bet · GR01BOU8 · 2004-04-01 00:00:00 — behandlar i detta betänkande motioner årsallmänna motionstid som avser vissa bostadsförsörjningsfrågor. Det sombehandlas är i första hand frågor med anknytning till lagen (2000:1383)om kommunernas bostadsförsörjningsansvar och lagen (2002:102) om allmännyttigabostadsföretag. Även vissa frågor om bl.a. förmedling av hyresrätter tasupp.Utskottet avstyrker samtliga motionsförslag. När det gäller förslagen omde två aktuella lagarna hänvisar utskottet bl.a. till resultaten frånutskottets uppföljningsarbete under innevarande riksmöte.Till betänkandet har fogats 21 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avskaffande av lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvarRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo297 yrkande 22.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Utökade krav på boendeplanering och bostadsförmedlingRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo225 yrkandena 3 och 5 och 2003/04:Bo252yrkande 9.Reservation 2 (m, fp, kd, c) - motivReservation 3 (v)3. Förmedling av andrahandslägenheterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo224 yrkande 2 och 2003/04:Bo231yrkandena 1 och 8.Reservation 4 (m, fp, kd, c) - motivReservation 5 (v)Reservation 6 (mp)4. Bostäder åt hemlösaRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo236 yrkande 8.Reservation 7 (fp, kd, c)5. Bostäder åt misshandlade kvinnorRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju443 yrkande 5.6. BostadsanvisningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo224 yrkandena 1 i denna del och 3,2003/04:Bo244, 2003/04:Bo252 yrkande 10 och 2003/04:Bo290.Reservation 8 (m, fp, kd) - motivReservation 9 (v)Reservation 10 (mp)7. Svarthandel med hyresrätterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo224 yrkande 1 i denna del,2003/04:Bo231 yrkandena 5 och 6 och 2003/04:Bo236 yrkande 4.Reservation 11 (fp, kd, c)Reservation 12 (m) - motivReservation 13 (v)Reservation 14 (mp)8. Rätten att hyraRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo252 yrkandena 6 och 7.Reservation 15 (v)9. Avskaffande av lagen om allmännyttiga bostadsföretagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo229, 2003/04:Bo234, 2003/04:Bo253yrkande 15, 2003/04:Bo257 yrkandena 20 och 23, 2003/04:Bo258 yrkande 8,2003/04:Bo263 yrkande 10 och 2003/04:Bo297 yrkande 21.Reservation 16 (m, fp, kd, c)10. Ortsbegreppet i tillståndsärendenRiksdagen avslår motion 2003/04:Bo287.Reservation 17 (m, fp, kd, c) - motiv11. Kommunernas roll som fastighetsägareRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Bo236 yrkande 7 och 2003/04:Bo253yrkande 14.Reservation 18 (m) - motivReservation 19 (fp)Reservation 20 (kd) - motivReservation 21 (c) - motivStockholm den 1 april 2004På bostadsutskottets vägnarGöran HägglundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), OweHellberg (v), (), de (), NinaLundström (fp), (), (), (),(), (), (), RigmorStenmark (c), (), (), (), () och ().Utskottets övervägandenInledningBostadsutskottet behandlar i detta betänkande motioner årsallmänna motionstid som avser vissa bostadsförsörjningsfrågor. frågor om de legala instrument som sätter upp vissa ramar förkommunernas ansvar för bostadsförsörjningen. Det som behandlas är i förstahand frågor med anknytning till lagen (2000:1383) om kommunernasbostadsförsörjningsansvar och lagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag.Även vissa frågor om förmedling av hyresrätter m.m. tas upp.Utskottet har tidigare under behandlat förslag i bl.a. hyres-och fastighetsrättsliga frågor samt om plan- och bygglagstiftningen. Vidarehar förslag om de finansiella instrumenten för bostadsförsörjningen samtfrågor med en mer allmän bostadspolitisk inriktning behandlats.Lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omavskaffande av lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, jämförreservation 1 (m, fp, kd, c),utökade krav på boendeplanering och bostadsförmedling, jämförreservationerna 2 (m, fp, kd, c) och 3 (v).Uppföljning av lagens tillämpningDen trädde lagen (2000:1383) om kommunernasbostadsförsörjningsansvari kraft. I lagen stadgas bl.a. att varje kommun skall planerabostadsförsörjningen i syfte att skapa förutsättningar för alla i kommunen attleva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder förbostadsförsörjningen förbereds och genomförs. Riktlinjer förbostadsförsörjningenskall antas av kommunfullmäktige under varje mandatperiod. Vidare angesatt en kommun skall anordna bostadsförmedling om det behövs för att främjabostadsförsörjningen. Länsstyrelserna är skyldiga att lämna råd, informationoch underlag för kommunernas planering av bostadsförsörjningen.Någon egentlig utvärdering av lagens tillämpning har ännu inte genomförts.Bostadsutskottet diskuterade föregående år förutsättningarna för attlåta genomföra en sådan utvärdering. Mot bakgrund av den korta tid lagenvarit i kraft ansåg utskottet att en större insats med denna inriktningborde anstå ytterligare , men beslutade att ändå skaffa en förstabild av lagens tillämpning i vissa avseenden. Som ett led i bostadsutskottetsarbete med uppföljning av riksdagsbeslut fick därför riksdagensutredningstjänst i uppdrag att genomföra en begränsad studie av dethittillsvarandeutfallet av lagen. Studien utgick bl.a. från intervjuer med ett flertalaktörer som på olika sätt arbetar med bostadsförsörjningsfrågor i kommuner,länsstyrelser, , samt . I sammanfattningentill den uppföljningspromemoria som utredningstjänsten upprättade iseptember 2003 (dnr 2003:1381) som en redovisning för bostadsutskottetframhålls att studiens omfattning endast medger en begränsad bild av lagenseffekter, men att följande iakttagelser ändå kan lyftas fram:Begreppet "riktlinjer för bostadsförsörjningen" tycks kunna innefattaallt från "en önskelista på en sida" till omfattande bostadsförsörjningsprogram.Den aktuella lagen har i några fall givit bostadsförsörjningsfrågornastörre intern legitimitet i kommuner och länsstyrelser.Få aktörer tror att lagstiftningen har haft effekter på bostadsbyggandet.Den avveckling av bostäder som sker i många kommuner anses inte innefattasav begreppet bostadsförsörjningsplanering och det krav på att riktlinjerskall antas i fullmäktige.Endast ett fåtal aktörer framför önskemål om förändringar av den aktuellalagen. Förklaringar till detta kan vara att lagen inte har några negativaeffekter på den kommunala verksamheten eller att den inte anses ha haftnågra effekter alls.Få länsstyrelser upplever att lagens krav på insatser från deras sida harinneburit en ökad efterfrågan på råd och stöd från kommunerna.Några länsstyrelser i storstadslän önskar vissa förändringar av lagen bl.a. i syfte att på ett enklare sätt få del av det arbete som pågår ikommunerna på bostadsförsörjningsområdet.Kommunala bostadsförmedlingar är en ovanlig företeelse. Det finns ingetsom tyder på att lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar har gjortdessa mer frekvent förekommande.Att mäta effekter av en lagstiftning som främst innebär ett förtydligandeav gällande rätt medför vissa metodologiska svårigheter. Svårigheternasammanhänger även med att de krav som ställs i lagen i flera fall ärrelativt vagt preciserade och att det i stor utsträckning är kommunernasjälva som får svara för tolkningen av kraven.Bostadsutskottet har vidare inhämtat viss information från Boverketavseende vilka uppgifter som kan erhållas från den bostadsmarknadsenkät somårligen tillställs landets kommuner. I bostadsmarknadsenkäten för 2003anger 72 kommuner att de har riktlinjer för bostadsförsörjningen ellernågon form av bostadsförsörjningsprogram. Enligt preliminära uppgifterfrån årets enkät har antalet kommuner med riktlinjer eller motsvarande nuökat till 88.Boverket har även studerat innehållet i riktlinjerna för bostadsförsörjningenför huvuddelen av de kommuner som bostadsmarknadsenkät angivitatt man hade sådana. Enligt preliminära resultat från verkets bedömninguppvisar dessa dokument ett brett spektrum vad gäller innehåll och omfattning.Det har kunnat konstateras stora skillnader mellan kommunerna bl.a.avseende om tyngdpunkten i dokumenten ligger på bakgrundsmaterial somstatistik och prognoser eller på att ange mål och riktlinjer. Innehålleti dokumenten varierar också i ett flertal andra avseenden. Det gällerexempelvis kopplingen till översiktliga planer, redovisning av de särskildabostadsbehoven för vissa grupper som äldre, funktionshindrade och studerande,kopplingen mellan bostäder och olika former av service, kommunikationerm.m. samt vad gäller redovisning av sektorsövergripande samarbete inomkommunen eller samarbete med andra kommuner angående boendeplanering.Avskaffande av lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvarEn motion väckt års allmänna motionstid innehåller förslag omen avveckling av lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar.I motion 2003/04:Bo297 (kd) understryks att kommunerna måste ges möjlighetatt fullt ut ta sitt bostadsförsörjningsansvar. Detta ansvar slås fast ikommunallagen, samt socialtjänstlagen. Lagen omkommunernas bostadsförsörjningsansvar syftar enligt motionärerna endasttill att öka det statliga inflytandet över kommunerna. Mot denna bakgrundföreslås i motionens yrkande 22 att lagen avskaffas.Bostadsutskottet anför följande om förslaget om en avveckling av lagen omkommunernas bostadsförsörjningsansvar.Riksdagens beslut (prop. 2000/01:26, bet. 2000/01:BoU2) omatt införa en särskild lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvarfattades i syfte att klart formulera och understryka det kommunala ansvaretatt främja en god bostadsförsörjning för alla i kommunen. Som motionärernakonstaterar finns en reglering med betydelse för kommunernas ansvar påområdet även i andra lagar som kommunallagen, socialtjänstlagen samt plan-och bygglagen. Utvecklingen på bostadsmarknaden hadeemellertid påvisat behovet av en särskild reglering som förtydligar ochlyfter fram detta ansvar.Lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar slår fast kommunernas ansvaratt planera för bostadsförsörjningen. Genom en lagändring som riksdagenbeslutade om underströks detta ansvar ytterligare genom ettkrav på att riktlinjer för bostadsförsörjningen skall antas av kommunfullmäktigeunder varje mandatperiod. Lagens krav kan bl.a. förväntas gebostadspolitiken en mer framskjuten plats i den kommunala debatten ochstärka bostadsfrågornas betydelse i den sammanvägda kommunala planeringen.Bostadsutskottets uppföljning tyder på att så redan kan ha blivit falleti vissa kommuner. Det är emellertid rimligt att förvänta sig att detförflyter innan syftet med lagen får fullt genomslag. Den förstärkningav bostadsförsörjningsplaneringen som är önskvärd i många kommuner kanbara komma till stånd om formerna för planeringen anpassas till de lokalabehoven och förutsättningarna. Det är fråga om en process där såvälkommunpolitikerna och den kommunala förvaltningen som kommunmedborgarnamåste vara delaktiga.Enligt utskottets mening har utvecklingen på bostadsområdet under de treår som lagen varit i kraft inte på något sätt inneburit ett minskat behovav en god planering för bostadsförsörjningen. I många kommunerföreligger ett stort behov av nytillkommande bostadsbebyggelse. Det ärangeläget att den planering som föregår en sådan expansion innefattaralla de frågeställningar som har betydelse för att det bostadspolitiskamålet om goda bostäder i en god miljö skall kunna förverkligas. Det böremellertid framhållas att behovet av en planering av bostadsförsörjningenkan vara väl så stort i kommuner utan direkta expansionsplaner. Det kanhär exempelvis handla om bostadsfrågor som föranleds av förändringar ibefolkningssammansättningen eller serviceutbudet eller av ett omfattandeupprustningsbehov i delar av bostadsbeståndet.Sammanfattningsvis anser utskottet att behovet av lagen om kommunernasbostadsförsörjningsansvar kvarstår oförändrat. Det är därför inte aktuelltatt, som förordas i motion 2003/04:Bo297 (kd) yrkande 22, överväga enavveckling av lagen. Motionen avstyrks.Utökade krav på boendeplanering och bostadsförmedlingLagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar innefattar, som framgåttovan, krav på kommunerna att planera för bostadsförsörjningen samt attordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen.I två v-motioner föreslås att kraven på kommunerna i dessa avseendenskall utökas.I motion 2003/04:Bo225 (v) yrkande 5 föreslås att det skall vara obligatorisktför kommunerna att upprätta boendeplaneringsprogram för att garantera högkvalitet i bostäder och boendemiljöer. Programmen skall vara heltäckandeoch övergripande och redovisas till regeringen via länsstyrelserna minsten gång per mandatperiod. De skall behandla planer för nyproduktion,ombyggnad, förändringar i service och infrastruktur och omgivande miljö,energi- och miljökrav på byggnader, trygghet och säkerhet, feministisktperspektiv samt social och ekologisk hållbarhet.Enligt yrkande 3 i samma motion bör bostadsförsörjningslagens regler ombostadsförmedling ändras så att ett krav på obligatorisk avgiftsfribostadsförmedling införs med möjlighet för kommuner att söka dispens.Motsvarande förslag förs fram i partimotion 2003/04:Bo252 (v) yrkande 9.Bakgrunden till kravet anges bl.a. vara att av landets kommunerinrättat bostadsförmedling och att regeringen inte använt sig avmöjligheten att ålägga en kommun att inrätta sådan förmedling.Bostadsutskottet har förståelse för de motiv som lett fram till förslagentill en omarbetning av lagen och önskemålen om en heltäckande kommunalplanering. Både bostadsutskottets uppföljning och analys avkommunala dokument med riktlinjer för bostadsförsörjningen visar på storavariationer i riktlinjernas omfattning och innehåll. Det kan givetvisgöras gällande att vissa av dessa dokument inte helt svarar mot det behovsom rimligen borde föreligga av en bostadsförsörjningsplanering.Som utskottet framhållit ovan bör emellertid utvecklingen av enbostadsförsörjningsplanering som svarar mot den enskilda kommunens behov sessom en process som tar att genomföra. Formerna förbostadsförsörjningsplaneringen bör också kunna skilja sig mellan kommunerna. Enstorstadskommun med bostadsbrist har behov av en annan typ av planeringän en kommun med bostadsöverskott. Däremot är det nödvändigt attbostadsförsörjningsfrågorna regelbundet tas upp för beredning och politisktställningstagande oavsett de skilda förutsättningar som råder. Detta varockså skälet till den lagändring som innebär att riktlinjer förbostadsförsörjningen skall antas av kommunfullmäktige under varje mandatperiod.I fråga om förslaget om obligatorisk bostadsförmedling med dispensmöjlighethar utskottet när motsvarande förslag tidigare behandlats konstaterat attdet inte finns någon principiell skillnad mellan den nuvarande och denföreslagna ordningen. Regeringen förutsätts i båda fallen kunna ta ställningtill behovet av bostadsförmedling i den enskilda kommunen. I det ena fallethar regeringen att överväga om det finns skäl att förelägga en kommun attordna bostadsförmedling och i det andra att ta ställning till ansökningarom dispens från ett krav på sådan förmedling.Frågan om kommunernas möjlighet att genom en köavgift täcka kostnader förbostadsförmedlingen övervägdes ingående i samband med lagens införande.Utskottet vidhåller sin uppfattning att kommunerna bör ha denna möjlighetförutsatt att de villkor som är förknippade med avgiftsuttaget uppfylls.Sammanfattningsvis anser bostadsutskottet att iakttagelserna i sambandmed utskottets uppföljning av lagens tillämpning inte ger tillräckliganledning att förorda en omarbetning av lagen i de aktuellaavseendena. En rimlig slutsats är att ytterligare erfarenheter bör vinnasinnan ställning tas till en eventuell omarbetning. De kommuner som harett behov av att bättre styra upp sitt arbete med bostadsförsörjningsfrågornamåste ges att finna de rätta formerna för detta. Det finnsdock all anledning att även fortsättningsvis noga följa lagens tillämpningi kommunernas praktiska arbete.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Bo225(v) yrkandena 3 och 5 samt 2003/04:Bo252 (v) yrkande 9.Förmedling av hyresrätter m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omförmedling av andrahandslägenheter, jämför reservationerna 4 (m, fp, kd,c), 5 (v) och 6 (mp),bostäder åt hemlösa, jämför reservation 7 (fp, kd, c),bostäder åt misshandlade kvinnor,bostadsanvisning, jämför reservationerna 8 (m, fp, kd), 9 (v) och 10 (mp),svarthandel med hyresrätter, jämför reservationerna 11 (fp, kd, c), 12(m), 13 (v) och 14 (mp),rätten att hyra, jämför reservation 15 (v).Förmedling av andrahandslägenheterTvå motioner tar upp frågan om förmedling av andrahandskontrakt.Sådan förmedlingsverksamhet bedrivs vanligen av privata förmedlingsorganeller genom direktkontakt mellan kontraktsinnehavaren och den bostadssökande.Förslaget i motion 2003/04:Bo224 (mp) yrkande 2 innebär att det bör utredasom de kommunala bostadsförmedlingarna även bör sköta uthyrningen avlägenheter i andra hand. Enligt motionärerna kan detta leda till en merordnad bostadsmarknad med färre fall av ockerhyror och ett mer regleratförfarande mellan uthyrare och hyreskonsument.Även enligt motion 2003/04:Bo231 (v) yrkande 1 bör det genomföras enutredning om ett kommunalt ansvar för uthyrning av lägenheter i andra hand.Motionärerna framhåller att andrahandshyresgästerna har en svag ställningsom bl.a. kan innebära en hyra med ett oskäligt påslag på förstahandshyran.Mot denna bakgrund föreslås en översyn som omfattar frågan om obligatoriskavgiftsfri förmedling av andrahandslägenheter genom kommunalabostadsförmedlingar.Förmedlingarna bör bl.a. ges uppdraget att kontrollera att andrahandshyransätts på en nivå som motsvarar bruksvärdet. I motionens yrkande 8 föreslåsvidare att utredningen även bör omfatta frågan om vilken nivå påförmedlingsavgiften som kan anses vara skälig och rimligheten i att avgiftenibland tas ut i förskott. Motionärerna hänvisar bl.a. till att oseriösabostadsförmedlare tar ut för höga förmedlingsavgifter eller otillåtnatilläggsavgifter.När det gäller förslaget om obligatorisk avgiftsfri förmedling avandrahandslägenheter kan det konstateras att motsvarande krav inte ställspå kommunerna avseende förmedling av förstahandskontrakt. Utskottet anserinte heller att det finns tillräckliga skäl att tillmötesgå motionsförslageni denna del.Vad sedan gäller frågan om hyresnivån vid andrahandsuthyrning delargivetvis utskottet motionärernas syn på betydelsen av att de hyror sombetalas inte är oskäliga samt att regelsystemet är ordnat så att detmotverkar försök att kräva oskäliga hyror. Frågan är emellertid om det börankomma på det kommunala förmedlingsorganet att övervaka detta. Enligt nugällande regler har den andrahandshyresgäst som erlägger för hög hyramöjlighet att vid hyresnämnden begära prövning av hyrans skälighet.Detsamma gäller för förstahandshyresgäster. Andrahandshyresgäster hardessutom tillagts särskilda möjligheter till återbetalning av för hög hyraför förfluten tid. I detta hänseende har alltså andrahandshyresgästernagivits en bättre ställning än förstahandshyresgäster.Vad slutligen gäller förslaget om en utredning angående vilken nivå påförmedlingsavgiften som kan anses vara skälig vill utskottet erinra omriksdagens beredning av propositionen om registrering avhyresförmedlare (prop. 2002/03:71). Regeringen aviserade i denna propositionvissa förändringar i formerna för att fastställa denna avgift och sinavsikt att genom förordningsändringar höja nivån på den ersättning somfår tas ut vid yrkesmässig förmedling av hyresrätter. Bostadsutskottetanslöt sig i ett yttrande till lagutskottet till regeringens bedömning avformerna för bestämmande av förmedlingsavgiften (yttr. 2002/03:BoU4y).Regeringen har därefter beslutat att höja den högsta ersättningen förförmedling av hyresrätter till . Utskottet vill i sammanhangetockså erinra om att dagens reglering innebär att rätten att ta ut ersättningvid bostadsförmedling är knuten till en faktiskt genomförd förmedling.Sammantaget anser inte utskottet att det finns tillräckliga skäl att gåmotionärerna till mötes. Utskottet avstyrker således de aktuella motionerna.Bostäder åt hemlösaI motion 2003/04:Bo236 (fp) yrkande 8 föreslås göra etttillkännagivande om kommunernas ansvar för att erbjuda bostäder åt hemlösa.I motionen framhålls bl.a. att kommunernas ansvar i denna fråga inteförutsätter ett eget hyresbostadsbestånd. Bostäder kan tillhandahållasexempelvis genom avtal med privata fastighetsägare eller genom att kommunernaäger enstaka bostäder i flerbostadshus.Utskottet instämmer givetvis i uppfattningen att frågor om hur de hemlösasbostadssituation skall få sin lösning ligger inom det kommunala ansvaret.Inte heller har utskottet några invändningar mot att även privatafastighetsägare tar sin del av ansvaret genom att olika former av avtalupprättas med kommunerna. I den mån förslaget om ett tillkännagivande iövrigt bör uppfattas som ställningstaganden till kommunernas roll somfastighetsägare och till behovet av allmännyttiga bostadsföretag behandlasdessa frågor längre fram i detta betänkande.När det gäller huvudfrågan, dvs. hur de hemlösas situation skall kunnaförbättras innefattar denna, som motionärerna också konstaterar, i flertaletfall olika sociala problem som går långt utöver frågan om bostad. Av dettaskäl bereds inom flertalet frågor om de hemlösas situation avsocialutskottet. Vid behandlingen av frågor om hemlöshet hösten 2003framhöll socialutskottet vikten av att konkreta och omedelbara åtgärdervidtas i syfte att bistå de hemlösa och att målet med detta arbete måstevara att människor skall kunna få egna bostäder (bet. 2003/04:SoU1 s.106). På socialutskottets förslag gjorde i detta sammanhang etttillkännagivande med innebörden att regeringen skall återkommatill med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits,vilka resultat man har fått samt vilka åtgärder som regeringen planeraratt vidta i syfte att förbättra situationenför de mest utsatta i samhället.Utskottet kan konstatera att regeringen genom ett tillkännagivande nyligengjorts uppmärksam på syn på vikten av att åtgärder vidtas föratt bistå de hemlösa och att målet med detta arbete måste vara att människorskall kunna få egna bostäder. Den nu aktuella motionen ger inte utskottetanledning att föreslå något ytterligare tillkännagivande i frågan. Motionenavstyrks.Bostäder åt misshandlade kvinnorOlika åtgärder som bör vidtas för att hjälpa kvinnor som är utsatta förvåld tas upp i motion 2003/04:Ju443 (m). Enligt motionens yrkande 5 börmisshandlade kvinnor ges förtur i de kommunala bostadsföretagens köer.Även flertalet frågor om samhällets stöd till misshandlade kvinnor fallerinom socialutskottets beredningsområde. delar motionärernasuppfattning att samhällets stöd måste innefatta ett kommunalt engagemangför att lösa bostadsfrågan för dessa kvinnor. När det gäller den frågasom aktualiseras i motionsförslaget är det utskottets uppfattning att detredan i dag är vanligt förekommande att de kommunala bostadsföretagensbostäder till viss del förmedlas med förtur av olika sociala skäl. Ettsådant skäl kan vara att bistå misshandlade kvinnor som behöver en nybostad för att komma ifrån sin tidigare omgivning.En mer sammanhållen beredning av olika förslag om stöd till kvinnor somutsatts för våld finns i ett avgivet betänkande från socialutskottet(bet. 2003/04:SoU5). konstaterar bl.a. att ett omfattandearbete pågår i kommunerna för att öka kunskapen om våld i nära relationeroch att många kommuner har tagit fram handlingsplaner för hur arbetet idessa frågor skall bedrivas. Utskottet föreslog i detta sammanhang riksdagenatt göra ett tillkännagivande till regeringen om ett tilläggsdirektivtill en pågående utredning i vissa frågor om våldsutsatta kvinnor. Den s.k. Utredningen (dir. 2003:112) föreslogs få i uppdragatt överväga hur önskemålet att varje kommun bör ha en handlingsplan förarbetet med våldsutsatta kvinnor skall uppnås. följde utskottetsförslag.Boendefrågorna bör givetvis ingå bland de frågor som behandlas i dessahandlingsplaner.