bet · GR01UBU13 · 2004-09-09 00:00:00 — Detaljstyrning, t.ex.att undervisningen bör vara jämt fördelad överveckans dagar, rimmar illa med den uttaladeuppfattningen att eleverna på individuellaprogrammet är individer och att det alltjämt är deindividuella behoven som skall vara styrande.63.Förslag om individuella program (punkt 53) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 53borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 7 och2003/04:Ub498 yrkande 4samt avslår motion2003/04:Ub9 yrkande 13.StällningstagandeKristdemokraternas krav på förändringar ochutveckling av det individuella programmet hartillgodosetts i betänkandet. Enligt regeringensförslag skall dock lagregleringen träda i kraft den1 . Det är anmärkningsvärt att eleverna påindividuella programmet skall behöva vänta i två årinnan detta kvalitetsarbete påbörjas. Lagregleringenbör i stället träda i kraft den 1 juli 2005.64.Individuella program vid fristående skolor(punkt 54) - (m, fp, kd, c)av (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 54 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringens som sinmening vad som framförs i reservationen. Därmedbifaller motionerna2003/04:Ub9 yrkande 14 och2003/04:Ub10 yrkande 27.StällningstagandeVi anser att det är en orimlig begränsning att detinte är tillåtet för fristående gymnasieskolor attdriva individuella program. Många fristående skolordrivs med alternativa och nyskapande pedagogiskametoder och är i vissa fall väl lämpade att ta emotelever utan studiemotivation och som av olikaanledningar har svårt att klara de nationellagymnasieprogrammen. Det finns ingen anledning attundandra tillfälle till alternativ pedagogik elleruppläggning av undervisning för just eleverna påindividuella programmet. Att ge eleverna möjlighetatt välja utbildningsanordnare skulle också radikaltöka deras inflytande och möjlighet att påverkaomfattning och inriktning på studierna.65.Det kommunala uppföljningsansvaret (punkt55) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 55borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 6.StällningstagandeDet bör liksom hitintills vara en kommunalangelägenhet att stödja och stimulera alla ungdomarunder som saknar en gymnasieutbildning attpåbörja och fullfölja en utbildning. Kommunen börockså bli skyldig att följa upp de ungdomar under 20år som inte är inskrivna på gymnasiet, ochregeringen bör skyndsamt återkomma till riksdagenmed ett sådant förslag.66. Gymnasial yrkesutbildning (punkt 56)- mav (), () ochPer ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 56 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub9 yrkande 23 och2003/04:A257 yrkande 2samt avslår motion2003/04:Ub367 yrkande 6.StällningstagandeDet är talande att regeringen konstaterar att allakrafter behöver samverka för att utvecklayrkesutbildningen och uppmuntrar rekryteringen avyrkeslärare, men man är inte beredd att låta ettyrkesgymnasium finnas utan högskoleförberedandeteoretiska studier. Det är tragiskt eftersom de 24 %av gymnasieeleverna som aldrig avslutar sina studierofta stupar på den högskoleförberedande delen. Detsvenska utbildningssystemet klarar varken av attmöta enskildas behov eller arbetsmarknadens krav.67.Gymnasial yrkesutbildning (punkt 56) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 56 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub367 yrkande 6samt avslår motionerna2003/04:Ub9 yrkande 23 samt2003/04:A257 yrkande 2.StällningstagandeI dagens gymnasieskola finns inga yrkesinriktadeprogram i reell mening. anser att sådanaskall inrättas och att eleverna skall avläggayrkesexamen vid utbildningens slut. Programmen skallförbereda de elever för yrkeslivet som vill börjaarbeta direkt efter avslutade gymnasiestudier. Vissayrkesutbildningar på gymnasiet kan gehögskolebehörighet, men alla behöver inte göra detoch därför skall eleverna på de programmen intebehöva läsa kurser på samma teoretiska nivå somelever som vill studera vidare på högskolan.Utbildningen skall vidare vara mera praktisktinriktad och också ge möjlighet till praktik hosföretag i den aktuella branschen. Möjligheten tillmer teoretiska studier skall dock erbjudas allaelever och kunna variera mellan olika program. Mångayrkesinriktade utbildningar kan bli merspecialiserade, och mål som är viktiga för olikayrken kan arbetas fram i nära samarbete medbranschorganisationerna.68.Införande av en yrkesutbildningsdelegation(punkt 57) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 57borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub11 yrkande 8samt avslår motion2003/04:Ub10 yrkande 4.StällningstagandeCenterpartiet välkomnar tillsättandet av enyrkesutbildningsdelegation. Delegationen kan spelaen central roll i arbetet med att stärka samarbetetmellan utbildning och arbetsliv. se över bristen på utbildade handledare ochhandledarutbildningens kvalitet. Det bör finnas engrundutbildning samt återkommande handledarträffarför både nya och erfarna handledare. Vidare bördelegationen se över ersättningsfrågan. Kraven påersättning varierar från bransch till branscheftersom företagens kostnader beror på behovet avinstruktörer och handledare, utnyttjande av maskineroch annan utrustning, material ochproduktionsbortfall.69.Arbetsplatsförlagt lärande (punkt 58) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 58borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkandena 2, 3 och 5.StällningstagandeSamverkan mellan skola och arbetsliv bidrar till attutbildningen håller hög kvalitet och ligger i fasmed arbetslivets förändringar. Samverkan behövs föratt eleven skall hitta rätt på en arbetsmarknad somförändras och blir alltmer kunskapsintensiv. För attsäkerställa ett tillräckligt stort utbud avarbetsplatsförlagt lärande behövs ettfinansieringssystem som skapar tillräckligt mångaplatser med godtagbar kvalitet. finns imånga kommuner problem att anordna , ochdet kan till och med uppstå konkurrens medhögskoleutbildningar genom att antaletpraktikhandledare är för få. Regeringen böråterkomma till med förslag om hur skall kunna öka. Att fler elever skall gesmöjlighet till utlandsförlagd praktik och utbildningär en lovvärd ambition, men det finns ingen analysav utfallet i termer av utnyttjandegrad m.m. av detstatliga stöd som regeringen införde 2002 somkomplement till EU:s . För att kunna ta ställning till ommöjligheterna till utlandsförlagd praktik ochutbildning bör öka bör sådan uppföljning förstpresenteras.70.Införande av lärlingsutbildning (punkt 59) -m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 59 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub9 yrkandena 25 och 26,2003/04:Ub10 yrkande 1,2003/04:Ub11 yrkandena 9 och 10,2003/04:Ub12 yrkande 72003/04:Ub276 yrkande 31,2003/04:Ub399 yrkande 1,2003/04:Ub402 yrkande 1 och2003/04:Ub496 yrkande 1samt avslår motion2003/04:Ub402 yrkande 2.StällningstagandeEn ny modern och flexibel lärlingsutbildning börskapas. Den bör i hög utsträckning varaarbetsplatsförlagd och involvera t.ex. det lokalanäringslivet, hantverksföreningar och det friakulturlivet. En lärlingsutbildning behövs för attåterskapa den miljö och de förhållanden som råder påen arbetsplats, och det kan vara svårt för lärare iskolan att hålla sig uppdaterade inom den aktuellabranschen. Utbildningen skall ha egna mål och ettinnehåll som skiljer sig från den studieförberedandeutbildningen. Genom att tidigt komma ut iarbetslivet får eleverna en helhetsbild och endirekt återkoppling till de kunskaper som förvärvasi skolan. kan intresset för kärnämnenväckas hos elever som är skoltrötta när de upptäckeratt kunskaper i svenska och engelska är nödvändigaför att kommunicera med kunder, kolleger och för attläsa manualer eller att matematik behövs för attprogrammera maskinerna i verkstaden. Det skall varamöjligt för de elever som vill att komplettera sinlärlingsutbildning för att nå högskolebehörighet.Resursfrågan är viktig för att få en fungerandelärlingsutbildning. Ersättningsfrågan måste lösasför att företag, särskilt små, skall kunna medverkai lärlingsutbildning, och ett hållbartfinansieringssystem för lärlingsutbildningen måstetas fram.71.Lokalt samråd (punkt 60) - m, fpav (), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 60 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub9 yrkande 24samt avslår motion2003/04:Ub498 yrkande 16.StällningstagandeFrivilliga samråd kan ofta vara gynnsamma och ledatill en framgångsrik utveckling, men påtvingadesamråd blir tidsödande, byråkratiskt och fruktlöst.Ännu fler pekpinnar från regeringen underlättar inteskolsituationen för eleverna på de yrkesförberedandeprogrammen.72.Lokalt samråd (punkt 60) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 60borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub498 yrkande 16samt avslår motion2003/04:Ub9 yrkande 24.StällningstagandeSamverkan med arbetslivet bidrar till attutbildningen håller hög kvalitet och ligger i fasmed arbetslivets förändringar. För att främja ochkontrollera den arbetsplatsförlagda utbildningenborde en redovisning av skolornas samverkan mednäringslivet och det övriga arbetslivet finnas iskolornas årliga kvalitetsredovisning.73. Eftergymnasial yrkesutbildning (punkt61) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 61borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 8.StällningstagandeRiksdagen beslutade att uttala att ensamlad översyn bör göras av de eftergymnasialayrkesutbildningarna. förutsätteratt en parlamentariskt sammansatt utredningtillsätts med ett öppet mandat att föreslå deförändringar som behövs. Enligt vår uppfattning ärutgångspunkten att alla kvalificeradeyrkesutbildningar bör samlas under ett tak, i enyrkeshögskola. Då kan kvaliteten i den kvalificeradeyrkeskunskapen utvecklas och en tydligare identitetskapas. skall lokaliseras ianslutning till de regionala högskolorna och precissom den bestå av längreprogram och kortare kurser. I en sådan modell finnsalla möjligheter att skapa yrkeshögskolekurser ävenför pojkdominerade gymnasiala yrkesutbildningar somi dag inte leder vidare till högskolan.74.Ekonomiska konsekvenser (punkt 65) - fp, kdav (), () och AnaMaria Narti (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 65 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub10 yrkande 45.StällningstagandeVid genomförandet av de förändringar som riksdagenbeslutar om är det nödvändigt attfinansieringsprincipen följs. Kommunernas redanansträngda ekonomi bör inte drabbas ytterligaregenom statsmakternas beslut.75.Införande av entreprenörsutbildning (punkt66) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 66 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub367 yrkande 19samt avslår motionerna2003/04:Ub10 yrkande 20 och2003/04:Ub498 yrkande 17.StällningstagandeSvensk skola har varit dålig på att ta till vara denblivande entreprenören och företagaren. haren hög andel forskare och uppfinnare och mångapatent söks jämfört med i andra länder. Men det ärför få av de patentsökta idéerna som utvecklas ochförverkligas. Det är därför viktigt dels att skolanger alla elever en förståelse för entreprenörskapetsbetydelse för tillväxt, dels att skolan stimulerarde elever som har ett intresse för företagande ochentreprenörskap. Alla begåvningar skall tillvaratasinom gymnasieskolan, inte bara de traditionellaskolbegåvningarna utan också elever som t.ex. ärbegåvade inom entreprenörskap. I gymnasieskolan börman inom ramen för de nationella programmen finnalösningar som skapar större förståelse bland eleverav företagandets villkor. Det kan betyda att skolorstartar entreprenörsutbildning eller attlärlingsutbildning startas med inriktning motföretagande. I entreprenörsutbildningen bör ingåkärnämnen som svenska, engelska och matematik samtredovisning, affärsjuridik och marknadsföring.76.Införande av entreprenörsutbildning (punkt66) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 66borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 20 och2003/04:Ub498 yrkande 17samt avslår motion2003/04:Ub367 yrkande 19.StällningstagandeEtt nationellt program med speciell inriktning påföretagande och entreprenörskap bör inrättas isamarbete med näringslivet; något som ligger i linjemed det entreprenörskapsperspektiv som regeringensäger sig vilja införa. Ett sådant program börinrikta sig på samarbete mellan små, medelstora ochstora företag inom samhällets alla sektorer. I ettföretagsinriktat program måste tonvikt läggas påelevernas kreativitet och kapacitet att planera ochgenomföra egna projekt.77. Införande av humanistisk linje (punkt67) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 67 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub12 yrkande 2.StällningstagandeTidigare fanns en humanistisk linje igymnasieskolan, men under den omfattande förändringsom gymnasiet utsattes för såtogs linjen bort. Det utrymme som språk, kultur ochhistoria har fått inom det samhällsvetenskapligaprogrammet har inte varit tillräckligt. Atthumanistiska ämnen nedvärderats i gymnasiet har fåttåterverkningar på hur eleverna prioriterat sin tid.Antalet elever som läser språk har minskat avsevärtpå både det naturvetenskapliga och detsamhällsvetenskapliga programmet. Det har blivitallt vanligare att eleverna bara läser första kurseni ett visst språk, men hoppar av den andra kursenoch därmed inte får tillräckliga kunskaper ispråket. Detta har lett till att man på högskolannumera tvingas anordna nybörjarkurser pågymnasienivå i språk som tyska och franska.Gymnasieskolan måste bidra till att betona vikten avkunskap i humanistiska ämnen i ett modernt samhälle.Det behövs en linje som skapar en stark grund förbred kunskap i humanistiska ämnen som språk,historia, litteratur och kultur. Precis somnaturvetenskap är en självklar grund för ett antalolika inriktningar bör det humanistiskakunskapsområdet vara det. I en språklig inriktningbör eleverna läsa minst tre främmande språk.78.Inriktning av studievägar i övrigt (punkt68) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 68borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub498 yrkande 8samt avslår motionerna2003/04:Ub395 yrkande 3 och2003/04:MJ408 yrkande 34.StällningstagandeAtt använda alla sinnen stimulerar till godinlärning och förstärker elevernas självkänsla. Depraktisk-estetiska ämnena är därför en viktig del avhelheten i skolan och måste få genomslag i allaskolans program. På samma sätt måste det råda enrimlig avvägning mellan alla olika ämnesområden tillexempel mellan humaniora och teknik.79.ANT-undervisning (punkt 69) - fp, kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 69 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub367 yrkande 20 och2003/04:Ub498 yrkande 37.StällningstagandeUndersökningar och rapporter visar att alltflerungdomar röker, konsumerar stora mängder alkohol ochprövar narkotika. Rök- och alkoholdebuten sker ocksåallt lägre ned i åldrarna. Tillgången på droger ochalkohol har ökat och inställningen till framför alltnarkotika har förändrats. Utvecklingen är mycketoroande och vi anser att skolorna måste ta ettstörre ansvar och förbättra sin ANT-undervisning,både genom att förmedla kunskap och genom att förasamtal och diskussioner med eleverna om droger ochderas effekter. En nationell handlingsplan för hurkampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika ochtobak skall intensifieras behövs.80.Sex- och samlevnadsundervisning (punkt 70) -fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 70 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub367 yrkande 21samt avslår motion2003/04:Ub498 yrkande 18.StällningstagandeBehovet att få reflektera över identitet,sexualitet, kärlek och jämställdhet är stort blandungdomar. Det är viktigt att skolan utgör en arenaför fördjupade samtal kring sex och samlevnad ochger eleverna möjlighet att ta ställning i dessafrågor. En öppen och saklig diskussion skall ocksåsyfta till att skapa ett klimat på skolan därsexuella trakasserier och kränkningar är främmande.Skolan skall ge allsidiga kunskaper om homo-, bi-och heterosexualitet samt transsexualism.Skolverkets kvalitetsgranskning av sex- ochsamlevnadsundervisningen visar att skolorna fårdålig vägledning i de nationella styrdokumenten närdet gäller undervisning om sex och samlevnad.Målskrivningar i läroplanen är betydelsefulla förmöjligheten att avsätta resurser, formulera mål fördet lokala arbetet och bedöma kvalitet och resultat.Vi föreslår därför att det införs mål i läroplanensom närmare definierar området sex och samlevnad.81.Sex- och samlevnadsundervisning (punkt 70) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 70borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub498 yrkande 18samt avslår motion2003/04:Ub367 yrkande 21.StällningstagandeUnder tonåren händer mycket med den emotionellamognaden och det är viktigt att gymnasieskolanhjälper eleverna att bearbeta frågor som rörsamlevnad. Det skall därför vara obligatoriskt medsex- och samlevnadsundervisning.82.Informationskampanj om kommunismens illdåd(punkt 74) - fp, kdav (), () och AnaMaria Narti (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 74 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 18 och2003/04:Ub498 yrkande 10.StällningstagandeDe flesta ungdomar har goda kunskaper om nazisternasbrott under men det är betydligtfärre som känner till de brott mot mänskligheten somgenomförts av kommunistiska regimer över världen.Undervisningen om 1900-talets historia med fokus påde samhällsförändringar som rör idéhistoria,ideologier, kultur och migration måste därförprioriteras. Det bör också genomföras en kampanj omkommunismens illdåd, liknande satsningen Om detta måni berätta som behandlade nazismen och det judiskafolkmordet.83.Rätt till modersmålsundervisning (punkt 76)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 76borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub498 yrkande 38.StällningstagandeGenom modersmålet får vi tillgång till det egnakulturarvet och därigenom utvecklar vi en tydligidentitet och självkänsla. En tydlig identitet ärsärskilt viktig för barn som invandrat från ettannat land. I mötet med en ny kultur är den egnasjälvkänslan avgörande för förståelsen och viljanatt acceptera det nya. Forskningen visar ocksåentydigt att god kunskap i modersmålet är nödvändigvid inlärningen av ett nytt språk. Bäst resultatuppnås om barnet redan från mycket unga år aktivtfår utveckla och träna både sitt modersmål och detnya språket. finns möjlighet att läsamodersmål även i gymnasiet, men eftersom rättighetenär begränsad till att gälla under maximalt sju århar de flesta inte längre rätt tillmodersmålsundervisning i gymnasiet. Detta börändras.84.Omyndig elevs frånvaro (punkt 77) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 77borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:Ub10 yrkande 43 och2003/04:Ub498 yrkande 34.StällningstagandeFöräldrar skall underrättas vid omyndig elevsfrånvaro i gymnasieskolan.85. Elever med behov av särskilt stöd(punkt 78) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och Per ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 78 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2003/04:Ub498 yrkande 32.StällningstagandeAlla elever är olika och lär på olika sätt. Olikaintressen och begåvningar bidrar till mångfald ochskolan måste vara flexibel nog att kunna mötaeleverna där de står. Elever med behov av särskiltstöd har en laglig rätt att få det stöd de behöveroch gymnasieskolan måste bli bättre på atttillgodose dessa elevers behov. Den nuvarandetillgången till speciallärare är otillräcklig,vilket drabbar de studiesvaga eleverna. Individuellastudieplaner, stöd- och specialundervisning måsteutnyttjas i större utsträckning.86.Elevvårdens betydelse (punkt 79) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 79borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagens motion2003/04:Ub498 yrkande 33.StällningstagandeDet är av största vikt att elevhälsan,skolsköterskor och kuratorer m.fl. får ennyckelfunktion i framtidens skola. Under 1990-taletdrabbades elevvården hårt av nedskärningar vilketinnebar att lärarna fick bära ett allt större ansvarför socialt arbete i avsaknad av annan personal. tid då alltfler barn och unga drabbas av psykiskohälsa är det viktigt att det finns personal somtidigt kan se att något håller på att gå snett ochsätta in förebyggande åtgärder. Elevvården bör fåstörre möjligheter att arbeta med förebyggandehälsovård. Psykiskt och fysiskt välbefinnande är avavgörande betydelse för lärandet och det är därförviktigt att alla kommuner inventerar behovet avelevvårdspersonal, men också får resurser för attåtgärda det som varit eftersatt.87. Profilskolor (punkt 80) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 80 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen.