bet · GS01MJU1 · 2004-11-30 00:00:00 — Enligt rapporten går återhämtningenfrån försurning något snabbare i de mest försurningsdrabbade områdenai sydvästra . Modellberäkningar i försurade sjöar visar attåterhämtningen i försurningskänsliga sjöar kommer att fortsätta till år2010 för att sedan avta . I har 7 500sjöar kalkats, vilket motsvarar av de försurade sjöarnas areal(exklusive sjöar mindre än ). Tre län har upphört med kalkningoch den nationella kalkningsplanen har som avsetts medfört en mer lokaltmålstyrd verksamhet. Till försurningen bidrar, förutom nedfallet avsvavel och kväve, också skogsbruket genom tillväxt och skörd.Enligt rådet behöver åtgärder vidtas för att minska skogsbrukets försurandeverkan. och har lämnat förslag om attprioritera åtgärder om genomförande av åtgärdsprogram och utveckling avrekommendationer för anpassad skogsskötsel. Regeringen avser att behandladessa frågor i samband med regeringens redovisning till underår 2005 av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Anläggningar för produktion av el och värme tillsammans med förbränningi industrin stod för av svaveldioxidutsläppen . Prognosenför pekar enligt på att svavelutsläppen minskarytterligare till ca . Det förutsätter dock ökad användningav förnybara energislag och effektivare energianvändning. Andra åtgärderoch styrmedel som kan ge minskade utsläpp av svaveldioxid är t.ex. grönskatteväxling och klimatpolitiska åtgärder. Med nu fattade beslut harutsläppen av kväveoxider beräknats till ca för år 2010.Enligt kan delmålet för kväveoxider nås om ytterligareåtgärder vidtas. Sådana åtgärder rör differentiering av fordonsskatt,vägskatt för godstransporter, gynnande av arbetsmaskiner med låga utsläppsamt miljökrav vid offentlig upphandling av godstransporter, arbetsmaskineroch entreprenadarbeten. Regeringen avser att föreslå en höjning avfordonsskatten för lätta lastbilar och bensinbilar i den vanligasteviktklassen i syfte att minska koldioxidutsläppen.Förslagen kommer att behandlas i samband med regeringens redovisning tillriksdagen av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Giftfri miljöMiljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att miljön skall vara frifrån ämnen och metaller som har skapats i eller utvunnits av samhälletoch som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Sexdelmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetetför att nå miljökvalitetsmålet. Dessa rör kunskap om kemiska ämnenshälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor,utfasning av särskilt farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- ochmiljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiskaämnen samt sanering och efterbehandling av förorenade områden.Miljömålsrådet bedömer att det kommer att vara möjligt att uppnå måletnär det gäller tillförsel av nya farliga ämnen genom ytterligare åtgärderpå EU-nivå, globalt och nationellt. Det blir däremot svårt att kommatill rätta med problemet med långlivade föroreningar som redan finnsspridda i miljön, de farliga ämnen som fortsätter att spridas diffustfrån befintliga byggnader och varor liksom de som bildas oavsiktligtvid t.ex. material- och energiutvinning samt i industriprocesser. Detär därför viktigt att samarbetet även inkluderar andra närliggandeområden som t.ex. hållbar konsumtion och produktion samt avfallshantering.Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö tillhör de mål som är mest beroendeav internationellt samarbete och åtgärder utanför för att kunnanås. Regeringen anser därför att ett kraftfullt svenskt agerande ikemikaliefrågor både i globala sammanhang och inom EU är nödvändigt.Enligt kommer den slutliga utformningen och genomförandetav kommissionens förslag till ny europeisk kemikalielagstiftning, REACH(Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals),att ha avgörande betydelse för möjligheterna att nå flera av delmålen.När det gäller produktgrupper som regleras genom andra EG-regler anserregeringen att skyddsnivån bör vara minst densamma som den inom REACH.Exempel på att en sådan skyddsnivå inte uppnås finns bl.a. påområdet bekämpningsmedel, där flera verksamma substanser med från svensksynpunkt oacceptabla egenskaper har godkänts för EU-marknaden undersenare tid. Stora insatser behövs därmed i samband med revideringen avväxtskyddsmedelsdirektivet (91/414/EEG) och förhandlingen av en tematiskstrategi för bekämpningsmedel som inleds . krävsett kontinuerligt arbete i den pågående omregistrerings- ochgodkännandeproceduren för växtskyddsmedel respektive biocider.För att belastningen i naturen av ämnen som sprids via långvägaluftföroreningar, t.ex. DDT och kvicksilver, skall kunna minska krävsomfattande globala åtgärder.Sanering och efterbehandling av förorenade områden är ett långsiktigtarbete där kontinuitet, kunskap och kommunikation är viktigt.Naturvårdsverket har arbetat med att sprida kunskap och att få till ståndprojekt på de allra mest förorenade platserna. Samtliga län genomför nui större omfattning inventeringar och undersökningar av förorenadeområden. har i uppdrag av regeringen att tillsammansmed länsstyrelserna verka för att arbetet med att sanera och återställasådana områden ökar i såväl offentlig som privat regi. Regeringens målär att de områden som utgör mycket stor eller stor risk för människorshälsa och miljön skall vara åtgärdade inom en generation (prop. 2000/01:130,bet. 2001/02:MJU2, rskr. 2001/02:36). Inventeringen av förorenadeområden är snart fullbordad och problembilden har klarnat. Det har visatsig att både mängden områden och saneringskostnaderna är betydligt störreän vad som varit känt. Fortsatt arbete med sanering av dessaområden är nödvändig för att åtgärda spridning i miljön avlånglivade farliga ämnen och därmed uppnå miljökvalitetsmålet.Skyddande ozonskiktMiljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt innebär att ozonskiktet skallutvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning.Ett delmål om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen anger inriktning ochtidsperspektiv i det fortsatta arbetet för att nå miljökvalitetsmålet.Enligt har den negativa inverkan på ozonskiktetav ozonnedbrytande ämnen minskat till följd av åtgärder i ochandra länder. Totalkoncentrationen av CFC (klorfluorkarboner) i troposfärenavtar. Koncentrationen av HCFC (klorfluorkolväten) ökar dock fortfarandeoch i motsats till tidigare antaganden ökar också koncentrationen avbrom till följd av ökade koncentrationer av halon. Enligt rapporten harde svenska utsläppen av ozonnedbrytande ämnen minskat kraftigt sedanslutet av . Utsläppen av andra ämnen (främst HCFC) bedöms sommarginella jämfört med utsläppen av CFC.Internationella forskare gör bedömningen att man tidigast kommeratt kunna se ozonskiktet återhämta sig, förutsatt att alla länder följeringångna överenskommelser. Om alla länder följer Montrealprotokolletkommer det att ta 50 till innan ozonskiktet är återställt. 2003års partsmöte under Montrealprotokollet visade att viljan att följaöverenskommelserna har minskat för vissa industrialiserade länder, vilketbidrar till en osäkerhet om målet kommer att kunna uppnås.Regeringen anser att fortsatta svenska insatser inom EU och Montrealprotokolletär nödvändiga. Regeringen arbetar bl.a. för att få fler länder attunderteckna och ratificera protokollet och dess tillägg, att få till enförenklad och snabbare procedur för tillägg av nya ämnen i protokolletoch att skärpa avvecklingsplanen för konsumtion av HCFC i u-länderna.På nationell nivå kommer många produkter som innehåller ozonnedbrytandeämnen att försvinna då de bedöms ha uppnått sin tekniska livslängd tillår 2010. Enligt bedömning finns det goda möjligheteratt närma sig delmålet om att utsläpp av ozonnedbrytande ämnen tillstörsta delen skall ha upphört till år 2010.Säker strålmiljöMiljökvalitetsmålet Säker strålmiljö innebär att människors hälsa ochden biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålningi den yttre miljön. Tre delmål anger inriktning och tidsperspektiv idet fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålengäller utsläpp av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samtrisker med elektromagnetiska fält.Miljömålsrådets rapport visar att de svenska kärntekniska anläggningarnaunder uppfyllt delmålet om utsläpp av radioaktiva ämnen,men det finns osäkerheter när det gäller andra verksamheter. Det ärinte klarlagt om några pågående verksamheter enskilt orsakar dosersom är högre än delmålets 0,01 mSv/år.Av rapporten framgår att 1 400-1 900 fall av malignt melanom har upptäcktsvarje år . Trenden är fortfarande att antalet fallökar. Skivepitelcancer i huden är en annan cancerform som sällan ledertill döden, men antalet nya fall ökar fortare än för malignt melanom.Enligtrådet kan strålmiljön när det gäller elektromagnetiska fält (EMF) ansesvara god i den mening att de referensvärden som finns i allmänhet inteöverskrids. Emellertid innebär samhällsutvecklingen en ökad användningav utrustning som genererar EMF. Kunskapen om effekterna vid lägrestrålnivåer är enligt rådet varken fullständig eller entydig.Miljömålsrådet bedömer att det finns förutsättningar för att nåmiljökvalitetsmålet men att det krävs fortlöpande insatser för attlyckas. Rådet pekar på att den strålning i miljön som beräknas ha störsteffekt på människors hälsa är UV-strålningen och att det är av storvikt att ändra attityden till solande. En annan stor utmaning är atthitta ett system för att på ett säkert sätt hantera, behandla och vidbehov slutförvara radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet.En satsning på grundläggande strålskyddsforskning för att upprätthållakompetens inom området är enligt rådet en förutsättning för attmiljökvalitetsmålet skall kunna nås. Vidare behöver fortsatt forskning kringbiologiska effekter av elektromagnetiska fält stimuleras.Ingen övergödningMiljökvalitetsmålet Ingen övergödning innebär att halterna av gödandeämnen i mark och vatten inte skall ha någon negativ inverkan på människorshälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheternatill allsidig användning av mark och vatten. Fem delmål anger inriktningoch tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet.Dessa omfattar åtgärdsprogram för sjöar, vattendrag och kustvattenenligt ramdirektivet för vatten, minskning av svenska vattenburna utsläppav fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniakoch kväveoxider till luft.Enligt visar miljötillståndet inga tydligaförbättringar vare sig av halterna av gödande ämnen i miljön ellereffekterna av övergödning. Rådet bedömer att det kommer att bli svårt attnå det miljötillstånd som anges i miljökvalitetsmålet till år 2020.Svårigheten beror bl.a. på att återhämtningstiden i de naturliga systemenär lång. För många avlastade men fortfarande övergödda sjöar kan dockrestaureringsåtgärder förbättra situationen. Vidare påverkas kustområdeni mycket av övergödningen i det öppna havet, där även de andraländerna runt påverkar tillståndet. Utvecklingen gällande desvenska utsläppen av kväveoxider och ammoniak till luft ser positiv utmedan utsläppen av närsalter till vatten inte visar en lika tydligminskning. Enligt rådet behövs kraftfulla åtgärder både internationelltoch nationellt för att målen skall nås. Regeringen avser att behandlafrågorna i samband med regeringens redovisning till under år2005 av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Levande sjöar och vattendragMiljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöar ochvattendrag skall vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrikalivsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologiskmångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållandefunktion skall bevaras som förutsättningar för friluftslivvärnas. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsattamiljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogramför och skydd av värdefulla natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogramför restaurering av vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning avdjur och växter, åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar samtåtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten.Miljömålsrådet konstaterar i sin rapport att genomförandet av skydd iform av naturreservat och biotopskydd i akvatisk miljö går långsamt ochatt tempot i bevarandearbetet bör öka. och Naturvårdsverketarbetar tillsammans med att ta fram ett nationellt åtgärdsprogram försärskilt värdefulla sötvattensmiljöer.Fiskeriverket och har beslutat att under år 2004färdigställa ytterligare två åtgärdsprogram för hotade fiskarter. Betydandebiotopvårdsinsatser har gjorts för främst havsöring och lax men ävenför andra arter. Trålfisket i kommer att totalförbjudas fr.o.m.år 2005 för att skydda hotade arter och bestånd. Genomförandet av EG:sramdirektiv för vatten kommer att förbättra möjligheterna till åtgärderför att nå delmålen om vattenförsörjningsplaner och utsättning av djuroch växter. I samband med arbetet med att restaurera vattendrag och medåtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten bör möjligheterna tastill vara att minska risken för översvämningar. Regeringen avser attbehandla frågor om åtgärder och delmål i samband med regeringensredovisning till av den fördjupade utvärderingenav miljömålen.Grundvatten av god kvalitetMiljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet innebär att grundvattnetskall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Fyra delmålanger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet föratt nå miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförandegeologiska formationer, förändringar i grundvattennivån, kvalitetskravför grundvatten samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten.Regeringen konstaterar att arbetet med grundvattenfrågor har utvecklatspositivt men att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att stärkagrundvattnets och vattenförsörjningens ställning i jämförelse med andrasamhällsintressen. Genomförandet av ramdirektivet för vatten kommer attha stor betydelse för utvecklingen av grundvattenskyddet och möjlighetenatt nå miljökvalitetsmålet. Regeringen avser att uppdra åt (M 1999:03) att utreda frågan om att ange vattenförekomster och geologiskaformationer som håller sådana som riksintresse enligt miljöbalken.Miljömålsrådet föreslår ytterligare åtgärder som syftar till att nåmiljökvalitetsmålet. Dessa rör bl.a. behovet av ett delmål för enskildvattenförsörjning, utveckling av en miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedeli grundvatten och utredning av konsekvenserna av att råvattenkontrollinte ingår i föreskrifter om dricksvattenkontroll.Förslagen kommer att behandlas i samband med regeringens redovisningtill av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Hav i balans samt levande kust och skärgårdMiljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård innebäratt och skall ha en långsiktigt hållbarproduktionsförmåga och att den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust ochskärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärdensamt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjandeav hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utvecklingfrämjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andrastörningar. Åtta delmål anger inriktning och tidsperspektiv i detfortsatta arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Dessa gäller skydd förkust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap,åtgärder för hotade arter, minskning av bifångster, anpassningav uttaget av fisk, begränsning av störningar från båttrafiken, minskadeutsläpp från fartyg samt åtgärdsprogram enligt ramdirektivet för vatten.Enligt går arbetet med att bevara skyddsvärda miljöer ihavs- och kustmiljön framåt. Enligt rådet är det i allmänhet en långsamprocess att bilda reservat och fiskefria områden i marin miljö eftersomdet är många intressen som behöver konsulteras. Regeringen delarbedömningen att den konsultativa processen är viktig och kan konstateraatt få nya reservat har bildats i marin miljö . Regeringenfinner det därför angeläget att insatserna från berörda myndigheter ochandra aktörer ökar för att målet skall kunna uppnås, såväl när det gällerinrättande av nya reservat som att identifiera ett lämpligt område därfiske inte skall bedrivas. konstaterar att det har varitsvårt att genomföra förändringar i fisket som syftar till att bevarahavens långsiktiga produktionsförmåga. har möjlighet att genomföraregleringar inom det egna territoriet, men för havsfisket krävs attregleringar genomförs av EU och i förhandlingar med nationer utanför EU.Mot bakgrund av den långsamma process som kan råda i internationellasammanhang är rådets bedömning att delmålet om balans mellan uttag ochtillgång på fisk i sin helhet inte kan uppnås . Regeringenser principklassningen av som särskilt känsligt havsområdesom en stor framgång. Nästa viktiga steg är att återkommatill IMO () med förslag tillskyddsåtgärder som skall gälla i det klassade området.Med utgångspunkt från bl.a. förslag och detpågående arbetet med en europeisk marin strategi har regeringen för avsiktatt lägga fram en sammanhållen nationell havsmiljöstrategi undermandatperioden. Regeringen avser också att återkomma till slutsatser ommiljökvalitetsmålet och delmålen i samband med regeringens redovisningtill av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Myllrande våtmarkerMiljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker innebär att våtmarkernas ekologiskaoch vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefullavåtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål anger inriktning ochtidsperspektiv i det fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet.Dessa gäller utformning av en nationell strategi för skydd och skötselav våtmarker och sumpskogar, långsiktigt skydd för våtmarker, minskademiljöeffekter av skogsbilvägar över våtmarker, anläggning och återställningav våtmarker samt åtgärdsprogram för hotade arter.Enligt bedömning bör takten i arbetet med att skyddamyrmark ökas om delmålet skall nås. pågår ett viktigt arbeteför skyddet av våtmarker genom utpekande av Natura 2000-områden. Dennationella våtmarksinventeringen är snart slutförd. Resultatet skall bl.a. ligga till grund för utpekandet av nationellt och internationelltvärdefulla områden. Rådet bedömer att 7 500-8 000 hektar våtmarker kommeratt ha anlagts eller återställts i odlingslandskapet mednuvarande takt i restaureringsarbetet.Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att till den31 redovisa förekomsten av skogsbilvägar som kan påverkavåtmarker med höga natur- och kulturmiljövärden.Jordbruksverket har tagit fram kvalitetskriterier för våtmarkers placering,utformning och skötsel. Syftet är att våtmarkerna skall vara effektivanäringsfällor, främst beträffande kväve, som biologisk mångfaldgynnas och hänsyn tas till platsens kuturmiljövärden.Naturvårdsverket tog ett samlat grepp beträffandeåtgärdsprogram för hotade arter. Avtal skrevs med olika länsstyrelser omett drygt tiotal arter med koppling till våtmarker. Miljömålsrådetföreslår i sin rapport att delmålet ges en annan utformning sedan dennuvarande omgången av åtgärdsprogram fullföljts av Naturvårdsverket.Förslaget kommer att behandlas i samband med regeringens redovisningtill av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Levande skogarMiljökvalitetsmålet Levande skogar innebär att skogens och skogsmarkensvärde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiskamångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas.Fyra delmål anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsattamiljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Dessa gäller långsiktigt skyddav skyddsvärd skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd förkulturmiljövärden och åtgärdsprogram för hotade arter.Miljömålsrådet bedömer att miljökvalitetsmålet Levande skogar troligeninte kommer att uppnås i sin helhet även om enskilda delmålbör kunna nås. För biologisk mångfald beror detta enligt rådet främstpå att många av de biologiska processer som påverkats negativt avskogsbruket kräver för att återhämta sig. Påtagliga förbättringarblir troligen inte synliga förrän , även om fleragrundförutsättningar för att bevara en biologisk mångfald i skog och markhar förbättrats avsevärt genom att inslagen av död ved, grova träd,lövträd och gammal skog har ökat. En orsak till trögheten i förändringenär att likriktningen och fragmenteringen av det svenska skogslandskapethar pågått . Därtill kommer att de åtgärder som nuvidtas för att förbättra situationen ofta får effekter som blir synligaförst längre fram. Måluppfyllelsen av delmålet om förstärkt biologiskmångfald är främst beroende av hur skogsskötseln bedrivs. Vilka beståndsom väljs för avverkning och i vilken mån träd som dör tillåts varakvar i skogen har betydelse. Enligt bör målet om död vedkunna nås utan omfattande insatser. Om nuvarande trender håller i sigbedöms även målet om gammal skog kunna nås. För arealen äldre lövrikskog är situationen dock osäker. Däremot ökar arealen som föryngras medlövskog. Information och rådgivning till skogsägarna är viktiga medelför att delmålet skall nås. Måluppfyllelsen påverkas även av externafaktorer som långväga luftburna föroreningar och beslut om utvecklingav skogsråvara för energiändamål.När det gäller delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark har enligtregeringen satsningen på att skydda skogsmark genom naturreservat,biotopskydd och frivilliga insatser varit stor men intetillräcklig.För att bevara kulturbärande landskapselement i skogsmark är kännedomom var dessa värden finns av väsentlig betydelse. I nästan alla länpågår inventeringar av forn- och kulturlämningar. Regeringen bedömeratt dessa insatser är av stor betydelse för att skogsmarken skall kunnabrukas utan att fornlämningar och andra kulturlämningar skadas.När det gäller åtgärdsprogrammen för skogslevande hotade arter har ennoggrann genomgång av vilka hotade arter som har behov av riktadeåtgärder gjorts. Ett sextiotal skogslevande arter har bedömts kräva sådanaåtgärder, vilket sker inom ramen för ett trettiotal åtgärdsprogram.Regeringen avser att återkomma med ytterligare slutsatser om miljökvalitetsmåloch delmål i samband med regeringens redovisning till underår 2005 av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.Ett rikt odlingslandskapMiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap innebär att odlingslandskapetsoch jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktionskall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdenabevaras och stärks. Sex delmål anger inriktning och tidsperspektiv idet fortsatta miljöarbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålengäller bevarande och skötsel av ängs- och betesmarker, bevarande avsmåbiotoper i odlingslandskapet, vård av kulturbärande landskapselement,nationellt program för växtgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotadearter samt program för tillvaratagande av lantbrukets kulturhistorisktvärdefulla ekonomibyggnader.Enligt bedömning har förutsättningarna för att bevarasåväl kulturmiljöns värden som olika arter förbättrats, men att jordbruketläggs ned i vissa delar av landet medför svårigheter med att uppnå måletregionalt. anser därför att åtgärder utanför jordbrukspolitikenär nödvändiga.Det pågår ett fortlöpande arbete med att utvärdera den gemensammajordbrukspolitikens påverkan och miljöeffekter. Regeringen anser attdefinitionen av god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inbegriperårligt bete av betesmarkerna och att hävdkraven på bör utformasså att miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Giftfri miljö och Ettrikt odlingslandskap beaktas.För att öka takten i arbetet med att skydda hotade arter har enprioriteringslista tagits fram över de arter som är i behov av särskildaåtgärder.Regeringen anser att den nationella bevarandeplanen för odlingslandskapetbör vara vägledande i det övergripande arbetet med att stärka ochutveckla landsbygden genom en ökad samordning av insatser inom olikapolitikområden.