bet · GS01FIU1 · 2004-11-11 00:00:00 — Detta framkommer inte minst när skattesänkningar i storutsträckning förutsätts bli finansierade med besparingar i sådanatrygghetssystem som a-kassan samt sjuk- och föräldraförsäkringen.Motionärerna reflekterar själva över att försämringarna för de sjukakan bli mycket stora, och skriver i motionen att man överväger attföreslå en undantagsregel från nedtrappningen av sjukersättningen försådana fall där diagnoserna är entydiga, nedsättningen av arbetsförmåganuppenbar och sjukskrivningen kan ses som en del av den medicinskabehandlingen. I klartext innebär det att Moderata samlingspartiet övervägerett system där den som är sjuk på riktigt inte ska behöva se sinersättningsnivå nedtrappad, medan den som egentligen inte är sjuk mensjukskriven ändå ska få sin ersättning sänkt. Enligt utskottets meningär detta resonemang uttryck för en djupt cynisk inställning till demänniskor som av olika anledningar drabbats av sjukdom och nedsattarbetsförmåga.Utskottet anser att sådana kraftiga försämringar av villkoren för sjukaoch arbetslösa som Moderata samlingspartiet föreslår är helt oacceptablaoch avvisar bestämt en sådan politik.Även det internationella biståndet får bära en väsentlig del avfinansieringsbördan av de moderata skattesänkningarna. Motionärerna avvisarregeringens satsning på ökat bistånd och föreslår minskade utgifter pådetta område med 2005 och hela 8,2 miljarder kronor2007. Regeringens och samarbetspartiernas förslag till satsning påbiståndet innebär att enprocentsmålet återupprättas, sedan det fick geefter under den kraftiga budgetsaneringen . Moderatasamlingspartiet utmärker sig som det mest biståndsfientliga partiet ochdet enda som är direkt emot en återgång till enprocentsmålet. Utskottetanser att det är mycket viktigt att deltar aktivt och generösti det globala biståndsarbetet och avvisar motionärernas förslag.Motionärerna räknar också med att spara ca genom attlåta den privata sektorn ta hand om ersättning för sjukfall beroende påtrafikolyckor. Detta innebär en besparing för staten men ökade kostnaderför de försäkrade. Motionärerna skissar med hjälp av underlag frånprivata försäkringsbolag på att trafikskadepremien kan behöva höjas medungefär i genomsnitt vid en privatisering.Som finansiering av sina skatteförslag avvisar Moderata samlingspartietockså regeringens satsning på arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochförslaget till friår, och tillgodoräknar sig därmed en besparing påsammanlagt . De 12 000 platserna som friåret avserär emellertid en del av de 20 000 platser som regeringens satsningomfattar. Motionärerna tillgodoräknar sig på så sätt besparingarna inomarbetsmarknadspolitiken två gånger.Av skäl som angivits ovan avvisar utskottet Moderata samlingspartietsförslag till inriktning av budgetpolitiken.Folkpartiet liberalernaI motion Fi232 redovisar liberalerna en skattereform somtar sikte på att göra det mer lönsamt att arbeta, spara, investera ochdriva företag. För att göra arbete mer lönande vill motionärerna införaett förvärvsavdrag på sammanlagt ca med tyngdpunktenpå låg- och medelinkomsttagare. Partiets förslag till ändringar iinkomstbeskattningen är inriktade på att återgå till principerna sombestämdes vid skattereformen och därmed begränsa marginalskatten tillhögst . Värnskatten avskaffas därför och brytpunkten förstatlig skatt räknas upp med de förväntade löneökningarna.För att underlätta för småföretag att anställa föreslår Folkpartietliberalerna också att arbetsgivaravgiften halveras för lönekostnaderupp till 250 000 kr.Dessutom vill liberalerna sänka inkomstskatten för attkompensera för sitt förslag om höjd a-kasseavgift. Man vill även sänkaskatten på hushållstjänster. Förmögenhetsskatten ska avvecklas under enfyraårsperiod och fastighetsskatten avskaffas gradvis. Vidare skadubbelbeskattningen av aktier slopas och småföretagarnas s.k. 3:12-reglerlindras. Enligt motionärerna leder partiets skatteförslag till attskatterna minskar med ca 2005.Partiet föreslår också ökade satsningar på bl.a. bistånd, handikappade,rättsväsendet, infrastrukturen och familjestöd i form av ett barnkontofrån 2007. Dessutom avvisar motionärerna regeringens förslag tillsjuklönemodell där arbetsgivarna ges ett medfinansieringsansvar för 15 %av sjuklönekostnaderna efter . Motionärerna beräknarsina egna satsningar till 2005.Skattesänkningarna och satsningarna finansieras genom olika besparingar,däribland höjd egenavgift till a-kassan, neddragningar avarbetsmarknadspolitiken, en omläggning av trafikförsäkringen och ändringar ivuxenstudiestödet. Genom försäljning av statliga företag kan statsskuldenamorteras, vilket även minskar utgifterna för statsskuldsräntor.Folkpartiet liberalerna räknar också med att kunna spara drygt1 miljard kronor genom att inte tillåta att sparade anslagsmedel utnyttjasi samma utsträckning som regeringen räknat med.De finansiella effekterna av liberalernas budgetalternativkan sammanfattas på följande sätt.Tabell 4.4 liberalernas finansiella sparande i den offentligasektorn 2005-2007Miljarder kronorNivån på liberalernas förslag till utgiftstak för statenunder de tre följande åren skiljer sig från regeringens på följandesätt.Tabell 4.5 liberalernas utgiftstak för staten 2005-2007Miljarder kronorFolkpartiet liberalernas förslag till utgiftstak för den offentligasektorn framgår av efterföljande tabell.Tabell 4.6 liberalernas utgiftstak för den offentliga sektorn2005-2007Miljarder kronorFinansutskottet gör följande bedömning av liberalernasbudgetalternativ.Folkpartiet liberalerna har valt att prioritera de skattesänkningar mananser vara viktigast för att få fart på sysselsättningen och tillväxten.I detta syfte avskaffar man värnskatten, höjer brytpunkten för statliginkomstskatt och inför ett förvärvsavdrag vid den kommunalainkomstbeskattningen.Sammantaget föreslår liberalerna skattesänkningarna och nyautgiftsåtaganden med ca 2005. Detta föreslås blifinansierat genom besparingar, effektiviseringar, avskaffande av vissastöd som redovisas på statsbudgetens inkomstsida, genom att delar avregeringens förslag avvisas samt genom att verksamheter lyfts ut urstatsbudgeten för att i stället finansieras vid sidan av den.Partiet vill överföra kostnaderna för trafikolycksfall från statsbudgetentill den obligatoriska trafikförsäkringen. Följden av ett sådant förslagblir emellertid att trafikförsäkringspremierna höjs eftersom det ärbilisterna som med sina försäkringspremier får ta över de kostnader somavlastas statsbudgeten.Folkpartiet liberalerna vill också höja egenavgifterna till a-kassan såatt de täcker av kostnaderna. Då avlastas statsbudgeten kostnadermen dessa förs i stället över på de försäkrade. I motsats till förslagetom de höjda trafikförsäkringspremierna anser liberalernaatt de försäkrade i detta fall ska kompenseras fullt ut för de höjdapremierna genom i princip lika stora skattesänkningar.Motionärerna ger emellertid inget besked om hur dessa skattesänkningarska utformas för att motsvara avgiftshöjningen i de olika arbetslöshetskassornasom har skiftande avgiftsnivåer. Inte heller förklarar de hur dennaadministrativt långtgående förändring ska genomföras. Redan av dessaskäl är förslaget inte praktiskt genomförbart, åtminstone inte enligtdet tidsschema som liberalerna förutsatt.Av besparingarna på som liberalernatillgodoräknar sig är ca kostnader somlyfts ut ur statsbudgeten för arbetslöshetsförsäkringen som i ställetfinansieras med obligatoriska avgifter.Motionärerna räknar också med att ett resurstillskott på 200 miljonerkronor till skattemyndigheterna och ändrade riktlinjer för deras arbeteska ge utdelning i form av ökade skatteinkomster på ca 2 miljarder kronorredan nästa år. Enligt utskottets mening är det osannolikt att ettförhållandevis blygsamt resurstillskott ska kunna ge ett så stort ochsnabbt budgetmässigt utbyte som motionärerna tillgodoräknar sig.Redan nästa år räknar liberalerna också med att kunna sparaca på arbetsmarknadspolitikens område, främst genomhöjningen av egenavgiften till a-kassan men också genom en nyarbetsmarknadspolitik, lägre volym och mindre administration. Folkpartietliberalerna vill t.ex. lägga ner AMS i sin nuvarande form och ersättaden med en mindre myndighet för rena myndighetsuppgifter och tillsyn.Arbetsförmedling och arbetsmarknadsåtgärder ska i stället kunna utförasav olika aktörer, både privata och ideella. Den arbetssökande ska fåstörre möjligheter att själv, med hjälp av en omställningspeng, kunnaköpa den utbildning han eller hon behöver. Hur denna omställning rentpraktiskt ska kunna genomföras , och då leda till storabesparingar, framgår inte.Folkpartiet liberalerna räknar med stora besparingar inom sjukförsäkringen,inte minst genom att s.k. finansiell samordning tillämpas i hela landet.Satsningar på rehabilitering leder enligt motionärerna både till attsjukpenningen och antalet nybeviljade förtidspensioner minskar medsammanlagt , efter detatt rehabiliteringskostnaderna räknats bort.Nästa år tillgodoräknar sig liberalerna också en besparingpå ca genom att minska posten Minskning av anslagsbehållningar.I sitt budgetförslag räknar dock regeringen med att myndigheternanetto inte ska förbruka några anslagsbehållningar alls. Folkpartietliberalernas förslag innebär alltså att vissa myndigheter inte ens skafå utnyttja de medel som anvisas . Vilka myndigheter som avsesmed denna besparing framgår inte av motionärernas förslag.Motionärerna förstärker också statskassan genom att förbjuda kommunernaatt bilda koncerner. Detta skulle öka de redovisade vinsterna i kommunalabolag så att ca tillfaller staten genom ökadeskatteintäkter. liberalerna anser därför att 2 miljarder kronorska dras in från staten till kommunerna. Hur en sådan åtgärd skulleutformas framgår dock inte av motionen.Folkpartiet liberalernas budgetalternativ har enligt utskottets meningen svagt underbyggd finansiering. Det innehåller få tydliga besparingsförslagsom har förutsättning att kunna ge omedelbar utdelning och varaktigtfinansiera nya utgiftsåtaganden och skattesänkningar. Mot de vagtformulerade besparingarna står inte bara partiets förslag till nyautgiftsåtaganden utan också flera tydligt formulerade skatteförslag, somredan nästa år väntas ge ett inkomstbortfall på ca 23 miljarder kronor.Folkpartiet liberalerna riktar skarp kritik mot vad man anser vara fuskmed budgetens redovisning och ondgör sig bl.a. över stöd som krediterasmottagarnas skattekonton. Enligt motionärerna borde alla sådana stödredovisas som utgifter och ligga under utgiftstaket. I nästa andetaggodtar dock motionärerna att både sysselsättningsstödet till kommunernaoch sjöfartsstödet, på sammanlagt ca , redovisas påjust detta sätt. Som utskottet ser saken finns det då två alternativ.Antingen anser inte liberalerna, i strid med sina egnapåståenden, att redovisningen innebär något fusk, eller också fuskarmotionärerna själva. Utskottet har svårt att förstå denna inkonsekventahållning.Liksom i liberalernas motion om budgetpolitiken i vårashävdar motionärerna att man föreslår ett saneringsprogram som stärkerde statliga finanserna med ca på kort sikt och attförstärkningen på lång sikt blir än större. ifrågasatte utskottetdetta starkt. Därför ser nu utskottet med viss förvåning på att Folkpartietliberalerna upprepar det grundlösa påståendet. Motionärerna räknarnämligen med att förslagen förstärker statens finanser med ca 11, 15 och13 miljarder kronor . Till detta kommer, som utskottetvisat i ovanstående bedömning av liberalernas förslag, attflera av besparingarna sannolikt är generöst beräknade. Motionärernaföreslår helt enkelt inget saneringsprogram som förstärker statsfinansernamed 30 miljarder kronor.Utskottet bedömer att liberalernas budgetpolitik i självaverket skulle riskera att kraftigt försvaga de offentliga finansernaoch skada det förtroende för budgetpolitiken som byggts upp sedan mitten1990-talet.Utskottet avvisar härmed liberalernas förslag till riktlinjerför budgetpolitiken.KristdemokraternaI motion Fi233 pekar ut sex områden som partiet sersom prioriterade för sina förslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken. Dessa prioriteringar styr även utformningen av partietsbudgetförslag. De sex prioriteringarna innebär att man vill skapalångsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättre investerings-och företagarklimat. Man vill föra en skattepolitik för låg- ochmedelinkomsttagare. Valfriheten för barnfamiljer ses som en viktig frågaliksom pensionärernas ekonomiska situation. Satsningar på vård, omsorgoch skola är också områden som bedöms angelägna liksom behovet av attåterupprätta rättssamhället.Kristdemokraterna vill reformera inkomstbeskattningen och föreslår idetta syfte att grundavdraget höjs för pensionärer och att ett förvärvsavdragpå införs vid den kommunala beskattningen. Vidare föreslås attvärnskatten successivt avskaffas. Partiet vill också slopa fastighetsskattenoch finansierar merparten av denna sänkning med höjd reavinstbeskattningoch en fastighetsavgift. Förmögenhetsskatten avvecklas gradvisoch arbetsgivaravgifterna sänks för mindre företag. Motionärerna föreslårockså skattereduktion för köp av tjänster i det egna hemmet. För attstimulera byggande föreslår motionärerna även en skattereduktion somhar samma effekt som en halvering av byggmomsen. Kristdemokraternasförslag till sänkta skatter på företagande, inkomster och boende beräknas2005 uppgå till ca 29 miljarder kronor.Kristdemokraterna räknar i sitt budgetalternativ med att statens,kommunernas och ålderspensionssystemets samlade utgifter inklusivestatsskuldsräntor kommer att minska med 2005.De finansiella effekter som motionärernas förslag har på den konsolideradeoffentliga sektorn kan med ledning av partiets egna uppgifter sammanfattaspå följande sätt för de kommande tre åren.Tabell 4.7 finansiella sparande i den offentligasektorn 2005-2007Miljarder kronorI motionen framhåller att partiets krav på balans påen lägre nivå ligger fast. I överensstämmelse med denna uppfattningredovisar partiet ett utgiftstak för staten som för de tre följandeåren är 20, 27 respektive lägre än regeringensförslag.Tabell 4.8 utgiftstak för staten 2005-2007Miljarder kronorKristdemokraternas förslag till utgiftstak för den offentliga sektornskiljer sig från regeringens på följande sätt.Tabell 4.9 utgiftstak för den offentliga sektorn2005-2007Miljarder kronorFinansutskottet gör följande bedömning av budgetalternativ.Ett framträdande inslag i det kristdemokratiska budgetalternativet äratt merparten av de föreslagna skattesänkningarna i slutändan finansierasmed olika typer av obligatoriska avgifter, snarlika en skatt. Även fleraav partiets utgiftsminskningar motsvaras av ökade avgifter för medborgarna.Kristdemokraterna säger att de slopar fastighetsskatten, men ungefär60 % av denna skattesänkning tas tillbaka som en kommunalavgift. Kostnaderna för trafikolycksfall minskar budgetens utgifter menska finansieras genom obligatoriska avgifter. En annan stor besparingi förslag är ökad självfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen, vilket återigen innebär att individen får betala enbetydligt högre avgift.Värt att notera är att två av de förslag till nya avgifter som ingår iKristdemokraternas budgetalternativ definitionsmässigt betraktas som enskatt i nationalräkenskaperna. Det gäller den kommunala fastighetsavgiftenoch egenavgiften till den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen.Kristdemokraternas eget budgetalternativ påverkar således i endastbegränsad utsträckning det skattetryck man säger sig vilja sänka.En utgiftsminskning på genomförs på utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner. Ungefär 15 miljarder av denna minskningberor på förslaget att kommunerna ska få rätt att ta ut en fastighetsavgift.Detta höjer kommunernas inkomster och statsbidragen minskas därför imotsvarande mån. Kommunernas utgifter minskar inte till följd av dettaförslag utan besparingen är bara en borttagen överföring från statentill kommunerna. Någon verklig utgiftsminskning är det inte frågaom.Kristdemokraterna håller fast vid sitt tidigare redovisade krav på balanspå lägre nivå, och i enlighet med detta synsätt lägger man fram ettförslag till statsbudget vars omslutning är lägre än regeringens. Idetta budgetalternativ är de statligautgiftstaken lägre än med regeringensförslag. Men den lägre omslutningen förklaras till stor del av attmotionärerna i strid med budgetlagens (1996:1059) anda valt att nettoredovisautgifter på statsbudgetens inkomstsida.Kristdemokraterna presenterar nämligen i motionen flera förslag somkraftigt försvagar kommunernas inkomster. I enlighet med finansieringsprincipenska kommunerna normalt kompenseras för sådana förändringar genom höjdastatsbidrag. väljer emellertid att redovisa kompensationentill kommunerna som minskade intäkter på statsbudgetens inkomstsida påinkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt. I Kristdemokraternasbudgetalternativ kommer statsbudgetens omslutning då att minska medlika stora belopp.Om i stället hade följt gängse praxis och redovisatsamtliga överföringar till kommunerna på utgiftsområde 25 skulle partietsram för detta utgiftsområde, liksom taket för de statliga utgifterna,behövt höjas med ca 2005. Utskottet har flera gångertidigare kritiserat för detta förfarande eftersom detinte tillgodoser budgetlagens krav på att statens inkomster och utgifterska redovisas brutto på statsbudgeten så att transaktionerna till ochfrån kommunsektorn framgår tydligt. Stabiliteten i statsfinansernafrämjas inte heller av att nettoredovisade inkomster och utgifter skenbartbegränsar budgetomslutningen.Till saken hör att även Moderata samlingspartiet och Folkpartietliberalerna föreslår att ett förvärvsavdrag ska införas vid den kommunalabeskattningen, men i motsats till kompenserar dekommunerna för skattebortfallet genom att höja det generella statsbidragettill kommuner. Skenbart får därigenom en lägrebudgetomslutning än dessa båda partier för ett snarlikt förslag.Normalt skulle denna skillnad försvinna om man jämför partiernas utgifterför den offentliga sektorn, och inte bara för staten. Det förhållandetatt partierna kompenserar kommunerna för skattebortfall på olika sätthar ju egentligen ingen effekt på de samlade utgifterna eftersom det äröverföringarna mellan staten och kommunerna som påverkas, inte de samladeoffentliga utgifterna. låter emellertid hela minskningenav statens utgifter slå igenom som utgiftsminskningar för den offentligasektorn. Innebörden är att i sin motion felaktigtredovisar en för låg nivå på den offentliga sektorns utgifter.Nuvarande utveckling med rekordhöga ohälsotal, där alltfler ska försörjasav allt färre måste brytas. Ett trendbrott är nödvändigt skrivermotionärerna. Partiet föreslår att det ska ske genom en ny och samordnadrehabiliteringsförsäkring som ska träda i kraft den 1 januari 2005.Utskottet noterar att motionärerna räknar med stora effekter av sinaförslag. Totalt satsar de och räknar medatt detta ska leda till kostnadsminskningar med 3,3 miljarder kronor2005, 8,8 miljarder och 2007. Varje satsadkrona ska redan första året ge i avkastning. I motionenåberopas (SOU 2000:78) bedömningar, meninte ens i det sammanhanget räknade man med att en satsning på rehabiliteringskulle leda till nettobesparingar första året. Utredningens kalkylerhar dessutom ifrågasatts. Självklart måste ambitionen vara att en ökadsatsning på rehabilitering ska leda till att många tidigare sjuka återkan börja arbeta och ge ett positivt bidrag till samhällsutvecklingen.Man måste emellertid vara medveten om att vissa typer avsjukdomar inte är rehabiliteringsbara. Ska rehabiliteringen bliverkningsfull måste den dessutom sättas in på ett tidigt stadium, enligtvissa bedömningar senast den åttonde veckan efter insjuknandet. Dessaoch andra liknande omständigheter talar för att det inte är självklartatt varje rehabiliteringsinsats leder till ett positivt utbyte. Tvärtomkan utbytet bli mer begränsat, i synnerhet inledningsvis. Det finnshelt enkelt inga storskaliga försök som ger stöd för den ena eller denandra uppfattningen. Enligt utskottets mening är det därför inte rimligtatt, på det sätt gör, överdriva de möjliga besparingarsom kan komma ut av en omfattande satsning på rehabilitering.Utöver satsningen på en rehabiliteringsförsäkring förutsätterKristdemokraterna att man ska kunna lyfta överkostnaderna för trafikolycksfall från sjukförsäkringen till denobligatoriska trafikförsäkringen och på så sätt minska belastningen påstatsbudgeten med . Trafikanterna får därmed ta påsig kostnaden för denna budgetavlastning i form av ökade premier.Motionärerna föreslår dessutom att föräldrapenning, sjukersättning ocharbetslöshetsersättning i fortsättningen ska beräknas med ledning av detvå senaste årens genomsnittsinkomst i stället för, som , denaktuella inkomsten. Dessa ändringar räknar med skakunna genomföras , och tillgodoräknar sig för nästaår en besparing på ca . Förslaget är som utskottetser det inte enbart en teknisk omläggning av försäkringen. Ett nytt SGIgrundat på en historisk inkomst får också långtgående fördelningspolitiskakonsekvenser om man inte bygger in skyddsbestämmelser för exempelvisdem som har trätt in på arbetsmarknaden.Kristdemokraterna anser också att arbetslöshetsförsäkringen ska reformerasoch omvandlas till en obligatorisk försäkring som till en tredjedelfinansieras med avgifter. Motionärerna räknar med att utgifterna därmedkan minskas med 2005, pengar som därmed skabetalas som obligatoriska avgifter i stället för skatt.Kristdemokraternas förslag till avveckling av den statliga fastighetsskattenfår återverkningar även på statsbidragen till kommuner. Enligt denfinansieringslösning som redovisas i motionen ska nämligen det generellastatsbidraget till primärkommuner minskas med ett belopp som för varjeenskild kommun motsvarar per småhus och per lägenhet ikommunen. På snarlikt sätt ska kommunens statsbidrag också minskas medhänsyn till befintliga kommersiella lokaler och industrilokaler. Igengäld ska kommunerna ges rätt att ta ut en avgift på högstdessa belopp för bostadshus och företagslokaler. Lösningen innebär attde kommuner som väljer att inte ta ut full avgift själva får svara förmellanskillnaden.Den innebär också - förutsatt att full avgift tas ut - att ett stortantal småhusägare kommer att drabbas av ökade kostnader jämfört mednuvarande regler. Maximalt avgiftsuttag motsvarar nämligen ett taxeringsvärdepå , och enligt fastighetstaxeringen 2002 fanns det drygt364 000 småhus med lägre taxeringsvärden. Förslagets negativa effekterför denna grupp förstärks av att reavinstbeskattningen av bostäderförutsätts bli höjd till 30 %.Enligt finansutskottets mening utmärks budgetalternativav en svagt underbyggd finansiering. Regeländringar som syftar till attöka utgifter och minska skatter är sålunda tämligen väl specificerademedan regeländringar avsedda att minska utgifter eller öka inkomsterofta är mycket otydliga. Skarpt formulerade budgetförsvagningar förutsättsbli finansierade med vagt formulerade besparingar som i några fallframstår som praktiskt ogenomförbara. vill med sinaskattesänkningar främja tillväxten, men eftersom de lägre skatterna istor utsträckning växlas mot nya obligatoriska avgifter snarlika enskatt har förslagen inga omedelbara tillväxtbefrämjande effekterAv de skäl som här redovisats avvisar utskottet Kristdemokraternasförslag till inriktning av budgetpolitiken.CenterpartietCenterpartiets budgetförslag är bl.a. inriktat på att stärka det regionalaoch kommunala självstyret. Beslutsmakten måste på ett bättre sätt kopplassamman med beskattningsrätten, hävdar motionärerna som med sininkomstskattereform vill vidga basen för kommunernas skatteunderlag. Imotionen uppges att partiets inkomstskatteförslag sänker skatten med 73miljarder kronor 2005 som kommunernas skattebas ökar med 54miljarder kronor.Det startas för få företag anser motionärerna.