bet · GR01UBU8 · 2004-03-18 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 57 yrkanden från allmännamotionstiden och ett yrkande från allmännamotionstiden om olika vuxenutbildningsfrågor.Utskottet föreslår med anledning av tvåmotionsyrkanden att begär en översyn avden eftergymnasiala yrkesutbildningen. Samtligaövriga yrkanden avstyrks, i många fall medhänvisning till tidigare ställningstaganden tillsamma yrkande eller till pågående utredning ellerberedning.Yrkandena handlar om rätten till gymnasialvuxenutbildning, fristående skolor förvuxenutbildning, valfrihet för funktionshindrade,samlad översyn av all eftergymnasialyrkesutbildning, flexiblare utbud av kvalificeradyrkesutbildning (KY), införande av yrkeshögskola,vuxenutbildning inom vissa yrken, validering,svenskundervisning för invandrare (sfi) och någraövriga frågor.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,liberalerna, ,har också lämnatsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Rätt till gymnasial vuxenutbildningRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub367 yrkande 26 och2003/04:Ub498 yrkande 39.Reservation 1 (fp, kd, c)2. Vuxenutbildning hos annan anordnare änkommunenRiksdagen avslår motionerna2002/03:Ub490 yrkande 4 och2003/04:Kr329 yrkande 14.Reservation 2 (m, kd)3. Valfrihet för funktionshindrade inomvuxenutbildningenRiksdagen avslår motion2003/04:So575 yrkande 6.Reservation 3 (fp)4. Översyn av eftergymnasialvuxenutbildningRiksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad utskottet anfört om översyn aveftergymnasial yrkesutbildning. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2003/04:Ub366 yrkande 3 och2003/04:Ub391 yrkande 15.5. Utbudet av kvalificerad yrkesutbildning(KY)avslår motionerna2003/04:Ub391 yrkande 14,2003/04:Ub460 yrkande 2 och2003/04:N288 yrkande 2.Reservation 4 (c, v)6. Pedagogisk utbildning av handledare inomKYRiksdagen avslår motion2003/04:Ub366 yrkande 2.Reservation 5 (v)7. YrkeshögskolaRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub230,2003/04:Ub232 yrkandena 1 och 2,2003/04:Ub414 yrkande 6,2003/04:Ub496 yrkandena 2, 3 och 5-8 samt2003/04:A257 yrkande 6.Reservation 6 (m)Reservation 7 (fp)Reservation 8 (kd)8. Utbildningssatsning på undersköterskorRiksdagen avslår motion2003/04:So640 yrkande 13.Reservation 9 (kd)9. Utbildning på form- och designområdetRiksdagen avslår motion2003/04:Kr230 yrkande 3.Reservation 10 (m)10. Vuxenutbildning för vissa yrken iövrigtRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub223,2003/04:Ub226,2003/04:Ub251,2003/04:Ub255 yrkande 5,2003/04:Ub302,2003/04:Ub430,2003/04:Ub464 och2003/04:N412 yrkande 27.Reservation 11 (kd)11. ValideringRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub440 yrkande 2,2003/04:Ub496 yrkande 4,2003/04:Ub499 yrkande 5 och2003/04:Sf402 yrkande 12.Reservation 12 (kd)12. Uppläggningen av svenskundervisningenför invandrare (sfi)avslår motionerna2003/04:Sf325 yrkandena 15 och 16 samt2003/04:Sf402 yrkandena 2, 7 och 8.Reservation 13 (m)Reservation 14 (kd)13. Sfi för invandrarkvinnorRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub394 yrkande 2 och2003/04:Sf326 yrkande 15.Reservation 15 (fp, c)14. System för att konkurrensutsätta sfiRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub243,2003/04:Ub367 yrkande 28,2003/04:Sf325 yrkande 17 och2003/04:Sf326 yrkande 5.Reservation 16 (m, fp)15. Sex- och samlevnadsundervisning inomsfiRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub241,2003/04:Ub383 och2003/04:So273 yrkande 4.16. Svenskundervisning förförvärvsarbetande invandrareRiksdagen avslår motion2003/04:Ub488 yrkandena 1 och 2.17. Sfi för synskadadeRiksdagen avslår motion2003/04:Ub210.Reservation 17 (m, fp)18. Vuxenutbildning i annan kommunRiksdagen avslår motionerna2003/04:Ub247 yrkande 1,2003/04:Ub333 och2003/04:MJ473 yrkande 16.19. Finansiering av lärcentrumRiksdagen avslår motion2003/04:Ub366 yrkande 1.Reservation 18 (v)20. Företagsinriktad lärlingsutbildningRiksdagen avslår motion2003/04:A257 yrkande 7.Reservation 19 (m, fp)21. Kompletterande utbildning förinvandrareRiksdagen avslår motion2003/04:A257 yrkande 9.Reservation 20 (m, fp)den 18 mars 2004På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (), IngerDavidson (kd), (), AnnaIbrisagic (m), (), (), (), (), TobiasBillström (m), (), MikaelaValtersson (mp), () och LennartGustavsson (v).2003/04UbU8Utskottets övervägandenÖvergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena om enlagstadgad rätt till gymnasialvuxenutbildning och om fristående skolor förvuxenutbildning. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden och pågåendeberedning av förslag till ny skollag.Funktionshindrades valfrihet ivuxenutbildningen följer enligt utskottet avden strategi som redan antagit.Jämför reservationerna 1 (fp, kd, c), 2 (m,kd) och 3 (fp) samt särskilt yttrande 1 (fp).Motioner och utskottets ställningstagandenEn utvidgad rätt till gymnasial vuxenutbildningföreslås i två motioner.Folkpartiet anser enligt motion 2003/04:Ub367yrkande 26 att den som inte har läst ettfullständigt program i gymnasieskolan skall ges rättatt läsa in en motsvarande utbildning som vuxen, såatt han eller hon når grundläggande behörighet förhögskoleutbildning.Kristdemokraterna skriver i motion 2003/04:Ub498yrkande 39 att rättigheten till utbildning för vuxnabör utsträckas och gälla inte bara grundläggandevuxenutbildning utan också utbildning på en nivå sommotsvarar gymnasieskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Enligt den nu gällande skollagen (1985:1100) harvarje invånare i en kommun rätt att delta igrundläggande vuxenutbildning det år han fyller , om hansaknar sådana färdigheter som normalt uppnås igrundskolan och är bosatt i landet (11 kap. 10 §).Varje kommun ansvarar för att de invånare som harrätt till grundläggande vuxenutbildning och önskardelta i den också får göra det (11 kap. 8 §). Närdet gäller gymnasial vuxenutbildning föreskrivs attkommunerna skall erbjuda sådan och att de därvidskall sträva efter att erbjuda utbildning som svararmot efterfrågan och behov (11 kap. 17 §).Riksdagen har tidigare behandlat motsvarandeyrkanden som de nu aktuella, senast vid förrariksmötet (bet. 2002/03:UbU10 s. 10 f.). Utskottethänvisade då till beslut ommål och strategi för utveckling av vuxnas lärande(prop. 2000/01:72, bet. UbU15, rskr. Vidarehänvisade utskottet till att en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet hade föreslagit ändringar iskollagen med utgångspunkt i det mål och denstrategi som godkänt (Ds 2002:66).Arbetsgruppens förslag bereds nu tillsammans medSkollagskommitténs förslag om ny skollag. Riksdagenbör avvakta regeringens förslag.Utskottet vill än en gång understryka att om enrättighetslagstiftning skall omfatta även gymnasialvuxenutbildning måste konsekvenserna av ochkostnaderna för denna lagstiftning utredas noggrant.Kristdemokraterna tar i motionerna 2002/03:Ub490yrkande 4 och 2003/04: Kr329 yrkande 14 uppvillkoren vid vuxenutbildning hos andra anordnare änkommun. Ett problem som rör alternativa anordnare avvuxenutbildning, bl.a. folkhögskolan, är att rättenatt sätta betyg på kurser i grundläggande ellergymnasial vuxenutbildning inte ligger hosutbildningsanordnaren, utan betygen måste sättas aven rektor hos kommunen. För att komma till rätta meddetta vill se fristående skoloräven för vuxenutbildning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande yrkanden har behandlats av riksdagenvid de tre närmast föregående riksmötena, senast ibetänkande 2002/03:UbU10 s. 12 f. Idén bakom denstrategi för vuxnas lärande som har ställtsig bakom är att den vuxna individens behov skallstyra både innehåll och former för kommunens stödtill hans eller hennes lärande. En ordning sominnebär att fristående utbildningsanordnare avSkolverket skulle ges rätt att få bidrag frånelevernas hemkommuner - såsom gäller för friståendeskolor på grundskole- och gymnasienivå - skulleinnebära att kommunerna fråntogs inflytande öververksamhetens omfattning och inriktning. Detta kanutskottet inte heller nu ställa sig bakom.Skollagskommittén har föreslagit att enhetligabestämmelser, dvs. att lärare vid entreprenad fårutföra den myndighetsutövning som hör till lärarensåligganden, skall gälla även vuxenutbildningen.Betygssättning tillhör lärares åligganden. Som nyssnämnts bereds förslag iRegeringskansliet.Folkpartiet föreslår i motion 2003/04:So575 yrkande6 att även funktionshindrade skall ha valfrihet ivuxenutbildningen. Motionärerna påtalar att kommunerinte alltid betalar för elever med funktionshindersom väljer att studera på en folkhögskola eller ettstudieförbund. Alla vuxenstuderande bör gesmöjlighet att välja om de vill utbilda sig i denkommunala vuxenutbildningen eller genom enfolkbildningsorganisation eller hos en annananordnare av vuxenutbildning, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Som nämnts är idén bakom den strategi somriksdagen har godkänt att den vuxna individens behovskall styra både innehåll och former för kommunensstöd till hans eller hennes lärande. Detta gäller ilika hög grad funktionshindrade som andra vuxna.Yrkesutbildning för vuxnaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena om översyn avhela den eftergymnasiala yrkesutbildningen,om större flexibilitet i utbudet avkvalificerad yrkesutbildning (KY) och ominförande av yrkeshögskola. Utskottetföreslår också att skall avslåyrkandena om vuxenutbildning inom vissayrkesområden.Jämför reservationerna 4 (c, v), 5 (v), 6(m), 7 (fp), 8 (kd), 9 (kd), 10 (m) och 11(kd) samt särskilda yttrandena 2 (v) och 3(fp, c).Motioner och utskottets ställningstagandenEn översyn av den eftergymnasiala yrkesutbildningenbegärs i motioner av ochCenterpartiet.Vänsterpartiet ställer sig i motion 2003/04:Ub366yrkande 3 positivt till den översyn som regeringenaviserat av de eftergymnasialapåbyggnadsutbildningarna. Partiet menar dock attbilden av den eftergymnasiala yrkesutbildningen ärsvåröverskådlig och besvärlig att få etthelhetsgrepp om. Därför menar motionärerna att manbör vidga översynen till att gälla alleftergymnasial yrkesutbildning.Centerpartiet lyfter i motion 2003/04:Ub391yrkande 15 fram vikten av att det går att överblickautbildningsstrukturen. Hur de olika typerna aveftergymnasial yrkesutbildning inordnas istrukturen, hur de kan värderas om den studerandesenare vill läsa vidare och hur vissa av demfinansieras är inte helt klart, anser motionärerna.Regeringen bör därför göra en översyn av och ensamordning mellan de eftergymnasialayrkesutbildningarna.U t s k o t t e t föreslår att medanledning av motionerna 2003/04:Ub366 yrkande 3 och2003/04:Ub391 yrkande 15 gör följandetillkännagivande till regeringen:Bilden av den eftergymnasiala yrkesutbildningen äri dag svåröverskådlig och besvärlig att få etthelhetsgrepp om. Både ,kommunerna, , högskolorna,folkhögskolorna, studieförbunden och privatautbildningsanordnare har verksamheter som kanerbjuda kvalificerade, eftergymnasialayrkesutbildningar. Hur dessa inordnas iutbildningsstrukturen, hur de kan värderas om denstuderande senare vill läsa vidare och hur vissa avdem finansieras är inte alltid helt klart.En översyn av den eftergymnasialayrkesutbildningen enligt ovan är enligt vår meningnödvändig. I analysen bör man bl.a. överväga:- i vilken utbildningsform respektive utbildningpassar bäst beroende på dess karaktär,- vilka likheter och skillnader som finns påyrkesutbildningar inom högskolan och de som finnsutanför,- på vilket sätt man kan säkra de kvalificeradeyrkesutbildningarnas kvalitet och bedriva ettsystematiskt utvecklingsarbete.Inom komvux finns sedan lång tid tillbakapåbyggnadsutbildningar som syftar till att ge vuxnaen sådan utbildning som leder till en ny nivå inomderas yrke eller till ett nytt yrke. Från kommunalthåll har det påtalats att systemet medriksrekrytering och interkommunala ersättningar förpåbyggnadsutbildningar inte fungerar ändamålsenligt.Regeringen har funnit att olika finansieringssystemför de eftergymnasiala yrkesutbildningar som liggerutanför högskolan medför olägenheter. Därföraviserades i budgetpropositionen (2003/04:1 utg.omr.16 s. 109) den översyn av de eftergymnasialapåbyggnadsutbildningarna som nämns i Vänsterpartietsmotion och som har inletts. Regeringen hartillsatt en samrådsgrupp för att pröva vilka sådanapåbyggnadsutbildningar som kan utvecklas tillutbildningsformer med statlig finansiering.För tillgodoräknande i en examen inom högskolan avutbildning som genomgåtts utanför högskolan finnsredan regler i högskoleförordningen. Dessa reglerlägger ansvaret för beslut om tillgodoräknande påden högskola eller det universitet som utfärdarexamen.Tre motioner tar upp frågor om utbudet avkvalificerad yrkesutbildning (KY).Centerpartiet vill enligt motion 2003/04:Ub391yrkande 14 ha ett mer flexibelt system för att kunnaanpassa KY-utbildningar efter behoven på den lokalaarbetsmarknaden. Den lokala möjligheten att göraförändringar i inriktning och antal platser perutbildning bör öka, heter det i motionen. Sammaönskemål framförs i motion 2003/04:Ub460 (c) yrkande2, som tar upp initiativ och behov i Dalsland.I motion 2003/04:N288 (fp) yrkande 2 skrivermotionärerna att det är en brist att det förnärvarande inte finns någon KY-utbildning iDalsland. Det är angeläget att ta planer på sådanutbildning i på allvar, anser motionärernasom vill att frågan skall snabbutredas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Liknande yrkanden behandlades av vidförra (bet. 2002/03:UbU10 s. 17).Utskottet hänvisar även nu till den storaflexibilitet som det gällande regelverket för KYinnebär. Eftersom varje KY-utbildning initieras aven utbildningsanordnare, som kan vara en kommun, ettlandsting, en enskild fysisk eller juridisk person,en högskola eller ett universitet, finns det storautsikter att lokala behov av yrkesutbildning kan blitillgodosedda. Det är Myndigheten för kvalificeradyrkesutbildning som har ansvaret för att fördelastatsbudgetens anslag Bidrag till kvalificeradyrkesutbildning (anslag 25:18 inom utgiftsområde16).Enligt i motion 2003/04:Ub366 yrkande2 behövs det en adekvat pedagogisk utbildning avhandledare inom KY. Motionärerna anser attMyndigheten för kvalificerad yrkesutbildning tarliten del i det pedagogiska utvecklingsarbetet förKY, och de föreslår att det skall utredas om skulle kunna påta sig denna uppgift.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.KY-förbundet är en intresseorganisation föranordnare av KY. Myndigheten för kvalificeradyrkesutbildning skall enligt sin instruktion(2001:723) bl.a. följa upp och främja utvecklingenav utbildningen och säkerställa utbildningenskvalitet. I sin årsredovisning uppgermyndigheten att den kommer att utvecklainstrument för en bättre kvalitetsuppföljning.Förslag om införande av en yrkeshögskola förs framav tre partier.Moderata samlingspartiet skriver i motion2003/04:A257 yrkande 6 att fristående och flexiblayrkeshögskolor kan bli ett alternativ till eller universitetet.Folkpartiet pläderar i motion 2003/04:Ub414yrkande 6 för vad partiet kallar fackhögskolor.Dessa skall erbjuda kvalificerad yrkesutbildning ochviss förberedelse för högre utbildning. Eftergenomgången kvalificerad yrkesutbildning skallstudenten sedan ha möjlighet att vid ett universitettillgodoräkna sig en del av poängen i kurser inomett ämnesområde, anser motionärerna. Samma förslagframförs även i motion 2003/04:Ub232 (fp) yrkande 1.En lämplig lokalisering för en sådan fackhögskola ärenligt motionären , gärna med Gnosjösom ett viktigt centrum (yrkande 2).Kristdemokraterna beskriver i motion 2003/04:Ub496sin uppfattning om hur eftergymnasialyrkesutbildning skall organiseras. All kvalificeradsådan utbildning bör samlas i en ny utbildningsform:yrkeshögskolan (yrkande 2). Dagens KY skall bli endel av denna. Yrkeshögskolor skall som huvudmänkunna välja olika utförare av utbildningen (yrkande3). Där så är möjligt skall yrkeshögskolornasamlokaliseras med de regionala högskolorna (yrkande5). Enligt motionärerna skall de resurser som i daggår till allmän utbyggnad av högskolan i ställettillföras (yrkande 6), och det skallfinnas möjligheter till övergångar mellan de olikautbildningsformerna (yrkande 7). Yrkeskunskaperbygger på vetenskapligt beprövade kunskaper, skrivermotionärerna som därför anser att det borde vararimligt att anordna en mer traditionellforskarutbildning som påbyggnad till yrkeshögskolan.Studenter som utexaminerats från yrkeshögskolanskulle kunna vara intressanta för tillämpadforskning vid industriforskningsinstituten. Man börenligt motionärerna utreda kopplingen mellanyrkeshögskola och industriforskningsinstitut(yrkande 8).I motion 2003/04:Ub230 (kd) tar motionären uppsmåföretagens problem med brist på kvalificeradarbetskraft. Enligt hans mening är det genom ettnära samarbete med näringslivet i t.ex.lärlingsutbildning, genom införande av enyrkeshögskola och med utökad användning avvalidering som bristen kan avhjälpas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det är enligt utskottets uppfattning olämpligt attanvända termen högskola om utbildning som inte äravsedd att omfattas av högskolelagen. Denkvalificerade yrkesutbildningen, KY, är ganska nysom utbildningsform och har viktiga särdrag somskiljer den från t.ex. utbildning tillyrkeshögskoleexamen. Speciellt för KY är ju såvälhur initiativen tas som det obligatoriska inslagetav lärande i arbete, förankringen i det lokalaarbetslivet, den stora flexibiliteten i utbudet,sättet att fördela resurser samt att anknytningentill vetenskap och forskning är sekundär och harformen av tillämpning av dess resultat iproduktionen.När det gäller utbyggnad påminner utskottet om attriksdagen gjorde etttillkännagivande till regeringen om att det ärangeläget att antalet platser inom KY utökas(bet. 2000/01:UbU14, rskr. 197).Kristdemokraterna föreslår i motion 2003/04:So640yrkande 13 en differentierad utbildningssatsning påundersköterskor. Denna skall ge undersköterskornakompetens att hantera såväl läkemedel somdemensvård. Arbetet som undersköterska skall varaförenat med yrkesstolthet och arbetsglädje, heterdet i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Socialstyrelsen har med stöd av ett bemyndigandefrån regeringen utfärdat föreskrifter om hanteringav läkemedel inom hälso- och sjukvården (SOSFS2000:1). En sjuksköterska får genom delegeringöverlåta åt en annan befattningshavare attiordningställa eller administrera läkemedel underförutsättning att det är förenligt med en god ochsäker vård av patienten. Grundläggande bestämmelserom delegering finns i 2 kap. 6 § lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ochi föreskrifter och allmänna råd(SOSFS 1997:14) Delegering inom hälso- och sjukvårdoch tandvård.Inom kommunernas vuxenutbildning utgör i dagutbildningar på gymnasial nivå med inriktning motvård och omsorg den största andelen av deyrkesinriktade utbildningarna. Dessutom genomförsvård- och omsorgsutbildningar i form avuppdragsutbildning, upphandlad av arbetsgivarna,dvs. i detta fall kommunerna, eller avlänsarbetsnämnderna inom ramen förarbetsmarknadspolitiska program. Det pågår iRegeringskansliet beredning av ett uppdrag att tafram förslag till en förkortad vidareutbildning avundersköterskor till sjuksköterskor.Våren 2002 tillsatte regeringen en särskildarbetsgrupp med uppgift att sammanställa befintligakunskaper om situationen för personer meddemenssjukdomar och deras anhöriga samt identifierautvecklingsområden där åtgärder behöver sättas in påolika nivåer. Demensarbetsgruppen presenterade ioktober 2003 sin slutrapport väg mot en goddemensvård. Samhällets insatser för personer meddemenssjukdomar och deras anhöriga (Ds 2003:47).Därefter har en projektgrupp inrättats, som skallpröva vilka förändringar i arbetssätt ocharbetsmetoder som leder till förbättringar avdemensvården. Projektet, som skall pågå ochdrivs gemensamt av ,och ,skall också arrangera nationella konferenser ochstödja lokalt och regionalt utvecklingsarbete.Moderata samlingspartiet framför i motion2003/04:Kr230 yrkande 3 synpunkter på behovet avutbildning på form- och designområdet. Det behövsutbildningar för att öka kunskapen om nya material,miljöanpassning av material och miljökänsligaprodukter, utbildning för aktiva inom olikahantverksyrken och utbildning för att ökakompetensen hos andra yrkesgrupper som ingenjörer,ekonomer och andra beställare, heter det i motionen.Samarbetet mellan olika utbildningar bör utvecklas,så att studenterna får kunskap inom fler områden,skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Utbildning inom konstnärliga områden och hantverkbedrivs vid många folkhögskolor och studieförbundoch hos ett stort antal enskildautbildningsanordnare som får statligt stöd tillkompletterande utbildningar. Inom ramen för KY finnsockså utbildningar på dessa områden. Även inomhögskolan finns ett utbud av fristående kurser inomområdet form och design. Beslut om utbudet avutbildningar fattas av respektive anordnare, enordning som utskottet inte är berett att gå ifrån.Utskottet anser inte att det finns anledning förriksdagen att ta något initiativ i enlighet medmotionsyrkandet.Ett flertal andra motioner tar upp behov avvuxenutbildning för vissa andra yrken.Fyra motioner uttrycker oro för hantverksyrkenasframtid. Enligt motion 2003/04:Ub223 (c) behöversamhället uppvärdera hantverksyrkena, så attungdomar och vuxna i högre grad får inspiration attgenomgå utbildningen. Motionären anser att treviktiga områden särskilt bör uppmärksammas: vägartill ny form av yrkesutbildning, företagens roll förnämnda utbildningsform och invandrarnas möjligheteratt komplettera sina tidigare yrkeserfarenheter frånhemlandet. I motion 2003/04:Ub255 (c) yrkande 5pekar motionärerna på att har en unikmöjlighet att ta till vara de goda erfarenheter avhantverksutbildning som har. Därför börSkåne bli ett försöksområde förhantverksutbildning. Enligt motion 2003/04:Ub251 (m)finns det ett stort behov av en utbildningsreformför att också i kunna erbjuda vuxna enhantverksutbildning. Att förlita sig på ärinte hållbart i längden, skriver motionären. Imotion 2003/04:Ub302 (c) framhåller motionärerna attdet är viktigt att den kvalificeradeyrkesutbildningen, KY, har en stor bredd ochtillräckligt med utbildningsplatser, så attutbildning sker i alla de olika hantverksyrken somnu har allt färre utövare.Motion 2003/04:Ub226 (kd) innehåller förslag om enutredning av möjligheterna att inrätta en samladmusikinstrumentmakarutbildning i . Behovet avyrkesgruppen är stort, och enligt motionären finnsförslag om att förlägga en utbildning för yrket tillKatrineholm.Bristen på tandsköterskor och behovet av ennationell utbildning för yrket tas upp i motion2003/04:Ub464 (s). Det är angeläget att frågan lösessnarast, skriver motionärerna.Kristdemokraterna skriver i motion 2003/04:N412yrkande 27 att utbildning, kompetensutveckling ochständigt lärande kommer att vara ytterst centralt iframtiden. Redan i bör utbildningen varaupplagd så att den uppmuntrar till ettentreprenöriellt förhållningssätt, och inomeftergymnasial utbildning och högskoleutbildning bördet finnas kurser med inriktning på företagande.Även motion 2003/04:Ub430 (s) tar upp behovet avutbildning för entreprenörer. Motionärerna anser attKY är en lämplig modell för entreprenörsutbildning,men eftersom KY skall baseras på arbetsmarknadensefterfrågan och det inte finns någon sådanefterfrågan på entreprenörer, finns det hinder sommåste undanröjas. Lärande i arbete (), som ärett centralt inslag i all KY, går inte att ordna förblivande entreprenörer - målet för dem är ju attstarta företag.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Regeringen har uppmärksammat den snedaåldersfördelningen inom hantverksyrkena och denringa nyrekryteringen till sådana.