bet · GR01TU8 · 2004-03-16 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 27 motionsförslag från den allmänna motionstiden2002 och 2003 som rör olika EU-relaterade frågor inom kommunikationsområdet.Det gäller bl.a. infrastrukturplanering, järnvägspolitik, sjöfartspolitik,trafiksäkerhet och miljöanpassning samt frågor om bredbandsutbyggnad ochgemensamt europeiskt porto.Utskottet förutsätter att regeringen driver ett aktivt arbete inom EU ienlighet med de ställningstaganden som tidigare formulerat istor enighet om utvecklingen av ett hållbart transportsystem och ettinformationssamhälle för alla. Det innebär att inom EU somprioriterade frågor bör driva bl.a. främjandet av en miljöanpassadtransportutveckling, en effektivisering av järnvägstrafiken, en gemensamsjöfartspolitik och en förbättrad trafiksäkerhet. Utskottet anser att riksdagenmot denna bakgrund bör avslå samtliga motionsförslag.Utskottets ställningstagande har föranlett nio reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. InfrastrukturplaneringRiksdagen avslår motionerna 2002/03:T311 yrkandena 1 och 3, 2002/03:T462yrkande 11, 2002/03:T466 yrkande 37, 2003/04:T228 yrkande 3, 2003/04:T261,2003/04:T488 yrkande 3, 2003/04:T526, 2003/04:T540, 2003/04:T560 yrkande8 och 2003/04:T564 yrkande 29.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (c)2. JärnvägspolitikRiksdagen avslår motionerna 2002/03:T321 yrkande 7, 2003/04:T530 yrkande6 och 2003/04:T564 yrkande 28.Reservation 3 (m, c)3. SjöfartspolitikRiksdagen avslår motionerna 2003/04:T564 yrkande 43 och 2003/04:MJ472yrkande 13.4. AlkolåsRiksdagen avslår motionerna 2003/04:T442 yrkande 1 och 2003/04:T536.Reservation 4 (kd, v)5. Elektroniska körkortRiksdagen avslår motion 2003/04:T442 yrkande 4.Reservation 5 (kd)6. Miljöanpassad transportpolitikRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ334 yrkande 16 och 2003/04:MJ411yrkande 3.Reservation 6 (v)Reservation 7 (c)7. PostpolitikRiksdagen avslår motionerna 2003/04:T319 och 2003/04:T562 yrkande 24.Reservation 8 (m, fp, kd)8. och bredbandsutbyggnadRiksdagen avslår motion 2003/04:T474 yrkande 4.Reservation 9 (c)9. Lokalisering av den europeiska sjöfartsmyndighetenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:T269 och 2003/04:MJ472 yrkande12.10. Reglering av sommartidRiksdagen avslår motion 2003/04:T267.Stockholm den 16 mars 2004På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MikaelJohansson (mp), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningEtt stort antal frågor inom trafikutskottets beredningsområde har ettnära samband med den europeiska gemenskapens lagstiftning och detreformarbete som pågår inom EU. Ärenden i form av propositioner och motionermed anledning exempelvis av införlivande av EG-direktiv i svensk lagstiftningbereds normalt genom särskilda betänkanden inom olika ärendeområden.Årligen väcks dock ett antal motionsförslag av mer övergripande karaktäreller motioner som rör frågor som inte direkt kan hänföras till aktuellalagstiftningsärenden.I detta betänkande behandlas mot denna bakgrund 27 motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden samt . Förslagen berörolika EU-relaterade frågor inom kommunikationsområdet som bl.a.infrastrukturplanering, järnvägspolitik, sjöfartspolitik, trafiksäkerhet ochmiljöanpassning samt frågor om bredbandsutbyggnad och gemensamt europeisktporto.Utskottets övervägandenInfrastrukturplaneringUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att ett europeiskt perspektiv anläggs vid planeringenav trafikens infrastruktur. bör mot den bakgrunden avslåmotionsförslag om särskilda initiativ för olika väg- och järnvägsprojekt medeuropeisk anknytning. Jämför reservationerna 1 (kd) och 2 (c).Transeuropeiska transportnätverkSveriges medlemskap i unionen innebär att har möjlighetatt söka finansiellt stöd till projekt som ingår i det s.k. transeuropeiskanätet för infrastruktur för transporter och telekommunikation, TEN.TEN-stöd kan sökas för såväl planeringsunderlag som för genomförande avinfrastrukturprojekt.Inom för transporter, TEN-T, har av 1994 utpekats14 särskilt prioriterade projekt. I finns två av dessa projekt.Det är Öresundsförbindelsen och Nordiska triangeln. Öresundsförbindelsenhar avslutats i och med att den fasta förbindelsen invigdes.Projektet är en multimodal transportkorridor med syfteatt förbättra kommunikationerna mellan de nordiska huvudstäderna ,, och . I det ingår järnvägsprojekten , , Vänernlänken, Västra stambanan och Citytunneln.De vägprojekt som ingår är E 4, E 6 och E 18. Även ochGöteborgs hamn ingår som delar i Nordiska triangeln.Bland de järnvägsprojekt som beviljats TEN-bidrag kan nämnas uppgraderingav sträckan och dubbelspår . De vägprojektsom fått beviljat stöd är E 6 och E 18. Medel har även lämnats tillÖresundsförbindelsen samt till väg- och luftinformatikprojekt. Bidrag tillsjöfarten har gått bl.a. till och hamnar. Luftfartsverkethar vidare erhållit bidrag för studier i samband med byggande av bana 3på flygplats.När det gäller den fortsatta utvecklingen av de transeuropeiska transportnätenpresenterade kommissionen förslag till reviderade riktlinjer.Kommissionen lämnade ett förslag om ändring av den s.k.finansieringsförordningen för TEN (2236/96/EG). Båda förslagen har kopplingartill initiativet för europeisk tillväxt som kommissionen lade fram i juli2003. Förslaget har följande huvudsakliga innehåll.Ett koncept om gränsöverskridande motorvägar till sjössEn möjlighet att tillsätta en europeisk samordnare för vissa projektEtt koncept om att förklara prioriterade projekt av europeisktintresseKriterier för prioriterade projekt och en utökad lista i Bilaga IIIBilagan med de prioriterade projekten utökas från 14 till 29 projekt.Flertalet prioriterade projekt skall påbörjas . De flestaprojekten är järnvägsprojekt. Nordiska triangeln förblir ett prioriteratprojekt, och det framgår att några kortare väg- och järnvägssektioner itriangeln skall färdigställas . Det nya projektetMotorvägar till sjöss omfattar bl.a. . Andra projekt av intresseför är en fast förbindelse över Fehmarn bält, en järnväg mellanBerlin och samt nord-sydliga vägar och järnvägar i Polen.Förslaget har behandlats i berörd rådsarbetsgrupp. Den 28 november 2003behandlades ärendet i Coreper. Därefter återstod flerautestående frågor som hänsköts till den 5 december 2003.Rådet träffade en politisk överenskommelse om engemensam ståndpunkt. Denna innebär endast smärre ändringar av kommissionensursprungsförslag. behandlas frågan av Europaparlamentetinom ramen för medbeslutandeproceduren.Nationell infrastrukturplaneringPlaneringsdirektiven för den nationella infrastrukturplaneringen föreskriver att det europeiska perspektivetskall beaktas när och gör sina prioriteringar.Regeringen har fastställt dels nationell väghållningsplanför , dels nationell banhållningsplan ,dels definitiva ekonomiska ramar för länsplaner för regionaltransportinfrastrukturför . Regeringen har aviserat att en proposition i ärendetkommer att lämnas till senare under våren 2004.Interpellationssvar den 10 februari 2004Statsrådet har i ett interpellationssvar den 10 februari2004 till behandlat vilka åtgärder som avses vidtas föratt infrastrukturellt ansluta till de nya EU-länderna kringÖstersjön och för att tillgodose behovet av förbättrade transportkorridoreri öst-västlig riktning:Den förestående utvidgningen av EU kommer att förändra transportmönstreni . Infrastrukturens kapacitet kommer att ställas på prov,och vi ser framför oss behov av omfattande investeringar i föratt möta den förväntade tillväxten. Det är därför angelägna frågor somJohnny tar upp, och jag delar hans bedömning att vi i ,liksom de baltiska staterna, har ett avståndshandikapp till övriga Europasom måste hanteras. är beroende av bra kommunikationer till allavåra handelspartner i nuvarande EU och i ett utvidgat EU. är dettyvärr så att svenska transportörer ofta drabbas av trafikstockningar ochandra hinder i det europeiska väg- och järnvägsnätet. Det leder tillförseningar och i slutänden till extra kostnader för kunderna. Det problemetär en av utgångspunkterna för regeringen när de svenska positionerna iden gemensamma transportpolitiken nu tas fram.En annan utgångspunkt är att de perifera regionerna ska knytas till demer centrala regionerna och att vi ska ta hänsyn till de särskildaförhållanden som råder i med långa avstånd, många glest befolkadeområden och snö, is och kyla . Inom EU pågår just nu en revideringav riktlinjerna för de transeuropeiska transportnäten, TEN-T. I december2003 träffade transportministrarna en politisk överenskommelse om engemensam ståndpunkt. Förslaget syftar bland annat till att anpassariktlinjerna för arbetet till de nya förhållanden som utvidgningen innebär.Förslaget har förberetts av en så kallad högnivågrupp som analyserat vilkainfrastrukturprojekt som ska vara prioriterade i TEN-T fram till år 2020.I det arbetet har föreslagit att den nordiska triangeln,sjömotorvägar på och Haparandabanan ska vara prioriteradeTEN-T-projekt.Av dessa uppfyller tyvärr inte Haparandabanan urvalskriterierna, men denfinns ändå med i TEN-T-nätet.Sverige har även betonat vikten av att en fast förbindelse över Fehmarnbält byggs, liksom att nord-sydliga väg- och järnvägskorridorer byggsgenom samt att järnvägen mellan och byggs ut. När detgäller de baltiska länderna har framhållit de öst-västligaförbindelserna. Merparten av den svenska utrikeshandeln är beroende avsjötransporter. Sjöfarten är självklart det viktigaste transportmedletmellan . deltar därför aktivt i det nyligenpåbörjade samarbetet mellan om så kallade sjömotorvägar.Den svenska ståndpunkten är att sjömotorvägarna ska omfatta all deninfrastruktur som behövs för att det ska gå att bedriva en effektiv, säkeroch miljövänlig sjöfart året om. Vi har fått gehör i ministerrådet förden ståndpunkten och förslaget omfattar nu bland annat hamnar, anslutningarpå land och till sjöss, IT-system och isbrytare.MotionsförslagI tre motioner behandlas infrastrukturprojektet sominnebär en utbyggnad av två järnvägslinjer, nämligen Europabanan, som följerE 4:an och sträcker sig mellan , , och Hamburgsamt Götalandsbanan, som följer ett öst-västligt stråk utmed ,mellan , och Jönköping.Tobias m.fl. (fp, m, kd) framhåller i motion 2003/04:T488 attregeringen bör lyfta fram Europakorridoren som svenskt kandidatprojekt iarbetet med de transeuropeiska nätverken inom EU. Som motiv anförs attdet finns ett stort och växande internationellt intresse för en tågförbindelsemed höghastighetskapacitet från till . Vidare anges attdet är viktigt att knyta samman med det europeiskahöghastighetsnätet, vilket kommer att ske över Fehmarn bält.Annelie Enochson och Per () betonar i motion 2002/03:T311 attidén bakom ett samlat transportsystem med Europabanan och Götalandsbananär att förena behovet av effektiva och väl fungerande transporter mellanSverige och den europeiska kontinenten med att på lång sikt få en bättrefungerande dynamisk region med tillväxt från till /Öresund.Mot denna bakgrund förordas att projektet lanseras som svenskt kandidatprojektför TEN. Vidare framhålls att förutsättningarna bör prövas för att delvisfinansiera utredningsarbetet av Europakorridoren genom medel från EU:sbudget för nya TEN-projekt. Genom att Fehmarn bält-projektet under detsenaste året starkt ökat i aktualitet ökar enligt motionärerna ävenEuropakorridoren i angelägenhetsgrad.Ulf och (båda m) framhåller i motion 2003/04:T228 attutförda studier av Europakorridoren visar på att i varje fall delar avprojektet snabbt kommer att kunna ge en samhällsekonomisk vinst. Vidareanges att behöver satsa på höghastighetsjärnväg av europeisktsnitt för att krympa det avståndshandikapp som finns både inom landet ochmot kontinenten. Mot denna bakgrund förordas att Europakorridoren presenterassom kandidatprojekt i TEN-arbetet inom EU.Rune och (båda s) understryker i motion 2003/04:T526att tillväxt och företagande är beroende av goda kommunikationer, inteminst i landets mellersta och norra delar. Effektiva godstransportnätmåste därför på bättre sätt samordnas på transnationell nivå med kompletteranderegionala och lokala länkar. Olika offentliga och privata intressen imellersta , och har påbörjat ett projekt, North EastCargo Link (NECL), som har till mål att utveckla och marknadsföra enöst-västlig godstransportled från över , och Norgevidare ut till . Projektet syftar till att åstadkomma effektivaalternativ till dagens överbelastade nord-sydliga godstransporter. Dennatransportkedja har flera begränsande länkar som måste åtgärdas för skall kunna åstadkomma ett fungerande samspel. Det är därför enligtmotionärerna viktigt att regeringen upptar förhandlingar med ochNorges regeringar om ett gemensamt program för långsiktiga satsningar pådenna öst-västliga korridor.Johnny m.fl. (kd) konstaterar i motionerna 2002/03:T462 och2003/04:T560 att det är ett känt faktum att svenska företag har ettavståndshandikapp i förhållande till sina konkurrenter på kontinenten. Föratt skall vara konkurrenskraftigt i det europeiska perspektivetmåste därför ett internationellt perspektiv anläggas på infrastrukturbyggandet.Behovet av att minska avståndshandikappet till övriga gäller ocksåi varierande omfattning våra grannländer runt , inte minst debaltiska staterna. Mot denna bakgrund bör driva på en gemensaminfrastrukturpolitik. bör vidare enligt motionärerna som ett ledi detta arbete ta ett initiativ till en samlad infrastrukturpolitik förÖstersjöområdet.Centerpartiet framhåller genom m.fl. i motion 2003/04:T564och m.fl. i motion 2002/03:T466 att inom EU börarbeta för ett gemensamt program för utveckling av transportsystemet iBarentsregionen. Den nordliga dimensionen i EU-arbetet måste få återverkanäven på transportområdet. Samarbete mellan länder, företag och människori dessa områden ställer på grund av de geografiska förhållandena storakrav på en väl fungerande infrastruktur. Ambitionen måste vara att människoroch företag i , den arktiska regionen och Östersjöregionenges goda möjligheter att delta i den europeiska integrationen. Prioritetbör ges till att knyta samman det transeuropeiska nätverket av järnvägsspårsom passerar EU:s externa gränser.Yvonne () uppmärksammar i motion 2003/04:T261 ,som går från Mo-i-Rana vid norska , genom tillUmeå och sedan fortsätter genom från till . Föratt skapa förutsättningar för att den inre marknaden skall fungera föratt uppnå tillväxt och utveckling i unionen har EU pekat ut ett strategisktnät för transporter TEN-T. Nätverket är glest i och E 12 är enlänk som saknas för att binda ihop unionen i öst-västlig led. Det är därförönskvärt enligt motionären att regeringen driver ärendet om klassning avE 12 som inför den kommande revideringen.Martin m.fl. (s) framhåller i motion 2003/04:T540 att med ettutvidgat EU ökar vår hemmamarknad högst betydligt. Mycket talar för attde baltiska staterna, och S:t , med en snabbekonomisk tillväxt kommer att bli allt viktigare för utvecklingen avsvenskt näringsliv. Mot denna bakgrund bör den fysiska planeringen i ökadutsträckning ta hänsyn till tillväxt. Regeringen föreslåsdärför att särskilt följa och se över kommunikationerna kring Östersjöni syfte att underlätta handel över gränserna. Det kan handla om såvälgemensamma infrastruktursatsningar och väg- och järnvägslänkar övernationsgränserna som en översyn av vår egen infrastruktur, exempelvishamnkapacitet i våra Östersjöhamnar och kommunikationer till och från dessa.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det krävs viktiga insatser i infrastrukturen för attfrämja tillväxt, regional utveckling och omställning till ett ekologisktuthålligt samhälle. Förändringar i vår omvärld, inte minst genom EU:sutvidgning i vårt närområde, ställer krav på infrastrukturenför att möta nya resmönster och transportvägar. Utskottet delar därmedden grundläggande syn som kommer till uttryck i flera motioner om viktenav att anlägga ett europeiskt perspektiv i samband med planering av vägaroch järnvägar. Regeringen har också deklarerat motsvarande uppfattningoch i sina planeringsdirektiv till och föreskrivetatt ett europeiskt synsätt skall anläggas i planeringsarbetet.En av de åtgärder som föreslås i nationella banhållningsplanär mot bl.a. denna bakgrund en uppgradering av Haparandabanan. Satsningengör det möjligt att utveckla den gränsöverskridande trafiken mellan Sverigeoch och trafiken i . Till detta bidrar även dennyligen invigda s.k. felande länken i ryska . För att möjliggöraen effektivare trafik är det också enligt plan angeläget attfortsätta satsningen på spårviddsväxlare. Vidare kan nämnas att Banverketdeltar tillsammans med nio andra europeiska länder i North-South FreightFreeways. Syftet är att erbjuda företag möjligheten att enkelt, flexibeltoch effektivt transportera sitt gods mellan de deltagande länderna, dvs.att skapa ett gränslöst järnvägsnät.När det gäller Europakorridoren har bedömt attdelprojektet kan vara en samhällsekonomiskt försvarbarinvesteringmed goda förutsättningar att bidra till regionförstoring och bli eneffektiv bana mellan och . Däremot är effekterna mycketosäkra för delen Europabanan. Till skillnad från Götalandsbanan har denfå intressanta mellanmarknader, och den kan inte på samma sätt byggas uti lämpliga etapper. För att få ut avsedd effekt av Europabanan krävs ocksåatt mycket stora investeringar genomförs i och . Eftersomdet inte finns en gemensam inriktning hos regeringarna i , Danmarkoch att satsa på en höghastighetsjärnväg bedömer atten satsning på Europabanan i inte ärintressant.Utskottet konstaterar att det europeiska perspektivet ingår som enförutsättning i trafikverkens arbete. Som redovisats i bakgrundsbeskrivningenbedriver vidare enligt statsrådet ett aktivt arbetemed att föra fram svenska intressen när det gäller den fortsattainfrastrukturplaneringen inom EU. Utskottet vill vidare tillägga att regeringensenare avser att redovisa en proposition om långsiktsplanerför transportinfrastrukturen. Till ärendet hör ett stort antal motionsförslagfrån den allmänna motionstiden och 2003 om utbyggnader avolika väg- och järnvägsprojekt i landet. Utskottet avser att i dettasammanhang återkomma till olika frågor med anledning av den fortsattautvecklingen av trafikens infrastruktur.Med hänvisning till det anförda är utskottet inte nu berett att vidtanågon åtgärd i ärendet. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna2002/03:T311 (kd) yrkandena 1 och 3, 2002/03:T462 (kd) yrkande 11,2002/03:T466 (c) yrkande 37, 2003/04:T228 (m) yrkande 3, 2003/04:T261 (fp),2003/04:T488 (fp, m, kd) yrkande 3, 2003/04:T526 (s), 2003/04:T540 (s)2003/04:T560 (kd) yrkande 8 och 2003/04:T564 (c) yrkande 29.JärnvägspolitikUtskottets förslag i korthetEnligt utskottets mening måste järnvägstrafiken i effektiviserasför att öka sin konkurrenskraft. Med hänvisning till pågående reformarbetebör avslå tre motionsförslag med begäran om avregleringar ochstandardiseringar av järnvägstrafiken i . Jämför reservation 3 (m,c).BakgrundAv om transportpolitik framgår att järnvägensmarknadsandelar inom EU fortsätter att minska som godstransporternaskvalitetsnivå är i hög grad otillfredsställande och i vissa fall blirallt sämre. Andelen godstransporter på järnväg ligger på jämförtmed , när samtliga transsportslag räknas in, och på 14 %jämfört , om man enbart ser till landbaserade transporter. Trotsmånga positiva erfarenheter, som utvecklingen av nya initiativ på marknadenoch omstruktureringen av gamla järnvägsföretag i flera medlemsstater,upplevs förändringstakten inom EU som otillfredsställande. Därför föreslåsi ett åtgärdsprogram för att vitalisera järnvägssektorn.Reformarbetet på järnvägsområdet inom EU sker enligt olika "paket". Detförsta järnvägspaketet innefattar fyra EG-direktiv angående utvecklingenav gemenskapens järnvägar, tillstånd för järnvägsföretag, tilldelning avoch avgifter för infrastrukturkapacitet samt driftskompatibilitet förkonventionella tåg. Det första direktivet skulle ha varit infört i mars2003.I sammanhanget kan vidare nämnas att kommissionen presenteradeett andra järnvägspaket som består av två delar. Den första delen bestårav fem lagstiftningsåtgärder:1. förslag till direktiv om järnvägssäkerhet2. ändringar i direktiven om driftskompatibilitet för höghastighetstågoch konventionella tåg3. ändringar av direktiv /440/EG för att vidga tillträdesrätten tilljärnvägsinfrastruktur även för nationell godstrafik4. förslag till förordning om den europeiska järnvägsbyrån för säkerhetoch driftskompatibilitet5. förslag till rekommendation till rådets beslut att bemyndiga kommissionenatt förhandla om anslutningsvillkor för gemenskapen till fördraget ominternationell järnvägstrafik (COTIF).Den andra delen i meddelandet innehåller en analys av situationen förgodstransport på järnväg och internationell persontransport. Denna analyshar föranlett kommissionen att överväga att utarbeta ytterligaredirektivförslag med syfte att förbättra kvaliteten på tjänsterna och görajärnvägstransporter attraktivare.De nu aktuella rättsakterna har behandlats i rådsarbetsgruppen.Ordförandeskapet har ambitionen att transportrådet skall uppnå en politisköverenskommelse om alla fem rättsakterna vid rådsmötet . Europaparlamentethar behandlat förslagen och har föreslagit ändringar som bl.a.innebär att även marknaden för persontransporter skall öppnas i vissutsträckning.Kommissionen har vidare presenterat ett tredje järnvägspaket sominnebär bl.a. fri konkurrens på internationella tåglinjer för passagerarefrån 2010. I paketet ingår vidare skyldigheter från järnvägsbolagengentemot passagerarna vid förseningar och inställda avgångar, internationellakörlicenser för lokförare och ökad tillförlitlighet för järnvägsfrakter.MotionsförslagModerata samlingspartiet framhåller i motionerna 2002/03:T321 och2003/04:T530 av m.fl. att utvecklingen av järnvägstrafikensom ett konkurrenskraftigt transportmedel måste beaktas utifrån etteuropeiskt perspektiv, vilket bl.a. gjorts i den vitbok om transporter somarbetats fram . bör mot denna bakgrund enligtmotionärerna mer aktivt driva frågorna om en ökad integrering avjärnvägstrafiken inom EU och därvid särskilt framhålla vikten av att ettgemensamtregelverk utarbetas. Behovet av fortsatta avregleringar och ökadstandardisering på järnvägsområdet är stort i Europa.Maud m.fl. (c) klargör i motion 2003/04:T564 att i Centerpartietsframtidsvision ingår en ökad samordning av de nationella järnvägssystemeninom EU, men också i angränsande länder. måste tåg ofta stoppas vidgränserna för byte av lok och förare samt för tekniska kontroller. Olikaelsystem och spårvidder ställer också till problem. Detta kostar bådepengar och tid och bidrar till förseningar. Mot denna bakgrund bör ensatsning ske på ett gemensamt europeiskt järnvägssystem där operatörermed olika nationell hemvist ges samma tillgång till järnvägsinfrastrukturen.Bättre standardisering och marknadsöppnande är ett sätt att bättre dranytta av de järnvägsinvesteringar som både gjorts och skall göras. Föratt ytterligare underlätta smidighet och säkerhet bör den internationellatågtrafiken införa ett gemensamt språk. Förslagsvis borde detta språkvara engelska, liksom inom luftfarten.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den internationella järnvägstrafiken i Europaär behäftad med problem. Ej kundanpassade organisationer, variationer itekniska standarder och olika regelverk innebär ökade kostnader både vadgäller personal och material, som administrativa hinder vidgränspassager innebär förlängda transporttider och negativ påverkan påpunktligheten.Initiativ, där har varit pådrivande, har tagits inom EU för attförsöka undanröja dessa problem och verka för en ökad konkurrens inomsektorn. Det europeiska samarbetet inom järnvägsområdet genomgår också nustora förändringar. Det första järnvägspaketet antogs , det andraär i slutfasen för beslut och förslag till det tredje harnyligen lagts fram av kommissionen.Enligt vad utskottet erfarit är den svenska ståndpunkten som regeringenfört fram inom EU att järnvägssektorn inom måste reformeras.