bet · GR01JUU19 · 2004-03-23 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden som väcktsunder den allmänna motionstiden och som i huvudsak rör påföljdssystemetför unga lagöverträdare.Utskottet föreslår att avslår motionerna. Utskottet hänvisar bl.a. till en pågående översyn av det allmännas ingripande vid ungdomsbrott.I ärendet finns fem reservationer från de borgerliga partierna och ettsärskilt yttrande från Vänsterpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Påföljder m.m. för unga lagöverträdareRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju233, 2003/04:Ju264, 2003/04:Ju287,2003/04:Ju292 yrkandena 6, 7 och 11-14, 2003/04:Ju349 yrkande 8,2003/04:Ju357 yrkande 2, 2003/04:Ju373, 2003/04:Ju375, 2003/04:Ju377,2003/04:Ju394 yrkandena 5, 7, 9 och 10, 2003/04:Ju399, 2003/04:Ju411 yrkande5, 2003/04:Ju425 yrkande 1, 2003/04:Ju445 yrkande 1, 2003/04:Ju450 yrkandena1-4, 6-8, 10 och 11, 2003/04:Ju465 yrkande 12, 2003/04:Ju477 yrkande 7och 2003/04:So413 yrkande 12.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)2. Drogtest på barn under 15 årRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju292 yrkande 2, 2003/04:Ju394 yrkande8, 2003/04:Ju445 yrkande 4, 2003/04:So345 yrkande 6, 2003/04:So414 yrkande10 och 2003/04:So578 yrkande 4.Reservation 5 (m, kd)den 23 mars 2004På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), HelenaZakariasén (s), (), Elisebeht (), (), (), (), (), GöranNorlander (s), (), (), (),() och ().Utskottets övervägandenInledningI detta betänkande behandlar utskottet ett antal motioner från den allmännamotionstiden som rör unga lagöverträdare. Samtliga frågor som tasupp i motionerna har utskottet behandlat tidigare. De motionsyrkanden somtar sikte på påföljdssystemet och förebyggande arbete behandlade utskottetsenast (bet. 2002/03:JuU8). Vissa av förfarandefrågorna togsäven upp då. Resterande yrkanden behandlade utskottet i olika betänkandenunder , se betänkande 2001/02:JuU9 (unga i häkte ochsänkt straffmyndighetsålder), betänkande 2001/02:JuU23 (vårdnadshavaresnärvaro vid huvudförhandling), betänkande 2002/03:JuU1 (segregationensbetydelse) och betänkande 2002/03:JuU10 (påföljden för personrån).Gällande ordning m.m.I 1 kap. 6 § föreskrivs att påföljd inte får ådömas någonför brott som han begått innan han fyllt 15 år.För unga lagöverträdare finns särskilt utformade påföljdsalternativ. Tillatt börja med bör här nämnas överlämnande till vård inom ,som regleras i 31 kap. . Om den som är och harbegått brott kan bli föremål för vård eller annan åtgärd enligtsocialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelserom vård av unga (LVU), får rätten överlämna till socialnämnden attföranstalta om nödvändig vård inom enligt en för den tilltaladeav nämnden uppgjord vårdplan. Påföljden kan förenas med dagsböter ellerungdomstjänst.De förändringar i påföljdssystemet som genomfördes den 1 januari 1999innebar att den s.k. överlämnandepåföljden stramades upp och dess innehållutvecklades (prop. 1997/98:96, Vissa reformer av påföljdssystemet, bet.1997/98:JuU21). Kraven skärptes när det gäller de yttranden som skall gesin till domstolen innan den dömer i målet. Domstolen skall också på etttydligare sätt pröva om de åtgärder som planeras är tillräckligt ingripandemed hänsyn till brottets straffvärde, art och den unges tidigare brottslighet.Möjligheten att undanröja påföljden vid misskötsamhet utvidgades också.Vidare infördes möjligheten att förena påföljden med en föreskrift omungdomstjänst. Den sistnämnda föreskriften liknar samhällstjänst och skallfullgöras i regi. Slutligen infördes ett krav på socialtjänstenatt återrapportera till åklagaren om den planerade vården inte kommertill stånd. Möjligheten att undanröja den ådömda påföljden ökade i ochmed detta.Vid samma tillfälle infördes även påföljden sluten ungdomsvård för ungdomari ålderskategorin 15 t.o.m. . Om domstolen finner att påföljden förnågon som begått brott innan han fyllt bör bestämmas till fängelse,skall den i stället, om det inte finns särskilda skäl emot det, bestämmapåföljden till sluten ungdomsvård , lägst och (31 kap. 1 a § BrB). Vid verkställigheten skall den unges behovav vård och behandling sättas i fokus. Statens institutionsstyrelseansvarar för verkställigheten som skall planläggas och genomföras i närasamarbete med socialnämnden i den dömdes hemort.I finns också regler om särbehandling av unga lagöverträdare.Av 30 kap. 5 § följer att det krävs synnerliga skäl för att en personskall kunna dömas till fängelse för brott han begått före ålder.Vidare gäller att för brott som någon begått efter det att han fyllt 18år men innan han fyllt fängelse får dömas ut endast om det med hänsyntill gärningens straffvärde eller annars finns särskilda skäl för det.Den unges ålder skall dessutom enligt 29 kap. 7 § beaktas vid straffmätningen.Här bör även nämnas lagen (2002:445) om medling med anledning av brott.Lagen har karaktär av ramlag för medlingsverksamhet som anordnas i kommunaleller statlig regi. Med medling avses i lagen att en gärningsman och ettbrottsoffer möts inför en opartisk medlare med anledning av ett brott föratt tala om brottet. Syftet med medlingen är främst att gärningsmannenskall få ökad insikt om brottets konsekvenser och att brottsoffret skallges en möjlighet att bearbeta sina upplevelser av brottet.I lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare (LUL)finns bl.a. bestämmelser om handläggningen av ungdomsmål. Bestämmelsernainnebär såvitt nu är av intresse att särskilda skyndsamhetskrav gällerunder förundersökningen (4 §) och vid handläggningen i domstol (29 §).Vidare gäller att förundersökning mot den som inte fyllt om möjligtskall ledas av en särskilt lämpad åklagare eller polis (2 §). Handläggningeni domstol skall skötas av särskilt utsedda domare (25 §). Om ett åtal rörett brott som har fängelse i straffskalan skall vårdnadshavaren höras imålet, om det inte finns särskilda skäl mot det (26 §). I viss utsträckningmedger lagen att tvångsmedel används mot en misstänkt som är (36 §). Detta gäller dock inte provtagningar såsom blod- och urinprov.Enligt 12 § polislagen (1984:387) får polisen omhänderta barn under 18 år,t.ex. om barnet påträffas i en olämplig miljö. I detta sammanhang böräven nämnas att socialnämnden, enligt 3 och 6 §§ LVU, har möjlighet attbesluta om omhändertagande av den som är , om denneutsätter sig för en risk att skadas genom missbruk, brottslig verksamhetm.m.För att bli registrerad i misstankeregistret krävs enligt 3 § lagen(1998:621) om misstankeregister att den misstänkte fyllt 15 år.Ett permanent snabbförfarande för brottmål med jourdomstol och frågan omsärskilda jourdomstolar för unga lagöverträdare har diskuterats vid fleratillfällen utan att leda till någon lagstiftning. Nackdelarna med de systemsom diskuterats har varit bl.a. kostnaderna för ett jourdomstolssystemoch olika praktiska problem, t.ex. att ge den misstänkte skäligt rådrum.I propositionen Åtgärder för ett effektivare och snabbare brottmålsförfarande(prop. 2003/04:89) har regeringen föreslagit att det införs entvåårig försöksverksamhet med ett snabbförfarande för brottmål så att deflesta enklare brottmål snabbare skall kunna prövas av domstol samtidigtsom man undviker de ovan beskrivna nackdelarna med en jourdomstol. Förslaget,som bygger på betänkandet Snabbare lagföring 4 - Ett snabbförfarande förbrottmål (SOU 2002:45), går i huvudsak ut på att s.k. förenklad delgivningskall kunna användas för delgivning av stämning i brottmål.MotionernaI flera motioner tas upp frågor om förändringar i påföljdssystemet förunga lagöverträdare. I motionerna Ju292, Ju394 och So413 (alla m) föreslåsatt påföljden överlämnande till vård inom skall avskaffas.I de fall en frihetsberövande påföljd behövs bör denna verkställas påsärskilda kriminalvårdshem som skall administreras av kriminalvården. Imotion Ju233 (m) efterfrågas reaktioner för barn som begårbrott. Motionärerna bakom motion Ju450 (kd) är inne på liknande tankaroch hävdar dessutom att vårdplaner måste bli bättre samtatt det bör göras en utvärdering av de påföljder som ådöms unga rånare.I samma motion efterfrågas ett tydligare regelverk för medling vari böringå att åtalsunderlåtelse skall kunna ske. Motionärerna bakom motionJu264 (m) vill byta ut ordet "medling" i lagen om medling med anledningav brott. I motion Ju292 begärs också att det skall vara möjligt att dömaungdomar till villkorligt fängelsestraff och att särregleringen förungdomar mellan skall tas bort.I motion Ju357 (v) förordas en översyn av hur unga häktade bäst bör tasom hand.Även förebyggande arbete berörs i ett flertal motioner. Familjensbrottsförebyggande betydelse understryks i motionerna Ju292 (m), Ju399 (kd)och Ju445 (kd). I den förstnämnda motionen anförs också att socialtjänstenbör anordna familjerådslag. Vikten av att myndigheter och skolor arbetarmed att förebygga brott bland ungdomar betonas i motionerna Ju287 (s) ochJu425 (fp). I motionerna Ju450 (kd) och Ju373 (kd) uppmärksammas sambandetmellan neuropsykiatriska funktionshinder och brottslighet. I motion Ju394(m) efterfrågas såväl lokala handlingsplaner mot ungdomskriminalitet somtidig och tydlig information om hur rättsväsendet fungerar. Motionärernabakom motion Ju349 (c) framhåller segregationens betydelse för brottsligheten.I några motioner berörs förfarandefrågor. I motion Ju450 (kd) betonasintresset av en snabb handläggning av ärenden rörande unga lagöverträdare.I syfte att åstadkomma ett snabbare förfarande föreslås att det skallinrättas särskilda ungdoms- och jourdomstolar. Motsvarande förslag försäven fram i motion Ju477 (fp). I motion Ju411 (kd) föreslås att detinrättas särskilda ungdomsrotlar inom åklagarorganisationen. I motion Ju375(fp) föreslås att den tilltalades vårdnadshavare skall vara skyldig attnärvara vid huvudförhandling i brottmål. I motion Ju394 (m) begärs attpolisen får möjlighet att ingripa om den unge vistas i ett olämpligtsällskap. I motion Ju465 (fp) efterfrågas en möjlighet för polisen attregistrera barn som är misstänkta för brott. I motion Ju377(fp) föreslås en utredning om sänkt straffmyndighetsålder.I motionerna Ju292, Ju394 och So414 (alla m) samt i motionerna Ju445 (kd)So345 (fp) och So578 (kd) begärs möjligheter för polisen att ta blodprovoch urinprov på barn i syfte att klarlägga om barnet använtnarkotika. Syftet med provtagningarna är att ett begynnande missbruk skallkunna upptäckas så tidigt som möjligt.UngdomsbrottsutredningenDen beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredareför att följa upp och vidareutveckla påföljdsreform såvitt avserunga lagöverträdare (dir. 2002:95). I direktiven anförs bl.a. att det ärviktigt att fortlöpande se till att påföljdssystemet för de unga äranpassat till rådande förutsättningar och att intentionerna med lagstiftningenverkligen uppfylls. En samlad översyn av påföljdssystemet för ungalagöverträdare bör göras.Utgångspunkten för arbetet är de kriminalpolitiska intentioner som komtill uttryck reform. Utredaren skall göra en översyn avpåföljdssystemet och undersöka i vilka former och på vilket sätt det allmännaskall ingripa när unga begår brott. Uppdraget omfattar personer i åldern15 till som har gjort sig skyldiga till brott.När det gäller arbetets allmänna inriktning framhålls i direktiven att degrundläggande principer som redovisades i samband med förändringaralltjämt skall vara vägledande. Det innebär att påföljdssystemet för ungalagöverträdare skall bygga på principen att barn och ungdomar som harbegått brott i första hand skall bli föremål för insatser inom socialtjänsten.Det måste vara en ambition att de åtgärder som vidtas skall syfta tillatt åstadkomma en positiv förändring och att främja en gynnsam utvecklinggenom bl.a. vård och utbildning. För att uppnå detta måste hänsyn tastill den unge förövarens hela livssituation. Vidare måste samarbetet mellanberörda aktörer fungera samt förutsättningar skapas för att den unge skallkunna återföras till ett socialt välfungerande liv. De straffrättsligaprinciperna om proportionalitet, förutsebarhet och konsekvens måste hafortsatt genomslag i påföljderna.En huvuduppgift skall vara att undersöka möjligheterna att utveckla ochförstärka innehållet i påföljderna samt att skapa nya alternativ.Utredaren skall pröva om ytterligare åtgärder kan vidtas för att förstärkaoch utveckla överlämnandepåföljden, förtydliga ansvar förvård och åtgärder beträffande unga lagöverträdare samt redovisa vilkaförändringar som i så fall bör göras.Utredaren skall också överväga hur samarbetet mellan ochberörda myndigheter skulle kunna utvecklas och förbättras och hur hinderi detta hänseende skall kunna övervinnas.En särskild fråga som tas upp i direktiven är möjligheten att införa ens.k. Som ett led i en förstärkning av samarbetet mellan berördamyndigheter, vårdgivare och skola skall utredaren lämna förslag till enmodell där en person utses att ha ett särskilt ansvar för den unge genomdels kontroll och uppföljning, dels samordning av de insatser och åtgärdersom vidtas från samhällets sida, en s.k. ryggsäck. Förslaget bör angeformer för ansvarsfördelning och samarbete samt hur frågor om sekretessoch kompetens bör lösas. Denna modell skall även kunna tillämpas avsocialtjänsten för barn under 15 år.När det gäller sluten ungdomsvård anförs i direktiven att utredaren skallöverväga om tillämpningsområdet för sådan vård har en lämplig avgränsning,såväl i förhållande till andra påföljder som i förhållande till andraåtgärder som vidtas av det allmänna. Utredaren skall även uppmärksammavilka åtgärder som kan vidtas för att stärka påföljdens innehåll och föratt på andra sätt främja den dömdes förutsättningar för ett liv i frihetutan kriminalitet.Även frågan om medling med anledning av brott berörs i direktiven. Utredarenskall följa utvecklingen av medlingsverksamheten i landet och övervägavilken ställning i rättsprocessen medlingen bör ha samt hur den börorganiseras. En målsättning bör vara att medlingen, i vart fall ,skall kunna utvecklas till en verksamhet som är allmänt tillgänglig ochsom spelar en mer framträdande roll i rättssystemet.Slutligen kan här nämnas att utredaren skall undersöka vilka möjlighetersom finns att ersätta häktning med andra former av placering eller andraåtgärder för övervakning i kontrollerade former . Ensärskild fråga som bör övervägas är om det är möjligt att genom placeringpå särskilda ungdomshem minska användningen av häktningsinstitutet. Vidarebör utredaren pröva om det är möjligt att placera häktade ungdomar påsärskilda ungdomshem för att undvika placering på allmänna häkten. Utredarenskall även belysa vilka åtgärder som behöver vidtas för att möjliggöraplaceringar utanför de allmänna häktena. Härigenom har utskottets krav påutredning av hithörande frågor också tillgodosetts (se bet. 2000/01:JuU13s. 12).Det står utredaren fritt att ta upp även andra frågor inom ramen föruppdraget som aktualiseras under utredningsarbetet.Utskottet har inhämtat att också frågan om drogtester på barn under 15 årsannolikt kommer att tas upp av utredningen.Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av september 2004.Utskottets ställningstagandePåföljder m.m. för unga lagöverträdareUtskottet vill inledningsvis understryka att det i vårt land finns enlång tradition och bred förankring när det gäller att särbehandla ungalagöverträdare i straffrättsligt hänseende. Tanken bygger på erfarenhetenatt straffrättsliga ingripanden mot unga människor måste anpassas tillden unges brist på mognad, begränsade erfarenhet och särskilda förhållanden.Denna princip gäller särskilt åldersgruppen 15 t.o.m. , men ocksåpersoner i åldern . För att kunna hindra att unga utvecklaren kriminell livsstil krävs en helhetssyn. Det är inte tillräckligt attfokusera på de brottsliga gärningarna som sådana. Hela den unges situationmåste beaktas, vilket kräver samarbete mellan olika aktörer i samhället.Ett särskilt ansvar vilar på som har det övergripandesamhälleliga ansvaret för de ungas sociala situation och som därmed, sålångt det är möjligt, också ansvarar för vården av unga som begår brott.Samtidigt har det allmänna uppgiften att se till att även de brott sombegås av unga beivras och att de grundläggande värden som skyddas genomstraffrättsliga regler upprätthålls. Ungdomsbrottsligheten måste alltsåangripas på bred front.Utskottet kan vidare konstatera att det allmännas åtgärder mot ungdomsbrottenständigt är föremål för livlig debatt. väcks ettflertal förslag som tar sikte just på åtgärder mot unga lagöverträdare.Det är viktigt att fortlöpande se till att påföljdssystemet för de ungaär anpassat till rådande förutsättningar och att intentionerna medlagstiftningen verkligen uppfylls. Här har den nu arbetandeUngdomsbrottsutredningen- med sina brett upplagda direktiv - en viktig roll att fylla. Genomutredningsuppdraget realiseras också den utvärdering som aviserades när1999 års reform genomfördes.Utskottet ser det följaktligen som mycket värdefullt att det nu görs ensamlad översyn av påföljdssystemet för unga lagöverträdare.Även om arbetet i utredningen är brett upplagt är det inte i alla delarförutsättningslöst. Principen bör enligt vad som anförs i direktiven varaatt barn och ungdomar som begår brott i första hand skall bli föremål förinsatser inom . Utskottet ansluter sig till den bedömningen.Redan av denna anledning kan utskottet inte ställa sig bakom demotionsönskemål som går ut på att påföljden överlämnande till vård inomsocialtjänsten bör avskaffas.Flera av de förslag som nämns i motionerna tas uttryckligen upp i direktiventill utredningen. Andra förslag får anses ligga inom ramen förutredningsuppdraget. Det behövs därför inget initiativ från medanledningav de önskemål som avser medling, villkorligt fängelsestraff, påföljdernaför unga rånare, särreglerna om fängelse för unga mellan 18 och 21 årsamt skolans och insatser.I flera motioner betonas att familjen har viktiga uppgifter när det gälleratt förebygga brott. Också utskottet anser att föräldrarna har en nyckelrollnär det gäller att få barn och ungdomar att avstå från att begå brott.Det sagda innebär emellertid inte att inte också skolan, fritidsförvaltningenoch har ett ansvar när det gäller att uppmärksamma problembland barn och unga. Berörda organ har vidare ett ansvar för att det - isamråd med föräldrarna och andra närstående - görs insatser till nyttaför barnet eller den unge. Utskottet kan inte se att det skulle finnasnågra principiella meningsskiljaktigheter i denna fråga. Det behövs ingetuttalande från med anledning av dessa motionsyrkanden.Utskottet vill också påpeka att lokalt brottsförebyggande arbete lämpligenbör ske i former som anpassas just till de lokala förhållandena. Någracentrala direktiv från om lokala handlingsplaner motungdomsbrottslighet bör inte utfärdas.Några motioner tar upp frågan om behovet av en snabb handläggning avärenden där unga är inblandade. Utskottet har i princip ingen annanuppfattning. En hörnsten i den nuvarande lagstiftningen är just att processenskall ske snabbt. I sammanhanget vill utskottet också peka på att regeringennyligen lagt fram ett förslag som just syftar till att åstadkomma ettsnabbare brottmålsförfarande.Frågan om ett bättre omhändertagande av unga häktade omfattas av detuppdrag som lämnats till utredningen. Detta bör ses som ett första stegmot bättre häktesförhållanden för de unga lagöverträdarna. Här villutskottet också uttrycka sin tillfredsställelse över att riksdagenstillkännagivande rörande unga häktade effektuerats.När det sedan gäller övriga i denna del aktuella förslag kan utskottetinte se att det finns skäl att avvika från de ståndpunkter som utskottetintagit tidigare. Utskottet anser alltså alltjämt att möjligheterna förpolisen att ingripa mot unga i olämpliga miljöer är tillräckliga, attbarn inte bör registreras i centrala polisregister, vilketalltså inte hindrar att det kan ske lokalt, att straffmyndighetsålderninte bör sänkas och att reglerna om när vårdnadshavare skall kallas tillhuvudförhandling i brottmål har en tillfredsställande utformning.Sammantaget innebär det anförda att utskottet anser att det inte behövsnågon åtgärd från sida med anledning av de motionsyrkanden somnu berörts. Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju233,Ju264, Ju287, Ju292, Ju349, Ju357, Ju373, Ju375, Ju377, Ju394, Ju399,Ju411, Ju425, Ju445, Ju450, Ju465, Ju477 och So413 allt i här aktuelladelar.Drogtest på barn under 15 årUtskottet har under en följd av år behandlat och avstyrkt yrkanden somgått ut på att barn skulle kunna underkastas drogtest. Utskottethar i dessa sammanhang i huvudsak hänvisat till att en sådan ordning äralltför integritetskränkande och att misstanken om att ett barn missbrukarnarkotika borde leda till åtgärder oavsett om något drogtest föreligger.Utskottet har inte ändrat uppfattning i den frågan, och utskottet föreslåratt avslår motionerna Ju292, Ju394, Ju445, So345, So414 ochSo578 i här aktuella delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Påföljder m.m. för unga lagöverträdare, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om påföljder m.m. för unga lagöverträdare. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Ju233, 2003/04:Ju264, 2003/04:Ju292yrkandena 6, 7 och 11-14, 2003/04:Ju394 yrkandena 5, 7, 9 och 10 och2003/04:So413 yrkande 12, bifaller delvis motionerna 2003/04:Ju375 och2003/04:Ju465 yrkande 12 och avslår motionerna 2003/04:Ju287, 2003/04:Ju349yrkande 8, 2003/04:Ju357 yrkande 2, 2003/04:Ju373, 2003/04:Ju377,2003/04:Ju399, 2003/04:Ju411 yrkande 5, 2003/04:Ju425 yrkande 1, 2003/04:Ju445yrkande 1, 2003/04:Ju450 yrkandena 1-4, 6-8, 10 och 11 och 2003/04:Ju477yrkande 7.StällningstagandeSamhället måste tydligare än markera att vissa typer av beteendenoch kriminella gärningar inte accepteras. Antalet ungdomar mellan femtonoch som döms för grova brott har nästan fördubblats sedan börjanpå nittiotalet. Den bild vi ser är att det rent siffermässigt anmäls ettstort antal brott bland unga och att de flesta återfaller i brott. Vi serockså att unga oroar sig för brottslighet och att vuxna sviker dem, vuxnasom passerar förbi ett pågående angrepp men inte ingriper, vuxna somtillhör rättsväsendet och inte förklarar, stöder eller agerar tillräckligttydligt för de utsatta och politiker och forskare som inte tar problemetpå allvar. När reaktioner uteblir, uteblir också rättssystemets normerandeeffekt. Den unga brottslingen lär sig att brott lönar sig och brottsoffretlär sig att man inte kan lita på vuxensamhället. Får denna utvecklingfortgå eroderas de grundvalar rättssamhället vilar på. För att vända dennegativa utvecklingen inom området krävs en bred ansats av olika åtgärderpå många samhällsområden.Ingen föds till brottsling. Familjen är samhällets främsta brottsförebygganderesurs. Familjer med föräldrar och andra nära som har tid och ork attöverföra trygghet, kärlek och normer till sina barn. Samhället har underlång tid undervärderat riskerna med att tona ned föräldraansvaret tillförmån för samhällsinsatser. Samhället måste högre värdera familjen somresurs genom att stödja och uppmuntra förmåga att leva upp till sitt ansvar.Familjer där föräldrarna inte kan, orkar eller klarar sin fostrandeuppgift är en stor riskfaktor för ungas kriminalitet. Om problem med någotbarn uppstår inom barnomsorg eller skola har personalen all anledning attsöka kontakt med föräldrarna. Beroende på den kontakt som uppstår ellerde problem som kan identifieras bör och andra myndigheterkopplas in redan på ett tidigt stadium. Ambitionen måste vara ett konsekventsamarbete mellan de vuxna. Myndigheterna måste ha förmåga och kompetensatt möta barnets behov.