bet · GS01NU4 · 2004-11-09 00:00:00 — I årsredovisningen skallstyrelsen redogöra för tillämpningen av regeringenspolicy och riktlinjer.Riksdagsledamöter har rätt att närvara vidbolagsstämmor i de företag där staten äger av aktierna och som har fler än 50 anställda. Dehelägda statliga bolagen bör anordna någon form avarrangemang i samband med bolagsstämman där ävenallmänheten bereds möjlighet att ställa frågor tillföretagsledningen. Information om tidpunkt och platsför bolagsstämman skall finnas på respektive bolagshemsida på Internet. Vid den ordinarie stämman bör,förutom representant för ägarna, styrelsen ochrevisorerna närvara. Även de personer som föreslåsför inval i styrelsen bör närvara. Formerna förbolagsstämmans praktiska genomförande är en frågaför företagets ledning och styrelse att besluta om.Beroende på företagens storlek, geografiskabelägenhet och allmänintresse kan arrangemangetvariera från att vara en lokal sammankomst till attvara t.ex. en del av en kapitalmarknadsdag. Avföretag med färre än 10 anställda eller mindre än 24miljoner kronor i omsättning bör dock inte begärasatt bolaget ordnar särskilda aktiviteter i sambandmed bolagsstämmorna. Detsamma kan även gälla förstörre företag i de fall det saknas ett direktallmänintresse. Styrelsens ordförande skall påbolagsstämman redogöra för och motivera vd:sanställningsvillkor. Bolagen bör publicera protokollfrån bolagsstämmor på sina hemsidor och lämpligeneventuellt anförande av vd och/eller av styrelsensordförande.Under rubriken som en del i samhälletsägs att skall gå i spetsen föromställningen till en ekonomiskt, ekologiskt ochsocialt hållbar utveckling. Det svenskajämställdhetsarbetet skall vara framgångsrikt och eninternationell förebild. I dessa frågor har allaföretag ett stort ansvar. Hänsyn till miljö, socialafrågor och etik bör därmed vara självklarautvärderingsparametrar för de beslut som rörförvaltningen av företag med statligt ägande. Attbolagen har en genomtänkt strategi för att hanteradessa frågor är en viktig del i den statligaägarpolitiken. Det är styrelsens och ledningensansvar att de företag där staten har ägarintressensköts föredömligt väl inom de ramar lagstiftningenger. Styrelserna i företag med statligt ägande börbesluta om en etikpolicy. Alla styrelser bör beslutaom att bolaget skall ha en förankrad och gemensametisk värdegrund. Handlingsprogram bör finnas förhur den gemensamma etiska värdegrunden kommunicerassåväl externt som internt, varvid den externarapporteringen skall redovisa bolagets etiskavärdegrund. Det är regeringens förhoppning att destatligt ägda företagen bedriver ett aktivt arbete idessa frågor i sina respektivebranschorganisationer.När det gäller miljöansvar sägs att det ärstyrelsens ansvar att säkerställa att företaget haren miljöpolicy och att aktivt följa företagetsinsatser i frågor som rör ekologiskt hållbarutveckling. Miljöfrågorna är av affärsmässig ochstrategisk betydelse. Företag med statligt ägandebör därför, i likhet med näringslivet i övrigt,sträva mot en ekologiskt hållbar utveckling ochbidra till att de nationella miljömålen uppfylls.Företag med miljöpåverkan behöver bedriva ettseriöst miljöarbete och ha en god miljökompetens föratt undvika miljörelaterade risker och kostnader,kostnader som kan bestå dels av höga åtgärds- ellersaneringskostnader, dels av kostnader på grund avförsämrat anseende hos leverantörer, kunder ochallmänhet. I de företag som har en betydande direkteller indirekt miljöpåverkan bör miljöledningssysteminföras. Det är regeringens ambition att flerföretag, inte minst de statligt ägda företagen,redovisar sitt sociala och miljömässiga engagemanggenom att ansluta sig till Globalt Ansvar. GenomGlobalt Ansvar uppmuntrar regeringen svenska företagatt sträva efter att följa riktlinjer förmultinationella företag och FN:s "The GlobalCompact". Det sistnämnda innehåller principer kringmänskliga rättigheter, arbetsvillkor och miljö.OECD:s riktlinjer, som stöds av 36 regeringar,innehåller rekommendationer till företag i socialafrågor, miljöfrågor, frågor rörande korruption,konkurrensfrågor och konsumentsäkerhetsfrågor.Beträffande jämställdhet sägs att regeringen serdet som en angelägen uppgift att ta till vara denkompetens och erfarenhet som kvinnor representerar,inte minst genom tillsättningar på chefsnivå. Destatligt ägda företagens ledningar och styrelser börvara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Dettagäller inte minst när nya ledande befattningshavareskall tillsättas.När det gäller mångfald säger regeringen attarbetet med mångfald är viktigt och förutsätter attföretagen med statligt ägande beaktar detta i bl.a.sin verksamhet och personalpolitik.Mångfaldsarbetets övergripande mål är att allanuvarande och framtida medarbetares kompetens ocherfarenheter skall tillvaratas i verksamheten, t.ex.bör handlingsplaner upprättas.Under rubriken arbetsplatser sägs attalla företag och arbetsplatser har en viktig roll iarbetet med att öka hälsan i arbetslivet. Det ärregeringens förhoppning att de statligt ägdaföretagen kan bli föredömen när det gäller attreducera sjukfrånvaron. I regeringsförklaringen år2002 uppställde regeringen ett mål om att halveraantalet sjukdagar fram . Strategier föratt skapa arbetsplatser där människor kan arbeta,prestera och må bra är en viktig fråga förföretagsledningar. Det är också en fråga som börföras in i styrelserummen på motsvarande sätt somandra frågor av strategisk natur.Den statliga företagssfären år 2003I skrivelsen redovisas utvecklingen inom denstatliga företagssfären . Därefterlämnas en redogörelse för vart och ett av destatliga företagen, grupperade i företag medmarknadsmässiga krav och företag med särskildasamhällsintressen. Företagspresentationerna inledsmed en kort redovisning av bolagets historik.Därefter redogörs för bolagets verksamhet, ekonomi,mål, utdelningspolicy och utvärdering. Dessutomredovisas (i förekommande fall) följande parametrar:resultaträkning, balansräkning, kassaflöde,nyckeltal, övriga uppgifter (t.ex. anställda,sjukfrånvaro och statens ägarandel), räntabilitet,styrelse, verkställande direktör och revisorer.Resultatet efter skatt för företagen med statligtägande ökade med13,till21,. Omsättningen minskade med38,till 298,9 miljarder kronor.Företagens samlade egna kapital ökade från 195,2till , och räntabiliteten pådet egna kapitalet ökade från 4,6 till 10,9 %.Bruttoinvesteringarna minskade kraftigt för andraåret i rad och mer än halverades - från 67,6 till26,. av stigandekassaflöden för de statligt ägda företagen minskadekassaflödet från den löpande verksamheten kraftigtunder , från 75 till 25 miljarder kronor.Utdelningarna avseende ökadejämfört med och uppgår till 12,3 miljarderkronor. lämnade dessutom åtta företagefterutdelningar på sammanlagt 2,3 miljarder kronor.Totalt 19 företag lämnade utdelningar avseende år2003. Utdelningarna från de statligt ägda företagenger ett väsentligt bidrag till statens budget,understryks det i skrivelsen.År 2003 var totalt 205 528 personer sysselsatta iföretag med statligt ägande. Av de anställdautgjorde kvinnor , vilket var samma andel som år2002. bidrar av flera skäl till enhög servicenivå och likvärdighet över hela landet,sägs det i skrivelsen. De statliga företagensanställda fördelade på län skiljer sig frånfördelningen av det totala antalet sysselsatta ilandet. De statliga företagen är mer representeradei regioner som t.ex. , ochÖstergötland. Både försäljning och antalet anställdai utlandet ökade i företagen medstatligt ägande. Antalet anställda utomlands uppgicktill 72 070, jämfört med 60 2002. Dessaantalssiffror motsvarar 35 respektive av dettotala antalet anställda. Fyra företag har mer änhälften av sina anställda i utlandet - Vattenfallhar och Sonera av sina anställdautanför gränser. Utlandsförsäljningenuppgick till , varavVattenfall och Sonera tillsammans svarade för85 %.MotionernaInledningFyra motioner har väckts med anledning avregeringens skrivelse. I betänkandet behandlas också12 motioner från allmänna motionstiden med yrkandenrörande statliga företag. I den följanderedovisningen har en gruppering av yrkandena gjortsunder tre rubriker, nämligen Synen på statligtägande, Statens ägarutövning m.m. ochBolagsledningarnas löner och ersättningar.Synen på statligt ägandeI motion 2003/04:N21 (m) begärs tillkännagivanden avriksdagen om att det statliga företagandetsnedvrider konkurrensen och om avveckling av sådanmyndighetsverksamhet som snedvrider konkurrensen.Vidare begärs att regeringen senast i samband mednästa skrivelse till rörande statligaföretag skall redovisa motivet till varför vart ochett av bolagen med statlig ägarinblandning ävenframgent bör ha sådan. Slutligen föreslås etttillkännagivande om renodling av rollerna ochprivatisering av statliga företag. Statligkommersiell verksamhet utgör ett betydande problemför en fri och rättvis konkurrens, anförmotionärerna. De påpekar att fyra av fem statligabolag verkar på fullt konkurrensutsatta marknaderoch anser att dessa bolag i praktiken agerar med denstatliga beskattningsrätten som eget kapital. statistik över företag sommissbrukat sin dominerande ställning är denoproportionerliga frekvensen av anmälningar motstatliga företag påtaglig. Motionärerna menar vidareatt en rad myndigheter bedriver konkurrensutsattverksamhet, vilket leder till attkonkurrenssituationen på marknaden påverkas.I många fall är skälen till det statligaföretagandet ytterligt oklara och motiveringarna harvarierat, anför motionärerna. De pekar på att det iindustrialismens barndom ansågs viktigt att statenkunde utöva inflytande över användningen avnaturresurserna och att motiveringarna senare oftahar varit av regionalpolitisk eller beredskapsmässigkaraktär. I vissa fall har staten även ansett detangeläget att ta över nedläggningshotade företag,säger motionärerna. De framhåller att en ny syn påstatligt företagsägande dock har vuxit fram medbörjan , med innebörd attprivatiseringar mer är en praktisk än en ideologiskfråga. Skälen till förändringen är flera, t.ex.starkare krav på tydliga och aktiva ägare iföretagen, ansträngda statsfinanser och krav påhögre effektivitet. nyligenframlagda rapport om (RiR 2004:18)lyfter, enligt motionärerna, fram problemen medmålen för det statliga ägandet. skalldels ge så stor avkastning som möjligt, dels fyllaen uppgift inom miljöpolitiken och energipolitiken.I rapporten pekas på att dessa roller svårligenlåter sig förenas och att regeringen inte givitnågra riktlinjer om hur avvägningen mellan de bådamålen bör ske. Även generellt har det länge råttoklarheter kring vilken strategi regeringen har medsitt ägande, anför motionärerna. De föreslår attregeringen i skrivelsen, i anslutning till varjebolag med statlig ägarinblandning, skall motiveravarför staten även fortsättningsvis skall innehaägandet. De företag vars koppling till staten intekan motiveras bör ingå i den privatiseringsplan sommotionärerna föreslår att regeringen omgående skallpresentera.Flera företag har misslyckats grundligt vad avserregeringens målsättning om att de statliga företagenskall tjäna som goda föredömen, hävdar motionärernaoch exemplifierar med misstankarna om mutbrott inomSystembolaget och misstankarna om bestickninginom Vin och . De menar att regeringenutnyttjar statliga företag för att ge poster tilldem som tjänat det socialdemokratiska partiet - enoproportionerligt stor andel av styrelseledamöternai de statliga företagen är tidigaresocialdemokratiska politiker. Staten skall angespelreglerna och de legala förutsättningarna förnäringsverksamhet men inte agera som en stor aktörpå marknaden, anser motionärerna. I syfte attförbättra konkurrenssituationen, säkerställa en godutveckling i de berörda företagen och tillse attskattebetalarnas kapital används på bästa sättföreslås i motionen att ett trettiotal statligt ägdabolag inledningsvis skall privatiseras.Privatiseringarna skall ske på ett ansvarsfullt sättoch så att företagens framtidsförutsättningarstärks. Dessutom måste hänsyn tas till läget på definansiella marknaderna och försäljningen ske i entakt som inte riskerar att få negativaåterverkningar på dessa marknader.Ett tillkännagivande om privatisering av SJ ABbegärs i motion 2004/05: T464 (m). Statens ansvarsom ägare av merparten av det svenska järnvägsnätetbör, enligt motionärernas mening, vara att effektivtutnyttja gjorda investeringar och att underhålla ochgöra nyinvesteringar på de bandelar som uppfyllerägarens avkastningskrav. Den genomförda uppdelningenav det tidigare SJ:s verksamhet i olika bolag är ettbra första steg och bör utgöra början på enprivatisering av verksamheten, anför motionärerna.I fem motioner från liberalerna -2004/05:Fi232, 2003/04:N23, 2004/05:N249,2004/05:N413 och 2004/05:N431 - föreslåstillkännagivanden om en systematisk försäljning avde statligt ägda företagen och en avveckling av detstatliga bolagsinnehavet samt om att statligt ägdaföretag snedvrider konkurrensen på marknaden. I enav motionerna, 2004/05:N431 (fp), förordas dessutomatt en kommission skall tillsättas för en översyn avstatliga bolags agerande. Motiveringarna bakom defem motionerna är likartade och kan sammanfattasenligt följande. Aktiebolagsformen lämpar sig dåligtför offentlig verksamhet och är avsedd för privatverksamhet som bedrivs i vinstsyfte i enaffärsmässig miljö, anför motionärerna. De menar attdet därför uppstår konflikter mellan behovet av attkunna agera på en marknad utan att konkurrenternafår kännedom om affärsstrategi och överväganden ochkravet på öppenhet och insyn. Regeringen säger attde konkurrensutsatta statliga företagen skall gessamma förutsättningar och ha samma krav på sinverksamhet som andra aktörer, erinrar motionärernaom. De hävdar dock att det är oundvikligt attstatliga företag, som har skattebetalarkollektivetsom riskkapitalbas, har fördelar som privata företaginte har. Att staten inte är någon normal ägare avföretag framgår, enligt motionärerna, av t.ex. detsärskilda kontot i där statligavinstgivande företag åläggs sätta in medel, medelsom regeringen sedan kan utnyttja utan hänsyn tillbeslutade utgiftstak. Detta medför också attkonkurrensen snedvrids på marknader där privataföretag konkurrerar med statliga, anförmotionärerna. De menar vidare att om avkastningenfrån företag som arbetar under monopol och somdärmed kan betraktas som ett slags beskattninganvänds för att ge kapitaltillskott till företag somär konkurrensutsatta innebär detta att skattemedelanvänds för att subventionera de statligakonkurrensutsatta företagen.Folkpartiet anser att staten inte, annat än iundantagsfall, skall driva företag, påpekarmotionärerna. De framhåller att staten i en välfungerande marknadsekonomi fyller en nyckelroll somstiftare av lagar, beslutsfattare vad gäller skatteroch som myndighetsutövare för att se till att lagaroch regler efterföljs. Om staten på samma gång är enledande aktör på marknaden blandas rollerna sammanpå ett orimligt sätt, menar motionärerna. De anseratt med statligt ägande aktualiseras andra mål änföretagsekonomisk lönsamhet - antingen tvingas detstatliga företaget acceptera sämre företagsekonomisklönsamhet på grund av politiska önskemål elleruppstår misstankar om att företagsledningen måste tapolitiska hänsyn. Det finns en risk att statenskjuter till medel för att täcka förluster ellerinför konkurrensbegränsningar som gynnar statligaföretag, hävdar motionärerna.Staten har en rad viktiga uppgifter som ingenannan i samhället kan eller bör utföra, sägermotionärerna vidare. De anser att regering ochriksdag skulle fungera bättre om de koncentreradesig på dessa uppgifter och bl.a. avbördade sigägande av företag som dessutom privata ägare sägssköta bättre. Det offentligas huvuduppgift är,enligt motionärerna, att tillhandahålla en god vård,ett bra utbildningssystem, ett väl fungerandeförsvar, ett säkert rättssystem och en generellpolitik för att främja tillväxt och sysselsättning.De flesta av de statliga företagen bör säljas ochförsäljningsintäkterna användas för att minskastatsskulden, anför motionärerna. De påpekar att dettidigare har anförts som skäl mot en försäljning attkapitalmarknaden inte kan absorbera det aktuellautbudet av tillgångar. Med en globaliseradkapitalmarknad anses detta dock inte längre vara etthållbart argument. Försäljningen bör ske successivt,säger motionärerna. De anser att det nuvarandekonjunkturläget gör det svårt att göra enprioritering av vilka företag som bör säljas först,men erinrar om att har pekat utföljande företag som lämpliga för försäljning: heladet statliga innehavet i , innehaveti , , ), , ,(dotterbolag till ),Bostadsfinansieringsaktiebolag (),, , , , ,(affärsverk) och AB.Det finns ytterligare missgrepp inom den statligaföretagssfären. Det är t.ex. inte rimligt attVattenfall gjort stora investeringar i kolgruvor ochkoleldade kraftverk i . De uppmärksammademisstankarna om mutbrott respektive bestickningkring Systembolaget respektive väckerfrågan om hur den statliga ägarrollen utövats. Detär också angeläget att avskaffa monopol.Det är inte bara som är kritisk motstaten som bolagsägare. Oberoende organ, såsomFörtroendekommissionen och , harkritiserat det statliga bolagsinnehavet. Frågan omlöner och andra villkor för höga chefer i statligabolag har diskuterats . Folkpartiettycker att löner och övriga förmåner till personer iföretagsledande och därmed jämförlig ställning istatliga företag skall vara konkurrenskraftiga såatt rekrytering inte försvåras, men de får inte varalöneledande i förhållande till jämförbara företaginom det privata näringslivet. anser attdet sammantaget finns så många anmärkningar påstaten som bolagsägare att en kommission börtillsättas för att granska bristerna i de statligabolagen.I tre motioner från - motionerna2003/04:N22, 2004/05:N256 och 2004/05:N393 -förordas också försäljning av statliga företag. förstnämnda motionen begärs ett tillkännagivandeom ökad ägarspridning genom utförsäljning avstatliga företag. Tre tillkännagivanden föreslås iden andra motionen, nämligen om ägarpolitik vid vägsände, om viktiga händelser 2003 och om ägande avstatliga företag. Ytterligare 8 tillkännagivandenföreslås i den tredje motionen - om att det skallfinnas ett tydligt formulerat skäl till varförstaten skall äga ett visst bolag, om att frigörastatens låsta kapital, om vikten av att utöka detenskilda ägandet, om försäljning av statligt ägdaföretag, om , om , omSJ AB och om AB Swed . I den sistnämndamotionen begärs vidare att regeringen skalltillsätta en utredning som ser över olikamöjligheter för enskilda att satsa mindre belopp ände som krävs för att köpa en hel börspost när statenerbjuder ett företag till försäljning och attregeringen skall tillsätta en utredning för attbelysa hur staten på ett bättre sätt kan utöva sinsubsidiära, stödjande, roll vad gäller desamhällsintressen som tillvaratas avhelägda statliga bolag samt hur det civilasamhällets engagemang i dessa bolag skall kunnaökas.Den allmänna motiveringen i de tre motionerna ärlikartad och går ut på följande. Statens roll isamhällsekonomin skall vara att sätta ramar ochövervaka spelreglerna på marknaden, ansvara församhällsplanering och infrastruktur samt att skapaförutsättningar för långsiktig tillväxt, anförmotionärerna. De anser att när staten agerar såväldomare som spelare på marknaden är risken stor attkonkurrensen snedvrids och att investeringar integörs på ett optimalt sätt i de företag som har debästa förutsättningarna. Eftersom staten sätterspelreglerna inom näringspolitiken bör staten,enligt motionärerna, inte själv äga företag, utomnär det finns särskilda skäl för det. Statens dubblaroller inom näringspolitiken hindrarförutsättningarna för en sund och rättviskonkurrens, säger motionärerna. De menar att detfinns många skäl för en försäljning av statensaktier. Ett är att renodla statens roll. Ett annatär att ägandet bör spridas. Ett tredje skäl är attdet förbättrar förutsättningarna för det berördaföretaget - en ägarspridning ger företaget kapitalför framtida investeringar, vilket enligtmotionärerna inte bör finansieras via statsbudgeten.Försäljningen skall ske till marknadsmässiga priseroch i den takt som är möjlig med hänsyn till bl.a.andra introduktioner på aktiemarknaden, sägermotionärerna. De anser vidare att bolag varsverksamhet motiveras av ett särskiltsamhällsintresse bör, när så är möjligt, drivas somett s.k. samhällsnyttigt företag. Till de företagsom motionärerna menar kan säljas, helaeller i delar, hör bl.a. Boxer (), (), ,, , Vin & Sprit samt resterande delarav Nordea, OMHEX, SAS och Sonera. De företagsom är aktuella är sådana som är verksamma inomkonkurrensutsatt verksamhet, anser motionärerna.Monopolföretag kan dock inte säljas innanomstrukturering skett. Vid utförsäljning börallmänheten och de anställda i företagen vara enviktig målgrupp, anför motionärerna.Den socialdemokratiska ägarpolitiken har nått vägsände, sägs det vidare i motionen. Motionärernahänvisar till olika händelser under det gångna året- mutskandaler, satsningar på kolkraft i Central-och samt brandkårsutryckningar för attåterställa förlorat kapital. Staten bedriveraffärsverksamheter som inte skulle passa iaktieportföljen hos en etisk aktiefond - sprit, speloch brunkol svarar för huvuddelen av vinsten från destatliga bolagen, anför motionärerna. De hänvisartill olika granskningar, bl.a. av Riksdagensrevisorer och av år2004, som enligt motionärerna visar att regeringensmålstyrning inte fungerar.Under rubriken händelser år 2003kommenteras i motionen följande 11 företag:Apoteket, Bothia Garanti, SJ, , SvenskExportkredit, , ,, , , Vin & Sprit.Det statliga ägandet är till nackdel för ekonominsfunktionssätt, för företagen och deras anställda ochinnebär en orimlig inlåsning av statens förmögenhet,anförs det i den tidigare nämnda motionen2004/05:N256 (kd). Motionärerna förordar två sättatt frigöra detta kapital - dels genom omvandling avvissa företag som bedriver enverksamhet som har ett samhällsintresse till vad sombenämns samhällsnyttiga företag, dels genomförsäljning av företag och verksamheter som agerarpå ett konkurrensutsatt område. För att ävensmåsparare skall kunna ta del av erbjudanden vidförsäljning av statliga företag bör det vara möjligtatt teckna sig för färre aktier än en börspost (enbörspost motsvarar ett halvt eller en fjärdedelsbasbelopp), anför motionärerna. De föreslår attregeringen skall anmodas att tillsätta en utredningmed uppgift att se över olika möjligheter förenskilda att satsa mindre belopp än dem som krävsför att köpa en hel börspost.Det finns ett antal statligt ägda företag som helteller delvis utövar en verksamhet som motiveras avsärskilda samhällsintressen, bl.a. AB Götakanalbolag, , ,, AB ochSystembolaget , säger motionärerna vidare. Deföreslår att regeringen skall uppmanas att tillsättaen utredning för att belysa hur staten på ett bättresätt än vad som gäller skall kunnautöva sin roll beträffande de aktuellasamhällsintressena. En sådan utredning bör beaktaett antal omständigheter som redovisas i motionenunder följande rubriker: Det allmännas roll;Delägare eller medlemmar; Kapital; Omvandling avstatliga bolag.I motion 2004/05:N256 (kd) är slutligen, somnämnts, ett antal företag föremål för särskildayrkanden, nämligen Akademiska Hus, , SJoch Swedcarrier.I ytterligare en motion från företrädare förKristdemokraterna, motion 2004/05:T459, berörsstatens ägande i ett specifikt bolag, nämligen SASAB. Från konkurrenssynpunkt behöver staten se översitt ägande i SAS, eftersom företaget är verksamt påen marknad som drivs på affärsmässiga grunder, anförmotionärerna. Deras principiella syn är att stateninte bör äga företag som är verksamma på enavreglerad marknad. Det är olyckligt att staten bådebeslutar om spelreglerna och är ägare av aktörerna på marknaden, menar motionärerna.