bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — Motion 2002/03:U324 (mp)yrkande 7 i denna del bör i avvaktan på resultatet av det arbete som pågårlämnas utan vidare åtgärd.Ett miljövänligt jordbrukUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om att miljöanpassa det svenska jordbruket(v), ett miljövänligt konventionellt jordbruk (m), omställning av alltjordbruk till ekologiskt hållbara odlingsformer (v), ett hållbart ochmiljövänligt jordbruk (fp), separata miljömål för jordbruket (fp),jordbruksstöd (s), pilevallar (kd), fäbodar (fp), förlängdstödperiod och generationsskiften (kd), ekologisk produktion (kd), återföringav slam och rötrester (kd), skydd av natur- och kulturmiljöer i skogslandskapet(mp), ekologiskt baserat jordbruk i (c, mp) m.m.Jämför reservationerna 14 (m), 15 (kd), 16 (v), 17 (mp), 18 (kd, c), 19(mp), 20 (fp) och 21 (kd).MotionernaEnligt motion 2002/03:MJ263 (v) yrkande 1 bör en utredning tillsättas föratt utforma en strategi för att miljöanpassa det svenska jordbruket.Utgångspunkt för livsmedelsproduktion i alla lägen bör vara att mat producerasutan att minska jordens resurser och utan att gifter hamnar i ekosystemeteller att andra arters existens hotas. Detta gäller såväl för den ekologiskaodlingen som den konventionella.Enligt motion 2002/03:MJ464 (c, mp) yrkande 1 om behovet av ett meraekologiskt baserat jordbruk i anförs att forskningsresultatenfrån visar på nödvändigheten av ettekologiskt baserat kretsloppsjordbruk inom hela för attfå en minskning av närsaltbelastningen på Östersjön.Enligt motion 2003/04:MJ263 (kd) krävs åtgärder för att återställa detskånska kulturlandskapet och bevara de skånska pilevallarna. Pilevallarnabehövs åter som vindskydd.Om produktionsformerna inom jordbruket anförs i motion 2002/03:MJ268 (m)yrkande 3 att ett miljövänligt konventionellt jordbruk är nödvändigt äveni framtiden. Det bör vara efterfrågan på marknaden som avgör om produktionenskall ske inom ramen för ekologisk eller konventionell odling och intepolitiskt styrande beslut med procentsatser rörande produktionsandelenekologisk produktion. I motion 2003/04:MJ435 (m) yrkande 6 anförs i frågaom stöd till viss livsmedelsproduktion att regeringen på administrativväg och med stöd vill styra livsmedelsproduktion mot det som kallasalternativ odling. Det som är avgörande för miljöbelastningen är den enskildajordbrukarens skicklighet, inte vilken produktionsform som används.Lönsamheten för alternativt producerade livsmedel är i allmänhet större änför konventionellt producerade.Enligt motion 2003/04:MJ326 (v) yrkande 2 bör som mål ställas upp attallt jordbruk ställs om till ekologiskt hållbaraodlingsformer.Jordbruksstöd bör enligt motion 2003/04:MJ346 (s) utgå också efter detatt en lantbrukare fyllt . Villkoren för jordbruksstödet innehålleren åldersgräns för att en lantbrukare skall kunna erhålla stöd fördjurhållning.Det behövs enligt motion 2003/04:MJ303 (fp) yrkande 1 en övergripandeprobleminventering angående fäbodbruket. Ett aktivt fäbodbruk är viktigtför bevarande av en gammal kultur som fungerar bra i samspel med naturen.Även för turismen är fäbodarna viktiga. Det är angeläget att lagstiftningensom berör fäbodarna klargörs och moderniseras. Regeringen börenligt yrkande 2 utarbeta lämpliga förslag till lagändringar så attfäbodarna kan brukas effektivt även i framtiden.Enligt partimotion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 18 bör en utredning tillsättasmed syfte att förenkla förfarandet vid ansökan om miljöstöd med en förlängdstödperiod. Bönderna bör få ett förenklat förfarande när de söker stödfrån EU, t.ex. att de kan söka i taget, vilket ger enstörre långsiktig trygghet. Vidare anförs i yrkande 24 i fråga omnyföretagande och generationsskiften i jordbruksnäringen att företagande iden gröna sektorn präglas av ett stort kapitalbehov. Särskilt tydligtblir detta vid nystartande av lantbruksföretag. Startstödsnivån bör höjastill den nivå som finns i konkurrentländerna. Enligt yrkande 25 börfrikostigare regler införas för s.k. LBU-stöd. I yrkande 27 anförs i frågaom ekologisk odling att det bör vara möjligt att lägga om delar avväxtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdrift utan att övrigadelar påverkas. Man bör inte heller knyta den ekologiska ochbetesdriften till ekologisk djurhållning, utan enbart till djurhållning. Imotionen anförs vidare i yrkande 30 i fråga om återföring av slam ochrötrester till jordbruksmarken att får enligt beslutinget slam eller organiskt avfall deponeras. skall dessutom 75 %av fosforn i slammet återföras till jordbruket enligt riksdagsbeslut. Detär angeläget att fungerande avsättningsområden finns för slammet frånavloppsreningsverken. förutsätter att regeringen verkarför att minska riskerna på detta område.Enligt motion 2003/04:MJ419 (c) om ansvar, resurser och aktiva planer föratt hålla skärgårdens marker öppna anförs att det är fråga om markområdensom i jordbrukshänseende är olönsamma och som i princip enbart passartill köttdjursproduktion. Det finns en efterfrågan på kött, t.ex.Kaprifolkött i , som går att identifiera som betesdjur som betatpå strandängar och i hagmarker.En översyn bör enligt motion 2003/04:MJ423 (mp) yrkande 3 göras över hurEU:s framtida jordbruksstöd skall kunna omfatta skydd av natur ochkulturmiljöer även i skogslandskapet. Jordbrukare kan söka stöd för skyddoch bevarande av kulturobjekt och de kan även söka landsbygdsutvecklingsmedel.Motsvarigheten finns inte för skogsbrukaren, vilket är ett resultat avnationella prioriteringar. När de nya jordbruksstöden beslutas bör mandärför på nationell nivå ändra så att lämpliga EU-medel även kan kommaskogsbrukare till del.Framtidens landsbygdsstöd bör enligt kommittémotion 2003/04:MJ431 (fp)yrkande 4 i denna del inriktas mer mot ett hållbart och miljövänligtjordbruk. Resurser bör styras över till miljöinsatser för att slå vakt omden biologiska mångfalden. bör i EU enligt yrkande 10 verka föratt separata miljömål för jordbruket skapas. Det är angeläget att fråganom vilka miljöeffekter och miljökostnader som kan kopplas till jordbruketutreds vidare och läggs till grund för en fortsatt reformering avjordbrukspolitiken. I fråga om styrmedel för att minimera övergödningen anförsi yrkande 11 att på våra bättre jordar i Syd- och , därnäringsläckaget till havet kan befaras vara störst, har svag ekonomiskkonkurrenskraft gentemot spannmål och sockerbetor. Arealstöd bör växlasmot miljöstödsvallodling och fånggrödor för att minimera kväveläckaget.Ombehovet av att överväga statliga stimulanser för att öka produktionen avekoprodukter anförs i motion 2003/04:N335 (mp) yrkande 2 att danskarnajust nu arbetar på att försöka vinna marknadsandelar på den svenskalivsmedelsmarknaden för ekoprodukter. I bör betydande insatser föratt underlätta omställningen till ekologiskt jordbruk göras.Utskottets ställningstagandeEkologisk produktionNär det gäller den ekologiska produktionen har tidigare anfört(bet. 2002/03:MJU2) att den bör ses som en del i en strategisk satsningför ett hållbart svenskt jordbruk. Den ekologiska produktionen är enspjutspets i arbetet med att miljöanpassa jordbruket, och utvecklingen avdenna produktion är ett prioriterat område. har därför beslutatatt den ekologiskt odlade arealen bör kunna fördubblas ochatt den ekologiska animalieproduktionen bör öka (prop. 1997/98:2, bet.1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116 samt skr. 1999/2000:14, bet. 1999/2000:MJU2,rskr. 1999/2000:91 och 1999/2000:92). Utskottet konstaterade attkonsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel är avgörande för om målenkan nås. är det viktigt att skapa förutsättningar för enmarknadsutveckling där efterfrågan på ekologiska livsmedel kan tillgodosesoch där produktionen kan ske utan permanenta produktionsstöd. Utskottetanser därför att det är angeläget med en ökad kunskapsuppbyggnad inom denekologiska produktionen för att effektivisera produktionen och bättretydliggöra den ekologiska produktionens miljöeffekter.Genom beslut uppdrog regeringen till att lämna förslag till mål för ekologisk produktion fram tillår 2010. Målet skall vara mätbart och utformas så att den ekologiskaproduktionen på ett effektivt sätt bidrar till att uppfylla de nationellamiljökvalitetsmålen. Mot bakgrund av detta skall analyseraeffekterna av det nuvarande målet för den ekologiska produktionen medavseende på uppfyllelse av de nationella miljökvalitetsmålen och bedömaom utformningen av målet för den ekologiska produktionen är ändamålsenlig.Den ekologiska produktionens betydelse för djurens välfärd skall beaktas.I uppdraget ingår också att bedöma förutsättningarna för en marknadsutvecklingdär konsumenternas efterfrågan tillgodoses och är styrande för den ekologiskaproduktionen. skall översiktligt bedöma behovet av åtgärderför att nå det föreslagna målet. I den mån statliga insatser bedömsnödvändiga ingår även att uppskatta kostnaden för de statsfinansieradeåtgärder som kan krävas för att målet skall uppnås samt att lämna förslagtill finansiering. Uppdraget skall redovisas senast den 15 oktober 2004.Vid riksdagsbehandlingen av statsbudget tillstyrkte utskottet(bet. 2003/04:MJU2 s. 65) regeringens förslag om att anvisa ett nytt anslagbenämnt 44:7 Ekologisk produktion . Anslaget disponeras avJordbruksverket för utvecklingsinsatser rörande ekologisk produktion.Under anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket har för år2003 avsatts för åtgärder rörande ekologisk produktion.Medlen avser utvecklingssatsningar rörande ekologiskproduktion. Inom anslaget ryms försöks- och utvecklingsverksamhet,marknadsstödjande åtgärder samt åtgärder för främjande av ekologisk produktion,såsom stöd till organisationer, stiftelser och myndigheter som bedriverprojekt för att främja ekologiskt lantbruk. Dessa medel överförs fr.o.m.år 2004 till anslaget 44:7 Ekologisk produktion. Anslaget förstärks ävenmed för att finansiera en särskild satsning avseendedjurhälsa inom ekologisk produktion.Vid jordbruksrådet beslutades rådsslutsatser omden aktionsplan om ekologiska livsmedel och ekologiskt jordbruk somkommissionen arbetar fram. Kommissionen förväntas presentera ett meddelandeom denna . I slutsatserna föreslås att kommissionens analysskall uppdateras i ljuset av reformen av den gemensamma jordbrukspolitikenoch att kommissionen skall arbeta för en harmoniserad definition avekologisk produktion.När det gäller den ekologiska forskningen i stort har utskottet i ettflertal sammanhang framfört sin i syn på jordbruket och trädgårdsnäringensom centrala näringar i ett hållbart samhälle (bet. 2002/03:MJU2).Konsumenternas intresse för miljöhänsyn, etiska värden, livsmedelssäkerhetoch global livsmedelsförsörjning ökar och kommer att alltmer förändradagens marknadssituation. Därmed växer också behovet av kunskaper som harbetydelse för omställningen av samhället till en ekologiskt hållbarutveckling.Utskottet redovisade vid behandlingen av budgetproposition attFormas har erhållit särskilda medel för forskningom ekologisk produktion (bet. 2003/04:MJU2) och att denna satsning börfortsätta också . För detta ändamål tillfördes berört anslag23 . Häri inryms ett basanslag för omfattande . har redovisat (bet. 2001/02:MJU2) bör resultatet avdet aktuella forskningsarbetet kunna utgöra värdefulla kunskapsunderlagför såväl den ekologiska som för den konventionella produktionens utveckling.Utskottet föreslår att motionerna 2002/03:MJ263 (v) yrkande 1, 2002/03:MJ268(m) yrkande 3, 2003/04:MJ326 (v) yrkande 2, 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 27,2003/04:MJ435 (m) yrkande 6 och 2003/04:N335 (mp) yrkande 2 avstyrks medvad som anförts.Miljö- och landsbygdsprogrammetI anslutning till motion 2003/04:MJ346 (s) om jordbruksstöd efter 65 årkonstaterar utskottet att budgeten för landsbygdsprogrammet för perioden2000-2006 är begränsad och att flera prioriteringar har fått göras. Ensådan innebär att jordbrukare som när stödåret börjar uppbär statligålderspension eller hel förtidspension inte är stödberättigade förkompensationsbidrag i mindre gynnade områden, det s.k. LFA-stödet. Detta följerav 3 kap. 4 § förordningen (2000:577) om stöd för miljö- ochlandsbygdsutvecklingsåtgärder. Stödet har till syfte att kompensera jordbrukarnaför naturgivna svårigheter för produktionen som högre kostnader ellerlägre intäkter som i sin tur minskar inkomsten från jordbruket jämförtmed de bättre jordbruksbygderna. Miljöersättningarna och andra landsbygdsstödhar inte någon motsvarande gräns för stödberättigande. Även arealstödetutgår sedan lantbrukaren fyllt . Motionen bör med det anförda lämnasutan vidare åtgärd.När det gäller de i motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 24 behandladefrågorna om generationsskiften i jordbruksnäringen redovisade utskottet vidbehandlingen av regeringens skrivelse 2002/03:111 Landsbygdspolitik -resultatredovisning (bet. 2003/04MJU2 s. 105) att ansökningarna om startstödhar blivit fler än vad som förutsågs i miljö- och landsbygdsprogrammet.Därför har en reducering av räntesubventionen skett för manliga företagaretill högst per företag. Av beviljade startstöd har avsettstöd till etablering av mjölkföretag. av företagen domineradesav köttproduktion och var växtodlingsföretag. Andelenträdgårdsföretag har varit . Genom att de genomförande myndigheternavalt att hålla nere stödbeloppet per företag kommer målsättningen att 200unga lantbrukare får del av stödet att kunna överträffas.Genomförandet av miljö- och landsbygdsprogrammet regleras av förordningen(EG) nr 1257/1999. I förordningen anges att en utvärdering skall genomförasdels efter halva programperioden, dels efter avslutad programperiod.Utvärderingen efter halva perioden skall överlämnas till kommissionen senastden . För strukturfondsprogrammen och Leader-plus görsmotsvarande halvtidsutvärderingar. Regeringen bemyndigade den 29 augusti2002 chefen för att tillkalla en särskild utredaremed uppdrag att genomföra utvärderingen. Utredaren har presenteratbetänkandet (SOU 2003:105) Levande kulturlandskap - en halvtidsutvärderingav miljö- och landsbygdsprogrammet. I betänkandet redovisar utredaren sinutvärdering av måluppfyllelsen utifrån de i programmet angivna målen.Vidare bedöms det administrativa genomförandet, främst gentemot stödmottagarna.Utredaren lämnar dessutom förslag på förbättringar av programmet ochdess genomförande inom de beslutade ekonomiska ramarna för programmet.Betänkandet bereds inom Regeringskansliet.Beträffande startstöd anförs att intresset för startstödet har varit stortoch att prioriteringar har gjorts, främst till förmån för kvinnor.Mjölkproduktion är den vanligaste driftsformen vid företag med startstöd.Utredningen bedömer att startstödet inte bidrar till den generationsväxlingoch föryngring av jordbrukarkåren som stödet syftar till, eftersom del av företagen skulle ha tagits över även utan startstöd. Startstödetfungerar snarare som ett tillskott av likvida medel till jordbrukaren.Utredningen bedömer att de mål som satts för startstödet på ett bättresätt kan tillgodoses genom investeringsstödet. Utskottet anser att resultatetav det fortsatta arbetet bör avvaktas innan vidtar några åtgärderi frågan. Därmed föreslås att motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 24 börlämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har tidigare framhållit (bet. 2003/04:MJU2 s. 91) att fäbodbetenär en viktig del av betesmarkerna i . Fäbodbeten har ofta högabiologiska och kulturhistoriska värden. Inom ramen för miljö- ochlandsbygdsprogrammet görs insatser för att bevara fäbodbruket och de natur-och kulturmiljövärden som hänger samman med detta. Inom miljöersättningenför skötsel av betesmarker och slåtterängar finns en särskild anpassningtill fäbodskötsel och till den extensiva djurhållning som fäbodskötselninnebär. Utredningen om rätt till bete vid fäbodbruk och annan småskaligdjurhållning har i betänkandet (SOU 2003:116) Betesrätt vid fäbodbruk m.m. redovisat sitt uppdrag att undersöka om det är nödvändigt och lämpligtmed särskilda bestämmelser om betesrätt och stängsel vid fäbodbruk ochandra småskaliga former av djurhållning. Utredaren hade också i uppgiftatt kartlägga inom vilka brukningsformer djur tillåts beta på annans markeller på ostängslade betesmarker samt med vilken rätt sådant bete utövas.Förslaget bereds nu i . Utskottet förutsätter att dettaarbete kan slutföras utan onödigt dröjsmål och att synpunkterna i motion2003/04:MJ303 (fp) yrkandena 1 och 2 kan beaktas i det fortsatta arbetet.Utskottet är dock i avvaktan på den fortsatta beredningen av ärendetinte berett att föreslå något uttalande från sida i frågan.Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2003/04:MJU2 s. 116) attmiljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård innebär (jfrprop. 2001/02:130, bet. 2001/02:MJU3 s. 71 f.) att och Östersjönskall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att den biologiskamångfalden skall bevaras. Det innebär bl.a. att näringar, rekreation ochannat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbarutveckling främjas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nåsinom en generation. Utskottet konstaterar att skärgårdsjordbruken ingåri miljö- och landsbygdsprogrammet i likhet med andra landsbygdsområden.Skärgården är också ett målområde för strukturfonderna - mål 2 Öarna. Mål2 skall stimulera näringslivsutvecklingen i utsatta industri- ochlandsbygdsregioner. Ett handlingsprogram för hållbar utveckling och stärktkonkurrenskraft har formulerats. Åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammetkompletterar åtgärderna inom mål 2-programmet. Utskottet har ingen annanuppfattning än den som framförs i motion 2003/04:MJ419 (c) om att det ärangeläget att skärgårdens marker kan hållas öppna. Enligt 1 kap. 2 §förordning om stöd för miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder utgår stödför miljövänligt jordbruk, kompensationsbidrag i mindre gynnade områden(LFA-stöd) och investeringsstöd, startstöd och stöd för anpassning ochutveckling av landsbygden, dvs. stöd för bevarande av betesmarker ochslåtterängar, eventuellt stöd för ekologisk odling och olika typer avstöd för att främja företagande och ekonomisk utveckling. För öar utanfast landförbindelse gäller en högre stödnivå än på fastlandet inom sammastödområde.Pilevallar är ett av de s.k. landskapselementen i miljö- ochlandsbygdsprogrammet,som berättigar till stöd för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöeri odlingslandskapet. Träden skall vara hamlade och stå i rader eller somhäckar och finnas i anslutning till . Ett krav är att de ska varaursprungliga, dvs. funnits sedan före ca 1940.Det anförda torde i allt väsentligt tillgodose syftet med motionerna2003/04:MJ263 (kd), 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 18 och 2003/04:MJ419 (c).Utskottet föreslår att berörda motioner med det anförda och i avvaktan påden beredning som pågår lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller den fråga som tas upp i motion 2003/04:MJ423 (mp) yrkande3 om EU:s framtida jordbruksstöd skall kunna omfatta skydd av natur ochkulturmiljöer även i skogslandskapet vill utskottet framhålla att syftetmed kompetensutvecklingen inom miljö- och landsbygdsprogrammet är, somtidigare har redovisats (bet. 2003/04:MJU2 s. 97), att öka jordbrukarnaskunskaper om vilka åtgärder som lämpligen kan vidtas på gårdsnivå för attbidra till att uppnå de fyra miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap,Ingen övergödning, Giftfri miljö och Levande skogar. Inom skogsbrukethar medel för kompetensutveckling använts för att motivera skogsbrukareoch andra aktörer att bedriva ett skogsbruk som tillgodoser de skogspolitiskamålen. Insatserna har genomförts inom skogsvårdsorganisationens rådgivnings-och . Kampanjen pågick under perioden 1999till 2001. genomfördes utbildningsinsatser i form avfördjupningskurser.Av utredningsbetänkandet (SOU 2003:105) Levande kulturlandskap - enhalvtidsutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet framgår (s. 42) atti syfte att nå en högre nivå används medel som rådgivning, utbildning ochinformation. Ett annat viktigt medel är inventeringar och andra datainsamlingarsom ger kunskap och underlag för verksamhetsplanering samt bidrar till deandra medlens effektivitet. utgår vidare ett statligt stödtill skogsbruket i syfte att underlätta för skogsägarna att genomföraåtgärder av natur- och kulturvårdsintresse. Vidare framgår (s. 192-193)att utbildningsprogram startadesmot bakgrund av att skogsnäringen genom den nya skogspolitiken från år1993 har ett förtydligat sektorsansvar för att nå de uppsattamiljökvalitetsmålen.Projektet har kostat , varav60 har finansierats genom miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Som utskottet har redovisat bereds förslagen iJordbruksdepartementet. Motion 2003/04:MJ423 (mp) yrkande 3 bör med detanförda lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i partimotionerna2003/04:MJ399 (kd) yrkande 25 och 2003/04:MJ431 (fp) yrkande 4 i dennadel samt yrkande 11 om att vallstöd är ett bra instrument för att möjliggörafortsatt djurhållning och nyttjande av naturbetesmarkerna. Utskottetframhöll vid riksdagsbehandlingen av regeringens skrivelse 2002/03:111Landsbygdspolitik - resultatredovisning (bet. 2003/04:MJU2 s. 92) att detär viktigt med en helhetssyn på odlingslandskapet för att delmålen inommiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap skall kunna nås. Genom attmotverka en nedläggning av jordbruket kan ett öppet odlingslandskap, somär en förutsättning för en rik biologisk mångfald och för bevarandet avvärdefulla kulturmiljöer, bibehållas. För att motverka nedläggningen avjordbruksmark men också för att bibehålla jordbruksproduktionen i norraSverige och därigenom understödja mål för den regionala utvecklingspolitiken,finns två åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet. Åtgärderna ärmiljöersättning för Öppet och varierat odlingslandskap och Kompensationsbidragi mindre gynnade områden. Den förstnämnda åtgärden kan sökas av jordbrukaresom odlar vall i skogsbygderna i södra och och i norraSverige. Att odla vall innebär att landskapet hålls öppet. Vallodlingenbidrar också till att minska växtnäringsläckaget och är positiv för attförbättra jordens struktur genom att öka dess innehåll av organisktmaterial. Åtgärden ersatte den tidigare åtgärden Öppetodlingslandskap. Målet med den nya åtgärden är att ca vallskall vara ansluten. Den totala anslutningen ökade och svararnu mot av det uppställda målet eller 609 000 hektar.Kompensationsbidrag i mindre gynnade områden utgår inom stödområdena 1till 5b. Totalt finns inom dessa områden åkermark.Målet med åtgärden är att bibehålla sysselsättningen inom jordbruket idessa områden som miljövänliga jordbruksmetoder bevaras ochfrämjas. Ersättningen lämnas per hektar vall och betesmark i alla områden.Målet för åtgärden var och att 23 000 företag skulleansluta sig. har anslutningen preliminärt beräknats till , vilket utgör av det uppsatta arealmålet, dvs. en sänkningsedan år 2001. Det är främst företag med mjölk- och köttproduktion som äranslutna till åtgärden. Det totala antalet anslutna företag är 21000 stycken, vilket är lägre än vad som förväntades och återspeglar attstrukturomvandlingen särskilt inom mjölkproduktionen är snabbare än vadsom förutsetts.Jordbruksministern anförde i svar på fråga 2002/03:319att vallodlingen kommer att stödjas på flera sätt även i fortsättningen,inte minst i skogs- och mellanbygderna och i norra . Anslutningentill åtgärderna inom miljö- och landsbygdsprogrammet är generellt settmycket god, och en halvtidsutvärdering av programmet pågår och kommer attslutföras . Mot bakgrund av detta finns ingaplaner på att införa ytterligare ersättningsformer till vallodling.Utskottet föreslår att motionerna 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 25 och2003/04:MJ431 (fp) yrkande 4 i denna del samt yrkande 11 lämnas utan vidareåtgärd.Övriga miljöfrågorI fråga om jordbruk i konstaterar utskottet att efterden kommer alla länder runt förutom attvara anslutna till EU.