bet · GS01KRU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Motionärerna serförslaget i propositionen om en extra tilldelning på5 och 20 miljoner kronorretroaktivt som klart otillräckligt och föreslår föregen del i sitt budgetalternativ att ytterligare 10miljoner kronor ska anvisas för dettaändamål.I motion Kr302 föreslår () attstaten ska kompensera scenkonsten vidkulturinstitutionerna inom teater, musik och dansför de ökade pensionskostnaderna ochsocialavgifterna vid svenska artisters resor ochfrilansarbete. Motionären är bl.a. kritisk till attstaten tar ut högre pensionspremier redan från 2004utan att erbjuda någon kompensation.Kristdemokraterna ser i motion Kr361 de höjdapensionspremierna som kanske det mest akutaproblemet för teater-, dans- och musikinstitutioner.Denna ofinansierade kostnadsökning var omöjlig attförutse för institutionerna och kan komma att fådramatiska konsekvenser. Motionärerna förväntar sigatt regeringen finner en lösning som innebär attverksamheten vid institutionerna inte blir lidande(yrkande 2).I motion Kr341 pekar också och (båda kd) på de ofinansieradekostnadsökningar som institutionerna drabbats avtill följd av höjda pensionspremier. Om inte dennafråga får en lösning hotas många kulturarbetare meduppsägning. Motionärerna ser det som särskiltangeläget att lösa pensionsförhållandena för dansareoch sångare som av fysiska och konstnärliga skäl haren lägre pensionsålder än övriga arbetstagare.Vänsterpartiet begär i motion Kr309 att regeringeni särskild ordning ska utreda och redovisa hur manlångsiktigt ska lösa:- frågan om scenkonstsinstitutionernaspremiepensionsavgifter (yrkande 1),- frågan om finansiering av den kompletterandetjänstepensionen (KÅPAN) för de anställda vidscenkonstens institutioner (yrkande 2),- problemet med sångarnas och dansarnas pensioner(yrkande 3),- frågan om finansieringen av pensioner för den friascenkonstens anställda (yrkande 4).Motionärerna kräver slutligen också att regeringennoggrant ska följa utvecklingen vidscenkonstinstitutionerna för att vid behov kunnaingripa med akuta åtgärder (yrkande 5).Av motionen framgår att hysermycket stor förståelse för det krav somTeaterförbundet och Svensk Scenkonst ställt efterdet att budgetpropositionen lagts fram. De bådaorganisationerna krävde då att regeringen under 2005skulle frysa höjningen av premiepensionsavgiften påden nivå som institutionerna föreslås fåkompensation för i budgetpropositionen. De krävdeockså att hotet om retroaktiva inbetalningar skulleundanröjas.Den fria scenkonstens pensioner tas avVänsterpartiet också upp i motion Kr290 yrkande 13.Motionärerna framhåller där att det är av stor viktatt den fria scenkonsten inte glöms bort när nuteater-, dans- och musikinstitutionernas pensionerses över. Regeringen måste ta ansvar för attpensionsproblemen löses även för den friascenkonsten, anser motionärerna.Centerpartiet framhåller i sin budgetmotion,Kr389, att de fria grupperna ofta har en besvärligekonomisk situation. Partiet föreslår därför att denfria scenkonstens anslag ska höjas med totalt 25miljoner kronor, varav ska gåtill dansares och sångares pensionsavgångar.Regeringsbeslutet den 28 oktober 2004I har även efter det att budgetpropositionenpresenterades arbetet fortsatt för att finna enlösning på problemet med de ökadepensionskostnaderna för landets statligt stöddateater-, dans- och musikinstitutioner. Det harresulterat i att regeringen vid sitt fattat beslut om attde pensionspremienivåer som gäller förvissa statsunderstödda teater-, dans- ochmusikinstitutioner ska gälla även för 2005.Regeringen beslutade att tillfälligtstoppa en tilltänkt höjning av depreliminärt fastställda pensionsavgifterna för dessainstitutioner. Det nya beslutet innebär att även denpreliminära avgiften kommer att ligga kvarpå oförändrad nivå under hela . Av beslutetframgår att regeringen avser att återkomma med ettnytt förslag om hur skillnaden mellan slutliga ochpreliminära avgifter skafinansieras.I ett pressmeddelande från Kulturdepartementetsamma dag ges följande bakgrund till beslutet.Regeringen vidtar , i samråd med Miljöpartietoch , ytterligare åtgärder för attlösa problemen med ökade pensionskostnader förlandets statligt stödda teater-, dans- ochmusikinstitutioner.Utöver de medel som redan tillförts sektorn förolika pensionslösningar i höstensbudgetproposition räknar regeringen nu med attkunna tillföra ytterligare särskilda medel undervåren 2005 för att täcka merparten avscenkonstens ökade pensionspremiekostnader. Ettförslag om detta kommer att presenteras avregeringen, och i denkommande vårpropositionen.I avvaktan på vårpropositionens förslag kommerpensionspremierna att tillfälligt låsas på dennuvarande nivån för teater-, dans- ochmusikinstitutionerna.Regeringen kommer också att inbjudaarbetsmarknadens parter till fortsattaöverläggningar i den särskilda arbetsgrupp somtillsattes om pensionsfrågorna.En översyn kommer bl.a. att göras av den s.k.PISA-förordningen som reglerar pensionsvillkorenför personalen vid scenkonstens institutioner. Iöversynen skall bl.a. ingå att pröva frågan omkarriärväxling i samband med tidigpensionsavgång.- Med de förstärkningar som aviseras räknarregeringen med att övergången tillförsäkringstekniska pensionspremier, sompåbörjades , är slutligt reglerad och att deberörda institutionerna därefter själva ska bärapremiekostnaderna för sin personal, sägerkulturminister skapas också bättre förutsättningarför teater-, dans- och musikinstitutionerna attfullfölja sitt kulturpolitiska uppdrag.UtskottetPå senare år har olika pensionsfrågor kommit att bli ettalltmer påtagligt problem för de 63 statsunderstöddainstitutionerna på teater-, dans- och musikområdetsom omfattas av den s.k. PISA-förordningen.Två frågor har dominerat, nämligen kostnaderna förde pensionspremier som de 63 institutionerna betalartill () samt arbetstagarnaspensionsvillkor.De statsunderstödda scenkonstinstitutionernaspensionspremierPå det statliga området infördes en nyförsäkringsmodell för myndigheternasavtalsförsäkringar. Genom den fick myndigheterna detfulla kostnadsansvaret för förändringar ianställningsvillkoren. En grundläggande princip varatt finansieringen av avtalsförsäkringarna så långtmöjligt skulle ske på samma villkor som på övrigaarbetsmarknaden.År 2001 infördes en motsvarande försäkringslösningför de 63 scenkonstinstitutionerna inom PISA-området. hade dessa institutioner betalatlåga schabloniserade pensionspremier, men genomomläggningen anpassades premierna till de faktiskakostnaderna. Avsikten var att övergången skulle varakostnadsneutral. För ändamålet tillfördesinstitutionerna därför närmare 100 miljoner kronorför fördelning via Kulturrådet.Vid införandet beslutades också med stöd avarbetsgivarorganisationen (nuvarande Svensk Scenkonst) att premiekostnadernaskulle fördelas solidariskt mellan samtligainstitutioner på området. var för sig finnsdet skillnader mellan de 63 institutionernaspremienivåer, men för gruppen som helhet har alltsåen enhetlig avgift fastställts. beslutadesatt nivån på de preliminärt beräknade avgifternaskulle låsas under treårsperioden 2001-2003.I december 2003 aviserade SPV att premienivån för2004 skulle höjas från 9,59 till avlönesumman. För de 63 institutionerna sammantagnamotsvarade det en årlig kostnadsökning på 60-70miljoner kronor. För att skapa rådrum att hanteraden uppkomna situationen beslutade regeringen den 18december 2003 att de 63 institutionernas premienivåskulle vara oförändrat under 2004.Frysningen avsåg den preliminärt fastställdapremienivån . Det innebär att höjningen istället skulle komma att slå igenom med fördröjningnär avgiften slutligt skulle regleras , dåett engångsbelopp motsvarande skillnaden mellanslutligt fastställda pensionsavgifter ochpreliminärt inbetalade belopp skulle betalas in,dvs. i princip 60-70 miljoner kronor.Eftersom frysningen endast avsåg avgifterskulle de 63 scenkonstinstitutionerna, om inga andraåtgärder vidtogs, därutöver komma attpåföras en i princip lika stor höjning av depreliminära avgifterna . De ökadepremiekostnaderna skulle således detta år uppgå tilluppskattningsvis 120-140 miljoner kronor.I årets budgetproposition har regeringen satt av40 för olika pensionslösningar påscenkonstens område . Härav är 25 miljonerkronor kompensation för en slutreglering som SPVgjort av ingångsvärdet då defaktiska kostnaderna översteg de preliminärtberäknade avgifterna med . Därförföreslås i propositionen att institutionerna skatillföras dels ett lika stort årligt belopp fr.o.m.2005, dels en engångsvis retroaktiv kompensation på20 för fyraårsperioden 2001-2004.Eftersom premienivån varit låst under perioden2001-2003 betraktas därmed hela treårsperioden somslutreglerad.Regeringen har dessutom den 28 oktober 2004beslutat att frysa de 63 institutionernaspreliminära pensionsavgifter påoförändrad nivå. I beslutet sägs också attregeringen avser att återkomma med besked om hurskillnaden mellan slutlig och preliminär premie försåväl 2004 som 2005 ska finansieras. Ett förslag ifrågan kommer, enligt vad t.f. kulturminister meddelade vid en presskonferens , attredovisas på tilläggsbudget i 2005 årsvårproposition. Statsrådet uppgav samtidigtatt regeringen har för avsikt att ibudgetpropositionen lägga förslag som höjeranslagsnivån för de 63 institutionerna med ettbelopp motsvarande avpremiekostnadshöjningen. Med dessa åtgärderbetraktar regeringen frågan omscenkonstinstitutionernas pensionspremier som löst.Utskottet noterar med stor tillfredsställelseregeringens beslut i denna fråga. Det innebär attregeringen i samråd med ochMiljöpartiet har kommit fram till en, enligtutskottets mening, långsiktigt hållbar lösning somger de berörda institutionerna möjlighet att ta etteget ansvar för pensionskostnaders fortsattautveckling.Förutsättningarna för detta underlättas dessutomav att uppbörden av myndigheters pensionsavgifterkommer att läggas om. För de 63 institutionerna skerdet 2006. Då frångår man nuvarande system medpreliminära och slutliga avgifter eftersom det påannat håll visat sig kunna skapa osäkerhet hosmyndigheter om de faktiska pensionskostnadernasomfattning. Dessutom har det kunnat leda till storajusteringsbelopp vid avstämningen av premierna. Istället inför man en definitiv uppbörd grundad påmånatliga rapporter till SPV om respektiveinstitutions anställningsuppgifter. Avgifternakommer då att baseras på ett aktuellt underlag ochnågon avstämning mellan preliminära och slutligaavgifter behövs i det läget inte.Kulturarbetarnas pensionsvillkorReformeringen av det allmänna pensionssystemet harmedfört att ålderspensionen numera grundas pålivsinkomsten, och inte längre på de 15 bästainkomståren. Nyordningen missgynnar arbetstagare somhar ett relativt kort arbetsliv med ojämnainkomster. Det gäller bl.a. dansare vid destatsunderstödda teater-, dans- ochmusikinstitutionerna med avgångsrätt samt korister och sångsolister med avgångsrättvid ålder.Väljer en dansare eller sångare att gå i pensionvid dessa åldrar får de enligt PISA-förordningen enpension motsvarande av lönen fram tillordinarie ålderspension. Pensionen samordnas intemed andra inkomster, vilket innebär att den somövergår i annan anställning vid den tidigapensionsåldern kan uppbära både pension och lön.Lönen berättigar då dessutom till ytterligarepensionspoäng vilket förbättrar den allmännapensionen.Till bilden hör att en arbetstagare sedanseptember 2001 har rätt att arbeta till . Denna rätt är ovillkorlig och kan enligtlagen (1982:80) om anställningsskydd inte avtalasbort genom kollektivavtal. Den konstnärligapersonalens tidigare skyldighet att på anmaning avarbetsgivaren sluta sin anställning vid de tidigapensionsåldrarna gäller därför inte längre. Enenskild dansare eller sångare avgör själv om haneller hon vill fortsätta att arbeta fram till 67 årsålder.För kulturarbetare med tidig pensionsavgång harövergången till ett nytt allmänt pensionssysteminneburit att pensionen ålderförsämrats. Osäkerheten om den framtida pensionenhar lett till att dansare och sångare fortsätter sinanställning i stället för att gå i pension vid deåldrar som varit vanliga. Konsekvensernavid t.ex. Operan är att unga dansare inte får någonanställning.Ytterligare en faktor av betydelse i dettasammanhang är frågan om en kompletterandeålderspension - Kåpa - för kulturarbetarna vidscenkonstinstitutionerna.Arbetstagarorganisationerna har krävt att deanställda vid dessa institutioner ska ges enkompletterande tjänstepension som är likvärdig medden som gäller för statsanställda.Av det resurstillskott som i åretsbudgetproposition tillförs scenkonstens område är 15miljoner kronor avsedda att ge möjlighet till ensådan lösning. Det ankommer emellertid på parternaatt sluta kollektivavtal i frågan.Av budgetpropositionen framgår att regeringen harför avsikt att kombinera denna satsning med åtgärdersom främjar fortsatt yrkesverksamhet föryrkesgrupper med tidig pensionsålder, såsom sångareoch dansare. Regeringen kommer därför att fortsättadiskussionen med arbetsmarknadens parter och göra enöversyn av PISA-förordningen. I översynen ska manbl.a. undersöka möjligheterna till karriärväxlingvid tidig pensionsavgång och försöka finna lösningarsom innebär att karriärväxlingen leder till ett nyttförvärvsarbete.Utskottet ställer sig positivt även till dettainitiativ eftersom det kan lösa problemet med dendåliga personalrörligheten bland dansare och sångarevid de statsunderstödda scenkonstinstitutionerna.Det föreslagna resurstillskottet ser utskottet somett första viktigt steg för att komma till rätta meddetta problem. Resurstillskottet motsvararemellertid endast ungefär halva det belopp som krävsför att berörda arbetstagare ska erhålla enkompletterande ålderspension likvärdig den somgäller för statligt anställda. Utskottet utgåremellertid ifrån att regeringen vid sin fortsattaöversyn av PISA-förordningen beaktar även dennafråga i syfte att finna en snar lösning.Fria gruppers pensionsförhållandenDe fria teater-, dans- och musikgrupperna svarar fören betydande del av utbudet av teater, dans ochmusik. tar i två motioner upp fråganom finansieringen av de fria gruppernas pensioneroch kräver att regeringen tar sitt ansvar för attpensionsproblemen löses även för den friascenkonsten.Frågan om de fria gruppernas pensioner harnyligen tagits upp i en interpellationsdebatt.Som svar på en fråga av ()framhöll utbildnings- och kulturminister () följande:Vad gäller de fria grupperna delar jag GunillaTjernbergs uppfattning att de såväl konstnärligtsom kulturpolitiskt är en värdefull del avsvenskt kulturliv. Mot den bakgrunden harregeringen medvetet arbetat för att förbättrateater- och dansgruppernas situation, genom attkraftigt förstärka de statliga stöden på området.I höstens budgetproposition har regeringen ävenaviserat att stödformerna för de fria gruppernaska ses över, i syfte att förbättra utformningenav stöden. För de fria teater- och dansgruppernaspensioner gäller dock andra förutsättningar änför personalen vid de statligt stöddainstitutionerna. Ett avtal har träffats mellanTeaterförbundet och Svensk Scenkonst,Teatercentrum och , som innebär att engrupp frilansande konstnärer numera omfattas avkompletterande avtalspensioner av annat slag änden så kallade PISA-förordningen och det statligapensionsavtalet PA03. Enligt uppgifter frånStatens kulturråd tillämpar de friateatergrupperna i mycket stor utsträckning detnya kollektivavtalet. Regeringen har ocksåunderstrukit vikten av att idialog med de fria grupperna analyserarmöjligheterna till förbättringar av villkor somavtalsenliga löner, pensionsåtaganden med mera.I en efterföljande replik påpekade statsrådetPagrotsky vidare:Diskussionen nu har handlat om svårigheterna förgrupperna att betala de pengar som de behöverkomma ut med för att klara sinapensionsåtaganden. Om det skulle jag egentligenbara vilja säga två saker. Det ena är att de friagrupperna får ju pengar i klump som de själva harf har de pengar som de får, som dedisponerar, fördubblats. Jag tycker att det är beklagligt omdessa pengar har spenderats på ett sätt som göratt grupperna inte har råd att fullgöra deskyldigheter de har enligt de avtal de själva harvalt att skriva på med sina motparter, defackliga organisationerna, på det här området. Enfördubbling av pengarna borde räcka för att mansom arbetsgivare ska göra rätt för sig när manbetalar löner och uppfyller andra villkor.Liksom motionärerna ser även utskottet det somviktigt att också de fria gruppernas pensionsproblemfår en lösning. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att så sent som gavregeringen till känna att relationen mellanverksamhets- och projektbidragen för de friagrupperna skulle ses över[6] I det sammanhangetuttalade också att det behövs en snarlösning på frågan om hur pensionerna för de friagrupperna ska säkerställas. Enligt utskottets meningär det därför inte påkallat att nu på nyttgör ett uttalande i denna fråga.I efterföljande avsnitt om medelsanvisningen för2005 tar utskottet ställning till regeringens,liberalernas och förslagom att avdela ytterligare resurser tillscenkonstinstitutionernas och de fria gruppernaspensionskostnader.Övriga motionsyrkanden som behandlas i dettasammanhang är enligt utskottets mening tillgodoseddamed de uttalanden som utskottet har gjort.Utskottet avstyrker därför motionerna Kr233 (m)yrkande 23, Kr239 (m) yrkandena 8 och 12, Kr290 (v)yrkande 13, Kr302 (fp), Kr309 (v) yrkandena 1-5,Kr341 (kd), Kr361 (kd) yrkande 2 och Kr368 (fp)yrkande 10. **FOOTNOTES**[1]:ntz m.fl. (kd)10, 12, 13, 15 och 16Kr361Gunilla Tjernberg m.fl. (kd)4 och 13Kr362Gunilla Tjernberg m.fl. (kd)1, 5, 9-12 och 14Kr363Gunilla Tjernberg m.fl. (kd)8Kr364Lennart Kollmats m.fl. (fp)5Kr368Lars m.fl. (fp)5-9, 11, 13, 14, 17, 19-25, 30, 32, 33,35, 37, 39 och 42[2]:Kr369Anita m.fl. (fp)5 och 7Kr389Birgitta m.fl. (c)[3]:Ub275Sofia m.fl. (c)10N407Sven m.fl. (kd)8N409Martin m.fl. (fp)7Elanders Gotab, 2004För följan[4]:de anslag är pris- och löneomräkningen negativ iregeringens budgetförslag på utgiftsområde 17,nämligen 26:1 Statens ljud- och bildarkiv, 28:7 Bidragtill vissa teater-, dans- och[5]: musikändamål, 28:14 , 28:19Konstnärsnämnden och 28:29 Centrala museer: Stiftelser.Betänkande 2003/04:KrU6 om övergripande frågor påkulturområdet, s. 37-40.Proposition 2003/04:100 - ekonomiska[6]:vårproposition, avsnitt 6.2.1. De takbegränsadeutgifternas förändrin3 Anslagen inomutgiftsområde 17Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag till fördelning av anslaginom utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros-samfund och fritid liksom förslaget attavveckla det nationella uppdraget inomområdet formgivning och design.De i sammanhanget väckta motionerna avstyrks.Jämför de särskilda yttrandena 3 (m), 4 (fp),5 (kd) och 6 (c).3.1 Utskottets samlade bedömning avbudgetalternativenI utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid ingår sammanlagt sju politikområden av vilkatre också finns uppförda på andra utgiftsområden.De tre politikområden som odelat ligger inomutgiftsområdet är politikområdena 28 Kulturpolitik,29 Ungdomspolitik och 30 Folkrörelsepolitik.De fyra politikområden som spänner över flerautgiftsområden är politikområdena 25Utbildningspolitik, där kulturutskottet svarar förbl.a. folkbildningen, liksom 26 Forskningspolitikmed anslaget för Statens ljud- och bildarkiv, 27Mediepolitik med bl.a. anslaget till Biografbyrånsamt 2 Finansiella system och tillsyn medLotteriinspektionens anslag.Regeringens förslag till medelsanvisning för helautgiftsområdet uppgår till 8 956,5 miljoner kronor.Nivån motsvarar den ram som den 24november fastställt för utgiftsområdet och fördelarsig på politikområden och grupper av anslag på detsätt som framgår av efterföljande tabell. Avtabellen framgår också vilka alternativaprioriteringar som förordas av oppositionspartierna.Den fastställda utgiftsramen är närmare300 högre än motsvarande ramnivå somriksdagen lade fast för budgetåret2004. Av uppräkningen förklaras 92 miljoner kronorav pris- och löneomräkningar av olika anslag, medannärmare har sin grund i förslagom mer direkta anslagstillskott. Bland regeringensstörre satsningar på kulturpolitikens område kannämnas förslag om att låtaytterligare 16 museer införa fri entré, att gesärskild kompensation till 63 institutioner påteater-, dans- och musikområdena för att lindraövergången till ett nytt pensionssystem samt att ienlighet med tidigare beslut göra en nyårlig uppräkning av stödet till underhåll avkyrkliga kulturminnen.I tabellen redovisas förslagen avrundade tillmiljoner kronor i den ordning politikområdenabehandlas i budgetpropositionen på utgiftsområdet.Regeringens förslag redovisas i absoluta värden.Oppositionspartiernas förslag återges som avvikelseri förhållande till regeringens förslag. En merdetaljerad sammanställning av regeringens ochoppositionspartiernas förslag återfinns i bilaga 3.Tabell. Förslag till fördelning av utgifter påutgiftsområde 17 kultur, medier, trossamfund och fritidför 2005.Miljoner kronorI första steget av budgetprocessen har alltsåriksdagen på förslag av finansutskottet (bet.2004/05:FiU1) beslutat att ramen för utgiftsområde17 ska vara 8 . Detinnebär att kulturutskottet i sin fortsattaberedning av anslagsfördelningen inom utgiftsområdetär förhindrat att föreslår lösningar som medför attanslagen summerar sig till högre belopp. Ingethindrar emellertid att utskottets förslagunderstiger denna nivå.Förslag till alternativa anslagsnivåer harframförts av Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, och . Avförslagen är det bara det moderata alternativet somutan jämkningar kan tas upp till fortsatt beredning.Moderata samlingspartiets budgetalternativunderstiger ramnivån med 1 310 miljoner kronor,bl.a. beroende på att partiet vill omfördela 900miljoner kronor till ett annat utgiftsområde. Övrigapartiers förslag överskrider den fastställda ramenmed mellan 7 och 100 miljoner kronor.Redan av denna anledning bortfaller Folkpartietliberalernas, och Centerpartietsbudgetalternativ som de finns redovisade i motionerväckta under allmänna motionstiden. Utskottet haremellertid även vid en mer detaljerad prövning avdessa förslag funnit att de bärs upp av olikalösningar som utskottet inte kan ställa sig bakom.Detsamma gäller Moderata samlingspartiets förslag påanslagsnivå.Mot dessa förslag står regeringens ochsamarbetspartiernas förslag till anslagsfördelning,vilket enligt utskottets mening framstår som välavvägt.I det följande går utskottet igenombudgetförslagen på utgiftsområde 17 och prövaranslag för anslag de alternativa lösningar somregeringen och respektive oppositionsparti förordar.Liksom den tidigare återgivna tabellen följergenomgången samma ordning som den som används ibudgetpropositionen vid redovisningen av anslagen.Genomgången utmynnar i att utskottet i avsnitt 3.3redovisar sitt samlade ställningstagande till deförslagspunkter i propositionen och de yrkanden imotionerna som har direkt inverkan på statsbudgetenför 2005 på utgiftsområde 17.Övriga motionsförslag som berör frågor medanknytning till statsbudgeten men som väntas fåbudgeteffekt först eller senare behandlarutskottet längre fram i betänkandet i avsnitt 7.3.2 Utskottets genomgång av förslagen påanslagsnivå3.2.1 Politikområde 28 KulturpolitikStatens kulturråd (28:1)ska som centralförvaltningsmyndighet inom kulturområdet följautvecklingen och ge ett samlat underlag för denstatliga kulturpolitiken samt bistå regeringen medgenomförandet av denna. I den uppgiften ligger enskyldighet att verka för samordning av ocheffektivitet i de statliga åtgärderna.PropositionenMot bakgrund av att det finns ett stort utbud av aktörersom tillhandahåller Internetbaserade söktjänster förallmänheten gör regeringen bedömningen att KulturnätSverige, vars drift ansvarar för,bör upphöra den 31 december 2004.Regeringen föreslår att ska anvisa 46,14miljoner kronor under ramanslaget för budgetåret2005.MotionernaModerata samlingspartiet förelår i motion Kr349 att anslagetminskas med (yrkande 1).