelsen att utforma en konstnärligutsmyckning av detta slag med hänsyn till denspeciella miljön på Helgeandsholmen.I betänkande 2001/02:KU9 framhöll utskottet denstora betydelsen av att man hållerminnet av insatser levande.Utskottet ansåg det emellertid inte vara påkallatmed något initiativ från sida medanledning av en motion om inrättande av RaoulWallenbergs dag.I betänkande 2003/04:KrU1 avstyrktekulturutskottet en motion om inrättande av RaoulWallenbergs dag med motiveringen att det får ankommapå Forum för levande historia eller andra berördainstitutioner m.fl. att avgöra om och i så fall huroch när minne skall hedras.Begreppet landssorg innebär enligtNationalencyklopedin "en av många delad sorg" ellerenligt lexikon ,en allmän sorg som i vissa länder proklameras vid enframstående persons död eller vid omfattandenationell katastrof. I finns inte någonformell författningsreglering i ämnet. Praxis ärdock att följa statsministerns rekommendationer. Videxempelvis Estoniakatastrofen och mordet påutrikesminister rekommenderadestatsministern flaggning på halv stång samt tystminut i , och vid Göteborgsbranden år 1998hölls även en tyst minut i . Kungssorg ärden enda variant av landssorg som har förekommit iSverige. Kungssorg har påbjudits som allmän sorg dåen medlem av kungahuset avlidit och manifesteradesefter främst genom s.k. hovsorg samtinställandet av teaterföreställningar m.m.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla den stora betydelsen av håller minnet levande av dehändelser som avses i motionerna 2003/04:K339yrkande 2, 2003/04:K321 och 2003/04:Ub386 yrkande 2och 3.