bet · GR01MJU10 · 2004-03-09 00:00:00 — Enligt rapporten skall det nya systemet innebärasänkta kostnader motsvarande i genomsnitt för de mindre slakterierna.Livsmedelsverket betonar i rapporten att det är nödvändigt att ytterligareanalysera konsekvenserna av det förändrade avgiftssystemet innan ett nyttavgiftssystem kan införas.Utskottet konstaterade (bet. 2000/01:MJU12) attLivsmedelsverket fått i uppdrag att i samråd med göraen konsekvensanalys av förslagen i betänkandet Livsmedelstillsyn i (SOU 1998:61), särskilt vad gäller ett nytt avgiftssystem.När det gäller de i motion 2003/04:MJ367 (kd) yrkande 4 framfördasynpunkterna om att investeringsstöd bör ges till åtgärder som minskardjurtransporternas längd vill utskottet redovisa att investeringsstödet inommiljö- och landsbygdsprogrammet regleras av förordning (2000:577) om stödför miljö- och landsbygdsutvecklingsåtgärder. Enligt 1 kap. 3 § iförordningen utgår investeringsstöd till jordbruks-, trädgårds- ochrenskötselföretag. Stöd får enligt 4 kap. 1 § lämnas i form av bidrag till andrainvesteringar i fasta anläggningar än köp av mark till den som driver ettjordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag. Enligt kapitel 9.3 i miljö-och landsbygdsprogrammet bör särskild prioritet ges miljöinvesteringarmed syfte att förbättra djurens välfärd, livsmedelshygienen, natur- ochkulturmiljön samt arbetsmiljön.Utskottet konstaterar att de aktuella frågeställningarna utretts underlång tid. Mot bakgrund av vad som anförts och den utredning som pågårfinner emellertid inte utskottet skäl att nu föreslå något uttalande avriksdagen. Motionerna 2003/04:MJ335 (v) yrkande 2, 2003/04:MJ367 (kd)yrkandena 2 och 4 och 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 20 bör lämnas utan åtgärd.Förutsättningar för lokal och småskalig livsmedelsproduktionI begärde med anledning av motionsförslag attregeringen för skulle redovisa förslag till åtgärder som bl.a.syftar till en förenkling av regelverket och skapar bättre förutsättningarför lokal och småskalig livsmedelsproduktion och främjar etablering avnya företag inom området (bet. 2000/01:MJU12 s. 14, rskr. 2000/01:159).Utskottet anförde att regeringen i det fortsatta arbetet bör ägna särskilduppmärksamhet åt den småskaliga livsmedelsproduktionen. I en allmän översynav förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen skall enligtutskottets mening även de synpunkter på ett förändrat regelverk för mobilaslakterier som förs fram i ett flertal motioner få sin belysning.Utskottet behandlade motioner som rörde småskaliglivsmedelsproduktion och redovisade då (bet. 2001/02:MJU15 s. 47) att regeringengenom beslut givit i uppdrag att kartläggaoch analysera förutsättningarna för lokal och regional livsmedelsproduktionoch att redovisat sitt uppdrag irapport 17-2001 Lokal och regional livsmedelsproduktion - Kartläggning,analys och förslag till åtgärder. Utskottet anförde att Livsmedelsverketi de sammanfattande slutsatserna anför att majoriteten av de små företagentycks bekymra sig relativt lite om livsmedelslagstiftningens regelkravoch att livsmedelslagstiftningen i sig inte tycks vara en särskilt betungandebörda på regional och lokal produktion. Utskottet erinrade om regeringensuppdrag att återkomma med förslag som kan förbättra förutsättningarna förden småskaliga livsmedelsproduktionen och förutsatte att frågorna tas uppi samband med översynen av landsbygdspolitiken under våren 2002.Livsmedelsverket fick regleringsbrev i uppdrag att under år2002 påbörja och i största möjliga utsträckning genomföra de förändringarav verkets föreskrifter samt de åtgärder avseende t.ex. former för dialogmed representanter för småskalig verksamhet som föreslås i Livsmedelsverketsnyss nämnda rapport 17-2001. Syftet med förändringarna och åtgärderna varatt förbättra villkoren för småskalig livsmedelsproduktion.Livsmedelsverket redovisade vidtagna åtgärder i årsredovisningen för år2002 och anförde att har behandlat de ändringar avföreskrifterna som förslås i verkets tidigare nämnda rapport 17-2001 Lokaloch regional livsmedelsproduktion - Kartläggning, analys och förslag tillåtgärder. Ett förslag berörde bestämmelserna för hantering av livsmedelpå annat ställe än i livsmedelslokal. En ändring av reglerna har beslutats.De nya reglerna ger en flexibel lagstiftning baserad på riskbedömningoch med ett större sortiment livsmedel som inte kräver tillstånd vidtillfällig hantering. Det andra förslaget gällde att i generella termerdefiniera begreppet "enskilt hushåll". Eftersom regler för "enskilthushåll" nämns i EG:s pågående arbete med förordning om livsmedelshygienhar verket begärt att få skjuta på detta uppdrag. harbistått jordbruksministern vid möten om småskalig livsmedelsproduktion påsju platser i landet. Syftet med mötena var att sprida information omförslagen i verkets nämnda rapport om regional och lokallivsmedelsproduktion samt att inhämta synpunkter från lokala producenter. Iårsredovisningen anförs också att verket har stöttat Lantbrukarnas Riksförbundsom har utarbetat en livsmedelsproduktion. Handbokenär tänkt som en lättförståelig introduktion till livsmedelslagstiftningen.I budgetpropositionen för (prop. 2003/04:1 utg.omr. 23 s. 83)redovisas att , enligt uppdrag från regeringen,lämnade förslag till förändringar av befintliga åtgärder inom miljö- ochlandsbygdsprogrammet. Efter remissbehandling och beredning överlämnaderegeringen ett ändringsförslag till . Kommissionengodkände de föreslagna ändringarna av programmet genom beslut den 6november 2002. Ändringarna omfattar bl.a. en höjning av stödnivån tillåtgärden Kultur- och naturmiljöer i renskötselområdet och en justering avstödvillkoren när det gäller åtgärden för skyddszoner. I övrigt genomfördesändringar av främst administrativ karaktär.I samband med behandling av motioner rörande småskalig livsmedelshanteringi erinrade utskottet (bet. 2003/04:MJU2 s. 107) återigen omuppdraget till regeringen.När det gäller den fråga som tas upp i motion 2002/03:MJ429 (m) yrkande3 har utskottet tidigare redovisat (bet. 2003/04:MJU2 s. 106) attJordbruksdepartementet deltar i ett delprojekt till Science Region,som finansieras med EU-medel som ett s.k. interreg-projekt.Projektet administreras genom och är ett frivilligtsamarbete mellan elva universitet och högskolor på båda sidor av Öresundi och på . Arbetet i delprojektet, ,omfattar även t.ex. . Målet för verksamhetenär att skapa synergieffekter genom att dra nytta av universitetens,branschernas och de enskilda företagens samlade kunskap, forskning ochutbildning i ett starkt inom livsmedelsområdet och attskapa nätverk mellan offentlig och privat forskning inom strategiskaområden. Syftet är också att stödja samarbete i regionen gällande högreutbildning, att utveckla kontakten mellan universiteten och näringsliveti syfte att stärka konkurrenskraften för det livsmedelsindustriellakomplexet i regionen samt att marknadsföra som ett ledandekompetenscentrum inom livsmedelsområdet. I styrelsen för FoodNetwork finns svenska och danska företrädare för bl.a. universitet ochnäringsliv.Utskottet har beträffande de frågor som tas upp i motion 2003/04:MJ335(v) yrkande 4 inhämtat att Eldrimner Resurscentrum för småskaliglivsmedelsförädling är resultatet av ett mångårigt utvecklingsarbete vidLänsstyrelsen i . har länsstyrelseni projektform drivit verksamheten med ett resurscentrum för småskaliglivsmedelsförädling i Ås utanför . Eldrimner drivs fram tillslutet av 2004 som ett mål 1-projekt. Med medel från regeringen harLänsstyrelsen i och Eldrimner Resurscentrum genomfört enförstudie för att visa hur verksamheten skall utvecklas till ett permanentresurscentrum för småskalig livsmedelsförädling med hela som bas.Förslaget Nya Eldrimner Resurscentrum - en förstudie den 25 juni 2003bereds i Jordbruksdepartementet.Den nu lämnade redovisningen ger sammanfattningsvis vid handen att riksdageni beslutat ett tillkännagivande om den småskaligalivsmedelsproduktionen och att utskottet därefter, och november2003, redovisat beslut och förutsatt att regeringen avser attåterkomma med förslag som ytterligare förbättrar situationen för densmåskaliga livsmedelsproduktionen.Som redovisats ovan uppdrog regeringen åt Livsmedelsverketatt kartlägga och analysera förutsättningarna för lokal och regionallivsmedelsproduktion, och redovisade sitt uppdrag iseptember . Verket har i årsredovisningen för redovisat deåtgärder som vidtagits med anledning av verkets rapport (17-2001) Regionaloch lokal livsmedelsproduktion.När utskottet erinrade om regeringens uppdrag att återkommamed förslag som kan förbättra förutsättningarna för den småskaligalivsmedelsproduktionen förutsatte utskottet att frågorna skulle tas upp isamband med översynen av landsbygdspolitiken . Någonredovisning av denna översyn gjordes inte, utan i budgetpropositionen förår 2004 (prop. 2003/04:1 utg.omr. 23 s. 83) anförs att regeringen i juni2002 lämnat ett ändringsförslag till och att kommissionengodkänt de föreslagna ändringarna av programmet i november 2002.Utskottet konstaterar att ännu inte fått någon redovisning avförslag till åtgärder som syftar till en förenkling av regelverket, skaparbättre förutsättningar för lokal och småskalig livsmedelsproduktion ochfrämjar etablering av nya företag inom området. I regeringens skrivelse2002/03:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen anges att en rapport/handlingsplan om småskalig livsmedelsproduktionär under utarbetande i departementet. Utskottet förutsätter att regeringenhandlägger dessa frågor utan onödigt dröjsmål och att flera av de synpunktersom redovisas i motionerna 2002/03:MJ429 (m) yrkande 3, 2003/04:MJ335 (v)yrkande 4, 2003/04:MJ367 (kd) yrkande 2, 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 20och 2003/04:N328 (c) yrkande 19 därvid kan beaktas. Utskottet anser detlämpligt att avvakta resultatet av den fortsatta beredningen och föreslåratt berörda motionsyrkanden nu lämnas utan vidare åtgärd.Arealersättning, djurbidrag m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår i ett tillkännagivande att regeringen bör prövamöjligheterna att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- ochproteinändamålinom eller utanför stödsystemet. Utskottet avstyrker motioner om arealuttag(m) och bidrag för export av djur m.m. (mp) med hänvisning till pågåendeutredningsarbete. Även en motion om mjölkkvoter (m) avstyrks.MotionernaEnligt motion 2002/03:MJ216 (m) yrkande 1 bör reglerna för arealuttagkompletteras. I stora delar av skånska slättbygden liksom i andra delarav landets slättbygder är tillgången på allemansrättslig mark starktbegränsad. , 1987, infördes i kommun begreppet"beträdor", vilket innebär att mark som skulle läggas i träda gräsbesåddesi remsor längs fältkanter och uppläts för bl.a. ridningoch promenader. Reglerna för beräkningen av EU:s arealersättning bör ändras.Enligt reglerna kan mark endast räknas som uttagen (i träda) och berättigatill arealstöd om den är . Det betyder att nuvaranderegler inte kan användas för denna mark. En spridning av "beträda"-idéntill fler platser, inom och utom , är önskvärd. Detta skulle varabåde möjligt och troligt om ersättningsreglerna för arealstödet ändradesså att "beträdor" kunde räknas som uttagen areal och därmed åtnjutaarealersättning från EU. bör enligt yrkande 2 begära att regeringenser över programmet för arealuttag då ett system med "beträdor" skulleleda till betydande miljövinster inom slättbygdernas odlingslandskap.Den regionala fördelningen av mjölkkvoterna bör enligt motion 2002/03:MJ294(m) avvecklas och ersättas med en fri handel av kvoter. Den geografiskafördelningen av kvoter inom bör avlägsnas och ersättas av ennationell marknad för mjölkkvoter.Enligt motion 2002/03:U324 (mp) yrkande 7 i denna del bör regeringen verkaför att EU avvecklar alla bidrag för export av djur och övriga bidragtill djurtransporter och djurhållning inom jordbruket.Utskottets ställningstagandeIndustrihampodlarna har inför utskottet redovisat uppgifter om odling avhampa som fibergröda, energigröda och proteingröda och bl.a. anförtföljande. Hampa är en ettårig, tät och högväxande gröda och lämplig attodla i hela . Industrihampa har stor tillväxt och konkurrerar utannat ogräs. Den är och ger torrsubstansper hektar. På de hektar mark som har såtts har tillväxten varit mycketgod. Jämfört med salix och skog ger industrihampa 3-5 gånger mer biomassa.Den har långa fibrer och har tidigare använts för tyg- och reptillverkningoch bl.a. för stötupptagande instrumentpaneler i bilar. På senaretid har odling av hampa återupptagits på många håll i och är enstödberättigad gröda. I begränsas odlingen med hänvisning tillfolkhälsan och till att det går att dölja illegal odling av hampa medhögre halt av tetrahydrokannabinol, THC, som är den dominerande psykoaktivakomponenten i cannabis, än den tillåtna inne i odlingarna av industrihampa.Detta ifrågasätts av representanterna för Industrihampodlarna, främst pågrund av att hampa med högre THC-halt skulle konkurreras ut av den merlivskraftiga industrihampan.Industrihampodlarna har vidare anfört att det är tillåtet att odlahampa endast för fiberproduktion. Förutom fibertillverkning kan industrihampaanvändas för framställning av andra produkter, såsom energigröda ochfröoljeprodukter. Hampa bör prövas som energiråvara, och det är angelägetatt få hampan godkänd som energigröda så att den får odlas på s.k. uttagenareal.Utskottet har inhämtat att det finns två olika stödsystem för odling avhampa inom EU, dels arealstöd enligt rådets förordning (EG) nr 1251/1999,dels för odling som industri- och energigröda på uttagen areal enligtkommissionens förordning (EG) nr 2461/1999. har gjort undantagfrån det senare, se nedan om undantag från stödsystemet.Utskottet har inhämtat från att för att en odlare skallvara berättigad till arealstöd för odling av hampa krävs bl.a. att odlarenhos har ansökt om stöd för att odla hampa, att etiketternapå utsädesförpackningarna sänts in till senast en viss dag,att hampan skördats enligt vissa föreskrifter, att hampan sålts enligtavtal med en godkänd beredare, att avtalet om beredning sänts in tilllänsstyrelsen eller att brukaren, om han själv vill bereda hampan, hargodkänts som beredare. Alla villkoren måste vara uppfyllda för att stödskall utbetalas. Hampa är inte godkänd som proteingröda enligt nuvarandestödsystem. Stöd utbetalas således endast för odling för fiberproduktion.Det är enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 2461/1999 tillåtet förenskilda medlemsstater att undanta hampa som godkänd industri- och energigrödapå uttagen areal om det anses att råvarorna medför problem som rör kontroll,folkhälsa, miljö eller straffrätt. har notifieratkommissionen om att landet undantar mjukhampa, oberedd eller rötad, avseddför beredning till produkter som inte omfattas av förordning (EG) nr1763/2000 (Cannabis sativa L.) från det stödsystem som upprättats genomförordning (EG) nr 2461/1999. I notifieringen redogörs för svensknarkotikalagstiftning som innebär att hampa (Cannabis sativa) enligt huvudregelnutgör narkotika i den mening som avses i 8 § narkotikastrafflagen (1968:64).Som framställning av narkotika räknas också odling av narkotikaväxter.Regeringen har emellertid i bilagan till förordningen (1992:1554) omkontroll av narkotika från narkotikadefinitionen undantagit sådan hampasom avses i rådets förordning (EG) nr 1251/1999 och rådets förordning(EG) nr 1673/2000 som odlas för fiberproduktion och som odlats efter detatt ansökan om arealstöd för sådan odling enligt rådets förordning (EG)nr 1251/1999 givits in till behörig myndighet. Undantaget motiveras medatt odling av industrihampa medför stora kontrollproblem på grund av riskenför illegal odling av hampa med högre halt av THC än den tillåtna. Detanses att det är av stor vikt för den svenska narkotikapolitiken och förfolkhälsan att kunna begränsa och kontrollera den tillåtna odlingen sålångt det är möjligt. Kommissionen har inte haft några invändningar motnotifieringen.Bestämmelserna innebär således att i bilagan till narkotikakontrollförordningen- som stadgar att vid tillämpning av narkotikastrafflagen skall medcannabis förstås de ovanjordiska delarna av varje växt av släktet Cannabis- undantas hampa som är av sort som kan berättiga till stöd och som odlasefter det att ansökan om arealstöd för sådan odling getts in till behörigmyndighet. Rätten att odla hampa har sålunda begränsats till den hampasom får odlas inom arealstödsystemet. För att odling inte skall klassificerassom narkotika räcker det enligt föreskrifterna i narkotikakontrollförordningenmed att en ansökan om arealstöd lämnas till inom utsatt tid.Sverige har med hänvisning till folkhälsan undantagit hampa som godkändindustri- och energigröda på uttagen areal.Mot bakgrund av det anförda och då särskilt med hänsyn till vad somredovisats ovan beträffande de eventuella förtjänster som vissa slag avhampodling kan ha föreslår utskottet att regeringen prövar möjligheternaatt godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inomeller utom stödsystemet. Vad utskottet anfört bör med stöd av 3 kap. 7 §riksdagsordningen ges regeringen till känna.I utredningsbetänkandet Levande kulturlandskap - en halvtidsutvärderingav Miljö- och landsbygdsprogrammet (SOU 2003:105 s. 131) anförs attutredningen har studerat alternativa ersättningsformer i samband med attnya möjligheter öppnar sig genom bl.a. CAP-reformen. Tiometersträdor inrymsredan i dag i arealersättningen. I samband med CAP-reformen diskuterasäven möjligheten att införa femmetersträdor kopplade till arealersättningen.Trädesersättningen är visserligen lägre än miljöersättningen men innebären större flexibilitet för jordbrukaren, eftersom denne själv kan styraåtagandets utformning och längd. Enligt utredningen är ett system medstörre flexibilitet tilltalande, men miljönyttan skulle sannolikt blimindre än med nuvarande system. De flesta jordbrukare torde nämligen väljaatt lägga trädan där marginalkostnaden är som lägst, vilket säkerligeninte är utmed vattendrag. Utredningen anser därför att nuvarande utformningbör gälla för ersättningsformen skyddszoner. Utskottet har inhämtat attutredningsförslaget bereds i Jordbruksdepartementet.Utskottet föreslår att motion 2002/03:MJ216 (m) yrkandena 1 och 2 lämnasutan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det beredningsarbete sompågår.När det gäller den fråga som tas upp i motion 2002/03:MJ294 (m) om regionalfördelning av mjölkkvoter har utskottet tidigare redovisat att EG:smjölkreglering tillämpas från . Systemet med mjölkkvoterleder till begränsningar i jordbrukets möjligheter att utveckla sinkonkurrenskraft och därmed skapa långsiktigt livskraftiga jordbruksföretag(bet. 1999/2000:MJU2). Regeringen arbetar därför tillsammans med fleramedlemsstater för att avveckla kvotsystemet. Så länge systemet kvarstårbedömer regeringen emellertid att ett system med fri handel med mjölkkvoterär bäst lämpat att begränsa den negativa påverkan av kvotsystemet och istället gynna effektiviteten och konkurrenskraften i mjölkproduktionen.Enligtförordning (1999:1319) om mjölkkvoter innebär systemet att handeln medkvoter är fri men att leveranskvoter får överlåtas eller överföras endastinom samma region. Stödområdena 1, 2 a, 2 b och 3 enligt förordning(1996:93) om nationellt stöd till jordbruket i norra utgör region1 och övriga landet region 2. Om det finns särskilda skäl får medge undantag från regionbegränsningen. EG-kommissionenredovisade en rapport om mjölkkvotssystemet, SEK(2002)789slutlig. I mjölkrapporten analyserades fyra olika alternativ för ettfortsatt mjölkkvotssystem (varav ett var kvotavveckling). Baserad på dennarapport och några diskussioner i rådet lade kommissionenfram sitt stora förslag till CAP-reform , KOM(2003)23 slutlig.Utskottet konstaterar att ministerrådets beslut om jordbruksreform den 26juni 2003 innebär att kvotsystemet förlängs t.o.m. . Närsystemet med fri handel med mjölkkvoter infördes uttalades att ett systemmed fri handel med mjölkkvoter som även fortsättningsvis tar hänsyn tillmjölkproduktionens betydelse för jordbruket i norra bör införas.Utskottet finner inte skäl att ompröva det ställningstagandet. Motionenavstyrks.Utskottet har (bet. 2003/04:MJU2, bet. 2002/03:MJU2) framhållitvikten av att djurskyddslagen och andra författningar på djurskyddsområdetefterlevs och att djurskyddet är en fortsatt prioriterad fråga även förregeringen. I sammanhanget vill utskottet erinra om det uppdrag regeringeni gav en särskild utredare att kartlägga djurtransporterna inomEU och vilka faktorer som styr var slakt äger rum m.m. Betänkandet Kännandevarelser eller okänsliga varor? (SOU 2003:6) överlämnades i januari 2003till regeringen och betänkandet bereds i . Utskottetvill även framhålla att regeringen kontinuerligt arbetar med att se överdjurskyddslagen (1988:534) och djurskyddsförordningen (1988:539) för attanpassa reglerna efter djurens behov i så stor utsträckning som möjligt.I budgetpropositionen uttalar regeringen sin avsikt att återkomma tillriksdagen i frågor om t.ex. samverkan på djurskyddsområdet. Detbör tilläggas att en av uppgifterna för den nya börvara att följa och utvärdera tillämpningen av djurskyddslagen (prop.2001/02:189, bet. 2002/03:MJU5, rskr. 2002/03:98).I departementspromemorian (Ds 2004:11) Förbättrad djurskydds- ochlivsmedelstillsynlämnas förslag som syftar till att inom ramen för nuvarandetillsynsorganisation stärka den lokala livsmedels- och djurskyddstillsynen.Kommunernas ansvar för statlig tillsynsverksamhet är för närvarandeföremål för en generell översyn i Utredningen om en tydligare och effektivarestatlig tillsyn, Ju 2000:06. Enligt tilläggsdirektiv beslutade av regeringenden skall utredaren särskilt analysera de för- och nackdelarsom dagens kommunala ansvar för vissa tillsynsuppgifter medför. Vidareskall utredaren redovisa de effekter som skulle uppstå om de kommunalatillsynsuppgifterna eller delar av dessa fördes över till länsstyrelsernaoch lämna förslag till en framtida organisation. Uppdraget innebär ocksåatt utredaren skall analysera den statliga tillsynsverksamhetens finansieringoch de olikheter i fråga om finansiell styrning som råder och lämna förslagtill principer för hur tillsynsverksamheten bör finansieras. Enligtunderhandsinformation kommer såväl livsmedelstillsynen som djurskyddstillsynenatt omfattas av analysen. Utredningen skall redovisa resultatet av sittarbete senast den 15 september 2004.Utskottet har inhämtat att betänkande harremissbehandlats. Betänkandet och remissvaren ligger delvis till grund förSveriges ståndpunkt vid pågående diskussioner kring kommissionens förslagtill ny EG-förordning om skydd av djur vid transporter.Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning omskydd av djur under transporter (KOM/11794/03). Enligt faktapromemoria2003704:FPM stödjer kommissionens förslag i de delar som gällertillsyn, utbildningskrav och information. instämmer dock inte iförslaget att djurtransporter får pågå hur länge som helst under förutsättningatt djuren får vila i fordonen efter varje niotimmarssträcka.De föreslagna bestämmelserna om utrustning av fordon för långa transporterär inte tillräckligt långtgående för att möjliggöra vila ombord på fordonen.Kommissionens förslag har därför inte förutsättningar att undanröjadjurskyddsproblem i samband med långa transporter. anser attslaktdjur bör slaktas nära uppfödningsstället och att långa transporter avslaktdjur därmed bör ersättas med transporter av kött.Sverige ifrågasätter enligt faktapromemorian förordningens begränsningtill att omfatta kommersiella transporter. Enligt svensk uppfattning ärdet viktigt att alla djurtransporter omfattas av grundläggande djurskyddskrav.Det är därför viktigt att närmare definiera vilka djurtransporter somskall omfattas. Vidare anser att det behöver klargöras attmedlemsstaterna får ha nationella detaljbestämmelser om djurslag som inteomfattas av förordningens detaljbestämmelser.