bet · GR01UU10 · 2004-04-27 00:00:00 — Utskottet noterar medtillfredsställelse att EU:s militärakrishanteringsinsats, "", som inleddes iRepubliken , var den första isitt slag där EU använde sig av Natoresurser så somöverenskommits i de s.k. plus-arrangemangen.Utskottet vill framhålla att en grundtanke bakomdenna ståndpunkt är att EU inte skall utveckla enegen kapacitet med militära högkvarter,ledningssystem och militära strukturer, som skullekunna utgöra en dubblering och konkurrerandestruktur i förhållande till Natos resurser.Utskottet menar att de kapaciteter, såväl civilasom militära, som utvecklas inom ramen för deneuropeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP)skall ses som ett stöd till EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik i syfte att stärka EU:s roll påden internationella arenan vad gällerkonfliktförebyggande och krishantering. Samarbetetinom ESFP är ett mellanstatligt samarbete. Samtligamedlemsstater i EU har, enligt fördraget, rätt attfullt ut delta i EU:s krishanteringsinsatser, mendet finns ingen skyldighet att delta. Det ankommerpå varje medlemsstat att avgöra om, och i så fall ivilken omfattning, staten i fråga vill göra så.Sverige fattar i varje enskilt fall och i enlighetmed svensk lag beslut om medverkan i enkrishanteringsinsats. En förutsättning för svenskmedverkan i en internationell fredsfrämjande insatsär att denna vilar på folkrättslig grund. Enligt skall beslut om fredsframtvingande insatser,dvs. sådana insatser som kan innebäravåldsanvändning utöver vad som kan anses varasjälvförsvar, fattas av FN:s säkerhetsråd.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:U280 (kd)yrkandena 2, 3, 13 och 14, 2002/03:U299 (v)yrkandena 5 och 7, 2002/03:Fö261 (mp) yrkande 6,2003/04:U17 (fp) yrkande 7, 2003/04:U19 (m) yrkande10, 2003/04:U203 (c) yrkandena 3, 5, 12 och 13,2003/04:U208 (m) yrkandena 2-5, 2003/04:U256 (m)yrkandena 3 och 4, 2003/04:U292 (m) yrkandena 1, 3och 4, 2003/04:U329 (fp) yrkande 4 samt 2003/04:U348(kd) yrkande 30.EU:s bilaterala relationerSkrivelsenEU och fortsatte arbetet i strävan attutveckla ett strategiskt partnerskap. den nya transitregimen från ,genom , till övriga Ryssland.Läget i ägnades stor uppmärksamhet. EUgav fortsatt stöd till skyddet av de observatörerfrån , som verkar i . EU:s relationermed var fortsatt ansträngda.Ett toppmöte mellan EU och länderna i västraBalkan hölls i . Toppmötet fastslog attdet inte är en fråga om hur länderna på västraBalkan kommer med i EU utan när. Takten bestäms avländernas egen vilja och förmåga att genomdrivanödvändiga reformer. inlämnade en ansökanom EU-medlemskap . har föravsikt att lämna in en ansökan om medlemskap 2004.För och , i likhet med andraBalkanländer, är samarbetet medkrigsförbrytartribunalen (ICTY) en avgörande fråga irelationerna till EU.Situationen i stod högt på dagordningen undermånga EU-möten . Ett omfattandeförberedelsearbete har pågått i EU införåteruppbyggnadsfasen i Irak.Konflikten mellan israeler och palestinier harunder året fortsatt att stå i fokus för EU:sansträngningar till en fredlig utveckling iMellanöstern. Den europeiska gemenskapen tillhör defå givare - övriga är arabstaterna och - somgivit den palestinska myndigheten direkt budgetstöd.EU fortsatte att nära följa utvecklingen iZimbabwe. Den svenske kabinettssekreterares uppdragsom EU-ordförandeskapets särskilde representant iMano River-länderna , och Sierra Leonefortsatte under 2003.Till följd av kriget i och dess förspel harunder tillståndet i och framtidenför den transatlantiska relationen stått i fokus.Relationen har dryftats bilateralt mellan europeiskaledare och med amerikanska motparter. antog en "transatlantiskdeklaration". Syftet var att lyfta fram vikten av enstark transatlantisk länk utifrån flera aspekter -säkerhetspolitiska, ekonomiska och handelspolitiska.Det helt dominerande temat i EU:s relationer medNordkorea har varit EU:s kritik motlandets eventuella kärnvapenprogram.Relationerna mellan och fördjupades underåret, och publicerade ettpolicydokument om EU. fortsatte att genomEU, men även bilateralt, driva frågor om demänskliga rättigheterna i Kina.Sverige har även drivit frågan om mänskligarättigheter i , i synnerhet kvinnornasrättigheter, samt understrukit vikten av ensamordning av insatserna inom utvecklingssamarbetet.Den 16 juni beslutade att medomedelbar verkan införa skärpta sanktioner motBurma. Detta var en reaktion på arresteringen avoppositionsledaren samt den allmäntförsämrade situationen i landet.AfrikaMotionernaMotionärerna bakom kommittémotion 2002/03:U295 (m)yrkande 4 och 2003/04:U248 (m) yrkande 3 framhålleratt det inte räcker att få stopp på krigen ochmöjliggöra samtal mellan de krigförande parterna iAfrika. Det måste också byggas en organisation föratt förebygga framtida konflikter. bör inomFN och EU ta initiativ till en afrikansk freds- ochsäkerhetsordning där det europeiska fredssamarbetetmed ett fast, organiserat och förpliktigandesamarbete mellan länderna, byggt på starkaorganisationer kan ses som en förebild. Motionärernabakom partimotion 2002/03:U322 (m) yrkande 14 pekarpå att är den mest konfliktdrabbadekontinenten och att FN följaktligen måste prioriterafredsfrämjande insatser där.Utskottets övervägandenUtskottet noterar att EU har stärkt sittstöd åt afrikanska organisationers arbete attförebygga och hantera konflikter i . kommissionen formellt ett förslag tillbeslut om att ge finansiellt stöd genom Europeiskautvecklingsfonden () till fredsbevarande insatseri för rådet (KOM 2003 638 slutlig). Förslagetomfattar och syftar till attstödja fredsansträngningar, särskilt genomAfrikanska unionen (AU), för att stimulera afrikanskkonfliktlösning, afrikansk solidaritet och skapaförutsättningar för utveckling i . Stödet harkaraktär av fredsbevarande insatser och föreslåshuvudsakligen ske genom Afrikanska unionen ellerregionala organisationer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2002/03:U295 (m) yrkande4, 2002/03:U322 (m) yrkande 14 samt 2003/04:U248 (m)yrkande 3.BalkanMotionenMotionärerna bakom kommittémotion 2002/03:U281 (kd)yrkande 7 menar att regeringen bör ta initiativ studie kring bekämpning av transnationellorganiserad brottslighet som emanerar från Balkan.Man bör också få till stånd ett konkretåtgärdsprogram för att komma till rätta med dennatyp av brottslighet. I kommittémotion 2003/04:U339(kd) yrkande 3 menar motionärerna att EU genom sittutvecklingssamarbete på bör stödja enomfattande kompletteringsutbildning av poliser ochandra myndigheter för utveckling av fungeranderättssamhällen. I samma motion (yrkande 4) anförsvidare att EU bör genomföra en uppföljningskonferensom transnationell organiserad brottslighet i EU:snärområde.Utskottets övervägandenUtskottet noterar att finansierarflera av biståndsprojekt, t.ex. projektmot organiserad brottslighet, på västra vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motion 2002/03:U281 (kd) yrkande 7och 2003/04:U339 (kd) yrkandena 3 och 4.MellanösternMotionenI partimotion 2002/03:U231 (v) yrkande 9 pekarVänsterpartiet på att har hållit inne medskattemedel, som man inkasserat på palestiniernasvägnar och som skulle överförts till palestinierna.EU har gått emellan och betalat motsvarade belopp.EU har dock avstått från att kräva påmotsvarande summa. anser att Sverigefortsättningsvis bör verka för att EU inkräver dennaskuld från Israel.Utskottets övervägandenUtskottet noterar att aktivt har verkat förmänskliga rättigheter i EU:s samarbete med ländernarunt södra och (den s.k.Barcelonaprocessen). Det bistånd som kanaliserasgenom är avsett att gå till ekonomiskomvandling, stärkande av den socio-ekonomiskajämvikten och stöd för utveckling av det civilasamhället samt regionalt samarbete. För perioden2000-2006 har till EU:s Medelhavsbistånd anslagits5,. Därtill har EuropeiskaInvesteringsbanken utlovat krediter på drygt 7miljarder euro. EU gav ett regelbundetbudgetstöd till den palestinska myndigheten. Dettastöd har syftat till att myndigheten skall kunnafortsätta bedriva sin verksamhet med skolor ochhälsovård. Budgetstödet har varit extrabetydelsefullt när myndighetens egna resurser sinatgenom vägran att överföra innehållnaskattemedel. Däremot är det inte så att budgetstödethar varit en ersättning för dessa medel. Något kravpå återbetalning är därför inte aktuellt. Med ensista utbetalning på under 2003avslutades EU:s direkta budgetstöd till palestinskamyndigheten eftersom nu återupptagitutbetalningar av skatteintäkter.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motion 2002/03:U231 (v) yrkande 9.TurkietSkrivelsenVid Europeiska rådets möte i december 2003välkomnades de avsevärda reformansträngningar somden turkiska regeringen gjort för att ökareformtakten vilka innebar betydande framsteg motatt kunna uppfylla de politiskaKöpenhamnskriterierna. Vidare underströks betydelsenav att visar politisk vilja att bidra lösning av Cypernfrågan. Europeiska rådetbetonade att en lösning i hög grad skulle gagnaTurkiets strävan efter medlemskap. Flera reformerhar antagits bl.a. för att stärka yttrande-, ochföreningsfriheterna, kulturella rättigheter ochcivil kontroll över militären. harratificerat två viktiga ommedborgerliga och politiska rättigheter samtekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ochprotokoll 6 i för de mänskligafri- och rättigheterna. Kampen mot tortyr harstärkts. Möjligheten att få förnyad rättegång harintroducerats. Åtgärder har vidtagits för att lyftaförbudet mot radio- och TV-sändningar och utbildningi andra språk än turkiska. Hävandet avundantagstillståndet i sydöstra hargenerellt minskat spänningarna bland befolkningen.Turkiet har även vidtagit reformer i syfte attstärka marknadsekonomin. Vad gäller Turkietsanpassning till det gemensamma regelverketkonstateras att framsteg gjorts på de flesta områdenoch särskilt beträffande den del av EU:s regelverksom tullunionen omfattar. Trots framstegen krävsdock fortsatta reformer för att uppfylla depolitiska Köpenhamnskriterierna. I praktiken ärgenomförandet av reformerna ännu ojämnt.MotionernaMotionärerna bakom kommittémotion 2003/04:U286 (c)yrkande 1 anser att EU fortsättningsvis måste biståTurkiet i dess genomförande av interna politiskareformer. I samma motion (yrkande 6) anförs attTurkiet kan accepteras som kandidatland först närlandet kan bevisa att de formella krav som EUställer också uppfylls i det dagliga livet.Moderaterna menar i kommittémotion 2003/04:U19 (m)yrkande 1 att aktivt bör stödjareformprocessen i med syfte att landet skallfå möjlighet till medlemskapsförhandlingar.Moderaternas uppfattning är att skallbehandlas på samma sätt som länderna i Öst- ochCentraleuropa, där EU bidragit till en demokratisk,säkerhetsmässig och ekonomisk utveckling. Att stängaute från den europeiska gemenskapen, anförmotionärerna vidare, skulle försämraförutsättningarna för en fortsatt reformpolitik iTurkiet och riskera en vidgad klyfta mellan väst-och . måste vara tydligt ochpådrivande för att skall bedömas utifrånegna meriter och på lika villkor som andrakandidatländer.Utskottets övervägandenUtskottet noterar inledningsvis att , enligtkommissionens översynsrapport , ärpå rätt väg när det gäller att uppfylla de politiskaKöpenhamnskriterierna. Kommissionen påtalar dock attdet återstår mycket att göra, inte minst vad gällergenomförande av beslutade reformer och nya lagar.Samma krav skall ställas på som på andrakandidatländer när det gäller respekt för mänskligarättigheter, rättstatens principer ochmarknadsekonomisk mognad. Köpenhamnskriteriernamåste uppfyllas i sin helhet.Utskottet menar att aktivt bör stödjareformprocessen i med syfte att landet skallfå möjlighet till medlemskapsförhandlingar. Underhösten 2004 kommer en ny genomgång från och beslut skall fattas av om status. Det är utskottetsuppfattning att skall behandlas på sammasätt som länderna i Öst- och , där EUhar bidragit till en demokratisk, säkerhetsmässigoch ekonomisk utveckling. Att stänga ute Turkietfrån den europeiska gemenskapen skulle försämraförutsättningarna för en fortsatt reformpolitik iTurkiet. måste, anser utskottet, varatydligt och pådrivande för att skall bedömasutifrån egna meriter och på lika villkor som andrakandidatländer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2003/04:U286 (c)yrkandena 1 och 6 och 2003/04:U19 (m) yrkande 1.Wider EuropeMotionernaMotionärerna bakom kommittémotion 2003/04:U14 (m)yrkande 5 och kommittémotion 2003/04:U19 (m) yrkande2 pekar på att alla länder väster om , medundantag för , och , hargivits en uttalad möjlighet till medlemskap i deneuropeiska unionen. Det är nu dags, anserModeraterna, att också ge dessa tre ländermedlemskapsperspektiv för att därmed ge deras folkframtidshopp om att även de skall få leva iett samhälle som garanterar och respekterarindividens grundläggande fri- och rättigheter.Sverige bör i EU driva denna fråga för att främja enstadig utveckling mot demokrati och respekt förmänskliga rättigheter.Centerpartiet framhåller i partimotion2003/04:U220 (c) yrkande 7 att det är av ytterstavikt att EU tar ett särskilt ansvar för att stärkaen demokratisk utveckling i , ochMoldavien. Utvecklingen i framför allt Vitrysslandgår åt helt fel håll både ekonomiskt,demokratiskt och säkerhetsmässigt. bör inomramen för sitt arbete i EU uppmärksamma hursamarbetet med dessa länder fortskrider. Framförallt bör frågor som demokratisk utveckling,mänskliga rättigheter, gränsöverskridandebrottslighet, jämställdhet och miljö prioriteras. Isamma motion (yrkande 8) noteras att Europeiskaunionen tillsammans med organisationer och nätverk,såsom och World Movementfor Democracy, kan stödja och hjälpa länderna attmotverka korruption och stödja uppbyggnaden avansvarskännande och effektiva demokratiskainstitutioner.Moderaterna menar i kommittémotion 2003/04:U249(m) yrkande 2 och kommittémotion 2003/04:U19 (m)yrkande 7 att det är angeläget att skapa ettfrihandelsområde med . Därmed kan manundvika att bygga upp nya skiljelinjer i ochunderlätta en snabb och uthållig ekonomiskutveckling i östligaste delen av . Ikommittémotion 2003/04:U249 (m) yrkande 3 anges attEU bör sträva efter visumfrihet mellan EU ochRyssland. Den organiserade brottsligheten som utgörett allvarligt problem i stoppas inte avkrav på visum. Visumkravet är däremot, framhållermotionärerna, ett problem för normala ryssar somdels måste betala ett för den egna hushållsekonominansenligt belopp, dels ansöka om visum i en storstaddär det finns ambassad eller konsulat.Folkpartiet framhåller i kommittémotion2003/04:U329 (fp) yrkande 6 att utvecklingen motdemokrati och marknadsekonomi i tagitavgörande och stora steg framåt. EU:s politik vadgäller ekonomi och handelspolitik gentemot Rysslandär dock, menar motionärerna protektionistisk ochpräglas för mycket av högtidstalens retoriska flykttill framtiden och har för litet fokus på konkretaåtgärder i närtid. Det gäller framför allt attnedmontera handelshinder av alla slag, inklusive demför jordbruksprodukter, stål, enklare kemikalier ochindustrivaror. Som ett led i detta arbete bör EU ökasina ansträngningar att säkra medlemskap iWTO.Motionären bakom den enskilda motionen2003/04:U342 (fp) yrkande 2 menar att en stabilarepolitisk, social och ekonomisk utveckling iKaliningrad är både mål och förutsättning för enstarkare integration i den utveckling som sker iÖstersjöområdet. strategiska ställningär viktig för denna utveckling liksom för densäkerhetspolitiska stabiliteten i södra insatser för att stödja civil verksamhetkan inte nog understrykas och behövs för att fyllautrymmet efter den tidigare massiva militäranärvaron i Kaliningrad.Utskottets övervägandenUtskottet vill framhålla att unionens ansträngningaratt genom utvidgning bidra till att stärkademokrati, säkerhet och stabilitet samt bättremarknadsvillkor, ökad tillväxt högre välstånd och enhållbar utveckling i blivande medlemsländer inte fårstanna vid unionens gränser. Integrationens ochutvecklingens frukter bör även komma EU:s blivandegrannländer i öster till del. Unionens blivandeöstgräns får inte bli en fattigdomsgräns eller engräns mellan demokratier och auktoritära politiskasystem. Nya skiljelinjer i måste undvikas.Det finns enligt utskottets uppfattning behov av enaktiv politik gentemot de blivande grannländernasåväl på multilateral EU-nivå som på bilateral nivå.Utskottet ser positivt på EU:s EuropeanNeighbourhood Policy gentemot unionens grannar iÖsteuropa, dvs. , , ochVitryssland, samt staterna söder och öster omMedelhavet dvs. , , ,, , , , , och Tunisien.European Neighbourhood Policy gick tidigare underbenämningen Nya grannlandsinitiativet och Detutökade , . Utskottet konstateraratt tyngdpunkten i unionens grannlandspolitik, i sinnya tappning, tycks ha förskjutits från staterna iCentral- och , till att anta en geografisktsett bredare och mindre fokuserad inriktning.Utskottet vill understryka att det vore olyckligt omdenna tyngdpunktsförskjutning får till följd attEU:s grannar i Öst- och framdelesägnas mindre engagemang och intresse från unionenssida.I slutsatserna från Europeiska rådets möte iKöpenhamn sägs att genomutvidgningen kommer förbindelserna med attstärkas. Europeiska unionen vill även stärkaförbindelserna med , , Vitrysslandoch de södra på grundval av enlångsiktig strategi för att främja demokratiska ochekonomiska reformer, hållbar utveckling och handel,och den utarbetar nya initiativ i denna välkomnade kommissionens ochgeneralsekreterarens/den höge representantens avsiktatt lägga fram förslag i detta syfte.Kommissionen avlämnade sitt meddelande i mars 2003under rubriken (KOM 2003 104 slutlig). Häribehandlades frågan om hur unionens förbindelser medde grannländer som inte har utsiktertill medlemskap i kan stärkas. Målet är attundvika nya skiljelinjer i och att främjastabilitet och välstånd inom och bortom unionens nyagränser, vilket underströks vid i i december 2002.Rådet för allmänna frågor och yttre förbindelserantog slutsatser som sedan anslöt sig till vid mötet iThessaloniki . Huvuddragen imeddelandet under rubriken (KOM 2003 393 slutlig)välkomnades och beslut fattades att skulle ta fram handlingsplaner för iförsta hand , och de södraMedelhavsländer med vilka EU har associationsavtal.Förslaget i det nya meddelandet innebär att man påkort sikt (2004-2006) skapar nya "NeighbourhoodProgrammes", grannskapsprogram. Dessa skulle baseraspå nuvarande program och skapa nyalösningar för genomförande av gränsöverskridandeprojekt. Programmen skall bygga på nuvarandeInterregprogram (program inom ramen förstrukturfonderna för samarbete mellan medlemsländeroch grannländer) vid EU:s yttre gränser (och förBulgarien och - Phare Cross Border Co-operation-program). På (efter 2006)förutses skapandet av ett nytt grannskapsinstrumentsom skall täcka alla de områden som ingår iexisterande samarbetsprogram i gränsregionerna.Instrumentet skall innehålla en blandning avgränsöverskridande/gränsnära samarbete och regionaltsamarbete runt gränsområdena för det utvidgade EU.Utskottet har inhämtat att stöderEuropeiska kommissionens ansträngningar attgenomföra målen för och underlätta detgränsnära samarbetet över EU:s nya gränser genom attbygga vidare på samordningen mellan de olikainstrumenten och förenkla procedurerna för samarbeteöver gränserna.Utskottet vill framhålla att det är av vikt attunionen ökar sitt engagemang i förhållande till deblivande grannländerna. När det gällerMedelhavsområdet finns redan lämpliga instrument iform av Medelhavssamarbete, Barcelonaprocessen ochMEDA-biståndet. Det saknas dock motsvarandeinstrument i förhållande till de nya grannländerna iöster: , och . Utskottetvälkomnar att EU har beslutat ta framhandlingsplaner för i första hand ochMoldavien, men vill understryka vikten av att enliknande handlingsplan också utarbetas för EU:srelationer till Vitryssland.Utskottet vill även framhålla att unionens politiki förhållande till de blivande grannländernaUkraina, och bör innehålla ettmedlemskapsperspektiv. Enligt unionsfördragetsartikel 49 får varje europeisk stat som respekterarde grundläggande principer som anges i fördragetsartikel 6.1 ansöka om att bli medlem i unionen.Inom ramen för unionens östpolitik måste enligtutskottets uppfattning relationerna med Rysslandägnas särskild uppmärksamhet. Utskottet noterar attdet finns en gemensam strategi förRyssland (denna löpte dock ut menhar förlängts på ettårsbasis av iväntan på avslutningen av regeringskonferensen eftervilken en ny strategi väntas utarbetas), och ettpartnerskaps- och samarbetsavtal, vilket riksdagengodkände (prop. 1996/97:177, bet. 1997/98:UU5,rskr. 1997/98:1). Arbetet med att uppnå demålsättningar som partnerskaps- och samarbetsavtaletanger bl.a. inom områdena politik, ekonomi ochhandel hämmas emellertid av bristande rysktengagemang och intresse.Enligt utskottets uppfattning bör en revideradstrategi utarbetas som i högre grad kan bidra tillatt utveckla de politiska och ekonomiskaförbindelserna och bidra till tillväxt, välstånd ochhållbar utveckling och till att befästa demokratin iRyssland. En integration av i europeisktsamarbete gagnar säkerheten och stabiliteten iEuropa.När det gäller unionens långsiktiga förbindelsermed är det av särskild betydelse attutveckla handeln med och att landet i högregrad får tillgång till unionens marknad för sinexport. Det är i ett längre perspektiv ohållbart attunionen begränsar export till unionengenom antidumpningsåtgärder och andra restriktioner.En ökad rysk export är ett effektivt bidrag till attskapa tillväxt i landet och därmed förutsättningarför högre välstånd och i förlängningen skapa grunderför en stabil politisk utveckling i landet. uppfattning bör motsvarande motiv varaför handen för att utveckla relationerna medUkraina, och Vitryssland.En övergripande målsättning för EU borde enligtutskottets mening vara att det skapas ettfrihandelsområde som - med en angiven tidshorisont -omfattar och de nya grannländerna ,och . För att uppnå denna börEU i första hand stödja grannländernas WTO-anslutningar, som innebär flera viktiga steg motanpassning till EU-ländernas lagstiftning. Därefterkan bilaterala/regionala frihandelsavtal vara ettsätt att ytterligare fördjupa samarbetet.Vad gäller vill utskottet understrykavikten av att EU förmår samarbeta med lokalamyndigheter på lägre nivå. Det är nödvändigt attredan nu, i väntan på efterträdare,etablera kontakter och samarbetsmönster medreformvänliga krafter i den vitryskaadministrationen i syfte att underlätta övergångentill demokrati, marknadsekonomi och ett framtidanärmare samarbete mellan EU och Vitryssland.Utskottet noterar vidare att det är fullt möjligtatt bedriva verksamhet i landet genom kontakter meddet civila samhället och den politiska oppositionen.En central roll kan även enskilda organisationerfrån EU:s medlemsländer spela i att upparbetakontakter i och bidra med sitt kunnandeom hur det är att verka i ett demokratiskt samhälledär respekten för de mänskliga rättigheternaupprätthålls och pressfrihet råder. Det ärväsentligt att kontakter utvecklas både bilateraltoch multilateralt för att stödja de reformvänligakrafterna som finns i Vitryssland.Med vad som ovan anförts anser utskottet att defrågor som motionerna väckt är besvarade ochavstyrker därmed motionerna 2003/04:U14 (m) yrkande5, 2003/04:U19 (m) yrkandena 2 och 7, 2003/04:U220(c) yrkandena 7 och 8, 2003/04:U249 (m) yrkandena 2och 3, 2003/04:U329 (fp) yrkande 6 samt 2003/04:U342(fp) yrkande 2. **FOOTNOTES**[1]: Den nordliga dimensionen omfattar detgeografiska området från i väst tillnordvästra i öst, från Barents och Karahav i norr till i syd. Dennordliga dimensionen stöds av EU samt de sju ND-partnerländerna, dvs.