bet · GS01LU2 · 2004-11-09 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2003/04:177Ändringar i mönsterskyddslagen på grund av EG-förordningen omgemenskapsformgivning samt två motioner som har väckts med anledning avpropositionen.Propositionen innehåller förslag till ändringar i mönsterskyddslagen(1970:485). Förslagen utgör kompletterande bestämmelser till rådetsförordning (EG) nr 6/2002 av om gemenskapsformgivning,som trädde i kraft . Förordningen etablerar ettgemenskapsrättsligt system för immaterialrättsligt skydd av formgivning,motsvarande det som finns för varumärken enligt rådetsförordning om gemenskapsvarumärken.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2005.Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag och avslårmotionerna.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. LagförslagetRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i mönsterskyddslagen(1970:485).Därmed bifaller proposition 2003/04:177.2. Ansökningshandlingarna hos Patent- och registreringsverketRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L5 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:L6.Stockholm den 9 november 2004På lagutskottets vägnarMarianne CarlströmFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), HilleviLarsson (s), (), (), (), Rezene Tesfazion (s), (), (),(), (), (), MiaFranzén (fp), () och ().Utskottets övervägandenLagförslagetUtskottets förslag i korthetRiksdagen antar regeringens lagförslag.BakgrundFormgivningen av produkter utgör ett viktigt konkurrensmedel förmånga företag. Arbete, tid och pengar satsas på produkters utformning.Formgivningens ökade ekonomiska betydelse leder till attintresset för plagiering av formgivna produkter ökar. Ett väl fungerandeskyddssystem är därför av stor betydelse för de företag som lägger nedinvesteringar på formgivningen av produkter.Handeln med produkter som varit föremål för en formgivningsinsats är istor utsträckning gränsöverskridande. Inom Europeiska unionen har därförantagits två rättsakter som inom gemenskapen reglerar skyddet förformgivning.Den 13 oktober 1998 antog och rådet det s.k.mönsterskyddsdirektivet, direktiv /71/EG om mönsterskydd. Direktivet syftartill att närma medlemsstaternas lagar om skydd av formgivning tillvarandra. Direktivet genomfördes i svensk rätt genom ändringar imönsterskyddslagen (1970:485) som trädde i kraft (prop.2001/02:121, bet. LU22, rskr. 276).Den 12 december 2001 antog Europeiska unionens råd förordning (EG) nr6/2002 om gemenskapsformgivning. Förordningen etablerar ett gemenskapsrättsligtsystem för skydd av formgivning. Förordningen, som trädde i kraft den6 , finns i bilaga 2.Genom förordningen om gemenskapsformgivning skapas möjlighet att genomen enda ansökan om registrering få ensamrätt till en formgivning i heladen europeiska gemenskapen (registrerad gemenskapsformgivning).Förordningen innehåller dessutom bestämmelser om ett mer begränsat skyddsom gäller oberoende av registrering (oregistrerad gemenskapsformgivning).Skydd av formgivning enligt förordningen om gemenskapsformgivning utgörett komplement till det nationella mönsterskyddet, som regleras imönsterskyddslagen. De materiella bestämmelserna i förordningen omgemenskapsformgivning överensstämmer i stort med de materiella bestämmelsernai mönsterskyddsdirektivet och därmed med de materiella bestämmelsernai mönsterskyddslagen. De bestämmelser i förordningen som rör självaförfarandet vid registrering av gemenskapsformgivning överensstämmertill stor del med motsvarande bestämmelser i rådets förordning (EG) nr40/94 av om gemenskapsvarumärken.Registreringen av gemenskapsformgivningar handläggs av en särskildmyndighet, den inre marknaden (varumärkenoch formgivning), belägen i i och i fortsättningenbenämnd byrån. Samma byrå handlägger också, , registreringarav gemenskapsvarumärken. började byrån ta emotansökningar om registrering av gemenskapsformgivning, och den 1 aprilsamma år påbörjades handläggningen av ansökningarna.Förutsättningarna för att få registrera en gemenskapsformgivning reglerasuteslutande av bestämmelserna i förordningen om gemenskapsformgivning.Detsamma gäller registreringsförfarandet.PropositionenI likhet med andra EG-förordningar är förordningen om gemenskapsformgivningdirekt tillämplig i medlemsstaterna. En EG-förordning kan emellertid geanledning att införa kompletterande bestämmelser i nationell rätt. Motden bakgrunden utarbetades en promemoria inomJustitiedepartementet, (Ds 2004:3) Ändringar i mönsterskyddslagen på grundav EG-förordningen om gemenskapsformgivning. Promemorian har remissbehandlatsoch ligger till grund för förslagen i den nu framlagda propositionen.Ipropositionen föreslår regeringen - efter att ha hört Lagrådet - ändringari mönsterskyddslagen (1970:485). Regeringens förslag finns i bilaga 1och lagförslaget i bilaga 3.Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen och Vänsterpartiet.De ändringar i mönsterskyddslagen som regeringen föreslår utgörkompletterande bestämmelser till förordningen om gemenskapsformgivning. Iett fall kräver förordningen att kompletterande nationella bestämmelserbeslutas; medlemsstaterna skall nämligen enligt förordningen utsesärskilda domstolar för gemenskapsformgivningar (artikel 80.1). Vidareanför regeringen att förordningen ger anledning att anpassa de svenskabestämmelserna om sanktioner vid mönsterintrång till att även omfattaintrång i gemenskapsformgivning. Dessutom finns i förordningen utrymmeför att besluta om kompletterande föreskrifter, t.ex. i fråga om vissaavgifter.Förordningen innehåller ett antal bestämmelser som reglerar behörighetenför och förfarandet i medlemsstaternas domstolar vid handläggningen avmål om gemenskapsformgivning (artiklarna 79-94). Medlemsstaterna skallenligt förordningen utse så få nationella domstolar i första och andrainstans som möjligt (domstolar för gemenskapsformgivningar), vilka skallvara exklusivt behöriga att handlägga vissa i förordningen särskiltangivna mål.Regeringen föreslår att skall vara domstol förgemenskapsformgivningar i i första instans. Därmed blir Sveahovrätt domstol för gemenskapsformgivningar i andra instans.Vid intrång i en gemenskapsformgivning är principen att den nationellalagstiftningen om intrång i formgivning skall tillämpas med vissa tilläggsom föreskrivs i förordningen om gemenskapsformgivning. Bestämmelsernaom sanktioner i förordningen omfattar emellertid inte frågor omstraffansvar. Detta är en följd av kompetensfördelningen inom EU. Intrångi formgivning som är registrerad i (mönster) kan föranledastraffansvar.Mot den bakgrunden föreslår regeringen att det bör införas en bestämmelseom att mönsterskyddslagens regler om straffansvar skall gälla också vidintrång i en gemenskapsformgivning. Regeringen föreslår vidare att deti mönsterskyddslagen skall klargöras att de nationella reglerna omvitesförbud, skadestånd och skyddsåtgärder är tillämpliga vid intrång ien gemenskapsformgivning.En ansökan om en registrerad gemenskapsformgivning får enligt förordningenlämnas till den centrala myndigheten för industriellt rättsskydd i enmedlemsstat för vidare befordran till byrån (artikel 35). Den nationellamyndigheten får ta ut en ansökningsavgift för denna handläggning.Avgiften får inte överstiga de administrativa kostnaderna för att ta emotoch vidarebefordra ansökan. Vidare finns särskilda bestämmelser om ombudinför byrån (artiklarna 77 och 78). Om en sökande vill låta sig företrädasav ett ombud inför byrån måste detta ombud uppfylla vissa krav. Den somvill bli upptagen i byråns förteckning över ombud i formskyddsfrågorskall begära detta och till sin begäran foga ett av en nationellregistreringsmyndighet utfärdat intyg som visar att de nämnda villkoren äruppfyllda.Den centrala myndigheten för industriellt rättsskydd i är Patent-och registreringsverket (PRV). I propositionen föreslår regeringen attPRV skall få ta ut en avgift med det belopp som regeringen bestämmerdels för vidarebefordran av ansökningar om gemenskapsformgivning, delsför ärenden om utfärdande av intyg för att möjliggöra för en person attvara ombud inför byrån. Bestämmelsen föreslås utformas i enlighet medmotsvarande bestämmelse i varumärkeslagen (1960:644).De i propositionen föreslagna ändringarna i mönsterskyddslagen är avseddaatt träda i kraft den 1 januari 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte finna annat än att det i propositionen framlagdalagförslaget på ett ändamålsenligt sätt kompletterar EG-förordningen omgemenskapsformgivning. Det har motionsledes inte framförts någon erinranmot regeringens förslag i denna del, och utskottet föreslår att riksdagenantar lagförslaget.Ansökningshandlingarna hos Patent- och registreringsverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden som gäller införande av ensekretessbestämmelse för ansökningshandlingarna hos Patent- ochregistreringsverket.BakgrundEnligt den i föregående avsnitt omnämnda förordningen får en ansökan omregistrering av en gemenskapsformgivning efter sökandens eget valantingen lämnas direkt till byrån i eller till den centralamyndigheten för industriellt rättsskydd i en medlemsstat (artikel 35).Om en ansökan lämnas till en nationell myndighet skall denna myndighetvidta alla nödvändiga åtgärder för att vidarebefordra ansökan till byråninom från inlämningen. Den dag som en ansökan ges in till ennationell myndighet skall normalt räknas som ansökningsdag (artikel 38).Inlämningsdagen har betydelse i flera avseenden, bl.a. för prövningenom formgivningen skall betraktas som ny och anses ha särprägel och därförkunna få skydd, för skyddstidens längd och för rätten till prioritet.Iförordningen finns vidare en bestämmelse som anger att de handlingarsom rör ansökningar om registrerade gemenskapsformgivningar som ännuinte offentliggjorts som huvudregel får göras tillgängliga för allmänhetenendast om sökanden samtycker till detta (artikel 74).Den centrala myndigheten för industriellt rättsskydd i är Patent-och registreringsverket (PRV). Under remissbehandlingen av det nuaktuella lagstiftningsärendet anförde PRV att det borde övervägas enbestämmelse om sekretess för de handlingar som lämnas in till verket förvidare befordran till byrån i . PRV ansåg det tveksamt omEG-förordningens bestämmelse om sekretess för ansökningshandlingar ärtillämplig även för de nationella patentverk som skall vidarebefordrahandlingar.I lagrådsremissen uttalade regeringen att frågan om sekretess förhandlingar som PRV skall vidarebefordra till byrån i inte bliraktuell, eftersom handlingarna enligt regeringens bedömning enligt 2 kap.11 § första stycket 1 tryckfrihetsförordningen inte kan betraktas somallmänna handlingar. I nämnda bestämmelse föreskrivs att brev, telegrameller annan sådan handling som har inlämnats till eller upprättats hosmyndighet endast för befordran av meddelande inte anses som allmänhandling.Lagrådet konstaterade i sitt yttrande att punkten 1 i 2 kap. 11 § förstastycket tryckfrihetsförordningen infördes för att i tryckfrihetsförordningenge klart uttryck för att sådana försändelser som lämnades till postverketför vidarebefordran eller handlingar som lämnades in till televerketeller tillkom där endast som ett led i befordrandet av telegram inteblev allmänna enbart till följd av dessa båda myndigheters befattningmed dem. Enligt Lagrådets mening skiljer sig den i EG-förordningenreglerade situationen från den som motiverade införandet av den nämndabestämmelsen. Med inlämningen av en ansökan till PRV inledsansökningsförfarandet och det är som ett första led i detta förfarande somverket,enligt Lagrådets synsätt, är skyldigt att vidarebefordra ansökningshandlingarna.Lagrådet ansåg det därför vara tveksamt om den angivna bestämmelsen itryckfrihetsförordningen är tillämplig.Sammanfattningsvis framhöll Lagrådet att frågan om sekretess föransökningshandlingar om registrerad gemenskapsformgivning som lämnas intill PRV behöver övervägas ytterligare.PropositionenRegeringen framhåller i propositionen att de synpunkter som PRV framförtbygger på att de ansökningshandlingar som lämnas in till PRV för vidarebefordran till byrån i skall anses utgöra allmänna handlingari tryckfrihetsförordningens mening. Om bestämmelsen i 2 kap. 11 § förstastycket 1 tryckfrihetsförordningen kan anses tillämplig vid PRV:svidarebefordran av ansökningshandlingar till byrån blir dessa inte attbetrakta som allmänna handlingar och frågan om sekretess blir då inteaktuell. Om däremot bestämmelsen inte skulle anses tillämplig i denaktuella situationen blir följden att ansökningshandlingarna måstebetraktas som allmänna handlingar i tryckfrihetsförordningens mening.Regeringen anför att en sekretessbestämmelse då måste övervägas för attsökanden inte skall riskera rättsförlust till följd av att handlingarnablivit offentliga. Detta med hänvisning till bestämmelsen i EG-förordningensom anger att de handlingar som rör ansökningar om registreradegemenskapsformgivningar som ännu inte offentliggjorts får göras tillgängligaför allmänheten endast om sökanden samtycker till detta (artikel 74).Regeringen pekar också på att en annan konsekvens av att betraktahandlingarna som allmänna är att de underkastas reglerna om bevarande ocharkivering.I sina överväganden framhåller regeringen att ansökningshandlingar omgemenskapsformgivning - till skillnad från nationella ansökningshandlingar- lämnas in till PRV endast för vidare befordran. Regeringen pekardärutöver på att det av EG-förordningen följer att PRV endast skall taemot och skicka vidare ansökningshandlingarna. Enligt tillämpningsföreskriftertill förordningen skall verket numrera alla sidor i ansökan och märkaalla handlingar som ingår i ansökan med datum för mottagande samt utfärdaett kvitto till sökanden. PRV varken skall eller får göra någon formelleller materiell prövning av ansökan. Möjligheten att lämna in sin ansökanvia en nationell myndighet har tillkommit för att underlätta för sökanden.Bestämmelserna om att den dag som ansökan lämnas in till PRV i principskall betraktas som ansökningsdag respektive ge grund för prioritet hartillkommit för att sökanden skall komma i åtnjutande av den tidigastetänkbara ansökningsdagen.Eftersom PRV endast skall märka och vidarebefordra handlingarna är PRV:shantering av ansökningarna, enligt regeringens bedömning, fullt jämförbarmed postverksamhet. Regeringen hänvisar till att det av motiven tillbestämmelsen i 2 kap. 11 § första stycket 1 tryckfrihetsförordningenframgår att det var just handlingar som var föremål för post- ellertelebefordran som avsågs undantas från att bli allmänna handlingar (prop.1975/76:160 s. 171 ff.).Som Lagrådet påpekat tillkom bestämmelsen för att ge klart uttryck föratt sådana försändelser som lämnades till postverket för vidarebefordraneller handlingar som lämnades in till eller tillkom där endastsom ett led i befordrandet av telegram inte blev allmänna endast tillföljd av dessa båda myndigheters befattning med dem. Regeringen framhållerdock att bestämmelsen inte begränsades till att omfatta enbart dåvarandepostverkets respektive befattning utan fick en generellavfattning. Regeringen anför, med hänvisning till motiven till bestämmelseni 2 kap. 11 § första stycket 1 tryckfrihetsförordningen, att bestämmelsen- under förutsättning att rekvisiten i övrigt är uppfyllda - ävenomfattar handlingar som vidarebefordras av andra myndigheter. Av motiventill bestämmelsen framgår vidare att bestämmelsen motiverades av attdet vid post- och telegrambefordran inte fanns något insynsintresse.Motsvarande gäller enligt regeringen beträffande innehållet i deansökningshandlingar som skall vidarebefordras till byrån i Alicante.Innehållet i handlingarna är avsett för byrån och skall och får endastbehandlas av byrån.Sammanfattningsvis anser regeringen att de ansökningshandlingar somlämnats in till PRV endast för vidare befordran till byrån i Alicanteinte bör betraktas som allmänna handlingar i tryckfrihetsförordningensmening. Enligt regeringens uppfattning blir frågan om det behövs enbestämmelse om sekretess för sådana handlingar därför inte aktuell.MotionernaInger m.fl. (m) begär i motion L5 dels ett tillkännagivande ominförande av en sekretessbestämmelse för handlingar som kommit in tillPRV för vidare befordran till byrån i (yrkande 1), dels attregeringen skall återkomma med förslag på sådana bestämmelser(yrkande 2). Motionärerna delar inte regeringens bedömning att PRV:shantering av ansökningshandlingar om gemenskapsformgivning kan jämställasmed postverksamhet. Avsaknaden av en sekretessbestämmelse för den angivnasituationen kan, enligt motionärerna, komma att leda till att enskildasökande lider rättsförluster.Motsvarande synpunkter förs fram av m.fl. (fp) i motion L6.I motionen anförs att regeringens lagtolkning är alltför lättvindigoch att den, tillämpad på andra områden, skulle kunna få olyckligaprincipiella följdverkningar när det gäller tillämpningen av principenom allmänna handlingars offentlighet. Frågan måste enligt motionärernabli föremål för en förnyad bedömning, vilket bör ges regeringen tillkänna.Konstitutionsutskottets yttrandeLagutskottet har berett tillfälle att yttra sigöver propositionen och de med anledning av propositionen väckta motionerna.Yttrandet finns i bilaga 4.I sitt ställningstagande konstaterar inledningsvisatt bestämmelserna i om gemenskapsformgivning redan hartillämpats . Vidare konstaterar utskottet att frågan omutlämnande av ansökningshandlingar som lämnas in till PRV för vidarebefordran till byrån avgörs av verket och, om verket avslår ansökan,därefter kan komma under domstols prövning. Frågan hur tryckfrihetsförordningensbestämmelser om allmänna handlingar skall tillämpas i fråga omansökningshandlingar om gemenskapsformgivning blir därmed föremål för prövningav allmän förvaltningsdomstol.Lagrådet har sett inlämningen av ansökningshandlingarna till PRV som eninledning av ansökningsförfarandet och verkets skyldighet att vidarebefordrahandlingarna som ett första led i detta förfarande. Ett sådant synsättleder till en bedömning att handlingarna hos PRV inte kan jämställasmed post- och telegramförsändelser utan är att anse som allmänna handlingar.Ett moment i det synsättet är, enligt mening,att PRV:s notering om inlämnandedag har rättsverkningar förgemenskapsformgivningsskyddet. Det nämnda synsättet är enligtkonstitutionsutskottetemellertid inte ovedersägligt. Utskottet pekar på att PRV inte skallgöra någon som helst prövning av de inlämnade handlingarna, egentligeninte ens ta del av dem, utan för egen del bara dokumentera sin befattningmed vidarebefordrandet. I det sammanhanget framhåller utskottet attdokumentation även sker vid postens hantering av rekommenderade ochassurerade försändelser.Enligt mening finns det skäl för den bedömningsom regeringen har gjort i propositionen, nämligen att undantagsregelni 2 kap. 11 § första stycket 1 tryckfrihetsförordningen är tillämpligoch att handlingarna hos PRV därmed inte är att betrakta som allmännahandlingar. konstaterar att bedömningenytterst är en fråga för rättstillämpningen, och utskottet förutsätteratt regeringen fortsatt uppmärksammar frågan och vid behov återkommertill med erforderliga förslag.Lagutskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen, yttrande ochmotionerna kan olika synsätt göra sig gällande i fråga om tillämpningenav tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna handlingar. Närdet gäller synen på de ansökningshandlingar om gemenskapsformgivningsom lämnas till PRV för vidare befordran till byrån i delarlagutskottet uppfattning att det finns skäl förden bedömning som regeringen har gjort. ställningstagandeinnebär således att handlingarna inte är att betrakta som allmännahandlingar hos PRV. Bedömningen är som konstateratytterst en fråga för rättstillämpningen. I likhet med konstitutionsutskottetförutsätter lagutskottet att regeringen fortsatt uppmärksammar fråganoch vid behov återkommer till med erforderliga förslag.Med det anförda föreslår lagutskottet att motionerna L5 och L6 avslås.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2003/04:177 Ändringar i mönsterskyddslagen på grund avEG-förordningen om gemenskapsformgivning:Riksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag omändring i mönsterskyddslagen (1970:485).Följdmotioner2004/05:L5 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om införande av en sekretessbestämmelse.2. begär att regeringen återkommer med förslagpå regler om sekretess för handlingar som inkommit till Patent- ochregistreringsverket för vidarebefordran till gemenskapsmyndigheten iAlicante i enlighet med vad som anförs i motionen.2004/05:L6 av m.fl. (fp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om sekretessregler.Bilaga 2Rådets förordningBilaga 3Regeringens lagförslagBilaga 4Yttrande från