bet · GS01BOU1 · 2004-11-25 00:00:00 — Stöd skall visserligen i vissa fallkunna lämnas till kommuner som uttömt sina resurser, men detta skall iså fall belasta utgiftsområde 25, anslaget Allmänna bidrag till kommuner.Folkpartiet förordar i sin partimotion 2004/05:Bo310 yrkande 32 imotsvarande del att det aktuella anslaget minskas med 100 miljonerkronor. I motionen framhålls att det kommunala självstyret skall varautgångspunkten i hanteringen av de kommunala bostadsföretagen. I ställetför att staten skall träda in och utveckla kommunala fastigheter börkommunerna ges incitament att själva sälja fastigheter vid behov.Förslagen i motion 2004/05:Bo306 (kd) utgår från att avslårregeringens förslag om anslag (yrkande 28 i motsvarande del) och om ettbemyndigande för stödverksamheten (yrkande 5). I stället föreslås attett nytt anslag - Stöd till bostadsföretag i kommuner med bostadsöverskott- inrättas (yrkande 28 i motsvarande del) och att ett bemyndigande gestill regeringen för användningen av medel från detta anslag (yrkande 6).Beloppen för anslag och bemyndigande motsvarar dem i regeringens förslag.Slutligen föreslås i ett tillkännagivande till regeringenredovisa inriktningen på det nya stödet (yrkande 22). Detta alternativastödsystem skall vara inriktat på kommuner med bostadsöverskott och ståi bättre överensstämmelse med det kommunala självstyret. Det skallöverlåtas åt kommunerna att själva i högre grad få avgöra hur medlenskall användas, som privata värdar inte skall missgynnas.Bostadsutskottet har tidigare genom flera beslut ställt sig bakom dennu gällande ordningen för fortsatt statligt stöd till omstruktureringav kommunala bostadsbolag. Denna ordning innefattar, förutom genomkreditgaranti, flera olika möjligheter för det statliga engagemanget.Under vissa förutsättningar kan bidrag utgå till en kommun. Staten skalläven kunna förvärva bostadsfastigheter av kommunala bostadsföretag föratt i samverkan med de aktuella kommunerna utveckla eller avvecklabostäderna.Utskottet vill understryka att villkoren för det statliga stödet förvissa kommunala åtaganden för boendet varken står i motsats till deovan framförda synpunkterna om att kommunerna i möjligaste mån skall fåhjälp att själva lösa sina problem eller att stödet bör riktas tillkommuner med bostadsöverskott. Utgångspunkten för den beslutade ordningenär att hitta den lösning som bedöms vara mest lämplig i varje enskiltfall. En framgångsrik verksamhet förutsätter emellertid att riksdagenockså anvisar medel för verksamheten. Det kan konstateras att man iflera av de behandlade motionerna i praktiken föreslår en snabb avvecklingav det statliga stödet. Detta riskerar i sin tur att leda tillbehov av en mer akut och oplanerad hantering av omfattande ekonomiskaproblem i vissa kommuner.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagom anslag och bemyndigande och avstyrker de aktuella motionerna.31:14 Bidrag till installation av hissarRiksdagen beslutade att inrätta ett hissbidrag (prop.2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, 2003/04:BoU5y, rskr. 2003/04:74). Anslagetfår användas till att lämna bidrag till nyinstallation av hiss ellerannan lyftanordning i flerbostadshus som påbörjas den 15april-31 december 2004. Bidrag får lämnas till av installationskostnaden,dock högst per hiss. Stödets omfattning skall enligt beslutetvara begränsat till sammanlagt högst 30 miljoner kronor.Fram till utgången av oktober har ansökningar om stöd för hissinstallationermotsvarande inkommit och beslut fattats omstöd uppgående till omkring 14 miljoner kronor.På tilläggsbudget för har anvisat 1 miljonkronor för stödverksamheten. Regeringen föreslår nu att resterande medelför stödverksamheten, , anvisas på anslaget för år2005.I två motioner, 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 28 och 2004/05:Bo310 (fp)yrkande 32, båda yrkandena i motsvarande delar, föreslås att inga nyamedel tillförs anslaget. Det anförs att bidragsformen är kortsiktig ochendast bidrar till osäkerheten om de framtida villkoren för finansieringenav bostadsinvesteringar. I motion 2004/05:Bo288 (m) yrkande 4 i motsvarandedel föreslås att anslaget bestäms till . Motionärernaanför att det visserligen är lovvärt att stimulera till hissinstallationer,men att villkoren för hissbidraget är sådana att satsningen måstebetraktas som oseriös.I detta avsnitt tar utskottet även upp två motioner som förordar fortsattbidragsgivning till hissinstallationer efter år 2004.Enligt motion 2004/05:Bo240 (v) yrkande 6 bör det nuvarande tillfälligastödet göras permanent. Motionärerna hänvisar till att en åldrandebefolkning gör att behovet av hissar ökar.Även i motion 2004/05:Bo317 (s) förordas fortsatt bidragsgivning meddagens stödnivå. Enligt motionärerna bör staten också utarbeta ettprogram för ökad tillgänglighet.Det beslut som fattade innebar att bidraget skullevara tidsbegränsat och endast utgå till installationer som påbörjasunder innevarande år. konstaterade i samband med dettabeslut att den föreslagna omfattningen på stödgivningen visserligeninte svarade mot det beräknade totala behovet av hissinstallationer menatt det ändå borde ge ett incitament för berörda fastighetsägare attpröva möjligheten att installera hiss. Efterfrågan på stöd visar ocksåatt den beslutade ramen för bidragsgivningen sannolikt helt kommer atttas i anspråk. Det är således inte möjligt att nu fatta beslut om attinte anslå några medel eller att mycket kraftigt reduceraanslagsnivån i förhållande till regeringsförslaget. Detta anslag är avsettatt finansiera de hissinstallationer som redan har erhållit beslut ombidrag och påbörjats . Staten måste givetvis fullföljautbetalningen av de beviljade bidragen. Motionerna m, fp och kd bör såledesavslås redan på rent formella grunder.Vad sedan gäller frågan om en fortsatt bidragsgivning har utskottetförståelse för dessa motionsförslag. Inom den ekonomiska ram förutgiftsområde 18 som lagt fast finns det dock inteutrymme för en fortsatt bidragsgivning enligt motionsförslagen. Det böremellertid framhållas att behovet av olika åtgärder för att ökatillgängligheten i vårt bostadsbestånd är väl dokumenterat. Både den pågåendeutvecklingen mot en allt högre andel äldre i befolkningen och ökadekrav på tillgängligheten för rörelsehindrade gör dessutom att dettabehov kommer att öka. Utgångspunkten vid alla byggnadsåtgärderbör därför vara att i möjligaste mån tillgodose dessa krav. Det gällergivetvis även om inte den extra stimulans som kunnat utgå nufår en fortsättning efter årsskiftet.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens anslagsförslag förbidrag till hissinstallationer och avstyrker samtliga motioner sombehandlats i detta avsnitt.31:15 UngdomsbostadssamordnareRegeringen redovisade i den ungdomspolitiska propositionen (prop.2004/05:2) sin bedömning att en ungdomsbostadssamordnare bör tillsättas.Denne skall ha till uppgift att arbeta för attta fram förslag på konkreta åtgärder i syfte att underlätta ungdomarstillträde till bostadsmarknaden. I budgetpropositionen föreslår regeringenatt anvisas för på ett nyinrättat anslagför att finansiera ungdomsbostadssamordnarens verksamhet. Avsikten äratt bostadssamordnaren skall bedriva sin verksamhet under en treårsperiodfr.o.m. 2005.I tre motioner föreslås att inte skall anvisa några medel pådet nyinrättade anslaget. De tre avslagsförslagen finns i motionerna2004/05:Bo288 (m) yrkande 4, 2004/05:Bo292 (c) och 2004/05:Bo310 (fp)yrkande 32, samtliga yrkanden i motsvarande delar. Utgångspunkten fördessa förslag är att motionärerna inte anser att en ungdomsbostadssamordnareutgör någon lösning på de problem som ungdomar har på bostadsmarknaden.Det anförs bl.a. att förslaget endast bör ses som ett försök frånregeringen att visa handlingskraft och att mer konkreta åtgärder behövsför att åstadkomma en bättre situation för ungdomar. I fp-motionen anförsockså att de medel som föreslås bli anslagna för verksamheten i ställetbör användas för ökat internationellt utbyte och insatser för ökadjämställdhet och mångfald.Bostadsutskottet ser positivt på regeringens initiativ att inrätta ensärskild ungdomsbostadssamordnare. Utskottet har framhållitatt ungdomar och studenter tillhör de grupper som har en särskilt utsattsituation på bostadsmarknaden i stora delar av landet. Även om olikaåtgärder har vidtagits i syfte att underlätta för bl.a.ungdomar att skaffa en egen bostad finns det starka skäl att, somregeringen föreslår, nu ta ett samlat grepp om frågan och kartlägga såvälproblemens omfattning som möjliga lösningar. En förutsättning för attdenna satsning skall bli framgångsrik är att alla berörda parter somungdomsbostadssamordnaren skall samverka med på olika sätt bidrar medidéer och förslag. Självfallet måste syftet vara att bostadssamordnarensverksamhet i slutändan skall leda fram till konkreta åtgärder.Utskottet tillstyrker regeringens anslagsförslag och avstyrker motståendemotioner.32:1 Länsstyrelserna m.m.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att det till länsstyrelsernasverksamhet för skall anvisas 2 . Förslagetbaseras dels på en pris- och löneomräkning, dels på flera andraanslagspåverkande faktorer som redovisas i propositionen. Det gäller tillskottav medel för länsstyrelsernas arbete med viss tillståndsprövning enligtordningslagen samt för administrationen av det föreslagna stödet förkällsortering. Dessutom räknas anslaget ned med hänsyn till att vissauppgifter förs över från länsstyrelseanslaget till anslaget 32:2 Kommunalasamverkansorgan.Förslag om ett i förhållande till regeringens budgetförslag minskatanslag förs fram i tre motioner.Anslaget till länsstyrelserna kan enligt motion 2004/05:Bo288 (m) yrkande4 i denna del minskas med i förhållande till regeringensförslag. Neddragningen av anslaget blir möjlig som en följd av denminskade administration som uppkommer genom de motionsförslag (m) somläggs fram i andra sammanhang om avveckling av bidrag och om avregleringar.Enligt motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 28 i denna del är en väl avvägdreducering av anslaget med möjlig.I ett byggt på federalismens principer får länsstyrelserna enligtmotion 2004/05:Bo292 (c) i denna del betydligt färre uppgifter. Dessutomkan administrativa vinster göras genom en effektivisering av verksamheten.Anslaget kan därför minskas med i förhållande tillförslaget i budgetpropositionen.Utskottet gör följande bedömning när det gäller beräkningen av anslagettill länsstyrelserna.Som framgår av redovisningen ovan bygger det förslag som läggs fram ibudgetpropositionen på en pris- och löneomräkning av länsstyrelseanslagetjusterat med hänsyn till vissa tillkommande respektive borttagnaadministrativa uppgifter. Det nya medel som tillförs länsstyrelserna svararsålunda mot att de också tilldelas nya uppgifter. bör detnoteras att anslaget på motsvarande sätt räknas ned när uppgifter t.ex.förs över till andra myndigheter. Det innebär att en noggrann prövningav anslaget har gjorts mot de förändringar i arbetsuppgifterna somlänsstyrelserna fortlöpande genomgår.Länsstyrelserna har genomfört ett omfattande arbete isyfte att rationalisera och effektivisera verksamheten. Det framstårmot den bakgrunden inte som motiverat att nu ålägga länsstyrelsernaallmänt uttryckta sparkrav som föreslås i motionerna (m), (kd) och (c).I flera av fallen bygger dessutom besparingarna på att arbetsbesparandeförslag som har lagts fram i andra sammanhang genomförs, något som detknappast torde finnas förutsättningar för. Sammantaget innebär det nuanförda enligt utskottets mening att det inte finns utrymme för attminska anslaget på det sätt som föreslås i motionerna. Motionerna2004/05:Bo288 (m) yrkande 4, 2004/05:Bo292 (c) samt 2004/05:Bo306 (kd)yrkande 28, samtliga motioner i denna del, avstyrks. Regeringens förslagtillstyrks.Övriga anslag i budgetpropositionenUtskottet tar i detta avsnitt upp förslag till anslag i budgetpropositionensom inte mött invändningar i motioner eller vid utskottets behandling.I fråga om de anslag som inte behandlats av utskottet ovan föreslås ibudgetpropositionen att det för under utgiftsområde 18skall anvisas till anslaget31:7 ett ramanslag om ,31:9 ett ramanslag om ,32:2 Kommunala samverkansorgan m.m. ett obetecknat anslag om 36 697 000kr.Den av regeringen förordade anslagstilldelningen avseende de nu aktuellaanslagen tillstyrks av utskottet.Motionsförslag om nya anslag inom utgiftsområde 18I två motioner som väckts under allmänna motionstiden återfinns förslagom vissa nya anslagsposter.Folkpartiet föreslår i sin partimotion 2004/05:Bo310 yrkande 32 imotsvarande del att det inrättas ett anslag benämnt Internationellt utbyte,jämställdhet och mångfald och att får disponerasför detta ändamål 2005. Medlen är bl.a. avsedda att täcka kostnader förökad svensk delaktighet i olika internationella aktiviteter samt insatseravseende kvinnor inom byggbranschen.I motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 28 i motsvarande del finns förslagom två nya anslag, dels Investeringsstöd för byggande av studentbostäderpå , dels Forum för äldres boende på 5 miljoner kronor.Det förstnämnda anslagsyrkandet utgår från ett förslag i en kd-motionom principerna för en ny stödform för studentbostäder som behandlas iavsnittet om bostadspolitikens inriktning tillsammans med övrigamotionsförslag om ett utökat stöd till byggandet av studentbostäder. Äveni fråga om anslagsförslaget om Forum för äldres boende gäller attsakförslaget behandlas senare i detta betänkande tillsammans med andraförslag i en kd-motion om äldres boende.Vad gäller de nu aktuella anslagsyrkandena kan utskottet konstatera attde anslagsförslag som utskottet ovan redan ställt sig bakom innebär atthela den ram för utgiftsområde 18 som genom sitt beslut den24 november fastställt har tagits i anspråk. Motionsförslagen om anslagför 2005 avstyrks således redan på denna grund.Mål- och resultatredovisning i budgetpropositionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna vad bostadsutskottet anför i avsnittet om mål-och resultatredovisningen i budgetpropositionen.InledningEn del i utskottens arbete som fått en mer framträdanderoll består i att följa upp och utvärdera hur beslut genomförtsoch vilka resultat de fått. beslutade om etttillägg i riksdagsordningen (4 kap. 16 §) som understryker vikten av attriksdagen följer upp och utvärderar fattade beslut för att åstadkommaett bättre berednings- och beslutsunderlag i den politiska processen.En viktig del i den löpande uppföljningen är att ta emot och värderaden resultatinformation som enligt budgetlagen får frånregeringen i budgetpropositionen. Ett samarbete har också inletts mellanriksdag och regering med syfte att förbättra denna redovisning.Bostadsutskottet tog föregående år i sitt budgetbetänkande (bet.2003/04:BoU1) upp frågor om hur mål- och resultatredovisningen ibudgetpropositionen bättre skall kunna anpassas till de behov som föreliggeri samband med beredningen inom . Utskottets överväganden utgickfrån de frågor som aktualiserats vid beredningen av regeringens förslagi budgetpropositionen vad gäller utgiftsområde 18 och med särskildinriktning på redovisningen för politikområdet Bostadspolitik. Även andrautskott tog i detta sammanhang upp frågor om resultatredovisningen inomsina respektive ansvarsområden. På finansutskottets förslag beslutaderiksdagen också att ge regeringen till känna vad utskottet anfört ombehovet av en mål- och resultatstyrning bättre anpassad till riksdagensarbetsformer. framhöll bl.a. att uppställda mål börvara tydliga och lätt uppföljningsbara och att regeringen i störreutsträckning än bör använda sig av olika typer av indikatorer.Utskottet uppmärksammade även bristen på överensstämmelse mellanindelningen i utgiftsområden och politikområden (bet. 2003/04:FiU2).Bostadsutskottet har noterat att regeringen i årets budgetpropositioni ett särskilt avsnitt om utvecklingen av den ekonomiska styrningen istaten tagit upp de frågor om resultatredovisningen i budgetpropositionensom utskott lyft fram (prop. 2004/05:1 volym 1 s. 257).Regeringen framhåller behovet av att med utgångspunkt i behovfortsätta arbetet med att successivt förbättra redovisningen av statligaverksamheters måluppfyllelse. Även i den del av budgetpropositionen somavser utgiftsområde 18 framhåller regeringen att den har beaktat desynpunkter som bostadsutskottet lämnade och inlett ettlångsiktigt arbete för att utveckla resultatredovisningen inom politikområdet.Bostadsutskottet ser det som angeläget att den dialog som inlettsmellan riksdag och regering i frågor om mål- och resultatredovisningbåde på ett mer övergripande plan och särskilt vad gäller bostadsutskottetsansvarsområde fortsätter. Inriktningen på arbetet bör vara attbudgetpropositionen skall få en utformning som väl svarar mot utskottets ochriksdagens behov av ett tillräckligt beslutsunderlag. Som ett led idenna dialog har utskottet under sin beredning av årets budgetpropositionockså inbjudit företrädare för att redovisa pågåendearbete med att utveckla den resultatredovisning som berör bostadsutskottetsberedningsområde.Bostadsutskottets överväganden hösten 2003Bostadsutskottet uppdrog åt den då nyinrättade uppföljnings-och utvärderingsfunktionen vid att analyserabehandlingen av mål och resultat i den del av propositionen som avserbostadspolitiken. Med denna analys som utgångspunkt redovisade utskottetvissa överväganden och sin syn på vilka förändringar som är önskvärdai regeringens redovisning av mål och resultat i budgetpropositionen.Riksdagen godkände sedermera vad utskottet anfört. Utskottets synpunkterkan sammanfattas i följande punkter:Målet för bostadspolitiken: framhöll att det finns ettbehov av att finna en metod att mäta graden av måluppfyllelse för detgrundläggande, av fastställda, målet för bostadspolitiken. Ensträvan i detta sammanhang bör givetvis vara att underlaget för dennabedömning i så stor utsträckning som möjligt får en bred politiskacceptans. De partipolitiska övervägandena bör i stället inriktas på vilkaslutsatser som redovisningen leder fram till och vilka åtgärder sombehöver vidtas. De nedbrutna mål som regeringen arbetar utifrån bör gesen sådan utformning att en resultatstyrning underlättas.Strukturen på resultatredovisningen: En striktare uppdelning böreftersträvas mellan de avsnitt i propositionen som behandlar politikensinriktning, gjorda insatser respektive resultatbedömning. En strävanbör också vara att tydligare särskilja vad som regeringen anser varafaktiska resultat av statens insatser inom politikområdet och vad somsnarare är att betrakta som ett resultat av omvärldsförändringar.Resultatindikatorer: Resultatredovisningen bör i kommande propositioneri högre utsträckning innefatta kvantifierbara resultatindikatorer. Deredovisade slutsatserna bör relateras till dessa indikatorer. Vidinförande av nya bostadspolitiska medel bör även redovisas utifrån vilkaresultatindikatorer måluppfyllelsen fortsättningsvis kommer att bedömas.Tidsserier: Det har ett klart värde att samma källa används löpande ochatt längre tidsserier för resultatindikatorerna kan redovisas för attunderlätta analyser av trender och tendenser.Politikområdesindelningen: pekade på det förhållandetatt bostadsbidragen, som helt faller inom bostadsutskottets beredningsområdeoch ingår i utgiftsområde 18, i resultatbedömningssammanhang redovisasi den del av budgetpropositionen som bereds av socialförsäkringsutskottet.Utskottet menade att detta förhållande, sett ur ett strikt bostadspolitisktperspektiv, får anses vara mindre lämpligt och inte underlättar ensammanhållen resultatbedömning av det bostadspolitiska målet.Redovisningen av mål och resultat i årets budgetpropositionBostadsutskottet har givit uppföljnings- och utvärderingsfunktioneninom ett nytt uppdrag att analysera regeringensredovisning av mål och resultat i budgetpropositionen för vadgäller bostadspolitiken. Uppdraget syftade i första hand till att geunderlag för en avstämning av hur regeringen beaktat de synpunkter somframfördes av utskottet . Slutsatserna av utredningstjänstensanalys har redovisats inför utskottet och föranlett vissa överväganden.Utskottet redovisar i det följande sina ställningstaganden med utgångspunkti de kommentarer utredningstjänsten lämnat.Utredningstjänsten konstaterar att redovisningen av resultat i likhetmed förra årets budgetproposition inte utgår från det av riksdagenbeslutade målet för bostadspolitiken, utan i stället följer regeringensuppdelning av bostadspolitiken i verksamhetsområden. Med utgångspunktfrån denna struktur noterar utredningstjänsten att det saknas redovisningav resultat för vissa delar av det bostadspolitiska målet, t.ex. dendel av målet som handlar om att boende- och bostadsmiljön skall bidratill jämlika och värdiga levnadsförhållanden och att den särskilt skallfrämja en god uppväxt för barn och ungdomar. Det är enligt utredningstjänsteni vissa delar även svårt att se en mer tydlig koppling mellan redovisatresultat och målet för politikområdet. Det gäller exempelvis hurlantmäteriverksamheten har bidragit till att uppnå det av beslutademålet för bostadspolitiken.Bostadsutskottet anser mot denna bakgrund att det fortsatta utvecklingsarbetetbör inriktas på att ge en mer heltäckande resultatredovisning förpolitikområdet. Det gäller inte minst information med direkt betydelseför de mer ekonomiskt inriktade beslut som är aktuella i detta sammanhang.Utskottet vill emellertid framhålla att budgetarbetet inom bostadsutskottetnormalt sett även innefattar beredning av förslag om bostadspolitikensallmänna inriktning. Det är därför önskvärt att måluppfyllelsen inomhela det bostadspolitiska målet blir belyst. Därutöver kan det finnasskäl att även redovisa hur bostadspolitiken bidrar till att vissa merövergripande politiska mål uppfylls. Ett sådan fråga med hög aktualitetinom i princip samtliga politikområden är hur jämställdhetsmålettillgodoses.Utskottet är medvetet om att önskemål om en mycket utförlig resultatredovisninginom de olika politikområdena kan stå i konflikt med behovet av enhanterlig budgetproposition och en sammanhållen budgetberedning. Enmöjlighet som ännu inte har använts inom bostadsutskottets beredningsområdeär att regeringen i en särskild resultatskrivelse gör en fördjupadredovisning av utfallet inom delar av politikområdet. Regeringen harockså i årets budgetproposition (volym 1) pekat på resultatskrivelsersom ett komplement till den mer kortfattade resultatinformation i formav indikatorer som kan lämnas i budgetpropositionen. Utskottet anseratt även om regeringen väljer att redovisa vissa frågor i en resultatskrivelsebör utgångspunkten vara att en sådan redovisning läggs fram för riksdageni sådan tid att den ändå kan behandlas i samband med budgetberedningen.En mer heltäckande resultatredovisning för politikområdet torde vidareförutsätta ett fortsatt arbete med att konkretisera uppställda mål.Bostadsutskottet konstaterade föregående år att det av riksdagenfastställda målet för bostadspolitiken har en sådan utformning att detkrävs konkretiseringar och delmål vid utformningen av det löpandebostadspolitiska arbetet. Regeringen har också i årets budgetproposition(volym 1) som sin bedömning redovisat att mål bör vara tydliga ochuppföljningsbara, vilket ställer krav på fortsatt utveckling av hur målenformuleras.Utredningstjänsten anser att det skett en utveckling av strukturen påresultatredovisningen inom politikområdet Bostadspolitik jämfört medföregående år. Det har blivit en tydligare uppdelning mellan denresultatinformation som presenteras i förhållande till de insatser somregeringen vidtagit och de allmänna omvärldsförändringar som har skett.Den mer renodlade strukturen har även inneburit färre upprepningar,vilket i sin tur ger bättre överskådlighet. Utskottet kan instämma idenna bedömning men anser att det finns behov av ytterligare utvecklingav strukturen i syfte att förbättra och underlätta bedömningen av omden resultatinformation som ges är tillräcklig.