bet · GS01NU3 · 2004-11-25 00:00:00 — Även detta arbete bör fortsätta.Motionerna bör enligt utskottets mening inteföranleda någon åtgärd från sida.När det gäller vad i motion 2004/05:MJ498 (kd)anförs om hur regeringen skall agera beträffandefusionsforskningsanläggningen ser inteutskottet det påkallat med ett riksdagsuttalande ifrågan. Regeringen har, som redovisats, vid fleratillfällen redogjort inför i frågan och något avsteg fråndet mandat som där getts bör inte motionenföranleda.Med hänvisning till det anförda avstyrks samtligai denna del behandlade motionsyrkanden.Mål för användningen av biodrivmedeloch andra förnybara drivmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad regeringenföreslår om vägledande mål för användningenav biodrivmedel och andra förnybara drivmedeloch avslå ett motionsyrkande. Utskottet ärpositivt till förslaget och menar att det ärangeläget att minska beroendet av fossilabränslen. Jämför reservation 3 (m, fp).PropositionenRegeringen föreslår att som vägledande mål skallgälla att användningen av biodrivmedel och andraförnybara drivmedel i skallutgöra av den totala användningen avbensin och diesel för transportändamål beräknat påenergiinnehåll.Bakgrunden till förslaget är att det i EG:sdirektiv (2003/30/EG) om främjande av användningenav biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel gesallmänna riktlinjer som innebär att varjemedlemsland skall sätta nationella, vägledande målför introduktionen av biodrivmedel och andraförnybara drivmedel. Referensnivån är satt till 2 %för beräknat som andel energiinnehåll av påmarknaden ersatt bensin och dieselolja förtransporter. tillkallade regeringen ensärskild utredare (f.d. generaldirektören ) med uppgiften att föreslå mål ochstrategier för en fortsatt introduktion av förnybarafordonsbränslen. Utredaren överlämnade ettdelbetänkande (SOU 2004:4) om förnybarafordonsbränslen med förslag bl.a.till det nationella, vägledande målet för år 2005.Regeringen konstaterar att användningen avbiodrivmedlet etanol ökar kraftigt i Sverige.Preliminära uppgifter tyder på att andelenbiodrivmedel utgjorde av den totalaanvändningen bensin och diesel för transportändamål.Regeringen instämmer i den bedömning som utredarengjort att marknadsaktörernas ambition för år 2005kommer att vara högre än EU:s referensnivå på 2 %.För att öka dynamiken i processen föreslårregeringen därför att det nationella målet för år2005 sätts till . En högre ambitionsnivå för detnationella vägledande målet utgör framför allt ensignal till aktörerna på marknaden. Regeringenpåpekar även att det inte är givet att de alternativsom sannolikt får störst genomslag fram till år 2005är de som på lång sikt är de mest fördelaktiga. Ettalltför ambitiöst mål på kort sikt skulle kunna ledautvecklingen i fel riktning.Vidare sägs det i propositionen att en fortsattsatsning på forskning och utveckling är angelägen.Regeringen avser även att verka för attbensinbolagen ökar antalet stationer som erbjuderalternativa bränslen.MotionenRiksdagen bör enligt vad som anförs i motion2004/05:N375 (m) avslå regeringens förslag omvägledande mål för användningen av biodrivmedel ochandra förnybara drivmedel. Motionärerna menar attdet är fel att ställa upp kvantitativa mål för hurenergiproduktionen bör fördelas mellan olikaenergislag. Målen bör formuleras i termer avmiljöeffekter, och styrmedel bör utformas därifrån.Prioriteringen mellan olika produktionsmetoder ochenergikällor bör däremot, inom ramen för striktamiljökrav, överlåtas åt enskilda människor ochföretag.Vissa kompletterande uppgifterI EG:s direktiv (2003/30/EG) om främjande avanvändningen av biodrivmedel eller andra förnybaradrivmedel föreskrivs i artikel 3 att medlemsstaternabör se till att en minsta andel biodrivmedel ochandra förnybara bränslen släpps ut på derasmarknader och skall fastställa nationella vägledandemål för detta. Vidare anges i artikel 3 att ettreferensvärde, beräknat på energiinnehållet, fördessa mål skall vara senast den 31 december 2005respektive av allbensin och diesel för transportändamål som släpps påmedlemsländernas marknader.Enligt artikel 7 i nämnda direktiv skallmedlemsstaterna sätta i kraft de bestämmelser ilagar och andra författningar som är nödvändiga föratt följa direktivet senast den 31 december 2004.Det kan även erinras om att Energimyndighetendriver ett forsknings- och utvecklingsprogram föralternativa drivmedel under perioden 2003-2006.Programmets övergripande mål är att långsiktigtintroducera drivmedel med följande egenskaper: lågkostnad/energiekvivalent, likvärdiga eller bättreemissionsegenskaper än dagens drivmedel, låganettoutsläpp av klimatpåverkande gaser samt lågtotal miljöpåverkan ur ett livscykelperspektiv.Drivmedel som omfattas av övrigaprogram, dvs. etanol från skogsråvara, biogas ellersom inkluderas i forskningsprogrammet om energi frånavfall, inkluderas inte i programmet. Den ekonomiskaomfattningen av programmet är totalt 56 miljonerkronor under nämnda period. haräven tillsammans med , Verket förinnovationssystem () och Naturvårdsverketlagt fram ett gemensamt strategidokument förintroduktion av biodrivmedel på marknaden.Utskottets ställningstagandeEnligt förslaget i propositionen skall somvägledande mål gälla att användningen avbiodrivmedel och andra förnybara drivmedel i Sverigefr.o.m. skall utgöra av den totalaanvändningen av bensin och diesel förtransportändamål beräknat på energiinnehåll.Som redogjorts för åligger detmedlemsstaterna att fastställa nationella vägledandemål för att se till att en minsta andel biodrivmedeloch andra förnybara drivmedel släpps ut på derasmarknader. Vidare fastställs i direktivet att dettaskall göras senast den 31 december 2004.Utskottet är positivt till förslaget och menar attdet är angeläget att minska beroendet av fossilabränslen. När det gäller att nivån skall sättas till3 % har utskottets inget att erinra mot vad somanförs i propositionen.Med anledning av vad som förordas i motion2004/05:N375 (m) vill utskottet anföra följande.Sverige är, enligt utskottets tolkning avdirektivet, ålagt att hainfört nationella vägledande mål på detta område.Att inte göra det skulle enligt utskottets bedömningstrida mot direktivet, något som i sin tur skullekunna få vissa följdverkningar.Utskottet vill i detta sammanhang även erinra omatt det under allmänna motionstiden väckts ett antalmotioner om förnybara fordonsbränslen som, även omde inte direkt berör det här behandlade förslaget,har en nära koppling till det nu aktuella förslaget.Flera av dessa motioner kommer att hanteras avmiljö- och jordbruksutskottet under våren 2005.Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrkerutskottet propositionen i denna del och avstyrkermotionen i berörda delar.Mål för insatserna kring forskning,utveckling och demonstration påenergiområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad regeringenföreslår om mål för de långsiktigaenergipolitiska insatserna kring forskning,utveckling och demonstration inomenergiområdet och avslå mot detta ståendemotionsyrkanden. Utskottet menar att denlångsiktiga energiforskningen måste drivasmed tydliga och långsiktiga mål. Jämförreservation 4 (m, fp, kd).PropositionenRegeringen föreslår att målet för de långsiktigaenergipolitiska insatserna skall vara att bygga uppsådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetensinom universiteten, högskolorna, instituten,myndigheterna och näringslivet som behövs för attgenom tillämpning av ny teknik och nya tjänstermöjliggöra en omställning till ett långsiktigthållbart energisystem i , samt att utvecklateknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kankommersialiseras och därmed bidra tillenergisystemets omställning och utveckling såväl iSverige som på andra marknader.I propositionen redogörs för att den särskildeutredare som regeringen tillkallade för att granskaoch utvärdera insatserna inom 1997 års långsiktigaenergipolitiska program bl.a. påtalat (SOU 2003:80)att målen för programmet måste göras mer precisa ochuppföljningsbara. Regeringen instämmer till viss deli utredarens bedömning att målen inte varittillräckligt tydliga. kan man enligtregeringens bedömning inte bortse från ett antalomständigheter som gör det svårt att arbeta medalltför konkret formulerade mål, vilka kan motverkaen konstruktiv avvägning mellan olika intressen ochkomma i konflikt med verksamhetens långsiktigakaraktär.Enligt regeringen skall tydliga ochuppföljningsbara mål säkerställa att resurserna inomde statliga insatserna för att främja utvecklingenav teknik för framtidens energisystem används påbästa sätt. Målen skall styra verksamhetensinriktning och syfte men lämna utrymme för ansvarigamyndigheter att utforma strategi ochverksamhetsplanering för ett konstruktivtgenomförande.För att konkretisera insatserna och prioriteramellan olika möjliga områden behövs enligtregeringen ett antal operativa delmål. Regeringenanser att bör ges i uppdragatt konkretisera de övergripande målen på merverksamhetsnära nivå och lämna ett sammanhålletförslag till mätbara mål och indikatorer som kananvändas för att kvantitativt eller kvalitativtfölja upp insatserna.I propositionen (s. 55) meddelar regeringen ävensin avsikt att återkomma med förslag till dennärmare utformningen av det långsiktigaenergipolitiska programmet.MotionenI motion 2004/05:N375 (m) förordas att riksdagenskall avslå regeringens förslag om mål för delångsiktiga insatserna kring forskning, utvecklingoch demonstration inom energiområdet. Enligtmotionärerna bör all energiproduktion klara högtställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med dengenerella miljöpolitiken. Målet för insatser kringforskning och utveckling på energiområdet börutformas utifrån dessa övergripande mål. Om dettabör göra ett uttalande föreslås det imotionen. Vidare begärs ett tillkännagivande rörandeinriktningen av verksamheten.Vissa kompletterande uppgifterBudgetpropositionen för år 2005Under rubriken och slutsatser ibudgetpropositionen för (utg.omr. 21 s. 82)redogör regeringen för att de förändringar somföreslås beträffande det långsiktiga energipolitiskaprogrammet syftar generellt till en ökadprioritering och koncentration av resurserna samttill att öka ambitionsnivån när det gäller attomsätta resultaten från forsknings- ochutvecklingsinsatserna på energiområdet ikommersiella produkter, som kan bidra till såvälomställningen till ett hållbart energisystem somtill ekonomiska tillväxt. Vidare sägs attregeringen anser det fördelaktigt att ett kommandeprogram får löpa ochföreslår därför att fortsatta långsiktigaenergipolitiska insatser skall genomföras under enny etapp , under perioden 2005-2011.Regeringen ser även möjligheter att genom en merfokuserad prioritering öka utnyttjandet avresurserna. Resursbehovet för insatserna kringforskning, utveckling och demonstration påenergiområdet beräknas till perår, eller totalt för helasjuårsperioden. Därtill sägs att regeringen avseratt återkomma om den närmare utformningen avfortsatta långsiktiga energipolitiska insatser underperioden 2005-2011.Om långsiktigaenergiomställningsprogramGenom energipolitiska beslut antogs ettprogram för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligtenergisystem (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97: NU12).Totalt anvisades föromställningsprogrammet. Programmet indelas ienergipolitiska åtgärder på kort sikt, åtgärder förett långsiktigt uthålligt energisystem samtenergipolitiskt motiverade klimatinsatser. För 1997års långsiktiga energipolitiska program avsattesdrygt (1998-2004),fördelat på stöd till energiforskning (), energiteknikstöd (870 miljonerkronor), introduktion av ny energiteknik () samt energipolitiskt motiveradeklimatinsatser ().Målet för satsningen på forskning, utveckling ochdemonstration av energiteknik är att sänkakostnaderna för och introducera ny energiteknikbaserad på förnybara energislag. Ambitionen är attunder kraftigt ökael- och värmeproduktionen från förnybaraenergikällor och utveckla kommersiellt lönsam teknikför energieffektivisering. De övergripande målen förenergiforskningen är att bygga upp vetenskaplig ochteknisk kunskap och kompetens inom universiteten ochhögskolorna samt i näringslivet för utveckling ochomställning av energisystemet i enlighet medriksdagens energipolitiska beslut.LångEn-utredningenDen utredning som regeringen tillsatte om detlångsiktiga energipolitiska programmet (särskildutredare: direktör ) presenterade iaugusti 2003 sin slutrapport om energirelateradforskning, utveckling och demonstration, EFUD - endel i omställningen av energisystemet (SOU 2003:80).I rapporten sägs det inledningsvis att mycket talarför att det energipolitiska beslut fästesför stor tilltro till möjligheten förenergirelaterad forskning, utveckling ochdemonstration att driva på omställningen avenergisystemet. Såväl forskning och utveckling somomställningen av energisystemet tar tid, sägs det.Förväntningarna på vad som kan åstadkommas medsatsningar på forskning och utveckling måste därförvara rimliga. På åtminstone har andrasamhälleliga styrmedel med syfte att bl.a. skapaincitament för investeringar (såsom skatter,allmänna ramvillkor för företagare, olika former avstöd etc.) större betydelse för omställningen avenergisystemet enligt utredningens bedömning.Sammantaget menar utredningen att insatser förforskning, utveckling och demonstration visserligenutgör en viktig förutsättning för att möjliggöra enlångsiktig omställning av energisystemet men attdessa insatser inte kan utgöra den primära motornför omställningen. Utifrån detta antagande harutredningen valt att anlägga två perspektiv,nämligen dels att mer avgränsat värdera de insatsersom gjorts och styrningen av dessa samt bedöma vilkaförbättringar som kan göras, dels att med ett vidareperspektiv analysera vad som krävs för att uppnå enmer genomgripande omställning av energisystemet.Analysen av de satsningar som gjorts påenergirelaterad forskning, utveckling ochdemonstration långsiktiga energipolitiskaprogram görs utifrån inriktning, kvalitet ochrelevans, organisation, programmens administrationsamt programmens måluppfyllelse. Beträffandemåluppfyllelsen energipolitiska programmenar utredningen att målen till stor del kan sägasha uppfyllts. Verksamheten inom programmet bedömsvara av rimlig kvalitet och relevans. Samtidigtmenar utredaren att det finns fog för att hävda attprogrammet har bidragit till att sänka kostnadernaför och introducera ny energiteknik baserad påförnybara energislag, att bygga upp vetenskaplig ochteknisk kunskap och kompetens inom universiteten ochhögskolorna samt i näringslivet, att skapa stabilaförutsättningar för ett konkurrenskraftigtnäringsliv, och en förnyelse och utveckling av densvenska industrin samt ett breddat energi-, miljö-och klimatsamarbete i . Däremot,påpekas det, har inte energirelaterad forskning,utveckling och demonstration långsiktigaenergipolitiska program i någon större utsträckningbidragit till möjligheter att under denärmaste tio till femton åren kraftigt öka el- ochvärmeproduktionen från förnybara energikällor ochutveckla kommersiellt lönsam teknik förenergieffektivisering. Det framhålls dock att målenöverlag är oskarpt formulerade och därför svåra attfölja upp.Tidigare utskottsbehandlingDet kan erinras om att utskottet, i samband medatt bedömningar lämnats rörande regeringensresultatredovisning i budgetpropositionen, gjortvissa påpekanden när det gäller målen för detlångsiktiga energipolitiska programmet, bl.a. ibetänkandena /02:NU3 (s. 18) och 2002/03:NU3(s. 19). I förstnämnda betänkande anfördeutskottet följande.Ett långsiktigt uthålligt energisystem är den delav programmet som är inriktad på forskning ochintroduktion av ny energiteknik . I propositionen finnsinga närmare, specificerade mål angivna för varesig energiforskningen, energiteknikstödet ellerintroduktion av ny energiteknik. Resultatet förde tre områdena redovisas i form av anslagsutfalloch indikatorer för verksamhetens kvalitet ochrelevans.Utskottet kan konstatera att ett stort antalforsknings- och teknikutvecklingsprojekt är igång, och att även nivån på näringslivetsdeltagande kan anses vara tillfredsställande. Dethandlar om ett långsiktigt arbete, vars resultatinte kan avläsas i närtid. gäller attprogrammet nu pågått , ochsannolikt börjar det bli möjligt att se påutfallen av projekten. Cirka 1,8 miljarder kronorhar betalats ut till energiforskning och insatserför energiteknik , och en störrefokusering på resultaten måste nu påbörjas. Ävenhär är det önskvärt - särskilt med hänsyn till eneventuell fortsättning av programmen - att enökad konkretion ges för målsättningen för detlångsiktiga programmet, och att specifika,uppföljningsbara mål sätts upp förenergiforskningen, energiteknikstödet ochintroduktion av ny energiteknik. En god grund fören sådan förhöjd ambitionsnivå finns, enligtutskottets mening, i det omfattande metodarbetesom pågått och som bl.a.har redovisats i rapporten för uppföljningoch utvärdering av energipolitiskaprogram (Ds 2000:14). En sådan precisering ärockså viktig inför de ställningstaganden somplaneras om ett eventuelltfortsatt energipolitiskt omställningsprogram.I det andra, tidigare angivna betänkandet, hänvisadeutskottet till vad som anförts vid föregående årsbehandling och att det förutsatte att de framfördasynpunkterna iakttogs av regeringen. Vidare utgickutskottet ifrån att de synpunkter som framförts ävenbeaktades inom ramen för den utredning regeringentillsatt för att se över det långsiktigaenergipolitiska programmet.Utskottets ställningstagandeEnligt regeringens förslag skall två övergripande,separata men samverkande, mål gälla för delångsiktiga energipolitiska insatserna. Liksomregeringen anser utskottet att det är angeläget medtydliga och uppföljningsbara mål för att säkerställaatt resurserna inom de statliga insatserna för attfrämja utvecklingen av teknik för framtidensenergisystem används på bästa sätt. Målen måsteutformas så att de styr verksamhetens inriktning ochsyfte men lämnar utrymme för ansvariga myndigheteratt utforma strategi och verksamhetsplanering förett konstruktivt genomförande. Utskottet anser attde av regeringen föreslagna målen svarar mot dessakriterier. Därtill är utskottet av den uppfattningenatt de föreslagna målen ligger i linje med detövergripande målet för verksamhetsområdet ett uthålligt energisystem, nämligen att energinskall användas så effektivt som möjligt med hänsyntagen till alla resurstillgångar.Utskottet delar även den i propositionen framfördauppfattningen att det behövs ett antal operativadelmål för att konkretisera insatserna ochprioritera mellan olika områden. Den utredning somregeringen tillsatte för att granska och utvärderainsatserna inom 1997 års energipolitiska programkonstaterade (SOU 2003:80) att målen för programmetvar formulerade på en hög abstraktionsnivå och attdessa mål måste göras mer precisa ochuppföljningsbara. Utredningen menade därför att detfortsatta arbetet med att utveckla målen bör ske ien stegvis process. I huvudsak bör, enligtutredningens mening, denna process omfatta attregeringen först definierar de övergripande målen,vartefter ges i uppdrag attkonkretisera vad detta bör innebära för målen på merverksamhetsnära nivå, och regeringen slutligen slårfast den sammanhållna målhierarkin. Som redogjortsför har även utskottet, i samband med bedömningar avregeringens resultatredovisningar, framhållit att enökad konkretion när det gäller målsättningen för detlångsiktiga programmet är viktigt och att specifikauppföljningsbara mål bör sättas upp. Utskottet ärdärför positivt till att regeringen avser att geEnergimyndigheten i uppdrag att konkretisera deövergripande målen på en mer verksamhetsnära nivåoch lämna ett sammanhållet förslag till mätbara måloch indikatorer som kan användas för att följa uppinsatserna. Utskottet förutsätter att regeringenhåller informerad om hur detta arbetefortskrider. I detta sammanhang vill utskottet ävenunderstryka vikten av att dessa mål och indikatorerpå ett tydligt sätt återspeglas i denresultatredovisning och resultatbedömning somregeringen framgent avlämnar i budgetpropositionen.Utan att här närmare gå in på inriktningen förinsatserna vill utskottet ändock markera sininställning i frågan. En successiv avveckling avkärnkraften förutsätter forskning, utveckling ochdemonstrationsinsatser på energiområdet. uppfattning måste den långsiktigaenergiforskningen drivas med tydliga och långsiktigamål. Utskottet vill här även betona betydelsen avatt de resurser som avsätts för dessa insatser fåren starkare fokusering, och att de i första handriktas in på att stödja omställningen avenergisystemet och den fortsatta utvecklingen avenergimarknaderna.I likhet med vad som sägs i budgetpropositionenanser utskottet det fördelaktigt om det kommandeprogrammet får löpa under relativt många år.Inriktningen bör därför vara att de fortsattalångsiktiga energipolitiska insatserna, med start år2005, skall genomföras under en ny etapp om sju år.Med det sagda tillstyrker utskottet regeringensförslag om mål för insatserna kring forskning,utveckling och demonstration på energiområdet. Demot förslaget stående motionsyrkandena avstyrks.KärnkraftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner med bl.a. kravpå att beslutet om kärnkraftsavvecklingenskall upphävas, att första reaktorskall återstartas och att lagen omkärnkraftens avveckling skall avskaffas.Utskottet hänvisar till de riktlinjer somfastställts och de beslut fattat.Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd) och 6(mp).Riksdagen bör avslå motioner med krav på en förnyadfolkomröstning rörande kärnkraften. Utskottethänvisar till den energipolitiskaöverenskommelse som träffats och vadriksdagen har beslutat. Jämförreservationerna 7 (m, fp), 8 (kd) och 9 (mp).Riksdagen bör avslå motionsyrkanden om att förbudet iden s.k. kärntekniklagen mot uppförande avkärnkraftsreaktorer skall avskaffas.Utskottet står fast vid tidigareställningstaganden i denna fråga. Jämförreservation 10 (m, fp).Riksdagen bör även avslå motionsyrkanden om att förbudeti nyssnämnda lag mot vissa förberedandeåtgärder i syfte att uppföra enkärnkraftsreaktor skall upphävas. Utskottethänvisar till vad det gett uttryck för vid detidigare tillfällen frågan behandlats och serför närvarande inget skäl för ett ändratställningstagande i frågan. Jämförreservation 11 (m, fp, kd).Riksdagen bör därtill avslå vissa övriga motionsyrkandenrörande kärnkraften, bl.a. om att det skallvara och interegeringen som prövar frågor om tillstånd förhöjning av den termiska effekten. Jämförreservation 12 (m, fp, kd).MotionernaI motion 2004/05:N425 (s) begärs etttillkännagivande om att tillståndsprövningen förhöjningen av termisk effekt vid kärnkraftverk börförenklas. En ansökan om höjning av den termiskaeffekten vid ett kärnkraftverk prövas för närvarandeav regeringen efter det att ansökan beretts och ettsärskilt yttrande upprättats av Statenskärnkraftinspektion (SKI). I linje med vadMiljöbalkskommittén har föreslagit i sittdelbetänkande om en effektivare miljöprövning (SOU2003:124) rörande förenkling och effektivisering avtillståndsprocessen beträffande vissa verksamhetersom skall prövas enligt , bör enligtmotionären även prövningen av ansökan om tillståndför höjning av den termiska effekten vidkärnkraftverk helt förbehållas SKI. Myndigheteninnehar redan den särskilda kunskap i frågan somkrävs och torde vara bäst lämpad att göraerforderliga avvägningar vid prövning av en ansökan,hävdas det.Riksdagens beslut om en förtida avveckling avkärnkraften bör rivas upp enligt vad som anförs imotion 2004/05:N405 (m). Varje slag avkraftproduktion har sina för- respektive nackdelar,sägs det i motionen. Om man, liksom regeringen,anser att kärnkraftens nackdelar inte går attbemästra borde alla svenska reaktorer stängassnarast. Om man å andra sidan, anför motionärernainstämmande, anser att dessa nackdelar är hanterbaraär det logiskt att dra nytta av kärnkraften så längeden med uppfyllda säkerhetskrav är ekonomisktlönsam. Ovanstående innebär även att de politiskahindren för en återstart av förstareaktor tas bort. Vidare bör verka för attupphäva lagen om kärnkraftens avveckling.