bet · GR01SFU15 · 2004-04-20 00:00:00 — Den övergångstid somregeringen förordar ska utnyttjas för att görasådana korrigeringar.Vi vill särskilt peka på följande.Systemet med F-skattsedlar. I debatten har detframförts att det är för lätt att få F-skattsedel.Ett mönster börjar skönjas där personer somegentligen är arbetstagare uppträder somegenföretagare. I vissa fall kan man på goda grundermisstänka att syftet är att kringgå den lagstiftningsom gäller för anställda.Det i skrivelsen nämnda uppdraget tillSkatteverket i denna fråga har redovisatstill regeringen (PM , dnr 130 224785-04/121). kan även den som inte ärskattskyldig i men som har för avsikt attbedriva näringsverksamhet här tilldelas F-skattsedel. Avsikten är att underlätta för utländskafysiska och juridiska personer att bedrivanäringsverksamhet i . F-skattsedel utfärdasefter en prövning av om den verksamhet sombeskrivits i ansökan utgör näringsverksamhet ellerinte. Om verksamheten bedöms som näringsverksamhetkontrolleras om sökanden har skatteskulder. Deflesta utlänningar som ansöker om F-skatt avser attvistas i än 3 månader. Vidutgången av 2003 var ca 1 000 F-skatteregistreringarhänförliga till utlänning, vilket kan jämföras medåret före då 350 ansökningar kom in. Under 2003fattades drygt 50 beslut om avslag på ansökan frånutländska medborgare, i flertalet fall därför attverksamheten inte uppfyllde kraven pånäringsverksamhet. Beslutet att tilldela någon F-skattsedel är egentligen ett preliminärt beslutmedan den slutliga bedömningen sker vidinkomsttaxeringen. Eftersom de flesta utländskanäringsidkare som ansöker om F-skattsedel inte skataxeras i blir deras avsikt att drivanäringsverksamhet här aldrig slutgiltigt prövad.I pekar man ut ett antalproblemområden, däribland de begränsadekontrollmöjligheter som finns . tidsbegränsade F-skattsedlar i vissa fall,vilket ska förbättra möjligheterna till kontroll iolika avseenden. Man föreslår också ett förbättratsamarbete mellan och övriga EU/EES-länder.Enligt vår mening är det synnerligen angeläget stramar upp hanteringen för att på så visförhindra ett oseriöst utnyttjande av systemet.Vi anser att man också bör ta fasta på det somsägs i skrivelsen om möjligheten att lägga ansvaretför uppdragstagares skatter och avgifter påuppdragsgivaren. Med underentreprenörer i flera ledökar risken inte bara för att skatter och avgifterundanhålls utan också att skyddslagstiftningenkringgås.Bemanningsföretagen är sedan lång tiduppmärksammade av arbetsmarknadsutskottet. Medanledning av ett tillkännagivande av 1999på förslag av arbetsmarknadsutskottet tillsattes enarbetsgrupp inom för attinventera de problem som kan vara förknippade med enanställning i ett bemanningsföretag. Utskottet hadepekat på en rad frågor som borde uppmärksammas,däribland konkurrensförhållandena, och hade särskiltframhållit de anställdas situation. Visocialdemokrater anser att det är mycket angelägetatt arbetet i gruppen nu återupptas och att detinriktas på de frågor som omfattas av det tidigaretillkännagivandet men också på frågan omauktorisation. Vi utgår från att regeringen så snartsom möjligt kan återkomma till medanledning av det tidigare tillkännagivandet och attregeringen då också har gjort en kompletterandeinventering av frågeställningar som utvidgningen kanaktualisera.Som framgår av skrivelsen bereds frågan omkommittédirektiv om att genomföra EG-direktivet omoffentlig upphandling. När direktivet genomförs isvensk rätt avser regeringen att låta analyseramöjligheten att ratificera ILO-konventionnr 94 om arbetsklausuler i kontrakt där offentligmyndighet är part. De övriga nordiska länderna harratificerat konventionen. Konventionen ger möjlighetatt ställa kontraktsvillkor som går ut på att gängselönenivå enligt kollektivavtalet ska tillämpas.Frågan har behandlats av den s.k.Upphandlingskommittén, som ansåg att regeringenborde verka för att skrivs in iEG:s upphandlingsdirektiv (SOU 2001:31 s. 373 f). Vianser att detta är en mycket angelägen fråga.En annan fråga som tas upp i skrivelsen är attförstärka möjligheterna till bevakning avkollektivavtal, t.ex. genom tillägg till 19 §medbestämmandelagen. Utskottet instämmer medregeringen i att det behövs en bra bevakning av attavtalen följs. Detta är angeläget även när intenågra medlemmar i organisationen är anställda påarbetsplatsen. Utskottet - som inte anser att man nubör binda sig för hur detta ska åstadkommas mera idetalj - värdesätter att en analys pågår inomRegeringskansliet. Utskottet utgår från attregeringen återkommer till i denna frågainnan tvåårsperioden med övergångsregler löpt tillända.Vi socialdemokrater vill slutligen anföra följande.De åtgärder som beskrivs i skrivelsen är avsedda attunderlätta övergången till en fri rörlighet. Uppdragriktas till olika myndigheter, och regeringenutreder och analyserar olika frågor. De centralafrågorna om lön och andra anställningsvillkor ärdock i första hand parternas ansvar. Visocialdemokrater utgår från att parterna, i egetintresse, lever upp till detta ansvar och informerarregeringen om eventuella störningar ellermissförhållanden på arbetsmarknaden.SlutsatserDet ovanstående innebär att vi anser att riksdagenbör ställa sig bakom regeringens skrivelse. Viförordar också ett tillkännagivande om attregeringen övergångsregler gälleråtgärdar de problem som identifieras och återkommertill med de förslag som detta föranleder.Det anförda innebär också att samtliga i dettayttrande berörda motioner, Sf38, Sf39, Sf40, Sf41,Sf42, Sf43 och Sf44, bör avstyrkas i den mån de intefår anses tillgodosedda genom det anförda.Särskilda yttranden1. Övergångsregler m.m. (m), och (alla m) anför:Den 1 maj utvidgas EU från 15 till 25medlemsländer. Öppningen för nya medlemsländer ärdet viktigaste som har hänt inom Europasamarbetetunder . Vi moderater välkomnar utvidgningen.Det eventuella problemet i samband med unionensutvidgning är inte att medborgare från de nyamedlemsländerna kommer hit för att arbeta. Dethandlar inte heller om att de skulle utsättas förrovdrift på den svenska arbetsmarknaden. Problemetsammanhänger i stället med utformningen av desvenska socialförsäkringssystemen och på detta område.Vi moderater anser att problem som kan uppstå medfiktiva anställningar och utnyttjande av svenskabidragssystem ska mötas med ändring av regelsystemeni stället för med hinder för den fria rörligheteninom EU.Sveriges problem är att allt färre försörjeralltfler. Stora nationella problem har grundats ioch med en illa fungerande arbetsmarknad. Vi harjämfört med de flesta EU-ländersocialförsäkringslösningar och arbetsmarknadsreglersom är förmånligare för den enskilde ochskattenivåer som är väsentligt högre.Vår utgångspunkt är att ska eftersträvagenerella regelförändringar. Medborgare från de nyaEU-länderna ska inte behöva arbetstillstånd för attfå arbeta i . Arbetstagare och deras anhörigaska beviljas uppehållstillstånd i underförutsättning att de kan försörja sig. Någon fackligeller statlig kontrollapparat behövs inte. Deträcker med ett formellt krav på egenförsörjning.Socialbidrag ska inte utbetalas till EU-medborgaresom söker arbete i . Familjeförmåner somföräldrapenning, barnbidrag, studiebidrag,bostadsbidrag och underhållsstöd bör enligtModeraternas mening i princip endast utgå tillfamiljer bosatta i . Regeringen måste därföraktualisera en översyn av förordning (EEG) nr1408/71 med detta syfte.Vi anser också att man bör överväga möjligheternatill en ordning för medborgare från alla EU-länderdär arbetstagare successivt kvalificerar sig in isvenska socialförsäkringssystem.Det anförda innebär att vi anser attsocialförsäkringsutskottet bör föreslå att riksdagenbifaller motion Sf40 yrkandena 2-7.2. Övergångsregler m.m. (fp)() anför:Den 1 maj 2004 blir ensammanhållen kontinent med länder som frivilligtvalt att gå samman för att lösa gemensamma problem.Tiotals miljoner människor, som för bara drygt tioår sedan levde under kommunistiskt förtryck, kommerin i det EU som djupast sett syftar till att värnademokratin, friheten och freden. Det är någothistoriskt och fantastiskt.Rätten att ta arbete inom hela Europeiska unionensområde har från början varit en hörnsten i EU-samarbetet. Att människor flyttar mellan länder ökarden ömsesidiga förståelsen och får positiva effekterpå den europeiska ekonomin. Rätten och möjlighetenatt flytta ökar naturligtvis starkt individernasfrihet. Det har blivit en självklarhet att allamedborgare i EU-länderna ska kunna resa, arbeta ochleva i hela unionen på samma villkor. Därför sägerFolkpartiet nej till regeringens förslag omövergångsregler för nya EU-medborgare. Det krånglartill det för människor som vill komma hit ocharbeta. Vi behöver fler som jobbar och betalarskatt.Folkpartiet accepterar däremot en övergångsregel,nämligen att den som vill flytta hit måste kunnaförsörja sig. Vi godtar inga andra tillfälligalösningar än denna enkla, som i praktiken alltsåbara består i ett skriftligt besked från en seriösarbetsgivare. Den behövs för att motverka varje riskför utnyttjande av svenska bidrag. Den regeln bordegälla alla som vill flytta hit, men får just nu intetillämpas för medborgare från de gamla EU-länderna.Detta bör ändras, men i avvaktan på det bör dennarimliga princip tillämpas där det är tillåtet. Vårbedömning är att det är möjligt att genomföra sådanaförändringar , för principen stödsav de allra flesta politiker och partier i Europaoch i . Därför ska denna övergångsregelenbart gälla i åtta månader.3. Övergångsregler m.m. (kd)() anför:Tio länder från samt frånMedelhavsområdet välkomnas in i Europasamarbetet den1 . Detta är en av samarbetets absolutstörsta historiska händelser. Östutvidgningen är ursåväl ekonomiskt, politiskt som institutionelltperspektiv en enorm utmaning. Efter årtionden avisolering och utanförskap öppnas nu dörrarna tillgemenskap med de europeiska grannarna.Även ur ett svenskt perspektiv finns det storavinster med utvidgningen. Den politiska och socialautvecklingen i våra grannländer gynnar givetvis ävenoss, inte minst genom att det blir en säkrareregion. Dessutom kan vi samarbeta när det gällergränsöverskridande brottslighet och miljöfrågor.Sverige behöver även kvalificerad arbetskraft somvill komma hit och bidra till vår ekonomi ochvälfärd. Eftersom de tio nya medlemsländerna är ensnabbväxande region öppnas även en stor marknad förSverige. En gemensam marknad innebär således enstarkare ekonomi, fler arbetstillfällen, högretillväxt och ett tryggat välfärdssystem.Kristdemokraternas överväganden i frågan omövergångsregler kan sammanfattas på följande sätt:- Erfarenheter från den senaste EU-utvidgningen harinte visat på någon förändring i negativ bemärkelsenär det gäller förflyttning över gränserna.- Undersökningar visar att det främst ärvälutbildade personer i arbetsför ålder som sökersig till ett annat medlemsland för att arbeta.- har ett behov av arbetskraftsinvandring pålång sikt för att trygga välfärden.Vi kristdemokrater anser att invandring i grundenär en stor tillgång för vårt land, menförutsättningarna måste vara tillräckligt goda föratt möjligheterna till mänsklig utveckling och ökatvälstånd ska kunna tas till vara.Vår ståndpunkt är att inte ska införanågra övergångsregler. De nya medlemsländerna skavälkomnas som fullvärdiga medlemmar. Vi anser attregeringen bör verka för att ändra den negativaspiral som uppstått när de andra medlemsländernasett sig tvingade att införa övergångsregler.Sverige borde gå i spetsen för att påverka de övrigaländerna genom att avstå från sådana regler.Den oro som regeringen skapat genom tal om "socialturism" m.m. bör enligt meningmötas med avstämningspunkter, ett "early warningsystem", efter EU-utvidgningen. ska regeringenåterkomma till med en skrivelsesom innehåller en redovisning för utvecklingen påarbetsmarknaden och av trygghetssystemen. Regeringenska också vara skyldig att fortlöpande följautvecklingen och i händelse av förändringar avdramatisk karaktär återkomma till riksdagenmed en proposition med förslag till åtgärder.Vi kristdemokrater har påtalat de bristersom finns i dagens socialförsäkringssystem men intefått något gehör för detta. Omkring en miljonmänniskor försörjs uteslutande genombidragssystemen. Behovet av en översyn har funnitslänge och är oberoende av att EU får tio nyamedlemsländer. En reformering måste ske om samspeletmellan skattesystemen och de olika bidragssystemenska ge rätt incitament till arbete. En förändringbehövs också för att anpassa våra system till envärld med allt rörligare arbetskraft.4. Övergångsregler m.m. (c)() anför:Den 1 maj 2004 utvidgas EU med tio nya medlemmar.Det är en stor händelse när tar ännu ett stegmot samförstånd och varaktig fred. Centerpartietvill ha ett som präglas av öppenhet, mångfaldoch framtidstro. Vi välkomnar de nya medlemsstaternain i den europeiska gemenskapen. EU:s fria rörlighetska gälla för alla EU-medborgare.Vi ställer oss mycket kritiska till att dela uppEU-medlemmarna i ett A-lag och ett B-lag med reglersom gäller för vissa medlemmar i , men inte förandra. Det EU som riskerar att växa fram omdiskriminerande regler införs lutar åt en slutenhet,misstro och rädsla. Det är inte det somCenterpartiet vill se. Att ha fri rörlighet förkapital, varor och tjänster, men bara för vissamänniskor, medför att hela grundidén med EU riskeraratt gå förlorad.Centerpartiet anser att rädslan och oron förmissbruk av det svenska välfärdssystemet överdrivs.De människor som vill komma hit och försörja siggenom arbete kan bidra till ett vitalt Sverigesocialt, ekonomiskt och kulturellt. De skauppmuntras att komma hit. Vi accepterar inte attvissa länders medborgare pekas ut som mer benägnaatt utnyttja sociala välfärdssystem än andra.Farhågorna för "social turism" är inte bara stötandeutan även dåligt grundade. Trygghetssystemen motinkomstbortfall på grund av arbetslöshet ellersjukdom har kvalifikationsvillkor som grundas påtidigare inkomst, och risken för försök att utnyttjadessa system är obefintlig. Även riskerna för attsvenska bidragssystem skulle överutnyttjas avpersoner från de nya medlemsländerna är kraftigtöverdrivna.Inte heller behöver man räkna med en våg avmigration. En rapport från visar attflyttbenägenheten i de nya EU-länderna är mycket lågoch att inte är det land som människorna ide nya länderna ser som attraktivast att flyttatill.Att avvisa möjligheten att tillämpaövergångsregler är en viktig symbolisk handling. Pådet sättet kan visa att vi fullt utvälkomnar de nya medlemsländerna och derasmedborgare till EU. Ett sådant ställningstagandeskulle också vara gynnsamt för . Vi kan intapositionen som ett attraktivt och välkomnandeinvandrarland i med växande demografiskaproblem. Vår stela arbetsmarknad drar nytta av etttillskott av högutbildad arbetskraft och tillskottav skatteintäkter. Det skapar också förutsättningarför goda politiska relationer inom EU, vilket ökarSveriges möjligheter att påverka.5. Regler på arbetsmarknaden m.m. (v, mp)() och () anför:Vår uppfattning är att nya förutsättningar förSverige ställer högre krav än tidigare på regeringenatt tillsammans med arbetsmarknadens partersäkerställa att arbetsmarknadens villkor, regler ochlagar följs och stärks. Redan nu finns exempel påakuta problem inom vissa branscher, inte minst inombygg-, transport- och tjänstesektorn. De åtgärder viär överens om är generella och lika för alla. Dethandlar om att motverka lönedumpning, svartarbete,ekonomisk brottslighet och utnyttjande av människor.Det handlar också om att förhindra diskriminering.Vi vill peka på några problemområden där vi menaratt regeringen bör återkomma med konkretaförslag på lösningar.- Bemanningsföretagen, som i vissa fall verkar hasom målsättning att dumpa löner.- Oklara ansvarsförhållanden vid underentreprenader.- Oseriöst användande av F-skattsedlar.Dessutom är det nödvändigt att på olika sätt stärkade fackliga organisationernas möjligheter attmotverka lönedumpning och försvara kollektivavtalensställning på arbetsmarknaden.Arbetet mot allt slag av diskriminering börförstärkas och utvecklas. De ansvarigamyndigheternas roller bör utvärderas och det lokalaarbetet mot diskriminering skärpas. Socialaförbättringar och förhindrande av oseriös verksamhetbör vara kriterier vid offentlig upphandling.Vi anser med hänvisning till det ovanstående attregeringen bör återkomma till med förslagpå samlade generella insatser som syftar till attsäkerställa tryggheten för alla arbetstagare påarbetsmarknaden vid fri rörlighet.Bilaga 3Offentlig utfrågningOm övergångsregler för arbetstagare vid EU:sutvidgningDatum: tisdagen den 13 april 2004Tid:10.00-12.00Lokal: andrakammarsalenProgram:InledningSocialförsäkringsutskottets ordförande ()Arbetstagares fria rörlighet och övergångsregler- Vilka övergångsregler för fri rörlighet ingår ifördraget med de nya medlemsländerna?- Hur bör de svenska övergångsreglerna utformas?- Vilka övergångsregler kommer andra EU-länder attinföra?Statssekreterare ,UtrikesdepartementetEG-rättsliga aspekter- EU-medborgares rätt att bosätta sig i annat EU-land och rätt till sociala förmåner- tillämpning när det gällermigrerande arbetstagare ocharbetssökande- Bedömning av de EG-rättsliga aspekterna för svenskdel vid utvidgningenDepartementsrådet , UtrikesdepartementetDepartementssekreterare ,SocialdepartementetUtfrågningUtskottets ledamöter ställer frågor till inledarnaoch övriga inbjudnaDeltagare i utfrågningenUtrikesdepartementetCharlotte SvenssonOla HenriksonAnders KruseIngrid EkelundCatrin LidbomGösta IhrefeltMartin SandgrenSocialdepartementetLena MalmbergNäringsdepartementetEivy HäggströmPontus RingborgMigrationsverketFredrik MartinssonPeter FylkingRiksförsäkringsverketBjarne AlmströmJaan PajuMats MattssonArbetsmarknadsverketLinnéa ArviusSvenska kommunförbundetRoger BodinLars EkengerSofia BergströmSverker RudebergFöretagarnas riksorganisationJens ()akademikers centralorganisation (). generaldirektören (): Välkomna tillsocialförsäkringsutskottets offentliga utfrågning!Vi genomför den som ett led i behandlingen avregeringens skrivelse om övergångsregler förarbetstagare från nya medlemsländer vid EU:sutvidgning.Frågan om övergångsregler har debatterats rikligtde inte bara i utan ocksåi övriga europeiska länder. Det är komplexafrågeställningar, och jag tycker att de senastemånadernas diskussion och debatt kring både olikaförordningar och de domstolsutslag som finns harvisat på behovet av att försöka klargöra begreppen.Det är vår ambition i socialförsäkringsutskottet attunder den här utfrågningen åtminstone räta ut en delav de frågetecken som finns kring förordningen 1408eller 1612 eller utslag i diverseolika domar.När det gäller regeringens skrivelse hararbetsmarknadsutskottet redan yttrat sig över dentill oss i socialförsäkringsutskottet. Vi påbörjarvår behandling . Vi kommer att hautskottssammanträde , ochambitionen är att vi under nästkommande tisdag skaslutjustera för att sedan ha debatt och beslut den28 april.Utfrågningen inleds med att statssekreterareCharlotte på redogörför de överväganden som regeringen har gjort medanledning av frågan om hur övergångsreglerna skautformas. Vi har dessutom särskilt bett om att få enredogörelse för hur övriga länder inom Europeiskaunionen har ställt sig i frågan om övergångsregler.Därefter går vi vidare till en genomgång av deaktuella EG-rättsliga aspekter som finns. Det gällerdetaljerade bestämmelser om hur rätten till socialaförmåner för arbetstagare regleras men också hur tillämpning sett ut vid ett antalaktuella fall. Denna genomgång görs av är departementsråd på menockså av som ärdepartementssekreterare på de inledare som jag nu har nämnt har vibjudit in ett flertal experter,organisationsföreträdare och utredare till den härutfrågningen. Här finns professorn i offentlig rätt,. Här finns professorn ieuropeisk integrationsrätt, . Här finnsUlf som är doktorand i europeiskintegrationsrätt och som har tjänstgjort vid i . Här finns också regeringenssärskilda utredare av övergångsregler, ,och dessutom företrädare för arbetsmarknadens parteroch för en mängd olika organisationer ochmyndigheter.Samtliga dessa står naturligtvis till ledamöternasförfogande för att svara på frågor, givetvis ocksåde som har hållit inledningsanföranden.Ambitionen är att inledningsanförandena kommer atthålla , vilket innebär att vihar till frågor och svar. Sedanslutar vi klockan 12.Jag vill avslutningsvis påminna om att det här ären utfrågning som sänds i TV. Så stäng gärna avmobiltelefoner och annat! Dessutom vill jag påminnaom att allt som sägs här nedtecknas av stenografer.Protokollet från denna utfrågning kommer att bifogasi utskottets betänkande. Det innebär att allt somsägs här kommer i offentligt tryck.Med dessa ord säger jag än en gång: Varmt välkomnatill utfrågningen! Jag ger därmed ordet tillCharlotte , statssekreterare påUtrikesdepartementet. Varsågod!Arbetstagares fria rörlighet och övergångsreglerCharlotte : Tack för att jag har fått komma tillutskottet!Jag tror att man ska börja med att slå fast attutvidgningen av EU har stor betydelse för oss i formav utökade möjligheter till ekonomisk utveckling ochtillväxt. Men den här gången handlar det inte baraom att tio nya länder blir medlemmar i deneuropeiska unionen. är på många sätten historisk dag. bryter videfinitivt med det delade , ett delat Europasom har inneburit förtryck och ofrihet, ett delatEuropa som har hotat freden och hämmat utvecklingeni vår världsdel.Det är viktigt att inledningsvis slå fast denpositiva syn vi i har på utvidgningen. Vi äröverens om dess utomordentliga betydelse och viktenav att har varit, är och förblirtillskyndare av utvidgningen. Men det är då viktigtatt den fungerar, både för att de länder som blirmedlemmar verkligen ska integreras i EU och medtanke på kommande utvidgningar. Det kan därför varabra att ha - och det är inte heller konstigt att detkrävs - en infasningsperiod med särskilda regler påen rad olika områden.Över 200 olika övergångsbestämmelser kommer attgälla . Jag är här för att redovisaen av alla dessa bestämmelser. Det handlar ommöjligheten att ha särskilda regler förarbetstagares fria rörlighet under enövergångsperiod.Först: Vad gäller ? För EU-medborgare gälleratt man har rätt att resa in i landet och vistas härunder utan krav på uppehållstillstånd.Det enda villkoret som ställs är att personen kanvisa giltigt eller pass. Efter tre månaderkrävs uppehållstillstånd, och ett sådantuppehållstillstånd beviljas om man har ettanställningsbevis.Regelverket på området syftar till att såeffektivt som möjligt göra EU till en marknad ochunderlätta för medborgarna att fritt röra sig mellanländerna. Grundtanken är att en unionsmedborgare skakunna flytta och bosätta sig i en annan medlemsstatpå samma villkor som landets egna medborgare. Mankan säga att regelverket handlar dels omarbetstagares och arbetssökandes rätt tillrörlighet, dels om vilka rättigheter de har när dereser inom unionen för att arbeta i ett annat EU-land. De här reglerna finns dels i EG-fördraget,dels i sekundärrätten.Reglerna gör åtskillnad mellan arbetstagare ocharbetssökande. Arbetstagare har betydligt meromfattande rättigheter än en arbetssökande.Arbetssökande är alltså en sådan person som förstagången söker arbete i ett annat land.EG-domstolen har tolkat arbetstagarbegreppet vidett stort antal tillfällen och slagit fast att detär ett gemenskapsrättsligt begrepp i det härsammanhanget. Det är alltså inte de nationellareglerna om vem som är arbetstagare som skatillämpas.I en av de senaste domarna har domstolen uttrycktdet så att varje person är arbetstagare som utförfaktiskt och verkligt arbete med undantag av arbetesom utförs i så liten omfattning att det framstårsom ett marginellt komplement. Kännetecknet föranställningsförhållande är att en person mot ersättning utför arbete åt en annanperson under dennes ledning.