bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — SammanfattningBehandlade frågorI detta betänkande redovisas den granskning somutskottet har slutfört under /04 efterdet att utskottet justerade ettgranskningsbetänkande som avsåg allmänna,administrativt inriktade granskningsuppgifter (bet.2003/04:KU10).Betänkandet inleds med ett avsnitt om frågor somrör regeringens förhållande till . Därbehandlas vissa frågor om regeringens handläggningav ärenden i vilka givit regeringen sinmening till känna. Det gällerfrågan om Östersjönsstatus som särskilt känsligt havsområde, enutredning om arbetskraftsinvandring, frågan om nyinstans- och processordning i utlänningsärenden,lokalt folkinitiativ och vald ordförande iEuropeiska rådet.I avsnittet behandlas också vissa frågor somgäller regeringens samråd med och information tillEU-nämnden samt en fråga om besvarande av eninterpellation.I det närmast följande avsnittet (2) behandlasvissa frågor med anknytning till statsbudgeten. Detgäller redovisningen i av statens inkomster ochutgifter m.m. samt en fråga om senareläggning avbetalningen av EU-avgiften.Handläggningen av vissa regeringsärenden behandlasi avsnitt tre av betänkandet. Granskningen har gälltbl.a. beredningen av vissa ärenden om statligaföretag, vissa upphandlingsfrågor och regeringensutnämningspolitik.I tre följande avsnitt behandlasvissa frågor rörande statsministern,uttalanden av statsråd och frågormed anknytning till Irakkriget.Vissa resultat av granskningenBeträffande ärendet om status somsärskilt känsligt havsområde finner utskottet attdet berörda utskottet och informerats omatt regeringen inte avsåg att lämna in en ansökan itid för att behandlas under mötet med . Informationenhar dessutom klargjort att regeringen arbetade medbåda de handlingslinjer som riksdagenstillkännagivande i ärendet avsåg. Reservation (m,fp, kd, c, mp).I fråga om regeringens agerande avseenderiksdagens beslut om anförutskottet att beredningen av ärendet om en nyinstans- och processordning i utlänningsärendentagit orimligt . Reservation (s).Angående regeringens hantering av frågan om ordförande i framhållerutskottet att regeringsmedlemmar och regeringensföreträdare inte i mellanstatliga sammanhang kanföreträda ståndpunkter motsatta dem som riksdagenger uttryck för. Av tillgänglig utredning kan enligtutskottet utläsas att statsministern inte i EU-kretsen med kraft drivit den linje som varitriksdagsmajoritetens alltsedan lanseringen av tankenpå en vald ordförande för blivitkänd. Snarare har han enligt utskottet drivit denmotsatta. Statsministerns agerande förtjänar enligtutskottet kritik. Reservation (s).Beträffande regeringens samråd med EU-nämndenanför utskottet att utrikesminister tydligare upplysa om innehållet iett brev om den gemensamma säkerhets- ochförsvarspolitiken från henne och tre andrautrikesministrar i EU. Reservation (s). Utskottetanför därutöver närmare synpunkter med anledning avvad som förekommit vid förfarandet för informationoch samråd i vissa fall m.m.Granskningen av regeringens redovisning av statensinkomster och utgifter m.m. leder utskottet tillkonstaterandet att regeringen vid olika tillfällenframlagt förslag för som inneburitavvikelse från budgetlagen och att sedanhar stiftat lag i enlighet med förslagen. mening finns det ur konstitutionellsynvinkel inget att erinra mot regeringensförfarande. Reservation (m, fp, kd, c).Beträffande senareläggning av EU-avgiften tillnästa budgetår anför utskottet att regeringensbeslut att skjuta på EU-avgiften mot bakgrund av densituation som rådde får ses som enrimlig åtgärd, som får anses ha legat inom ramen förregeringens befogenhet på finansmaktens område.Utskottet betonar emellertid vikten av att riksdageninformeras om kostnader som kan uppstå i anledningav sådana beslut. Reservation (m, fp, kd, c).Granskningen av handläggningav vissa frågor rörande statligt ägande m.m.föranleder uttalanden av utskottet angåenderegeringens olika roller som ägare och förvaltare avstatliga företag, som ansvarig för förslag somöverlämnas till för beslut och sommyndighet i förhållande till enskilda. Utskottetanför i detta sammanhang bl.a. att regeringen inteuppfyllt kravet i 7 kap. 2 § regeringsformen påberedning av regeringsärenden i fråga om enproposition om överlåtelse av aktier i upphandling avjuridisk och ekonomisk rådgivning har granskningenenligt utskottets mening visat att rättsläget närdet gäller ramavtal om upphandling är oklart.Regeringskansliets bedömningar i fråga omutformningen av ramavtal och avrop från dem kanenligt utskottet anses ligga inom dettolkningsutrymme som funnits. Utskottet förutsätteratt osäkerheten kommer att undanröjas i samband medimplementeringen av det nya upphandlingsdirektivet.Reservation (m, fp, kd, c).Vad som framkommit vid granskningen av regeringensförfarande vid utnämningar till högre tjänster gerenligt utskottets mening inte grund för någon annanbedömning än att regeringen har utövatutnämningsmakten i enlighet med gällandebestämmelser. Reservation (m, fp, kd, c, mp).I det avsnitt som behandlar frågor rörandestatsministern konstaterar utskottet att detföreligger motstridiga uppgifter om det samtal somstatsministern och verkställande direktören i TV4 ABhade efter partiledardebatten i TV4 den 10 september2002. Granskningen kan därför inte föranleda någotuttalande från utskottets sida om detta.Såvitt gäller vissa uttalanden av statsrådunderstryker utskottet åter behovet av särskildhänsyn när det gäller statsråds uttalanden ompenningpolitiken. Det är enligt utskottets meningangeläget att ledamöter av regeringen med godmarginal beaktar det s.k. instruktionsförbudet om degör uttalanden om penningpolitiken. Reservation (m,fp, kd, c).Frågan om svensk vapenexport i förhållande tillfolkrätten och har granskats medanledning av en anmälan om export av vapen till deländer som deltog i . Granskningen harutvisat att några sådana ärenden inte haröverlämnats till regeringen. Utskottet noterar attregeringen inte har meddelat föreskrifter om attärenden om export av krigsmateriel till de länder sodeltog i skolat överlämnas tillregeringen för prövning. Denna omständighet kanemellertid enligt utskottet inte föranleda att grundfinns för kritik från konstitutionell synpunkt vadgäller regeringens befattning med frågor som rörvapenexport. Reservation (v, mp).Beträffande uthyrningen av försvarsmaktensmateriel till finner utskottet intenågon grund för kritik från konstitutionellsynpunkt. Reservation (v, mp).Inte heller statsminister om svenska positioner rörande Irakkrigetföranleder någon kritik från konstitutionellsynpunkt.Utskottets anmälanUtskottet anmäler härmed enligt 12 kap. 2 §regeringsformen för resultatet av den idetta betänkande redovisade granskningen.Stockholm den 13 maj 2004På vägnarGunnar HökmarkFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (m), (), (), (),(), (),(), () och IngerJarl ().Kenth () har inte deltagit i behandlingenav avsnitt 3.3.1 Regeringens förhållande till riksdagen1.1 Frågan om status somsärskilt känsligt havsområdeAnmälanI en anmälan till begärs engranskning av miljöminister ochstatsminister hantering av frågan omansökan hos IMO om att svenskt vatten i Östersjönskall få status som särskilt känsligt havsområde,bilaga A1.1.1.Riksdagens tillkännagivande till regeringen omÖstersjön som ett särskilt känsligt havsområdeMed anledning av ett inträffat fartygshaveri utanförden spanska kusten med omfattande oljeläckage somföljd och mot bakgrund av bl.a. de kraftigt ökandeoljetransporterna på fann miljö- ochjordbruksutskottet det angeläget att i december 2002ta upp ett antal motionsyrkanden (s, m, fp, kd, v,c, mp) från allmänna motionstiden om att fåÖstersjön, helt eller delvis, förklarad som särskiltkänsligt havsområde i enlighet med detinternationella regelverk som administreras av (bet. 2002/03: MJU6).Utskottet föreslog med anledning av motionerna etttillkännagivande av innebörd att regeringen så snartsom möjligt hos IMO skulle ansöka om att svensktvatten i skall få status som särskiltkänsligt havsområde. Vidare borde regeringenytterligare påskynda arbetet inom Helcom för attäven övriga länder i skulle kunnafå sina vatten klassade som särskilt känsligahavsområden. Arbetet med att analysera behovet avoch utarbeta förslag till de skyddsåtgärder somklassningen medger borde prioriteras.Riksdagen beslutade i enlighetmed utskottets förslag (rskr. 2002/03:97).BakgrundVåren 1999 godkände med anledning avregeringens proposition Svenska miljömål ett systemmed 15 miljökvalitetsmål. Det övergripande syftetmed miljökvalitetsmålen är att till nästa generationlämna över ett samhälle där de stora miljöproblemeni är lösta (prop. 1997/98:145, bet.1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Ett avmiljökvalitetsmålen är Hav i balans samt levandekust och skärgård. Målet innebär att ochÖstersjön skall ha en långsiktigt hållbarproduktionsförmåga och att den biologiska mångfaldenskall bevaras. Kust och skärgård skall ha en höggrad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samtnatur- och kulturvärden. Näringar, rekreation ochannat nyttjande av hav, kust och skärgård skallbedrivas så att en hållbar utveckling främjas.Särskilt värdefulla områden skall skyddas motingrepp och andra störningar. Miljökvalitetsmåletinnebär bl.a. att sjöfart och annat nyttjande av havoch vattenområden sker med hänsyn tillvattenområdenas produktionsförmåga, biologiskamångfald samt natur- och kulturmiljövärden.I november 2001 beslutade om delmål,åtgärder och strategier för att nåmiljökvalitetsmålen inom en generation (prop.2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36).Utgångspunkten för detta arbete är bl.a. medverkanav alla som verkar i samhället, inom allasamhällsområden och på alla nivåer. Miljöarbetetskall integreras i alla verksamheter, och dettagäller såväl myndigheter och kommuner som företag,organisationer och enskilda. Ekonomiska ochrättsliga styrmedel bildar tillsammans medmyndigheternas arbete utgångspunkter och en stommeför miljöarbetet. Delmålen för miljökvalitetsmåletHav i balans samt levande kust och skärgård somberör skyddet av är bl.a. att minst 50 %av skyddsvärda miljöer skallha ett långsiktigt skydd. skallytterligare fem områden vara skyddade somreservat. Vidare skall genom skärpt lagstiftning ochökad övervakning utsläppen av olja och kemikalierfrån fartyg minimeras och vara försumbara senast år2010.Där havsmiljön är speciellt känslig och värdefullur ekologiskt perspektiv kan stater med territorielljurisdiktion, med stöd av havsrätten och mediakttagande och tillämpning av konventionen MARPOL1973/78, International Convention for the Preventionof Pollution from Ships, ställa speciella krav påsjöfarten genom att få området klassat som ettsärskilt område (Special Area) eller särskiltkänsligt havsområde (Particularly Sensitive SeaArea, PSSA). För att ett område skall kunna klassassom PSSA måste vissa av IMO uppställda kriteriervara uppfyllda (Guidelines for the Designation ofSpecial Areas under Marpol 73/78 and and Designation of ParticularlySensitive Sea Areas [Resolution A.927 22]). Dessaomfattar bl.a. ekologiska förhållanden som ett unikteller sällsynt ekosystem, ekosystemets mångfald(diversitet) samt känsligheten för störningar genomnaturliga händelser eller mänsklig aktivitet. Vidarebeaktas sociala, kulturella och ekonomiskaförhållanden såsom t.ex. betydelsen för rekreationoch turism. Här beaktas även vetenskapligaförhållanden och egenskaper hos den trafikerandeflottan (t.ex. mängden oljetransporter). Ansökantill IMO skall ange de syften man vill uppnå med detföreslagna områdets identifiering som ett PSSA ochklart beskriva områdets behov av speciellt skyddsamt de föreslagna speciella skyddsåtgärder manönskar vidta (Associated Protective Measures).Det finns flera PSSA i världen, bl.a. StoraBarriärrevet utanförAustralien, skärgården i , IslaMalpelo i och samt Tortugas iUSA. godkände () ett gemensamt initiativ (,och ) att ge Wadden Zee, en delav , status som särskilt känsligthavsområde. För Wadden Zee finns ingarestriktioner utan utpekandet tjänar som informationtill sjöfarten om områdets känslighet.Miljödepartementet har lämnat en beskrivning avinnebörden av PSSA-klassning (bilaga 2). En PSSA-klassning innebär enligt promemorian i sig inte attvissa oönskade fartyg kan förhindras att trafikeraÖstersjön. Med en PSSA-klassning följer inte att mankan ställa krav på fartygs utformning, utrustningeller bemanning. Krav på isklass eller dubbelskrovför fartyg som trafikerar kan intetillgodoses som en direkt konsekvens av klassningen.Dessa skyddsåtgärder kan vidtas utan att havsområdetklassas som PSSA. Tvingande regler förinternationell handelssjöfart måste dock fastställasav behörig internationell organisation eller vid enallmän diplomatkonferens. En kuststat får åläggatankfartyg eller fartyg lastade med farliga ellerskadliga ämnen att begränsa sin genomfart tillsärskilda farleder men kuststaten måste beaktaprincipen om obehindrad genomfart. Denna åtgärd kanäven vidtas utan PSSA-klassning. Huvudsaken är attregeln fastställs av IMO.2003/04KU20InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skallkonstitutionsutskottet granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.Utskottet har rätt att för detta ändamål få utprotokollen över besluten i regeringsärenden och dehandlingar som hör till ärendena.Som underlag för den granskning som redovisashar utskottet haft att tillgå material som tagitsfram av utskottets kansli och av Regeringskansliet.Utskottet har också inhämtat vissa andra yttranden.Utredningsmaterialet redovisas i bilagorna A1.1.1-A6.3.2.För att inhämta upplysningar har utskottet vidarehållit ett antal offentliga utfrågningar.Uppteckningar från utfrågningarna utgör bilagornaB1-10 .I det följande lämnas först en sammanfattanderedogörelse för det granskningsarbete somligger till grund för betänkandet ochresultatet av granskningen. De olikagranskningsfrågorna behandlas därefter ibetänkandets huvudavsnitt. Därpå följerde reservationer som fogats tillbetänkandet.Miljö- och jordbruksutskottetsställningstagandeMiljö- och jordbruksutskottet anförde att få marinamiljöer i världen är så känsliga som Östersjön.Denna speciella känslighet för föroreningar berorbl.a. på låg genomsnittstemperatur, låg syrehalt,långsam vattenomsättning och att det är ett grunthav. Allt som kan göras måste göras för att skyddadetta känsliga, grunda innanhav. Många av Östersjönsmiljöproblem är förknippade med sjöfarten. Dessaproblem antas komma att öka dramatiskt. EnligtÖstersjöländernas samarbetsorganisation bulk- och containertrafiken på Östersjönöka fram . Trafiken med storaoljetanker kommer också att öka kraftigt i takt medatt nu alltmer olja genom sinaÖstersjöhamnar. Det bästa för den miljön voreom hela kunde få status som PSSA. På såsätt kan förhindras att den oönskade trafiken överhuvud taget befinner sig på . var på grund av sin känslighet och sittakut kritiska tillstånd, förklarad som särskiltområde (SPA) och därmed föremål för striktare reglerbeträffande avsiktliga oljeutsläpp, tankrengöring,avfall och luftutsläpp. Detta var ett gott argumentför att hela även borde kunna klassas somett PSSA.Klassningen enligt PSSA-reglerna förstärker detinternationella erkännandet av havsområdetsekologiska betydelse. Regelverket ställer krav påatt verksamma inom sjöfarten är informerade om attspeciell försiktighet skall iakttas vid passage inomområdet. Vidare ges inom PSSA-systemet utrymme fören mängd skyddsåtgärder som annars inte är möjliga.Det kan bl.a. innebära operationella krav (tekniskakrav på båtarna), krav på lotsning, speciell servicesom ökar säkerheten, skärpta krav på de leder somtrafiken måste följa, rapporteringssystem för vissafartyg och obligatorisk bogseringseskort. PSSAmedger också förbud mot transport av farligt avfallsamt bestämmelser om handhavande av ballastvatten.Helsingforskommissionen (Helcom) är detverkställande organet för Helsingforskonventionen omskydd för miljö. Inom ramenför konventionen har den s.k. Östersjöstrateginutarbetats med syfte att skydda miljön i Östersjönfrån skadlig påverkan av sjöfarten. Parter i Helcomär , , , , ,, , och samt EU. Somframgick av den ovan nämnda miljömålspropositionenskall områdesskyddet integreras med internationellaöverenskommelser och miljökonventioner.Genomförandet av åtaganden för skyddadeområden inom ramen för Helcom skulle prioriteras.Inom Helcom pågick bl.a. arbetet med s.k. BSPA(Baltic Sea Protected Areas). Syftet med dettaarbete var att länderna inventerar, pekar ut ochanmäler skyddsvärda områden i och runt Östersjön.Betydelsen av att anmäla ett BSPA ligger främst iatt man sprider kunskapen om området i en vid krets.Miljö- och jordbruksutskottet kunde i likhet medregeringen konstatera att vidtagna åtgärder kringÖstersjön inte var tillräckliga (prot. 2002/03:28).Oljetrafiken hade ökat kraftigt,framför allt till och från ryska hamnar. Den svåraolyckan med oljetankern hade än en gångvisat vilka stora risker som trafiken med oljetankerverkligen innebär. Sist men inte minst framstodmiljötillståndet i som merproblematiskt . Det gav anledning attytterligare öka ansträngningarna att skyddaÖstersjön.Enligt miljö- och jordbruksutskottets mening vardet naturligtvis önskvärt att alla länderna kringÖstersjön förenades i ett gemensamt agerande när detgäller som särskilt skyddat havsområde.Utskottet förutsatte också att även ifortsättningen skulle komma att vara pådrivande närdet gäller det fortsatta arbetet inom Helcom. Dettabehövde inte innebära att avstod frånmöjligheten att gå före med en nationell ansökan.Underlaget för en eventuell PSSA-klassificeringberäknades vara färdigställt infördet planerade ministermötet inom Helcom. I dettidigare nämnda uppdraget till ingickäven en kartläggning och analys för en ensidigsvensk ansökan hos IMO. Sammantaget skapade dettagoda förutsättningar för att nå största möjligaframgång med arbetet för en säker och miljöanpassadsjöfart i . Utskottet ansåg mot bakgrund avdet anförda att regeringen hosIMO borde ansöka om att svenskt vatten i Östersjönskulle få status som särskilt känsligt havsområde.Vidare borde regeringen ytterligare påskynda arbetetinom Helcom för att få även övriga delar avÖstersjön klassade som särskilt känsligahavsområden. Arbetet med att analysera behovet avoch utarbeta förslag till de skyddsåtgärder somklassningen medger borde prioriteras. Vad utskottetanfört borde ges regeringen till känna.Åtgärder som vidtagits före och efterriksdagsbeslutetFöljande redovisning hämtad bl.a. från bifogadpromemoria från , bilaga A1.1.2.Den 3 december 2002 medverkade miljöminister i en riksdagsdebatt som begärts avMiljöpartiet med anledning av den tankfartygsolyckasom ägde rum utanför den spanska kusten och motbakgrund av de förväntat ökande oljetransporternaöver . Miljöministern uttryckte bl.a. attalla är angelägna om resultat och att regeringendärför valt strategin att arbeta med en Helcom-gemensam och en nationell ansökan parallellt och måste agera på ett sätt som gör att det går attnå framgång i IMO med en ansökan.Regeringen uppdrog åtSjöfartsverket att i samråd med ,och utredaoch redovisa vilka förutsättningar som fanns för attklassa som ett särskilt känsligtvattenområde i enlighet med () regelverk.Den 6 februari 2003 - efter riksdagenstillkännagivande till regeringen i frågan -framförde statsrådet att Sverigeverkade inom ramen för Helcom för att en gemensamansökan om PSSA-klassning av skulle lämnasin till IMO. Om en gemensam ansökan inte lyckades -vilket skulle visa sig senast vid Helcomsministermöte - avsåg att lämnain en ensidig ansökan.Vid en frågestund i den 13 februari 2003framhöll miljöminister att honsjälvklart skulle följa uppmaning attSverige skall ansöka om att få svenska vattenklassade som PSSA, men också gå vidare iÖstersjösamarbetet tillsammans med övriga länderrunt . Miljöministern menade att endasättet att komma åt de oljetankfartyg som går påfarlederna mitt i var att Östersjöstaternaarbetade tillsammans och att man nu sagt att manskulle komma att följa denna dubbla linje - attfölja uppmaning om att ansöka om enklassning av svenska vatten men parallellt arbetamed den gemensamma ansökan.Den 18 februari 2003 vädjade svenska och finskamiljöministrarna i ett gemensamt brev till sinakolleger runt och inom EU bl.a. om stödför en ansökan till IMO om PSSA-klassning. Samma dagfick miljöministern vid ett uttalat stöd från övriganordiska ministrar.Den 14 mars 2003 framhöll statsrådet att borde klassas somPSSA. Hon upprepade att om inte fick med sigövriga vid ,skulle gå före och ensidigt ansöka om attklassa de egna vattnen som särskilt känsliga.Vid transportrådets möte informeradeSverige och övriga Östersjöstater inom EU om Helcomsarbete med en gemensam PSSA-ansökan för Östersjön.Den 31 mars 2003 avlämnades rapportenFörutsättningarna för att klassa som ettsärskilt känsligt havsområde. Tre skyddsåtgärder kanenligt rapporten vidtas inom ramen för ett särskiltkänsligt havsområde: skärpta utsläppsregler,ruttplanering och rapporteringsplikt samt lotsplikt.Däremot omfattas inte krav på fartygs utformning,konstruktion, utrustning eller bemanning. En ansökanom att klassa ett havsområde måste alltid åtföljasav förslag på åtföljande gällande eller nyaåtgärder. arbetade medgenomförandet av sexton åtaganden som fastställts iKöpenhamnsdeklarationen vid det extraordinäraministermötet inom ramen för Helcom den 10 september2001. Ett av åtagandena var att till våren 2003gemensamt ha utrett huruvida ellerdelar av skulle klassas som särskiltkänsligt havsområde. I övrigt kan nämnas beslut omatt förbättra ruttplanering, tillgång tillelektroniska sjökort m.m. i Östersjöområdet.I rapporten hänvisades till att de nio länderna(, , , , ,, , och ) under våren2003 inom ramen för Helcom skulle besluta huruvidaman gemensamt skulle ansöka hos IMO om att klassahela eller delar av som särskiltkänsligt havsområde. Såväl IMO-reglerna för attklassa ett havsområde som särskilt känsligt somEuropeiska kommissionen uppmanar länder som hargemensamma intressen att samarbeta.Det var och övriga myndighetersbedömning i rapporten att hela eller delar avÖstersjöområdet skulle kunna uppfylla villkoren föratt klassas som särskilt känsligt även om området påinget sätt, varken till storlek eller tillgångar,liknar de fem havsområden som dittills var klassadesom särskilt känsliga. En klassning avÖstersjöområdet som särskilt känsligt förutsatteenligt rapporten enighet bland Östersjöstaterna föratt nå framgång vid IMO:s behandling.En enskild ansökan om att klassa svenskt inrevatten, territorialhav och/eller ekonomiska zon somsärskilt känsligt havsområde torde enligt rapportenstöta på problem eftersom det skulle vara mycketsvårt för att hävda att den svenska delen avÖstersjön ur ekologisk, social, kulturell, ekonomiskeller vetenskaplig synvinkel behöver mer skydd ändet övriga . Dessutom konstateradesatt merparten av den internationella sjöfarten påsvenskt sjöterritorium och/eller ekonomisk zon ärgenomfartstrafik. Oskadlig genomfart garanteras avhavsrätten och påverkas inte som en följd av PSSA-klassificering.Den 10 april 2003 angav statsminister vid en frågestund i att regeringengjort bedömningen att en PSSA-ansökan skulle görastillsammans med övriga stater runt för attfå maximalt genomslag och snabb behandling och inte skulle komma fram fortare med en nationellansökan. informerade miljöministernsmiljö- och jordbruksutskottet om det fortskridandearbetet med att ansöka om PSSA-status för Östersjön.Miljöministern förklarade bl.a. att det avtidsmässiga skäl inte hade varit praktiskt möjligtatt ha en ansökan med rimlig kvalitet klar redan den11 , då tidsfristen för att lämna in enansökan inför gickut.Den 10 juni lämnade miljöministern förnyad muntliginformation till miljö- och jordbruksutskottet omdet pågående arbetet med en PSSA-ansökan.Ryssland motsatte sig att frågan skulle tas upp påÖstersjöstaternas råd .