bet · GR01BOU10 · 2004-04-29 00:00:00 — Bostadsrätt - underrättelser till socialnämnden SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2003/04:94Bostadsrätt - underrättelser till socialnämnden jämte motioner som väcktsmed anledning av propositionen. Regeringen föreslår ändringar ibostadsrättslagen i syfte att garantera att de sociala myndigheterna bliruppmärksammade på enskilda bostadsrättshavares situation i samband med vissauppsägningar som rör bostadsrätt. Enligt förslaget skall en bostadsrättsföreningvara skyldig att underrätta socialnämnden innan en bostadsrättshavare somhar en bostadslägenhet sägs upp på grund av störningar i boendet ellerbetalningsförsening.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2004.Utskottet föreslår att med bifall till propositionen antarregeringens lagförslag och avslår motionerna.Till betänkandet har en reservation (m, fp, kd) och ett särskilt yttrande(kd) fogats.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRegeringens lagförslagRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen(1991:614). Därmed bifaller proposition 2003/04:94 och avslårmotionerna 2003/04:Bo1, 2003/04:Bo2 och 2003/04:Bo3 yrkande 1.Reservation (m, fp, kd)den 29 april 2004På bostadsutskottets vägnarRagnwi MarcelindFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), dePourbaix-Lundin (m), (), (), (), (), (), (), RigmorStenmark (c), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI den under förra av behandlade proposition 2002/03:12Olika bostadsrättsfrågor föreslog regeringen vissa ändringar ibostadsrättslagen. Förslagen gällde bl.a. reglerna om upphörande avbostadsrättshavarens rätt till lägenheten (förverkande). Vid riksdagensbehandlingav förslagen gjorde två tillkännagivanden som gällde underrättelsetill socialnämnden i samband med förverkande av bostadsrätt (bet.2002/03:BoU2). Med anledning av tillkännagivandena har inomJustitiedepartementetutarbetats promemorian Bostadsrätt - underrättelser till socialnämnden.I promemorian lämnades förslag till vissa ändringar i bostadsrättslagen.Förslagen syftar till att garantera att de sociala myndigheterna bliruppmärksammade på enskilda bostadsrättshavares situation i samband meduppsägningar avseende bostadsrätt. Promemorian har remissbehandlats. i detta betänkande behandlade proposition 2003/04:94 Bostadsrätt -underrättelser till socialnämnden tar regeringen upp de frågor sombehandlats i promemorian. Regeringen anser sig härigenom ha tillgodosettriksdagens tillkännagivanden. Lagrådet har yttrat sig till regeringenöver de framarbetade lagförslagen.Med anledning av regeringens proposition har - förutom nedan redovisademotionsförslag - också ett motionsförslag om hyreslagens utformning väckts;se motion 2003/04:Bo3 (kd) yrkande 2. Utskottet avser att behandla dettamotionsförslag under nästa tillsammans med andra förslag somgäller hyreslagens bestämmelser.Utskottets övervägandenUnderrättelse till socialnämnden vid uppsägning på grund av störningaroch betalningsförsummelseUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens lagförslag och avslå de motståendemotionsförslagen. Jämför reservationen (m, fp, kd) och det särskilda yttrandet(kd).Enligt regeringens förslag skall en bostadsrättsförening vara skyldig attunderrätta socialnämnden om störningar från en bostadslägenhet som enbostadsrättshavare är ansvarig för. Underrättelsen skall vara en förutsättningför att uppsägning skall få ske. Vid särskilt allvarliga störningar skalluppsägning få ske utan föregående underrättelse. En kopia av uppsägningenskall dock skickas till socialnämnden. En bostadsrättsförening skall vidarevara skyldig att lämna ett meddelande till socialnämnden om enbostadsrättshavaresom innehar en bostadslägenhet sägs upp på grund av att årsavgiften intehar betalats i rätt tid. Meddelandet skall vara en förutsättning för attåtervinningsfristen skall börja löpa. Vid uppsägning på grund av upprepadebetalningsförseningar skall föreningen inte vara skyldig att lämna någotmeddelande till socialnämnden.Förslag om att skall avslå regeringens proposition har lämnatsi tre motioner. De återfinns i motionerna 2003/04:Bo1 (m), 2003/04:Bo2(fp) och 2002/03:Bo3 (kd) yrkande 1.Vid behandlingen av motsvarande frågor under förra föreslogutskottet två tillkännagivanden (bet. 2002/03:BoU2) vilka grundlagt detföreliggande regeringsförslaget. I två för m, fp och kd gemensammareservationer lämnades förslag som innebar att några tillkännagivanden inteskulle göras. Reservanternas bedömningar i de två reservationerna omfattadebl.a. att systemet med underrättelse på hyresrättens område i praktikeninte fungerar särskilt bra. Det påpekades vidare bl.a. att den som sägsupp kan känna sig kränkt av socialnämndens inblandning och att det kanuppfattas som känsligt för styrelsen att denna skall vara skyldig attanmäla en granne till nämnden. Mot denna bakgrund ansågs det rimligt atti stället utforma förverkandereglerna så att det ligger på den enskildebostadsrättshavaren att ta kontakt med de sociala myndigheterna om hanbehöver hjälp och stöd i den situation som uppkommit.Vidare anfördes reservationsvis att en bostadsrättshavares betalningsdröjsmålvanligen gäller också räntor och amorteringar och att lägenheten kan kommaatt avyttras genom långivarens agerande. Det påpekades att det inte krävsatt en privat långivare skall skicka underrättelse. Mot den bakgrundenansågs det föga meningsfullt att föreskriva en underrättelseskyldighetför bostadsrättsföreningen i förhållande till socialnämnden. Som ytterligareett argument i detta sammanhang anfördes att de åtgärder som nämnden skullekunna vidta torde vara avsevärt färre än vad gäller hyresrätter.I m-, fp-, och kd-motionerna framförs i allt väsentligt samma skäl föratt propositionen skall avslås som de som redovisats i reservationernamot att skulle göra de två tillkännagivandena. I m-motionenpoängteras särskilt att förslaget reducerar bostadsrättshavare och grannartill angivare. Motionärerna anför vidare att förslaget är integritetskränkandeockså av det skälet att bostadsrättshavaren inte har någon möjlighet attundvika att socialnämnden underrättas. Också i fp-motionen poängterasintegritetsaspekter och framhålls andra möjligheter till kontakter med desociala myndigheterna. Det gäller bl.a. att regelsystemet bör utformas såatt den enskilde bereds tillfälle att själv ta kontakt med de socialamyndigheterna samt att kronofogdemyndigheten har skyldighet att underrättasocialnämnden om en uppsägning leder till verkställighetsåtgärder (16 kap.2 § utsökningsförordningen [1981:981]). Kd-motionärerna uppehåller sigsärskilt vid att systemet med underrättelser fungerar dåligt på hyresrättensområde och därför inte är en bra förebild. I m- och kd-motionernauppmärksammas särskilt att bostadsrättshavaren på grund av sitt delägarskapi bostadsrättsföreningen har en annan ställning än vad en hyresgäst hari förhållande till sin hyresvärd. I både fp- och kd-motionerna påpekasatt de centrala bostadsrättsorganisationerna motsatt sig förslaget.Riksdagens tillkännagivanden omfattade den uttalade uppfattningen att enbostadsrättsförening, likt andra samhällsaktörer, har ett socialt ochsamhälleligt ansvar för sina medlemmar och att det är lämpligt att dettakommer till uttryck i form av kontakter eller annat samarbete med bl.a.sociala myndigheter. Utskottet står fast vid denna uppfattning och anseratt bostadsrättslagen med den nya utformning som regeringens lagförslaginnebär kommer att svara mot de värderingar majoritet givituttryck för. Genom en kontakt med socialnämnden kan bostadsrättshavarensbehov av att erhålla adekvat hjälp för de problem han mött tillgodoses.Därutöver ges socialnämnden möjligheter till insatser som hindrar ellerförebygger att bostadsrättshavarens sociala situation försämras genom desanktioner som bostadsrättsföreningen kan komma att vidta. Hänsynen tillbarn gör sig i dessa sammanhang gällande med avsevärd styrka. Lagstiftarenbör söka garantera att de sociala myndigheterna blir uppmärksammade påenskilda bostadsrättshavares problem.En bostadsrättsförening är en form för samverkan där syftet är att beredaägarna bostäder. Det är för utskottet en främmande tanke att som angiveribeteckna en underrättelse till socialnämnden om att någon i samverkanskretsenriskerar att förlora sin bostad. Enligt utskottet ligger enunderrättelseskyldighetklart inom ramen för en god samverkan med syfte att tillgodose medlemmarnasbostadsbehov.Först vad gäller frågan om uppsägning på grund av störningar. Som bl.a.Fastighetsägarna och i sina remissvar har framhållitfinns det vissa olikheter mellan upplåtelseformerna hyres- och bostadsrättsom synes tala mot att överföra de regler om underrättelseskyldighet somgäller enligt hyreslagen till bostadsrättslagen. Hit hör t.ex. att detkan vara känsligt för styrelsen i en bostadsrättsförening att skicka enunderrättelse om störningar som gäller en granne och föreningsmedlem tillsocialnämnden. Vidare synes, såsom flera remissinstanser, bl.a. , har påtalat, systemet med underrättelser inte alltid fungerattillfredsställande på hyresrättens område. har framhållitatt en möjlighet att komma till rätta med detta kan vara att förbättrarutinerna i samband med avhysning. För att åstadkomma detta behövs ingalagstiftningsåtgärder. står det klart att - som ochArvidsjaurs kommuner också har framhållit - en underrättelseskyldighetkan ge kommunerna ökade möjligheter att sätta in stödinsatser såatt man kan komma till rätta med störningarna och därmed förhindra avhysning.Som skäl mot förslaget skulle man också eventuellt kunna hävda att enunderrättelseskyldighet medför en viss administrativ belastning förbostadsrättsföreningarna. Invändningen är av underordnad betydelse men detkan nämnas att inget har framkommit som tyder på att förverkande avbostadsrätt är särskilt vanligt förekommande. i sitt sammanhang skulledärför ett system med underrättelse till socialnämnden på bostadsrättensområde medföra en enbart mycket begränsad ökning av bostadsrättsföreningensåligganden. Vid en avvägning av de skäl som kan anföras för och emot enunderrättelseskyldighet anser utskottet att fördelarna med enunderrättelseskyldighet klart väger över.Enligt mening framstod det som följdriktigt att enunderrättelseskyldighet gentemot socialnämnden införs också när enbostadsrättshavarekommit i betalningsdröjsmål och föreningen avser att säga upp honom. Detkan, uttalade , under vissa förutsättningar finnas goda skäl attge en bostadsrättshavare ekonomiskt stöd så att denne kan bo kvar i sinlägenhet. tillkännagav därför att det finns skäl att genomlagstiftning söka garantera att de sociala myndigheterna blir uppmärksammadepå enskilda bostadsrättshavares problem och att en underrättelseskyldighetmotsvarande den som gäller för hyresrätter därför bör införas förbostadsrätter. Några remissinstanser, bl.a. , har hänvisat till atten bostadsrätt - till skillnad från en hyresrätt - representerar ettförmögenhetsvärde och att en underrättelseskyldighet därför inte är särskiltmeningsfull. Vidare har flera remissinstanser påtalat att underrättelsernainte fungerar särskilt bra på hyresrättens område. Utskottet vill liksomregeringen framhålla att det finns bostadsrätter med ett mycket begränsatekonomiskt värde som såtillvida liknar hyresrätter. Det bör också framhållasatt socialnämnden, vid förverkande av en bostadsrätt med ett betydandeekonomiskt värde, kan vidta andra åtgärder än att verka för attbostadsrättshavaren får bo kvar, t.ex. ordna med en ny bostad. Ovan harutskottettillstyrkt regeringens förslag om att en bostadsrättsförening skallunderrätta socialnämnden före uppsägning som grundas på störningar i boendet.Det är enligt utskottets liksom regeringens mening naturligt att enliknande ordning införs när det gäller uppsägning på grund avbetalningsförsening.En bostadsrättsförening skall därför vara skyldig att meddela socialnämndenom en bostadsrättshavare sägs upp på grund av att årsavgiften inte harbetalats i rätt tid. Underrättelseskyldigheten bör - liksom enligt hyreslagen- avse enbart bostadslägenheter. I hyreslagen utgör meddelandet enförutsättning för att återvinningsfristen skall börja löpa. Detta bör gällaäven här. De föreslagna reglerna har utformats med de motsvarande reglernai hyreslagen som förebild.På här återgivna och i övrigt de skäl som redovisats i propositionen börriksdagen anta regeringens lagförslag och avslå motionerna.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservation.Regeringens lagförslag (m, fp, kd)av (), de (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följandelydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag till lag om ändring ibostadsrättslagen (1991:614). Därmed bifaller motionerna2003/04:Bo1, 2003/04:Bo2 och 2003/04:Bo3 yrkande 1 och avslår proposition2003/04:94.StällningstagandeRegeringens nu till avlämnade förslag innebär att bostadsrättslagensregler skall göras lika med vad som gäller enligt hyreslagen. När sammafrågor behandlades av regeringen i den proposition som lades på riksdagensbord under förra ansåg regeringen att bostadsrättslagen inteskulle göras lika med hyreslagen i de avseenden som är aktuella.Regeringen anförde bl.a. att systemet med underrättelse på hyresrättensområde i praktiken inte fungerar särskilt bra. Tanken var att dessa reglerinte utgjorde en bra förebild för bostadsrättens del.Vid utskottsbehandlingen av den nämnda propositionen motsatte vi ossförslagen om tillkännagivanden vilka stod mot den ståndpunkt som regeringendå intagit. Vi gjorde alltså i allt väsentligt samma bedömning som regeringen.Vi framhöll i vår gemensamma reservation, förutom att systemet medunderrättelse inom hyresrättens område inte fungerar särskilt bra, bl.a.att den störande kan känna sig kränkt av socialnämndens inblandning genomen anmälan från bostadsrättsföreningens styrelse och att det dessutom kanvara känsligt för styrelsen att denna skall vara skyldig att anmäla engranne till socialnämnden. Vi konstaterade också, vad gällerbetalningsförsening,att bostadsrätten i normalfallet representerar ett förmögenhetsvärde ochatt dröjsmålen vanligen också gäller räntor och amorteringar. Krav påunderrättelse till socialnämnden ställs inte på privata långivare. Det ärdå föga meningsfullt att föreskriva en underrättelseskyldighet förbostadsrättsföreningen. Som ytterligare ett argument i detta sammanhanganfördes att de åtgärder som nämnden skulle kunna vidta torde vara avsevärtfärre än vad gäller hyresrätter. Vi ansåg det rimligt att förverkandereglernautformas så att den enskilde bostadsrättsinnehavaren själv kontaktar desociala myndigheterna om den hjälp och det stöd som behövs.Vid remissbehandlingen av de i den nu aktuella propositionen framlagdaförslagen har centrala remissinstanser som Fastighetsägarna , SCBBostadsrättscentrum, och motsatt sig att enunderrättelseskyldighet införs. Argumenten för detta överensstämmer tillstor del med de argument som framfördes i våra reservationer. Fleraremissinstanser har hänvisat till att en bostadsrätt - till skillnad frånen hyresrätt - representerar ett förmögenhetsvärde och att enunderrättelseskyldighet därför inte är särskilt meningsfull. Konsumentverketframhåller att man utan lagändring kan förbättra rutinerna vid avhysning.Det bör uppmärksammas att kronofogdemyndigheten har skyldighet attunderrätta socialnämnden när en ansökan om avhysning från en bostad hargjorts (16 kap. 2 § utsökningsförordningen).Vi motsätter oss regeringens förslag eftersom de reducerar bostadsrättshavareoch grannar till angivare. Det är väsentligt att betona bostadsrättensskillnader i förhållande till hyresrätten. En viktig skillnad är detsärskilda ansvar som medlemmarna har såsom ägare av bostadsfastigheten. är ett ekonomiskt företag som gemensamt drivs av deboende i form av en förening. Bostadsrättshavarna är delägare i föreningenoch har satsat kapital i denna. Det finns således ett ägande och ett ansvarpå samma sätt som för en villaägare. En bostadsrättshavare har alltså ettannat förhållande till bostadsrättsföreningen än vad en hyresgäst hartill sin hyresvärd. Att kräva att föreningen skall ange till socialnämndenom en av dess medlemmar förverkat sin bostadsrätt är att kräva att grannarskall ange varandra.Dessutom innebär förslagen att en bostadsrättshavare inte kan blitillgodosedd om han önskar att socialnämnden inte skall underrättas om atthan sagts upp. Regeringens förslag är integritetskränkande också ur dennasynvinkel.Vi anser med hänvisning till de skäl vi nu särskilt framhåller attregeringens lagförslag - som ligger på bord mot regeringensegen övertygelse och mot viljan hos de centrala bostadsrättsorganisationernasom representerar merparten av landets bostadsrättshavare och derasföreningar - inte skall genomföras. Vi avstyrker således propositionen.Därmed tillstyrker vi m-, fp- och kd-motionerna.Särskilt yttrandeRegeringens lagförslag (kd)() anför:Successivt har regelverket för bostadsrätten anpassats till det förhyresrätten. Jag är tveksam till att bostadsrättsföreningar skall åläggassamma krav på socialt ansvarstagande som gäller för t.ex. de bostadsbolagsom kommunerna använder för att fullgöra sitt bostadsförsörjningsansvar.I föreliggande proposition beaktas inte alls den viktiga invändningregeringen framförde när den ansåg att någonunderrättelseskyldighet inte skulle införas, nämligen att systemet medunderrättelserfungerar dåligt. Propositionens förslag framstår tydligt som symboliska,med främsta syfte att likställa reglerna för hyresrätt och bostadsrätt,inte att åstadkomma en verklig förbättring för dem vars boende hotas.När det i betänkande (SOU2000:2) övervägdes om hyreslagens bestämmelser om underrättelser börutvidgas till att gälla bostadsrättslagen, betonades de svårigheter personersom blivit avhysta har att få en ny bostad. Utredningen konstaterade attde åtgärder som kommunerna vidtar varierar kraftigt och att det i mångafall inte händer annat än att socialnämnden skickar ut ett brev som intebesvaras. Enligt utredningen känner sig kommunerna överhopade av underrättelseroch det sägs förekomma att personer upplever framstötar från socialnämndensom direkt kränkande. Att regeringen inte åstadkommit en förändring avdenna situation, utan fortfarande angav bristfälligheteni systemet som ett skäl för att inte utvidga det till bostadsrätter, ärinte annat än ansvarslöst. Regeringen borde i stället för att utvidgasystemet med underrättelser till att omfatta fler fastighetsägare, dvs.bostadsrättsföreningarna, ha avskaffat det för hyresgästerna och ersattdet med ett mer verkningsfullt. har vid upprepadetillfällen föreslagit att det bör införas ett obligatoriskt samrådsförfarandevid vräkningssituationer mellan hyresgäst, hyresvärd och företrädare förkommunen. De bostadssociala problem som finns i samhället kommer intenärmare sin lösning genom propositionens förslag, utan det krävs nyaverktyg som särskilt tar fasta på barns utsatta situation i de fall då enuppsägning från bostaden är förestående. Frågan om ett för hyresvärdenobligatoriskt samråd med socialnämnd och hyresgäst avser jag att återkommatill vid utskottets behandling av förslag rörande hyreslagens utformning.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2003/04:94 Bostadsrätt - underrättelser till socialnämnden:Riksdagenantar regeringens förslag till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614).Följdmotioner2003/04:Bo1 av de m.fl. (m):avslår regeringens proposition 2003/04:94.2003/04:Bo2 av m.fl. (fp):beslutar avslå proposition 2003/04:94.2003/04:Bo3 av m.fl. (kd):1. avslår regeringens förslag till lag om ändring ibostadsrättslagen.Regeringens lagförslag återfinns i bilaga 2.Bilaga 2Regeringens lagförslag