bet · GR01KU20 · 2004-05-13 00:00:00 — Trots att artikel 152 som sådan respekterarsubsidiaritetsprincipen blev den principen dessutomän tydligare efter nämnda svenska tillägg, eftersomden ger medlemsstaterna tolkningsutrymme att avgörahuruvida åtgärden de facto anses lämplig eller ej.Vidare tillades på svensk begäran i inledningen tillparagraf 2 meningen: "med beaktande av den allmännamålsättningen som i första hand är att förhindranarkotikamissbruk" i syfte att ytterligare förstärkavikten av att dylika åtgärder alltid måste vidtasinom ramen för det övergripande målet att förhindranarkotikamissbruk. kunde ställa sig bakomrekommendationen endast under förutsättning attdessa två tillägg gjordes.Sammanfattningsvis konstateras i promemorian attregeringen på intet sätt accepterat någon rättsaktsom innebär att tvingas införa permanentasprututbytesprogram. Artikel 152 skulle heller intege möjlighet till detta, eftersom den uttryckligenförbjuder överstatlighet när det gäller sättet påvilket medlemsstaterna organiserar sin hälso- ochsjukvård. Vad har accepterat är endast enrådsrekommendation där medlemsstaterna rekommenderasatt bland andra åtgärder och när så är lämpligtinföra sprututbytesprogram som en av flera andraåtgärder och mot bakgrund av det generella målet attförhindra att narkotikamissbruk uppkommer över huvudtaget.I promemorian framhålls att vid den 29november 2002 både och deltog. , som i enlighet medförordnande enligt 7 kap. 5 § regeringsformenalltsedan den 21 oktober 2002 är ansvarig förnarkotikapolitiken, informerade då nämnden omrekommendationen och sade bl.a. att regeringen ansågatt rekommendationen innehåller ". acceptablaskrivningar som uppfyller de krav vi har på det härområdet.". Han tillade att vi från sida är". välkända för att ha en mycket restriktiv syn pånarkotikapolitiken". (2002/03:8 anf. 289).Promemorian från finns intagen sombilaga A 1.6.4.Utskottets ställningstagandeGranskningen föranleder inte något uttalande avutskottet.1.8 Informationen till omSveriges agerande i fråga om s.k.asylzonerAnmälanI en anmälan till den 3 juni2003, bilaga A 1.8.1, begärs att utskottet skallgranska statsrådet i fråga om deninformation han lämnat om hur Sverigeagerat i förhållande till ett brittiskt förslag omupprättande av s.k. skyddszoner för asylsökandeutanför Europeiska unionen. Den lämnadeinformationen är enligt anmälan sannolikt felaktig.Anmälan gäller uppgifter om agerande vidett informellt rådsmöte för rättsliga och inrikesfrågor i Veria . Anmälaren jämförKarlssons muntliga återrapport till den28 med uppgifter i Regeringskanslietsskriftliga återrapport från mötet,vilka båda återges i anmälan.BakgrundDet brittiska initiativet[40]Den brittiske premiärministern begärde i ett brevden till EU:s ordförandeskap att fråganom en bättre hantering av asylförfarandet skulleföras upp på dagordningen för Europeiska rådets mötei . Brevet åtföljdes av ettarbetsdokument med ett antal idéer om hur man bästkan tillmötesgå behovet av en ny asylstrategi.Arbetsdokumentet - approaches toasylum processing and protection - består av tvådelar: dels en analys, dels förslag på två nyametoder för att bättre administrera deninternationella skyddsordningen.I analysdelen anges fyra faktorer som underminerarasylsystemets trovärdighet, integritet, effektivitetoch allmänhetens stöd för det. Faktorerna som angesär följande.· Det ekonomiska stödet till flyktingar är dåligtfördelat.·· Det nuvarande asylsystemet innebär att de somflyr från förföljelse måste resa in olagligt i EUmed hjälp av människosmugglare medan en majoritetav flyktingarna, inklusive de som förmodligen ärmest sårbara, stannar i dåligt utrustadeflyktingläger i tredje länder.·· En majoritet av de asylsökande i EU uppfyllerinte villkoren för flyktingstatus ellersubsidiärt skydd.·· Personer som inte anses behöva internationelltskydd återsänds inte till ursprungsländer.·I förslagsdelen presenteras två nya metoder,nämligen följande.· Regionala skyddsområden i ursprungsregionerna,dit det skulle vara möjligt att återsändaasylsökande som kommit till och som fåttavslag på sin ansökan om flyktingstatus och inteomedelbart kan återvända till ursprungslandet.·· Skyddade zoner i tredje länder -transithandläggningscentrum - dit de som kommertill EU-stater och ansöker om asyl kan överförasför att få sina ansökningar behandlade.·Hantering inom EUVid Europeiska rådets möte i Brysseluppmanades kommissionen att vidare utforska idéernai brevet, särskilt tillsammans med FN:s flyktingkom-missariat och genom rådet lägga fram en rapport vidEuropeiska rådets möte i juni 2003.Kommissionens rapport är daterad ,dvs. än Veriamötet och de med anmälanavsedda händelserna, och sändes till rådet den4 juni[41]. Vid möte i den 5-6juni hade rådet - efter föredragning av kommissionen- en inledande diskussion och anmodade Coreper attfortsätta sin behandling inför Europeiska rådetsmöte i [42].Kommissionen hänvisar i rapporten till relevantarättsliga och politiska ramar inom EU ochinternationellt, bl.a. omflyktingars rättsliga ställning och två initiativfrån UNHCR: dels Agendan för internationellt skydd,dels Convention+ samt till ramar angivna inom EU.Kommissionen redogör också för synpunkter från UNHCRoch från icke-statliga organisationer, särskiltAmnesty International och för flyk-tingar och fördrivna (ECRE) i samarbete med . EU måste enligt kommissionenfortsätta att driva en konstruktiv, tydlig och öppendialog med de olika aktörerna på området, inklusiveföreträdare för det civila samhället, i den viktigafrågan om nya strategier för att administreraasylsystemen.Vidare anger kommissionen grundförutsättningar förnya strategier för den internationellaskyddsordningen, politiska mål och strategier förmer tillgängliga, rättvisa och väladministreradeasylsystem samt börde- och ansvarsfördelning såvälinom EU som med ursprungsregionerna.Slutsatsvis förklarar kommissionen att "vi stårvid ett vägskäl när det gäller utvecklingen av ettgemensamt europeiskt asylsystem som - - - börjar nåsin kritiska massa". Om det brittiska förslaget sägsatt det kommer "mycket lägligt, också eftersom detanknyter väl till den allmänna utveckling sominitiativen Agenda för internationellt skydd ochConvention+[43] dragit i gång. Vidare innehåller detbrittiska arbetsdokumentet en riktig analys avbristerna i den nuvarande ordningen förinternationellt skydd och ställer de rätta frågorna,och bidrar på så sätt att möta de utmaningar somEU:s asylsystem står inför." Kommissionen framhållerdet nödvändiga i att vara försiktig i en process somkommer att ha mycket stor betydelse på en radpolitikområden.Kommissionen föreslår att man för asylpolitikenbör överväga en strategisk användning av förfarandenför skyddad inresa och vidarebosättningsprogram somen del av agendan. Vidare är det enligt kommissionenviktigt att överväga fortsattalagstiftningsåtgärder, förfina asylförfarandena såatt de bidrar till en bättre hantering avasylsystemen och bibehålla möjligheten till asyl fördem som uppfyller kraven. Nya strategier när detgäller ordningen för internationellt skydd bör inteförst och främst resultera i en omfördelning, utan ien verklig delning av asylbördan. Kommissionenföreslår därför att man fortsätter överväga att gebetydande hjälp till ursprungsregionerna på olikasätt för att förbättra skyddskapaciteten och hjälpadem att klara av det stora ansvar de för närvarandehar. Slutligen rekommenderar kommissionen atterfarenheterna från tidigare projekt och nuvarandeinitiativ, som återvändandeplanen för ,tas till vara för informationsändamål och vidutformningen av uppföljningsstrategier.Vid Thessalonikimötet kommissionens meddelande ochuppmanade kommissionen att utforska alla parametrarför att säkerställa en mer reglerad och styrd inresatill EU för personer i behov av internationelltskydd och att undersöka sätt att öka ursprungsregio-nernas skyddskapacitet med syftet att före juni 2004förelägga rådet en övergripande rapport med förslagtill åtgärder, inklusive rättsliga konsekvenser. Somen del av denna process noterade rådetatt ett antal medlemsstater planerade att utforskaolika sätt att ge bättre skydd åt flyktingarna ideras ursprungsregion i samråd med UNHCR. Dettaarbete skulle komma att genomföras i fulltpartnerskap med berörda länder på grundval av re-kommendationer från UNHCR. [44]Uttalanden m.m. i i fråganVeriamötet i EU-nämndenI fråndet informella rådsmötet för rättsliga och inrikesfrågor i Veria finns, somframgår av anmälan, ett avsnitt som rör detbrittiska initiativet. I fråga om den svenskainställningen anges följande.S höll med UK om att åtgärder måste vidtas medanledning av att en så stor andel asylsökandeegentligen saknar asylskäl. S ansåg det angelägetatt förslaget vidareutvecklas i samarbete medUNHCR. Vidare framhöll S vikten av att angripagrundproblemen genom stöd till ursprungsländernamen även nödvändigheten av att omforma transit-länder till säkra första asylländer. S pekadeäven på problemen med att avlägsnandebeslutverkställs i allt för låg utsträckning och att vihar ett gemensamt ansvar för att se till att detsker förbättring på den punkten.Avslutningsvis tog S upp harmoniseringsfrågan iett vidare perspektiv och hänvisade till att vitrots en gemensam arbetsmarknad ännu inte lyckatsskapa en gemensam migrationspolitik, något som vialltså måste arbeta aktivt för att råda bot mot.Vid EU-nämndens sammanträde sadestatsrådet i sin rapport frånVeriamötet bl.a. följande[45].Det var flera stater som ställde frågor om bådepraktiska och rättsliga komplikationer i detbrittiska förslaget. Från svensk sida framhölljag tre saker.- - -För det andra: Vi säger nej till tanken att maninte ska få söka asyl i det land man kommer tillutan hänvisas någon annanstans. Har man kommittill ett land måste man få söka asyl. Det hardiskuterats huruvida detta strider motGenèvekonventionen eller inte. Därom finns olikabud, men jag har för del - och därkänner jag starkt stöd av hela vår opinion ochalla partier - sagt att vi är mot förslagetoavsett om det till äventyrs inte skulle stridamot Genèvekonventionen.- - -Andra uttalanden i av debatteradessocialförsäkringsutskottets betänkande 2002/03: SfU8Migration och asylpolitik[46]. tog uppfrågan om det brittiska förslaget. uttaladeatt det finns inslag i det som vi tar avstånd från,framför allt att man inte skulle ha rätt att sökaasyl i det land som man kommer till somhan ville understryka att flyktingkommissarien viddet senaste "på fullaste allvar" tog uppde stora möjligheter som förslaget innebär attvidareutveckla stödet till de internationellaorganisationerna på flyktingområdet att ge stöd tillde miljontals flyktingar som befinner sig nära sittursprungsland. Vidare uttalade han att hans inlägg idiskussionen skall ses mot bakgrund av en dialog somhan haft med engelsmännen, där hangjort alldeles klart att statsministernsavståndstagande från den del av förslaget sominnebär att man inte har rätt att söka asyl stårfast, samt att han när det gäller "safe zones" intetror att den utformning som engelsmännen hittillsskisserat har någon som helst framtid, men attflyktingkommissarien bett att få möjlighet attvidareutveckla den idén och att han understött denavsikten.Den 17 april svarade skriftligt på fråga2002/03:767. Han framhöll bl.a. att "det förnärvarande inte finns något formellt förslag frånStorbritannien att ta ställning till".Avslutningsvis ville han säga att han hade föravsikt att delta aktivt i diskussioner som skullekomma att föregå ministerrådsmötet och toppmötet iThessaloniki . Han skulle komma att framhållaatt han helhjärtat stöder de delar av förslagen somsyftar till konfliktförebyggande insatser iursprungsländerna och ökat skydd för flyktingar inärområdet samt ta avstånd från tanken att inrättasärskilda zoner där asylsökande skall få sin ansökanprövad.Den 27 maj hölls en debatt om interpellation2002/03:330 av [47]. Interpellationenavsåg skyddszoner för asylsökande. att han i Veria gjort alldeles klart att detinte finns något stöd för den aktuella tanken hososs och att han för den brittiskebiträdande migrationsministern citerat statsministerGöran uttryck "a silly proposal" omförslaget.Samråd med inför andra rådsmöten och möten medEuropeiska rådetInför Europeiska rådets möte ,dvs. det möte där kommissionen fick i uppdrag attlägga fram en rapport om idéerna i det brittiskabrevet, hölls samråd i , dels medutrikesminister , dels medstatsminister den 19 mars.Statsministern sade som svar på frågoratt "de brittiska förslagen om något slagsanläggningar för att ta emot stora flyktingströmmartror jag inte ens är aktuella att läggas fram".Veriamötet var som nämnts ettinformellt ministerrådsmöte, och något samråd medEU-nämnden förekom inte inför mötet.Inför möte med höllssamråd med nämnden [48]. StatssekreterareCharlotte förklarade där att kommissionensbegärda rapport ännu inte lagts fram. Hon uppgavvidare som svar på frågor att markerat sininställning och att man skulle komma att gå igenomvilka åtgärder som behövde göras efter det attkommissionen lagt fram sitt meddelande.Vid ett möte med [49] togstatsrådet som övrig fråga upp attkommissionens meddelande som byggde på bl.a. "detankegångar som från början kom från " hadediskuterats i senaste . Han förklarade dåatt någon "uppfattat attregeringen har haft en annan ståndpunkt än vioavbrutet har gett uttryck åt". Detta kunde enligtstatsrådet möjligen hänga samman med att dediskussioner som förts vid olika tillfällen iministerrådet gällt många olika frågor och inte enenda fråga; det som kallats de brittiskatankegångarna var ett helt komplex av problem.Inför Europeiska rådets möte iThessaloniki hölls samråd med nämnden den 18juni[50]. att regeringen från första början markeratsitt starka motstånd till förslaget om s.k. säkraasylzoner. Att etablera sådana zoner var enligtstatsministern inte bara inhumant utan bidrog ocksåtill att skapa ett oklart läge i förhållande tillgällande internationella konventioner. Han sadevidare:Diskussionen handlar nu om att man ska tillåtaatt detta förslag prövas i så kalladepilotprojekt som sedan utvärderas avkommissionen. Vi kan inte hindra att enskildamedlemsländer bestämmer sig för att göra försökmed skyddszoner. Men vi kommer att fortsätta attmotsätta oss att EU-finansiering används förprojekt som inte uppfyller grundläggande krav påhumanitet och står i förenlighet med gällandekonventioner på området.PressklippI den brittiska tidningen fanns den 29mars 2003 en artikel om det europeiska mottagandetav de brittiska planerna om mottagningscentrum iländer som och för asylsökande ochinrättande av säkra tillflyktsorter (safe havens)där flyktingar kunde stanna tills de kunde återvändatill sina hem.Mottagandet beskrivs som ljummet. uppgesha motsatt sig förslaget. Den brittiskeinrikesministern, som lagt fram utkastet, sägs hafått stöd från , , ,och , medan andra nationer varskeptiska mot "the detail", och inte angavsin position.Uppgifter från och vidutfrågningUppgifter från RegeringskanslietUtskottet har från begärtkommentarer till de uppgifter som anförs i anmälan.I en promemoria har frånUtrikesdepartementet anförts bl.a.Vid tidpunkten för det informella ministermötetfanns inte något förslag från att ta ställning till. Det brittiskainitiativet hade dock tagits upp vid samråd medEU-nämnden den 14 respektive den 19 mars.Utrikesministern framförde t.ex. attdet brittiska initiativet var orealistiskt.Utrikesministern uttryckte således redan i mittenav mars uppfattningen att det är orealistiskt attbygga upp gemensamma flyktingmottagningar utanförgränserna där personer som söker asyl kan vistasi väntan på att utredning pågår.Anledningen till att det av Regeringskanslietsrapport daterad inte framgår attmigrationsminister vidministermötet tog avståndfrån det aktuella förslaget är att det integjordes vid själva sammanträdet;migrationsministern diskuterade frågan enskiltmed britterna i anslutning till mötet.Migrationsministern framförde att sägernej till tanken att en person inte skall få sökaasyl i det land han eller hon anländer till, utanhänvisas någon annanstans.Orsaken till att budskapet inte framfördes vidsjälva sammanträdet var att migrationsministern,i det läge då det inte fanns något formelltförslag att ta ställning till, ville framföra densvenska inställningen enbart till den brittiskadelegationen; är en för Sverigeviktig allierad såväl i andra frågor inompolitikområdet som i det övriga EU-arbetet. Detföreföll i detta läge därför naturligare attframföra den svenska inställningen bilateraltistället för vid själva sammanträdet. Härigenombedömdes förutsättningarna öka för attStorbritannien skulle ta tillbaka sitt initiativ.I sammanhanget skall framhållas att mötet den28-29 mars inte var ett formellt ministerrådsmöteutan den typ av informellt möte som hålls blandjustitie- och inrikesministrarna en gång undervarje ordförandeskapsperiod. Dessa möten hartillkommit just i syfte att ge ministrarnamöjlighet att diskutera aktuella frågor på ettmer informellt sätt.Vid rådsmötet lade kommissionenfram ett konkret förslag med anledning av detbrittiska initiativet, varvid migrationsministernunder själva sammanträdet tog tydligt avståndfrån förslaget. Migrationsministern kritiseradesamtidigt FN:s flyktingkommissarie () fördet stöd man gett förslaget.Sverige tog sammanfattningsvis avstånd frånförslaget både före och i samband med att ettkonkret förslag förelåg från kommissionens sida.I ett kompletterande svar påfrågor från utskottet anfördes frånUtrikesdepartementet följande.Vad avser frågan om hur migrationsministernsuppgivna kontakter med de brittiska företrädarnagått till kan uppges att migrationsministern i enpaus tog kontakt med den brittiska delegationenför att personligen framföra till attSverige säger nej till tanken på att personerinte skall få söka asyl i det land de anländertill, utan hänvisas till någon form av center.Såsom framförts i tidigare promemoria förefölldet i det läget naturligare att framföra densvenska inställningen bilateralt istället för vidsjälva sammanträdet, eftersom förutsättningarnaför att skulle ta tillbaka sittinitiativ härigenom bedömdes öka.Anledningen till att migrationsministern intetydliggjorde för att avståndstagandetframförts till britterna i en paus och inte vidsjälva mötet är att ministern, mot bakgrund avatt det rörde sig om ett informellt möte, bedömdedet viktiga vara att han tagit avstånd fråninitiativet, inte hur han gjort det. Såsomframgår av beskrivningen i tidigare promemoriaförs diskussionerna mellan ministrarna på ettinformellt sätt vid dessa möten. Mötenaresulterar varken i beslut eller i officiellaprotokoll.Promemoriorna från finnsintagna som bilagorna A 1.8.2 och A 1.8.3.Uppgifter vid utfrågning med höll en offentligutfrågning med , bilaga B2, som dåavgått från statsrådsämbetet, i bl.a. detta ärende.Karlssons svar är av samma innebörd som framgått avtidigare svar från Regeringskansliet.På särskild fråga uppgav attnedteckningen från Veriamötet att höll medStorbritannien om att åtgärder måste vidtas medanledning av att en så stor andel asylsökandeegentligen saknar asylskäl hänför sig till ettinlägg där en allmän beskrivning av de problem somförelåg diskuterades. Där var överens om attett av de problem som då diskuterades var att mångaav de asylsökande visade sig sakna asylskäl.På särskild fråga uppgav också attuppgiften i Independent om stöd från bl.a. Sverigeär felaktig.Vidare uppgav han att han inte tror att densvenska inställningen kunde missförstås av övrigadeltagande vid mötet, och han hänvisade tillsituationen av internationell förhandling. Pådagordningen fanns andra ärenden där han bedömde attdet fanns anledning att försöka utverka stöd frånengelsmännen gentemot andra länder. Han ville intevid detta informella möte i onödan äventyra stödet iandra frågor genom att genera som fördetalan för Storbritannien.Utskottets ställningstagandeDåvarande statsrådet återrapportfrån det informella rådsmötet i gav intryck avatt hans avståndstagande från tankarna i denbrittiske premiärministerns brev gjordes vidsittande sammanträdesbord under mötet. Så varemellertid inte fallet, enligt vad redogjort för, utan i stället talade hanutanför sammanträdet med sin brittiske kollega omden svenska inställningen. Förfarandet, liksomrapporteringen från mötet, kunde ge anledning tilltveksamhet om den svenska inställningen. Utskottetser det självfallet som viktigt attåterrapporteringen från rådsmöten är korrekt ochtydlig.Granskningen föranleder inte i övrigt någotuttalande från utskottets sida.1.9 Fråga om hinder att besvara eninterpellationAnmälan m.m.I en anmälan till den 16 maj2003, bilaga A 1.9.1, begärs att utskottet skallgranska statsrådet på grund av hansvägran att besvara interpellation 2002/03:417 omflyktingmottagandet.Interpellationen ställdes mot bakgrund av Sverigestelevisions rapportering om missförhållanden påvissa av landets friskolor och gällde frågan vilkaåtgärder statsrådet avsåg att vidta för att de somkommer till vårt land redan vid flyktingmottagandettillförs svenska lagar och normer.Enligt anmälan lämnades interpellationen tillkammarkansliet . I ett meddelande somkom in till kammarkansliet meddeladestatsrådet att interpellationen inte skulle kommaatt besvaras av det skälet att han inte hademöjlighet att besvara den före sommaruppehållet pågrund av resor och andra engagemang.Interpellationen kom senare att besvaras i kammarenden (prot. 2002/03:112, 23 §). Underdebatten bad statsrådet om förståelse föratt interpellationssvaret, i den ursprungligaplaneringen av arbete, kom attsammanfalla med att han skulle uppvakta en personsom arbetat som tjänsteman och chef förMigrationsverket. Han ansåg att han av hänsyn person som gjort så stora samhällsinsatser somansvarigt statsråd borde hålla ett avskedsanförande.Uppgifter från kammarkanslietI ett svar från kammarkansliet på fråga av utskottethar upplysts följande om hanteringen avinterpellationen.Kammarkansliet erhöll skriftligameddelanden från statsrådet att sexinterpellationer inte skulle komma att besvaras. Desex interpellationerna hade lämnats in ,respektive (tre stycken). Detskäl som angavs var i samtliga fall att statsrådetpå grund av resor och andra engagemang inte hademöjlighet att besvara interpellationerna föresommaruppehållet.Sedan besvikelse framförts till kammarkanslietfrån flera av interpellanterna, kontaktadekammarkansliet på uppdrag av talmannenRegeringskansliet med budskapet att det skulle varamycket uppskattat om statsrådet ändå kundefinna utrymme för att besvara interpellationerna.Från kammarkansliets sida skulle i så fall göras vadsom kunde göras för att placera ininterpellationsdebatterna i det vid det laget rättfulltecknade kammarprogrammet.Statsrådet medarbetare kontaktadedärefter kammarkansliet och meddelade att manlyckats skapa utrymme för besvarande avinterpellationerna . Samtliga desex interpellationsdebatterna placerades också in pådetta datum, trots att det innebar att plenum skullekomma att pågå betydligt längre än som ursprungligenplanerats och dess senare del därför sammanfalla medvissa partianknutna aktiviteter.Svaret från Kammarkansliet finns intaget som bilagaA 1.9.2.Promemoria från StatsrådsberedningenUtskottet har från begärt ettyttrande över anmälan. I en promemoria den 2februari 2004 har från Utrikesdepartementetuppgivits bl.a. följande.Interpellationen översändes från tillUtrikesdepartementet . Efter ennoggrann genomgång av statsrådets kalender ochmöjligheter till ändringar i relation till desvarsdatum som fanns tillgängliga i riksdagenbedömdes att det inte var möjligt för statsrådet attbesvara interpellationen före sommaruppehållet. Ettmeddelande om att interpellationssvar uteblirlämnades till i enlighetmed de rutiner som gäller. Med formuleringen attinterpellationen inte skulle komma att besvarasuttalade sig statsrådet enligt promemorian endast ommöjligheten att besvara interpellationen föresommaruppehållet.Statsrådet hade enligt promemorian under senaredelen av maj månad och mångaarrangemang och resor inplanerade.