bet · GR01KU19 · 2004-05-27 00:00:00 — I motionenanförs att den nya informationstekniken har fåttstort genomslag i olika delar av samhället, men attdess fulla potential ännu knappast utnyttjas ipolitiska sammanhang. Informationstekniken utgörenligt motionärerna ett värdefullt komplement tillde etablerade kanalerna för politiskt engagemang. Demenar att inte bara partierna utan också offentligamyndigheter och institutioner måste ta till siginformationstekniken. Det kan göras genom att t.ex.inte bara protokoll från kommunfullmäktigessammanträden utan även förberedande promemorior ochpartimotioner läggs ut på Internet. Det handlarockså om att använda Internet som ettkommunikationsmedel i en opinionsbildnings- ochbeslutsfattandeprocess. Motionärerna anför att dedelar revisorers uppfattning om att enrad åtgärder måste vidtas för att utvecklarättsinformationssystemet. Vidare bör enligt demsärskilt personuppgiftslagens konsekvenser förmöjligheterna till samhällsinformation på Internetuppmärksammas. Motionsyrkanden med samma innebördframförs i motion 2002/03:K385 av . (fp) yrkande 11 och i motion 2003/04:T561 avEva Flyborg m.fl. (fp) yrkande 6.I motion 2003/04:K400 av Skånberg m.fl. (kd)yrkande 2 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs ominformationsteknikens roll för att främjademokratin. I motionen anförs attinformationstekniken främst har använtstill att öka informationen från politiskainstitutioners sida, men ännu inte så mycket för attöka deltagandet från medborgarnas sida. Motionärernamenar att den nya informationstekniken har en enormpotential när det gäller att vidga medborgarnasmöjligheter att delta i och påverkaproblemformuleringar och diskussioner före beslut ifolkvalda församlingar. I motionen anförs attoffentlighetsprincipen borde kunna tillämpas så attallmänna handlingar görs tillgängliga på Internet,försöksverksamhet med Internetbaserad röstning börgenomföras för gruppen utlandssvenskar vid nästa valoch myndigheter bör arbeta aktivt med att öppna sinasystem för medborgarna så att många rutinärenden kanklaras av utan större insatser från personalen.I motion 2003/04:T474 av m.fl. (c)anförs att informationstekniken skapar möjlighet attöka medborgarnas delaktighet i politiken genom attkomplettera, inte ersätta, det traditionella mötetmellan politiker och medborgare. Enligt motionärernavisar erfarenheter från , övriga EU och USAatt också det verkliga deltagandet i politiken gårupp där man satsat på det virtuella deltagandet.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna (yrkande 23). Vidare anförs i motionenatt alltför många har negativa erfarenheter avdiskussionsforum, digitala anslagstavlor ochdiskussionslistor. Förklaringen till det är enligtmotionärerna ofta att beslutsfattarna inte finns idet digitala forumet, och när de inte finns därfaller meningen med ett digitalt forum. Även dettabör som sin mening ge regeringen tillkänna (yrkande 24).BakgrundDemokratipropositionenI demokratipropositionen (s. 63) anförde regeringenatt informationstekniken har en stor potential närdet gäller att vidga medborgarnas möjligheter attdelta i och påverka formuleringar av problem och attdelta i diskussioner före beslut i folkvaldaförsamlingar. Den anförde även att den statliga ochkommunala politiken i första hand bör inrikta sig påatt utveckla tekniker och metoder inom IT för attfrämja en representativ demokrati med brettmedborgerligt deltagande.24-timmarsmyndighetenRegeringens mål med det arbete som sammanfattas ibegreppet 24-timmarsmyndighet är att förenkla ochförbättra samhällsservicen till medborgare ochföretag (skr. 2000/01:151 s. 32). Det innebär atttillgången till service skall vara oberoende av tidoch plats, att kontakterna med myndigheterna skallgöras enklare och att kvaliteten i servicen skallförbättras. Informationstekniken skall användas föratt underlätta för medborgarna att få tillgång tillinformation, som möjliggör ett aktivt deltagande ibeslutsprocesserna i den offentliga förvaltningen.Den skall också användas för att öka medborgarnasinsyn och möjligheter att följa handläggningen ochlämna synpunkter i enskilda ärenden.I syfte att stimulera utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten beslutade regeringen i juni 2003att tillsätta en delegation, Delegationen förutveckling av offentliga e-tjänster (Fi 2003:05),med uppdrag att stimulera utvecklingen ochanvändningen av elektroniska tjänster inom detoffentliga åtagandet (dir. 2003:81). Målen är bl.a.att öka tillgängligheten till viktig samhällsserviceoch underlätta medborgarnas insyn och delaktighet ioffentliga beslutsprocesser. Delegationen beräknasavsluta sitt arbete senast den 1 november 2006.Den 1 januari 2004 inrättade regeringen en nymyndighet, förordningen (2003:769) med instruktion har nämnden tilluppgift att stödja utvecklingen av ett säkert ocheffektivt elektroniskt informationsutbyte mellanmyndigheter samt mellan myndigheter och enskildagenom att- besluta om de standarder eller liknande krav somskall vara gemensamma för det elektroniskainformationsutbytet för myndigheter underregeringen,-- bistå med information och utarbeta riktlinjer,samt-- verka för att det på informationsteknikmarknadentillhandahålls tjänster och produkter till stöd förelektroniskt informationsutbyte.-Arbete inom RegeringskanslietArbetsgrupp för IT och demokratiRegeringen aviserade i demokratipropositionen (s.63) att den avsåg att tillsätta en . inrättadesen arbetsgrupp, arbetsgruppen för IT och demokrati,inom med uppgift att följa ochfrämja utvecklingen av demokratiska processer medstöd av IT (Ju2002:E). Förutom att fungera som ettforum för erfarenhetsutbyte skall arbetsgruppenfölja och främja utvecklingen av olika tekniker ochmetoder för en deltagardemokrati med IT-stöd; följautvecklingen av informationsteknikens möjligheteratt förbättra, förenkla och utveckla valförfarandetoch valdeltagandet; överväga om reglerna förstatligt och kommunalt stöd till t.ex. folkrörelseroch massmedier bör ses över; lämna förslag om hurmedborgarna (t.ex. äldre och personer medfunktionshinder) kan få ökad tillgänglighet till IT;uppmärksamma bibliotekens betydelse och roll somsamhällets öppna rum samt fungera som referensgruppinom vid t.ex. propositionsarbete.Arbetsgruppen skall arbeta fram till den 31 december2004.Inom ramen för arbetsgruppens arbete harrapporterna E-röstning - en antologi och Digitalaklyftor - förr, nu och publicerats. Ifebruari 2004 överlämnade arbetsgruppen enpromemoria med förslag till handlingsplan för attminska de digitala klyftorna i samhället, Förslagtill strategi för att minska de digitala klyftorna(2004). I promemorianuppmärksammas forskning som visar att det i skillnader, s.k. digitala klyftor, mellanolika medborgargrupper när det gäller möjlighetenatt tillgå och tillgodogöra sig information viaInternet. De klyftor som uppmärksammas i promemorianär funktionshinder, ålder, kön, socioekonomiskstatus, geografisk hemvist samt etnisk bakgrund.Arbetsgruppens förslag på åtgärder faller inom flerasektorer. Den viktigaste är på såväl kort som långsikt att se till att skolundervisningen ochbreddutbildningen främjas. Likaså är det enligtarbetsgruppen av största vikt att den tekniktillgångsom skall finnas allmänt tillgänglig får entillräcklig omfattning . Entredje viktig åtgärd är insatser som gör offentligasektorns webbplatser såväl tekniskt som språkligtoch innehållsmässigt maximalt lättillgängliga.Förtroendevalda och ITEnligt demokratiskrivelsen (s. 43 f.) påbörjade iseptember 2002 ett samarbetemed och Votia Empowerment ABi syfte att utforma en pilotutbildning förförtroendevalda. Det övergripande syftet medutbildningen är att de förtroendevalda skall gesbättre förutsättningar att möta nya och förändradevillkor i rollen som förtroendevald i sompräglas av en allt intensivare mediebevakning, nyteknik och mer kunniga, självständiga och kritiskamedborgare. Pilotutbildningen utformades i samarbetemed . Utbildningenbehandlar bl.a. frågor om hur man som förtroendevaldkan föra en mer aktiv dialog med medborgarna, hurman formulerar och för ut sitt budskap till olikamålgrupper, hur man hanterar medierna, hurledarrollen kan utvecklas, hur man somförtroendevald bättre kan förstå politiker- ochtjänstemannarollen, hur genomskinligheten ibeslutsprocessen kan hanteras bättre samt hurpartiarbetet kan påverkas och förändras. Enslututvärdering av pilotutbildningen kommer attgenomföras under våren 2004.Som framgått i föregående avsnitt avser regeringenenligt demokratiskrivelsen (s. 140) att ta initiativtill en kartläggning av tillgången till moderninformationsteknik och annat administrativt stödtill förtroendevalda. Regeringen avser också atttillsätta en utredning med uppgift att utredamöjligheten att fatta beslut på distans.Konferensen rummetSedan 1999 arrangerar ochLandstingsförbundet i samverkan med bl.a.Regeringskansliet en konferens benämndOffentlig@rummet (skr. 2003/04:110 s. 116).Konferensen behandlar frågor om hur den offentligasektorn - statliga myndigheter, landsting ochkommuner - kan använda Internet interaktivt för attfördjupa och bredda den demokratiska dialogen samtöka tillgängligheten för allmänheten till offentligatjänster. Syftet är att lyfta fram innovativaexempel på hur dialog i nya former kan stärkaställningen för enskilda i egenskap av såvälmedborgare som brukare av offentliga tjänster.Konferensen skall också belysa hur den nya teknikenkan förändra arbetsorganisationer och därmedmaktstrukturerna inom den offentliga sektorn.Utskottets ställningstagandeRegeringen har framhållit att informationsteknikenhar en stor potential när det gäller att vidgamedborgarnas möjligheter att delta i politiken.Utskottet kan konstatera att regeringen har vidtagitåtgärder för att följa och främja utvecklingen avdemokratiska processer och IT. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motionerna 2002/03:K385 (fp)yrkande 11, 2003/04:K290 (fp) yrkande 18,2003/04:T561 (fp) yrkande 6, 2003/04:K400 (kd)yrkande 2, 2003/04:T474 (c) yrkandena 23 och 24 samt2002/03:K383 (mp) yrkande 9.Demokratisk infrastrukturUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till bl.a.pågående beredning ett motionsyrkande omvikten av mötesplatser för politikerträffar.Jämför reservation 24 (kd).MotionI motion 2003/04:K400 av Skånberg m.fl. (kd)anförs att det geografiska och kulturella avståndettill politiker och den politiska beslutsprocessenmåste överbryggas. Återkommande organiseradetillfällen att möta förtroendevalda på olika nivåerför information och dialog bör övervägas. Lämpligamötesplatser för sådana politikerträffar kan varat.ex. i bibliotek och skolaulor. Detta bör enligtmotionärerna ges regeringen till känna (yrkande 3).BakgrundDet demokratiska samhällets infrastrukturRegeringen gör i demokratiskrivelsen (s. 130 f.)bedömningen att människors samhällsengagemangunderlättas av att det finns gemensamma rum förmöten, diskussion och debatt. I ett samhälle byggtpå brett och jämlikt deltagande är det, enligtregeringen, viktigt att det finns offentliga fysiskalokaler och arenor där människor kan mötas församtal, diskussion och debatt. Dessa arenor är detdemokratiska samhällets - liksom förenings-, mötes-och demonstrationsfriheternas - infrastruktur.Enligt regeringen handlar det konkret om tillgångentill öppna torg och mötesplatser, offentligakulturinstitutioner och allmänna samlingslokaler.Regeringen anser att det är angeläget att närmarebelysa de allmänna samlingslokalernas betydelse.Dessa är viktiga i ett demokratiperspektiv genom attde är öppna för alla, fria från kommersiellaintressen och ofta drivs med ett stort inslag avideella krafter.Utredningen om allmänna samlingslokalerRegeringen tillsatte en utredning meduppgift att undersöka och analysera frågor som rörallmänna samlingslokaler. Utredningen överlämnade idecember 2003 betänkandet Allmänna samlingslokaler -demokrati, kultur, utveckling (SOU 2003:118).Utredningen visar att lokalerna har en viktigbetydelse för närsamhället och den lokalademokratin. I utredningen framhålls att en starkdemokratisk infrastruktur är en förutsättning föratt den lokala demokratin skall kunna utvecklas ochstärkas. En betydelsefull beståndsdel i en sådaninfrastruktur är en god tillgång till ändamålsenligasamlingslokaler. I varje lokal miljö - som kan varaen kommundel eller en stadsdel i de större städerna- bör det därför, enligt utredningen, finnas ensamlingslokal som främjar den sociala samvaron.Utredningen föreslår bl.a. att varje kommun, isamverkan med föreningslivet, bör göra eninventering av befintliga och tänkbara mötesplatserinom kommunen. En sådan inventering bör vara avfrivillig karaktär. Den skulle inte bara geföreningar och medborgarna information om vilkalokaler som finns tillgängliga. Den skulle ocksåkunna vara en grund för att se om, var och huråtgärder bör vidtas för att medborgarna skall kunnaerbjudas mötesplatser i tillfredsställandeomfattning.Utredningen hänvisar till ett initiativ somutredningen tog tillsammans med och (SamSam) om hur en dialog ochsamarbete skulle kunna utvecklas mellan kommuner ochsamlingslokalhållande föreningar. Enligt utredningenhar SamSam därefter fått ett projektbidrag frånregeringen för att fortsätta utvecklasamverkansprojektet i syfte att få fram goda exempelsom kan spridas vidare till andra kommuner ochföreningar.Utredningens förslag är föremål förremissbehandling. I demokratiskrivelsen (s. 74)anför regeringen att den avser att återkomma tillriksdagen i frågan.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen idemokratiskrivelsen betonar vikten av en demokratiskinfrastruktur och tillgången till bl.a. allmännasamlingslokaler. Vidare framgår av skrivelsen attregeringen avser att återkomma till ifrågan om allmänna samlingslokalers roll förnärsamhället och den lokala demokratin. Utskottetanser med det anförda att något tillkännagivande omvikten av lämpliga mötesplatser för politikerträffarinte behövs och avstyrker motion 2003/04:K400 (kd)yrkande 3.Relationen mellan offentliga ochprivata aktörer samt den ideellasektornUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning tillkommande utredning motionsyrkanden omrelationen mellan offentliga, privata ochideella aktörer. Jämför reservationerna 25(c) om samverkan mellan offentliga ochprivata aktörer och den ideella sektorn och26 (fp, kd) om den statliga styrningen av denideella sektorn.MotionI motion 2003/04:K223 av m.fl. (c)yrkande 8 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omvikten av en ny struktur för att öka samverkanmellan offentliga och privata aktörer och det civilasamhället. Det kan handla t.ex. om nya former förhur välfärdstjänster skall utformas, där bådeprivata företag och ideella organisationer kan spelaen viktig roll, eller om ett gott företagsklimat,där alla aktörer kommer överens om vad som behöveråstadkommas och hur de kan bidra. Denna samverkankan leda till nya välfärdslösningar och den har enviktig demokratisk dimension eftersom människorsmöjligheter att påverka såsom medborgare ökar.I motion 2003/04:K26 av m.fl. (fp)yrkande 6 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omvikten av att inte öka den statliga styrningen avden ideella sektorn. I motionen anförs attföreningslivets självständighet gentemot statenmåste betonas och stöd till föreningslivet skall gesenligt objektiva kriterier. Det är enligt motionenbra att regeringen aktualiserar frågan om hurstödformer till föreningslivet är anpassade tillmoderna arbets- och organisationsformer, men det fårinte leda till ökat utrymme för godtyckligtbeslutsfattande om stöd.BakgrundSocial ekonomiEnligt budgetpropositionen syftar den s.k.folkrörelsepolitiken bl.a. till att stödja ochstärka den sociala ekonomin i samhället (prop.2003/04:1 utg.omr. 17 avsnitt 7.4). Med socialekonomi avses organiserad verksamhet som primärt harsamhälleliga ändamål, bygger på demokratiskavärderingar och är organisatoriskt fristående frånden offentliga sektorn. Sådan verksamhet bedrivs iförsta hand i föreningar, stiftelser och kooperativ.Verksamheterna har allmännytta eller medlemsnytta,inte vinstintresse, som främsta drivkraft.Grundläggande för större delen av verksamheternainom den sociala ekonomin är människors vilja tillideella insatser. Enligt regeringen harfolkrörelsepolitiken därmed en stor betydelse förhur förutsättningarna för aktörerna inom den socialaekonomin formas.I syfte att samordna regeringensfolkrörelsepolitik tillsattes eninterdepartemental arbetsgrupp. I arbetsgruppeningår representanter från samtliga departement.Gruppens uppgifter har två huvudsakligainriktningar: dels att utgöra forum för samråd ifrågor som rör föreningslivet och den socialaekonomin och på så sätt förbättra den gemensammakunskapsbasen om dessa frågor i statsförvaltningen,dels att följa upp vissa gemensamma insatser påområdet. Enligt budgetpropositionen (avsnitt 7.4) har arbetsgruppen kunnat konstateraatt det föreligger behov av att se överfolkrörelsepolitiken och de olika insatser som görsriktade mot föreningslivet och den sociala ekonomin.Regeringen har därför för avsikt att låtase över den statliga folkrörelsepolitiken.Vidare framgår av budgetpropositionen attregeringen har tagit initiativ till att skapa ettfolkrörelseforum för dialog mellan regeringen ochföreningslivet (avsnitt 7.5). Enligt regeringenutgör forumet en viktig del i regeringenskontinuerliga dialog med föreningslivet och olikaaktörer inom den sociala ekonomin. Det forum somgenomfördes bestod av en serie tematiskaseminarier och en tvådagarskonferens.AnsvarskommitténI beslutade regeringen att tillkalla enparlamentarisk kommitté med uppdrag att se överstrukturen och uppgiftsfördelningen inomsamhällsorganisationen (dir. 2003:10). Den 18december 2003 överlämnade kommittén, som antagitnamnet (Fi 2003:02), ettdelbetänkande till regeringen. Syftet med det varatt ge underlag för mer preciserade tilläggsdirektivför kommitténs fortsatta arbete.I betänkandet (SOU 2003:123 s. 164 f.) föreslårkommittén att ett antal konkreta frågeställningarges prioritet i det fortsatta utredningsarbetet. Enav dessa frågeställningar avser driftsformer föroffentlig verksamhet. Kommittén konstaterar att detunder blev mer vanligt med privatproduktion av offentligt finansieradevälfärdstjänster och att marknadsorienteradestyrformer prövades på många håll inom denoffentliga välfärdsproduktionen. Enligt kommitténhar 1990-talets nya styr- och driftsformer i mångastycken förändrat situationen för medborgaren, såväli rollen som brukare som i rollen somuppdragsgivare. I betänkandet formulerar kommitténhärvidlag följande frågor.- Hur har inslagen av entreprenadlösningar påverkatbrukarens möte med välfärdstjänsten?-- Hur har nya driftsformer påverkat brukarensmöjlighet att påverka genom val av producent ochleverantör av offentligt finansierade tjänster?-- Hur har medborgarnas möjligheter till demokratiskinsyn och påverkan förändrats till följd av de nyadrifts- och ägandeformerna?-Betänkandet remissbehandlas under våren 2004.Tilläggsdirektiv för kommitténs fortsatta arbeteförväntas före sommaren.Författningsöversyn och konstitutionsutskottetstidigare bedömning avseende struktur församverkan mellan olika aktörerKonstitutionsutskottet har under innevaranderiksmöte behandlat en motion (c) i vilken yrkadesatt skulle tillkännage för regeringen vadi motionen anfördes om att en ny samhällsordning,federalismens principer, en öppnaresamhällsorganisation och ett stärkt civilsamhälleskall utgöra grunden för en översyn avregeringsformen (bet. 2003/04:KU9). Motionärernamenade bl.a. att det är nödvändigt med en nystruktur för att öka samverkan mellan offentliga ochprivata aktörer samt det civila samhället. I sittbetänkande (s. 11) erinrade utskottet om att samtalhelt inletts om innehållet i en kommandeförfattningsöversyn och ansåg därför att det finnsskäl att inte föregripa resultatet av dettaförberedelsearbete. Enligt utskottets mening kundeman dock utgå från att den kommande översynen kommeratt rymma flera av de frågor som efterfrågas i bl.a.den nämnda motionen. Motionen avstyrktes således avutskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeavseende den kommande författningsöversynen ochstruktur för samverkan mellan olika aktörer. Vidarekan frågan om nya styr- och driftsformer komma attingå i , somförväntas . Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motionerna 2003/04:K26 (fp)yrkande 6 och 2003/04: K223 (c) yrkande 8.EgenmaktUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om fostran tillegen makt via valfrihet. Jämför reservation27 (fp).MotionI motion 2002/03:K385 av m.fl. (fp)yrkande 2 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omfostran till egen makt. I motionen anförs att denmedborgare som tillförsäkras en utsträckt valfrihetoch lär sig agera målmedvetet som ett subjekt irelation till för henne viktigasamhällsinstitutioner sannolikt också lär sig atthantera sin egen roll i förhållande till detoffentliga och därigenom skapar en ökad upplevelseav egen makt. Principiellt kan detta ses som enfostran till egen makt via valfrihet.BakgrundEgenmakt, mänskliga rättigheter och kunskapI budgetpropositionen (prop. 2003/04:1utg.omr. 1 avsnitt 4.4) anförde regeringen att den,för att uppnå de långsiktiga målen fördemokratipolitiken, har som allmän utgångspunkt attse till att de som vill delta skall ges möjligheterför detta engagemang. Det handlar om att undanröjahinder för medborgarnas egna initiativ, engagemangoch vilja att ta ansvar. Det kan också handla om attpåverka attityder, värderingar och förhållningssätthos dem som har makt. Enligt regeringen börbegreppet egenmakt ges en reell innebörd.Diskriminering skall bekämpas och mänskligarättigheter värnas. Avgörande är de allmännalivsvillkor som medborgarna lever under. Marknadensoch demokratins förhållande till varandra är ettområde som bör få större uppmärksamhet.I demokratiskrivelsen (s. 122, 124) kopplarregeringen frågan om egenmakt till frågan ommänskliga rättigheter. Regeringen menar attdemokrati förutsätter förverkligande av de mänskligarättigheterna, med vilka avses såväl de ekonomiska,sociala och kulturella rättigheterna som demedborgerliga och politiska rättigheterna. Enligtregeringen ökar människors möjligheter att vändavanmakt till egenmakt när de mänskliga rättigheternaär tillgodosedda. Vidare menar regeringen atttillgång till information och kunskap om detpolitiska systemet och samhället är avgörande förmänniskors förutsättningar att utöva egenmakt ibetydelsen makt över sin egen vardag ochlivssituation (s. 126).Regeringen uppmärksammar i demokratiskrivelsenbehovet av fortsatt arbete inom området mänskligarättigheter och information och kunskap om detpolitiska systemet och samhället.Utskottets tidigare bedömning avseende egenmaktoch valfrihetUtskottet har behandlat en motion(fp) i vilken begärdes en vitbok för ettsystematiskt arbete med reformer för att stärkaindividens egenmakt och frihet (bet. 2003/04:KU12).Enligt motionären behövs reformer som bl.a. ökarvalfriheten i välfärden. Utskottet var inte berettatt ställa sig bakom vad som anfördes i motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen vid olikatillfällen har uppmärksammat frågan om människorsegenmakt. Utskottet ser positivt på detta. Utskottetär däremot inte berett att ställa sig bakom vad somanförs i motion 2002/03: K385 (fp) yrkande 2 omfostran till egen makt via valfrihet.Motionsyrkandet avstyrks.Medborgarkontrakt m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om införande avmedborgarkontrakt och medborgarbok. Jämförreservation 28 (kd) om medborgarbok.MotionerI motion 2003/04:K310 av ()föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att införamedborgarkontrakt. Ett medborgarkontrakt innebärenligt motionären att medborgaren och samhälletupprättar ett kontrakt som talar om vilkaförväntningar medborgaren kan ställa på samhälletoch vice versa.