bet · GS01KRU2 · 2004-11-16 00:00:00 — Utskottet konstaterar ocksåatt regeringen avser att återkomma med förslagtill om hur arbetet med elevinflytandebör organiseras.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet anser att elevers engagemang iskolan bör uppmuntras på olika sätt. Det är enligtkulturutskottet också viktigt att ungdomar,allteftersom de blir äldre, får ökade möjligheteratt påverka skolan också som en förberedelse införvuxenlivet. välkomnar därför ilikhet med utbildningsutskottet regeringens förslagtill åtgärder för att stärka elevernas inflytande iskolan. I likhet med utbildningsutskottet avstyrkerkulturutskottet motionerna Kr1 (m) yrkande 7 och Kr3(kd) yrkande 18.Stärkt skydd mot kränkningar av elever i skolan(12.2.3)PropositionenRegeringen gör bedömningen att skyddet för elevermot kränkande behandling bör stärkas. Regeringenavser att återkomma till med förslag tilllagstiftning om förbud mot diskriminering och annankränkande behandling inom skolväsendet.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet välkomnar regeringens bedömning.Kvalitetsförbättringar inom gymnasieskolan(12.2.4)förslag i korthetKulturutskottet delar regeringens bedömningoch avstyrker de i detta sammanhangbehandlade motionsförslagen.Jämför reservationerna 21 (m, fp, c), 22 (fp,kd, c), 23 (fp, c), 24 (m, fp, kd), 25 (fp),26 (m, fp), 27 (m, fp, kd, c) och 28 (m, fp,kd, c).PropositionenRegeringen gör bedömningen att åtgärder bör vidtassom leder till kvalitetsförbättringar inomgymnasieskolan, bl.a. genom att stärka individuellaprogram och genom en förstärkt lärlingsutbildning.Ett centralt mål för regeringen är att höjautbildningens kvalitet och skapa likvärdighet förelever med individuella program så att fler kanslutföra en gymnasieutbildning. Regeringen hänvisartill gymnasiepropositionen (prop. 2003/04:140) därman gjorde bedömningen att utbildningen påindividuella program bör bedrivas på heltid. Ibudgetpropositionen aviserar regeringen attkommunerna inom ramen för det generellastatsbidraget kommer att tillföras 450 miljonerkronor från för att stärkade individuella programmen.En lärlingsutbildning kan enligt regeringen utgöraen viktig alternativ utbildningsväg. Regeringenmeddelar att har fått i uppdrag attnärmare utreda förslag till utformning och regleringav en sådan gymnasial utbildning.MotionernaI två motioner ifrågasätts regeringens föreslagnasatsning på de individuella programmen inomgymnasieskolan.Motionärerna bakom motion Kr1 (m) anser att fokusi stället ska riktas på att konfrontera denallvarliga frågan om kunskapsbristerna i (yrkande 5).I motion Kr2 (fp) anser motionärerna attsatsningarna i stället ska göras på föratt tidigt fånga upp elever i behov av extra stödoch hjälp (yrkande 5).I samma motion framhåller motionärerna att det ärgrundskolans ansvar att se till att alla elever nårmålen i de viktiga kärnämnena svenska, engelska ochmatematik (yrkande 17).Vidare framförs i samma motion yrkande 13 att elevermed inlärningssvårigheter och annan problematik börfå extra stöd tidigt i och då avutbildade speciallärare.Motionärerna anser vidare att nationella prov ochbetyg bör ges tidigare för att stödbehov skauppmärksammas vid ett tidigt stadium (yrkande 14).I motion Kr2 (fp) anser motionärerna att tvåårigagymnasieprogram som leder till en yrkesexamen skaåterinföras (yrkande 16).De fristående skolornas villkor bör enligtmotionärerna i samma motion förbättras och ennationell skolpeng införas. Genom skolpengen ökarenligt motionärerna likvärdigheten mellan olikakommuner (yrkande 15).Motionärerna bakom motion Kr4 (c) anser attuppläggningen av lärlingsutbildningen måste varaflexibel och anpassas efter rådande förhållanden.Kraven måste vidare enligt motionärerna utformas såatt många lärlingsplatser kan skapas i småföretag(yrkande 4).I motion Kr3 (kd) framhåller motionärerna att skolanmåste vara flexibel och ha en insikt om att varjeelev är unik och har specifika behov ochförutsättningar. Dagens skolpolitik bör ändras ochutformas så att större hänsyn tas till elever som ärpraktiskt och yrkesorienterat lagda (yrkande 17).Kulturutskottets ställningstagandeUtbildningsutskottet understryker i sitt yttrande(bilaga 2) betydelsen av att elever som inte uppnåttbehörighet att komma in på ett nationellt ellerspecialutformat program ges möjligheten att följaindividuella program på gymnasieskolan. Förslagetatt införa studier inom det individuella programmetpå heltid och därmed få en mer strukturerad skolgångär enligt utbildningsutskottet också ett steg motatt underlätta för elever att övergå till ettnationellt och specialutformat program.Kulturutskottet har ingen annan uppfattning änutbildningsutskottet och delar därmed ocksåregeringens bedömning om vikten av att stärka deindividuella programmen. Motionerna Kr1 (m) yrkande5 och Kr2 (fp) yrkande 5 avstyrks därmed.Att en elev skulle stanna kvar i för attuppnå Godkänt i kärnämnena är enligtutbildningsutskottet ingen lämplig ordning utaneleven bör i stället ges möjlighet att kompletterasina kunskaper inom ramen för gymnasieskolan.Kulturutskottet delar utbildningsutskottetsuppfattning och avstyrker därmed motion Kr2 (fp)yrkande 17.Som anförs i utbildningsutskottets yttrande harfrågan om särskilt stöd till elever behandlats avSkollagskommittén i betänkandet Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121). Kommittén harföreslagit att elevers rätt till särskilt stöd skastärkas. Kommitténs förslag bereds för närvarandeinom . delarutbildningsutskottets uppfattning att den fortsattaberedningen av kommitténs förslag bör avvaktas.Utbildningsutskottet anför vidare att när det gällerfrågan om lärare med specialpedagogik har antaletexaminerade specialpedagoger ökat och kan förväntasöka ytterligare. Dessutom får enligtutbildningsutskottet alla blivande lärare sedan dennya lärarutbildningen infördes vissa kunskaper ispecialpedagogik.Mot denna bakgrund avstyrker kulturutskottet, ilikhet med utbildningsutskottet, motion Kr2 (fp)yrkande 13.Utbildningsutskottet uttalar i sitt yttrande attutbildningsutskottet inte anser att nationella provoch tidiga betyg är nödvändiga. Anledningen härtillär enligt utbildningsutskottet att läraren enligtgrundskoleförordningen fortlöpande ska informeraeleven och elevens vårdnadshavare om elevensskolgång och minst en gång varje termin tillsammansmed dessa ha utvecklingssamtal. Elever med stödbehovkan enligt utbildningsutskottets uppfattning vidsådana samtal på ett tillräckligt sättuppmärksammas. På begäran av vårdnadshavaren skaläraren dessutom som ett komplement lämna skriftliginformation om elevens skolgång. Mot denna bakgrundavstyrker kulturutskottet i likhet medutbildningsutskottet motion Kr2 (fp) yrkande 14.Motionsyrkandet om att återinföra ett tvåårigtgymnasieprogram som leder till en yrkesexamen börenligt utbildningsutskottet avstyrkas.Utbildningsutskottet anser att samtligagymnasieprogram även i fortsättningen ska varatreåriga och att samtliga elever i gymnasieskolanska ha en minsta gemensam kunskapsbas för såvälstudie- som yrkesförberedande utbildningar.Kulturutskottet är inte av någon annan åsikt ochavstyrker motion Kr2 (fp) yrkande 16.Beträffande motionsyrkandet om en förbättring avfriskolornas villkor och en nationell skolpeng harutbildningsutskottet anfört att man bör avvaktaRegeringskansliets beredning av Skollagskommitténsförslag om att, så långt möjligt, skapa sammabestämmelser för offentligt finansierade skoloroavsett om huvudmannen är , statlig ellerenskild. delar denna uppfattning.Kulturutskottet delar vidare utbildningsutskottetsuppfattning att en nationell skolpeng inte börinföras, eftersom en sådan skolpeng inte ger degrundläggande förutsättningarna för att kraven på enlikvärdig skola av hög kvalitet för alla elever skakunna tillgodoses. Med hänsyn till det anfördaavstyrks motion Kr2 (fp) yrkande 15.Kulturutskottet välkomnar i likhet medutbildningsutskottet regeringens bedömning att enlärlingsutbildning borde införas inomgymnasieskolan. har fått i uppdragatt närmare utreda förslag till utformning ochreglering av en sådan gymnasial utbildning.Kulturutskottet anser inte att ställningstagandenatill utredningens förslag bör föregripas.Kulturutskottet avstyrker därför motion Kr4 (c)yrkande 4.Vad gäller skolans möjligheter att erbjuda elevernaen flexibel skolgång har utbildningsutskottet anförtatt det i undervisningen, enligt läroplanen för detobligatoriska skolväsendet (Lpo 94), ska tas hänsyntill elevernas olika förutsättningar och behov.Skolan har enligt läroplanen ett särskilt ansvar förde elever som av olika anledningar har svårigheteratt nå målen för utbildningen och undervisningen kandärför aldrig utformas lika för alla. Med hänsyntill det anförda avstyrker utbildningsutskottetmotion Kr3 (kd) yrkande 17. görsamma bedömning.Kommunalt ansvar att hålla sig informerad omhur ungdomar som inte fyllt ärsysselsatta (12.2.5)förslag i korthetKulturutskottet tillstyrker regeringensförslag om kommunernas ansvar för ungdomarsom inte fyllt och tillstyrker därmedinförande av en ny paragraf i skollagen.Kulturutskottet avstyrker de i dettasammanhang behandlade motionsförslagen.Jämför reservation 29 (m, fp, kd, c).PropositionenRegeringen föreslår att hemkommunen genom en ändringi skollagen (1985:1100) ska åläggas en uttryckligskyldighet att fortlöpande hålla sig informerad omhur de ungdomar i kommunen som fullgjort sinskolplikt men som inte fyllt är sysselsatta.Syftet är att kommunen ska erbjuda dessa ungdomarlämpliga individuella åtgärder för att minskariskerna att de hamnar utanför studie- ocharbetslivet. Skyldigheten ska inte omfatta deungdomar som genomför eller har fullföljt utbildningpå nationella eller specialutformade program igymnasieskola, gymnasiesärskola eller motsvarandeutbildning. Inom varje kommun bör det enligtregeringen finnas beredskap att erbjuda vägledningoch stöd för de ungdomar som inte på egen handlyckas ta sig från grundskola till gymnasieskolaeller som avbryter sina gymnasiestudier. Regeringenpåpekar att den föreslagna bestämmelsen inte innebärnågot utökat ansvar för kommunerna utan utgör ettförtydligande av vad det befintliga ansvaretinnebär. Regeringen avser att följa utvecklingen föratt se om villkoren för målgruppen förbättras.Regeringen avser vidare att vid behov närmareanalysera effekterna av en förändradansvarsfördelning mellan staten och kommunerna ochåterkomma med förslag om förstärkta åtgärder.Regeringen föreslår också att regeringen, ellerden myndighet som regeringen bestämmer, får meddelaföreskrifter om den behandling av personuppgiftersom är nödvändig för att kommunen ska kunnagenomföra sina skyldigheter att hålla sig informeradom icke skolpliktiga ungdomar. Sammantaget berörförslaget omkring 430 000 personer. Regeringenbetonar att det av integritetsskäl är viktigt attsäkerställa att endast nödvändig informationbehandlas. Syftet med förslaget är inte att ökakontrollen av enskilda individer, utan attsäkerställa att berörda erbjuds individuellaåtgärder.Förslagen innebär införande av en ny paragraf iskollagen, 1 kap. 18 §.MotionenMotionärerna bakom motion Kr2 (fp) anser attregeringens förslag att inrätta ett register medpersonuppgifter för att hålla sig informerad om hurungdomar som inte fyllt är sysselsatta äralltför integritetskränkande. Kommunen bör i ställetenligt motionärerna koncentrera sina resurser tillatt söka upp ungdomar som är på väg att hamna snettoch se till att det finns fungerande åtgärder föratt få dessa i arbete eller utbildning (yrkande 2).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet föreslår att Kulturutskottettillstyrker regeringens förslag om en ändring iskollagen samt avstyrker motionsyrkandet.Utbildningsutskottet delar regeringensuppfattning att det är önskvärt med ettförtydligande avseende kommunernas ansvar förungdomar som inte fyllt . Skollagen bördärför ändras så att den föreskriver att varjekommun fortlöpande håller sig informerad omungdomars sysselsättning i syfte att kunnaerbjuda lämpliga individuella åtgärder för detfall att ungdomar inte går eller har gått igymnasieskolan eller motsvarande.Utbildningsutskottet anser att det är viktigtatt vara restriktiv med upprättande avpersonregister. Innehållet i och användningen avsådana register måste av integritetsskäl vara välavvägda. Register kan dock behövas för attunderlätta för kommunen att fullgöra sittuppdrag. Utskottet understryker att det ärsynnerligen angeläget att säkerställa att endastnödvändig information behandlas i det nu aktuellaregistret, inte minst för att registret rör ungamänniskor.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet delar utbildningsutskottetsställningstaganden och tillstyrker därmedregeringens förslag om ändring i skollagen (punkt 1i propositionen). ochLandstingsförbundet har inkommit med en skrivelsetill kulturutskottet om kommunernas ansvar att hållasig informerad om hur ungdomar som inte fyllt 20 årär sysselsatta. Med anledning härav villkulturutskottet i likhet med utbildningsutskottetunderstryka vikten av att vara restriktiv medupprättande av personregister. Innehållet i ochanvändningen av sådana register måste avintegritetsskäl vara väl avvägda. Kulturutskottetdelar också utbildningsutskottets bedömning attregister kan behövas för att underlätta för kommunenatt fullgöra sitt uppdrag. avstyrkermotion Kr2 (fp) yrkande 2.Insatser för att förenkla ungdomars inträdepå arbetsmarknaden (12.3)Insatser inom arbetsmarknadspolitiken (12.3.1)förslag i korthetKulturutskottet delar regeringens bedömningoch avstyrker de i detta sammanhangbehandlade motionsförslagen.Jämför reservationerna 30 (m) och 31 (fp).PropositionenRegeringens bedömning är att det behövs ytterligarekvalitetsförbättringar inom insatserna förarbetslösa ungdomar. Åtgärder som förstärker dearbetsmarknadspolitiska insatserna gentemot ungdomarbör därför vidtas. Enligt regeringens mening ärföljande åtgärder angelägna:- en individuell handlingsplan bör upprättas med denarbetssökande möjligt, dock senast inom 14dagar från det att den arbetssökande anmäler sig påarbetsförmedlingen,-- det kommunala ungdomsprogrammet ochungdomsgarantin bör inledas medjobbsökaraktiviteter,-- den individuella handlingsplanen bör följas uppregelbundet,-- aktiviteterna bör inriktas på individens aktivasökande av arbete,-- arbetsförmedlingen bör garantera samtligaarbetslösa ungdomar jobbsökaraktiviteter inom 90dagar,-- de kommunala ungdomsprogrammen bör ges etttydligare utbildningsinnehåll och ska leda till ettintyg,-- aktiviteterna i det kommunala ungdomsprogrammetoch ungdomsgarantin bör ligga i linje med denindividuella handlingsplanen och ökasökaktiviteten,-- kombinationen mellan praktik och utbildning börutvecklas,-- anställningsstöd bör möjliggöras förungdomar mellan från sex månadersinskrivningstid,-- det kommunala ungdomsprogrammet ochungdomsgarantin bör utvärderas, och dennautvärdering bör ligga till grund för förbättringarav de arbetsmarknadspolitiska insatserna riktadetill ungdomar,-- bör kartlägga ochanalysera långtidsinskrivna ungdomars deltagande iaktivitetsgarantin.-I budgetpropositionen , utgiftsområde 13,redovisar regeringen behovet av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna samt behandlarfinansieringen av dessa åtgärder.MotionernaI motion Kr1 (m) anser motionärerna attarbetsmarknadspolitiska åtgärder riktade tillungdomar har betydande undanträngningseffekter ochatt åtgärderna inte i någon större utsträckning kanpåvisas öka sysselsättningen bland ungdomar (yrkande8).Motionärerna bakom motion Kr2 (fp) anser att det börinrättas speciella enheter på arbetsförmedlingarnasom bara arbetar för ungdomar (yrkande 10).I samma motion yrkande 11 föreslår motionärernaatt arbetsförmedlingarna ska ha rätt att dra in a-kasseersättningen för dem som inte följer kraven isin individuella handlingsplan, t.ex. att inte sökaett visst antal arbeten per månad.Kulturutskottets ställningstagandeDet finns olika former av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som är riktade till ungdomar, bl.a. detkommunala ungdomsprogrammet (KUP) ochungdomsgarantin (UG). Inom såväl KUP som UG finnsdet möjlighet att delta i utbildning eller praktikhos offentlig arbetsgivare. För att förhindra s.k.inlåsning måste arbetslösa ungdomar som deltar i KUPoch UG aktivt söka arbete eller utbildning.Kulturutskottet välkomnar regeringens strävan atthöja kvaliteten i de arbetsmarknadspolitiskaungdomsåtgärderna. Det ankommer påarbetsmarknadsutskottet att i samband medbehandlingen av regeringens budgetförslag närmarepröva dessa frågor. finner därförinte anledning att i detta sammanhang gå in på dem.Kulturutskottet kan dock mot bakgrund av det anfördaavstyrka motion Kr1 (m) yrkande 8.Beträffande motionsyrkandet rörande speciellaungdomsenheter på arbetsförmedlingarna villkulturutskottet understryka betydelsen av attkontakten mellan den arbetssökande ocharbetsförmedlingen fungerar bra. Ungdomar kan ivissa fall ha behov av en mer individualiserad ochnära kontakt med arbetsförmedlaren än vad en äldreperson har. vill därför betona attdet är viktigt att det är personer med särskiltintresse för och kunskap om ungdomar som i förstahand avdelas att arbeta med denna grupp arbetslösa.Detta har också uppmärksammats av regeringen ibudgetpropositionen , utgiftsområde 13.Regeringen anger i budgetpropositionen attarbetsförmedlingen vid behov ska erbjuda ungdomarhandledning av handläggare med kunskaper omungdomars särskilda behov eller jobbsökaraktivitet.Med hänsyn till det anförda anser intekulturutskottet att det är påkallat med någon åtgärdfrån sida. Motion Kr2 (fp) yrkade 10avstyrks därför.I samma motion föreslås också attarbetsförmedlingarna ska få rätt att dra inersättningen från a-kassan för dem som inte följerkraven i den individuella handlingsplanen.Kulturutskottet vill upplysa om attarbetsförmedlingen gör en anmälan om ifrågasattersättningsrätt, sedan är det a-kassan som fattarbeslut om ersättning ska utgå. villvidare erinra att om den arbetslöse inte följer denindividuella handlingsplanen såtillvida att han inteär aktivt arbetssökande kan ersättningen från a-kassan dras in. anser inte attmotionsyrkandet påkallar någon åtgärd.Motion Kr2 (fp) yrkande 11 avstyrks.Nationell koordinator för snabbare etableringpå arbetsmarknaden (12.3.2)förslag i korthetKulturutskottet delar regeringens bedömningoch avstyrker de i detta sammanhangbehandlade motionsförslagen samtmotionsförslag om arbetslöshet för ungdomarmed utländsk bakgrund.Jämför reservationerna 32 (fp), 33 (kd), 34(c), 35 (fp, c) och 36 (kd).PropositionenDet är av stor vikt att ungdomars arbetsdeltagandeökar för att bl.a. möta kommande års storapensionsavgångar.Inom flera branscher, t.ex. byggbranschen, finnsintroduktionsavtal som innebär att arbetstagaren fårutbildning och praktiska kunskaper på arbetsplatsen.Flera branscher har också utvecklat traineeprogram.En särskild koordinator bör enligt regeringensbedömning tillsättas för att undersökaförutsättningarna samt utarbeta metoder förarbetsmarknadens parter att sluta avtal som gör detmöjligt för ungdomar att snabbare etablera sig påarbetsmarknaden.MotionernaI motion Kr2 (fp) anser motionärerna att kommunenska ordna praktikgaranti för de ungdomar som ärsysslolösa och saknar arbetslivserfarenhet. Enligtmotionärerna bör det vara ett krav att ett antalpraktikplatser ska ingå vid kommunala upphandlingar(yrkande 8).I samma motion yrkande 9 anser motionärerna attinstegsjobb ska inrättas för ungdomar som har svårtatt få in en fot på arbetsmarknaden. Att inrätta ettinstegsjobb ska för arbetsgivaren vara billigare ochinnebära en mindre bindning än en ordinarieanställning. Den lägre kostnaden uppnås genom attarbetsgivaravgiften halveras och den mindrebindningen uppnås genom att arbetsrätten under heladet år instegsjobbet pågår motsvarar den vidprovanställning.Motionärerna bakom motion Kr4 (c) framhåller att manpå arbetsmarknadspolitikens område i störreutsträckning bör satsa på lokala lösningar.Motionärerna understryker vikten av attarbetsförmedlingarna har resurser för att på ettlokalt plan erbjuda stöd till exempelvis trainee-eller praktikplatser (yrkande 5).I motion Kr3 (kd) framhålls att arbetsrätten måstebli mer flexibel för att underlätta för ungdomar attfå in en fot på arbetsmarknaden. För ungdomar krävsenligt motionärerna några riktade satsningar somstärker ungdomars ställning på arbetsmarknaden.Motionärerna pekar på att bör satsa på enmodern form av lärlingsutbildning på gymnasiet ochinrätta en yrkeshögskola. Vidare bör en översyngöras av arbetsrätten så att ungdomars inträde påarbetsmarknaden underlättas. Slutligen bör rättenatt undanta två personer från turordningsreglernavid uppsägning finnas kvar (yrkande 7).I samma motion yrkande 26 anför motionärerna attundersökningar visar att ungdomar med utländskbakgrund har högre arbetslöshet än andra ungdomar.Även de som är födda i eller som harinvandrat till har högrearbetslöshet. Detta är enligt motionärerna mycketoroväckande och tyder på stora brister i systemet.Motionärerna anser att regeringen bör tillsätta enutredning som ser över orsakerna till dennautveckling och som föreslår lämpliga åtgärder föratt komma till rätta med problemen.Kulturutskottets ställningstagandeKoordinatorn ska enligt propositionen tillsammansmed arbetsmarknadens parter kartlägga och analyseranuvarande metoder för snabbare inträde påarbetsmarknaden samt se över möjligheten attutveckla nya metoder. Regeringen poängterar attmetoderna bör vara fördelaktiga för såvälarbetsgivare som arbetstagare. anseratt tillsättandet av en koordinator är en åtgärd somär värd att pröva och ser positivt på att regeringenmed olika medel försöker öka ungdomarsarbetsdeltagande, särskilt med tanke på kommande årsstora pensionsavgångar. Anledning saknas att nu göranågot närmare uttalande om koordinatorns val avmetoder för att underlätta ungdomars etablering påarbetsmarknaden. avstyrker därmedmotionerna Kr2 (fp) yrkande 8, Kr3 (kd) yrkande 7och Kr4 (c) yrkande 5 rörande ungdomars etableringpå arbetsmarknaden samt motion Kr2 (fp) yrkande 9rörande instegsjobb.Beträffande motionsyrkandet rörande arbetslöshet förungdomar med utländsk bakgrund har kulturutskottetinhämtat att har i uppdrag avregeringen att lämna en årlig rapport om tillståndetoch utvecklingen inom olika samhällssektorer när detgäller situationen för invånare med utländskbakgrund. I det sammanhanget har Integrationsverketlämnat rapporten 2002, där ett avsnittrör ungdomar på arbetsmarknaden. I rapporten angesbl.a. En del av förklaringen till attungdomar med utländsk bakgrund har större problem påarbetsmarknaden ligger i att deras föräldrar ärarbetslösa eller har jobb långt under sinkvalifikationsnivå. Det finns risk för att detuppstått onda cirklar där föräldrarnas arbetslöshetbidrar till att deras barn uppnår svaga skolresultatoch får svårigheter på arbetsmarknaden. Deskillnader som framkommer mellan ungdomar med ochutan utländsk bakgrund kvarstår trots attjämförelserna tar hänsyn till ungdomarsutbildningsnivå, deras skolbetyg i svenska och derasföräldrars ställning på arbetsmarknaden. Det ärdärför sannolikt att ungdomar med utländsk bakgrund- även de som är födda i - utsätts fördiskriminering på arbetsmarknaden. I rapportenssammanfattning anges också vilka insatser som börgöras för att motverka diskriminering.Med hänsyn till det uppdrag som Integrationsverkethar och till den relativt lämnade rapportenfinner kulturutskottet inte att någon utredning sommotionärerna efterlyser är påkallad. Kulturutskottetavstyrker därmed motion Kr3 (kd) yrkande 26.Arbetsrätt (12.3.3)PropositionenRegeringen gör bedömningen att det finns behov avökade kunskaper om arbetsrättsliga frågor blandungdomar och att skolans roll i sammanhanget ärviktig.Arbetsrättslagstiftningen bör enligt regeringensbedömning förändras i syfte att dels underlätta fördem med tidsbegränsade anställningar att få ett fastoch tryggt arbete, dels stärka föräldraledigasställning på arbetsmarknaden.Kulturutskottets ställningstagandeSom anges i propositionen är ungdomar ofta sårbarapå arbetsmarknaden.