bet · GR01MJU12 · 2004-03-11 00:00:00 — Vi har sedan förra sommarenplanerat en informations- och utbildningskampanj medregionala utbildningssatsningar som ska gå avstapeln tillsammans med andra centralamyndigheter, som ett led i att försöka ökakunskapsnivån i kommunerna i hur de här frågornahanteras.Monica , : Som enkomplettering kan jag säga att regeringen nyligengett ett uppdrag till en förhandlingsman för attsamordna mobiloperatörernas lokalisering av master.Det var just den frågan som var uppe här tidigare.Det kommer, som vi ser det, att underlätta förkommunerna att hantera de här frågorna.Bengt-Anders (): Jag vänder mig tillStatens strålskyddsinstitut med min fråga.Att vara folkvald innebär inte att man är expert ide här frågorna, utan vi måste naturligtvis helatiden vila på relevanta fakta och vederlagdforskning. Det är en avvägning i allmodern utveckling, och också historiskt där vi fårväga risken mot nyttan. Hade vi lyssnat på de mestpådrivande tidigare hade vi förmodligen intefunnits. Hade vi lyssnat på de mest ängsliga hade vifortfarande befunnit oss på forntidsstadiet.Jag ska försöka att få svar i den komplexa vardagsom många befinner sig i, i sitt hem, i sin normalalivsföring: Kan man på något sätt beskriva den mängdstrålning som man blir utsatt för utav mobiltelefonii jämförelse med exempelvis TV och radio eller andrastrålningsdoser som inte är joniserande, att ta ettsamlat grepp om den risk som vi som människorutsätter oss för?Lars-Erik , SSI: Låt mig först säga att viinte kan lägga ihop joniserande strålning, radon ochannat, med den icke-joniserande strålningen. Vi kanantagligen inte ens addera lågfrekventa magnetfältfrån kraftledningar med fälten från mobiltelefoner.Det är alltför olika biologisk verkan för att detska vara meningsfullt.Däremot kan vi göra en jämförelse inom respektiveområde. Låt oss jämföra mobiltelefoner,basstationer, med vad det finns för övrigt i vårtsamhälle som vi normalt umgås med av den karaktären,det är TV och radio. Vi har över landet ungefär 50stora radio- och TV-sändare som täcker hela riket.För att jämföra fältstyrkorna från dem med tillexempel styrkan från en basstation är det när detgäller de största radio- och TV-sändarna så att manmåste gå ut ungefär en mil från radio- och TV-sändaren för att nå samma styrka som man har 100meter från en basstation. Det är en sådan jämförelsesom man kan göra.Kerstin (): Jag skulle vilja ställa en frågatill . TCO har tagit fram enkvalitets- och miljömärkning för mobiltelefonerutifrån sina medlemmars oro. De har valt att läggasig på betydligt lägre gränsvärden än dem som vi harpratat om här och som vi dessutom har hört attdet inte finns någon anledning att ändra på. I USAhar man betydligt lägre gränsvärden.Min fråga är hur man resonerar där. Jagförutsätter att de forskningssammanställningar somfinns även inbegriper eventuell amerikanskforskning. Tanken är att det är ett uttryck för enstörre omsorg om sin befolkning.Kjell , , Umeå:Amerikanerna har baserat sitt på att man har 20gånger högre värden lokalt än vad man har påhelkroppsexponering. Därför har de kommit till 1,6watt/kg över . Vi har alltså baserat det påuppvärmning av linsen och tagit en säkerhetsfaktorpå 50 till det. Det tycker jag är ganska sunt.Det TCO vill göra är att man vill märka telefonermed /kg över 10 grams vävnad. Det råkar bliprecis samma värde, /kg över 1 grams vävnad.Eftersom det här är verkligen homogent är det så atttar man en större volym får man ett lägre värde.TCO-märkningen innebär i princip att ha samma värdesom man har i USA.Lars (): Det här är tekniskt mycketkomplicerade frågor. Därför ger jag mig kanske ut pålite djupt vatten. Men den enda, som jag haruppfattade det, som på ett tydligt vis för en lekmansom jag har visat en koppling i sin presentationmellan mobiltelefonanvändning och bestående effekterpå hjärnan är och hans studier påråttor. Det kanske beror på att vi delar dialekt.Men jag skulle vilja ställa en fråga till LennartHardell. Jag förstod inte riktigt din presentation.Kan du klargöra för mig som lekman hur din forskningvisar sambandet mellan bestående effekter på hjärnanoch mobiltelefonanvändning? Jag förstod inte riktigtkopplingarna i din forskning.Lennart , , : Vadvi har gjort är att vi har undersökt ca 1 500patienter med hjärntumör och lika mångakontrollpersoner i befolkningen som alltså inte harhjärntumör. Sedan har vi gått ut och frågat hurvanligt det är med olika typer avmobiltelefonanvändning inklusive en rad andra frågorom lösningsmedel, yrkesvanor och så vidare.Då ser vi att de som har haft en hjärntumör har istörre utsträckning använt en mobiltelefon än de sominte fick en tumör. Vanlig matematik eller statistiksom man använder ger de riskberäkningar som jagvisade. Vi ser också att hjärntumörer är vanligarepå den sida som man använt mobiltelefonen på. Vihittar den största risken där. Det bygger alltså påenkätstudier där vi har frågat ca 3 000 personer omderas mobiltelefonanvändning.Christin (): TCO har varit och ärframgångsrik när det gäller märkning av dataskärmar.Nu har man tagit fram en märkning förmobiltelefoner, som sagts, därför att mångaav TCO:s medlemmar använder dem och det finns oro. I deras märkning använder man inte baraSAR-värdet, utan man använder någonting som mankallar för TCP-värde. Det mäter hur stor effekttelefonen maximalt kan nyttiggöra för kommunikation.Ju högre TCP-värde, desto lägre exponering utsättsman för som användare.Jag vill ställa frågan till Mobiltelebranschen omman kan tänka sig att ha det som obligatoriskt förtillverkare att använda sig av den typen av märkningför kunden.Mats , Mobiltelebranschen: Att mäta enmobiltelefons kommunikationseffektivitet ärbetydligt mer komplext än att mäta med det värde somman har tagit fram från TCO. Det är ett förstaförsök. Tillverkarna optimerar sina telefoner ochhar kanske 20-40 mätpunkter, och det här motsvararen av dem. Det är tyvärr inte heltäckande. Det ärdessutom en oklar metod som inte har utvärderats.Därför är det svårt att dra någon slutsats om denmäter rätt sak. Men någon form avkommunikationseffektivitetsoptimering gör man närman tillverkar en telefon så att den blir så bra sommöjligt att kommunicera med, med en så litenuteffekt som möjligt.Jan , TCO Development: Det är vi som liggerbakom TCO-märkningen. Jag tycker att gerett lite vilseledande svar på frågan. Jag skullevilja be , som också är expert påmätning, att förklara detta med TCP-värde. Det ärnågonting som vi i samarbete medmobiltelefonantenntillverkare och olika experter hartagit fram. Det du säger är vilseledande.Yngve , : Hurmycket uteffekt telefonerna sänder styrs avbasstationerna. Det gör att SAR-värdet mäts vid fulleffekt på telefonen. En telefon som har ett lågtTCP-värde kommer att gå på full effekt hela tiden.En telefon som har ett högre TCP-värde så attbasstationen hör mer från den regleras ned. Syftetmed det här är att kombinera SAR-värdet och TCP-värdet för att vi ska få den verkliga exponeringen.Vad mäter är bara det maximala. TCP-värdet äralltså en vettig information för användaren, framförallt för att se vilken exponering som man blirutsatt för. Det bör vara huvudmålet, inte att mätahur bra kommunikationerna är.Sven (): berördetidigare risken för barns utsatthet för strålning.Jag vill ställa en fråga, den här gången tillSocialstyrelsen, utifrån ett inslag i Morgonekot om resultat från den engelska forskningen. Densom intervjuades drog ganska alarmistiskaslutsatser, som jag uppfattade det.Finns det skäl enligt att ha en merstrikt hållning och tydligare rekommendationer närdet gäller barns utsatthet för den här typen avstrålning?Catarina , : Den härstudien är relativt ny, och vi kommer naturligtvisatt ta stöd och hjälp av den vetenskapliga expertissom finns. Därefter kommer vi att ta ställning ifrågan. Men just , med det underlag som vi harblivit försedda med, är sakläget det som SSI ochforskarna här har framfört.Sinikka , vice ordförande: Jag ska försökakort sammanfatta den här intensiva förmiddagen, somvi har haft för vår kunskapsinhämtning införframtiden.Jag ska plocka fram några ledord inför framtiden.Det första är ganska enkelt: detta är en väldigtkomplex fråga. Det har vi förstått när vi lyssnathär . Det är inte så lätt för envanlig människa att förstå alla termer som harsvängts här. Det är naturligtvis också så att enkomplex fråga väcker väldigt mycket oro blandmänniskor. Vi vet inte riktigt vart vi är på vägnågonstans med den här nya tekniken, som vi möteröverallt i samhället.Det kom fram ett bra ord: riskkommunikation. Jagtror att det är väldigt viktigt att vi i framtidentänker på samarbetet mellan dem som tillverkar,operatörer, forskarvärlden, myndigheter och regeringoch riksdag. Vi måste kanske hitta varandra bättreför att också hitta bättre lösningar.En viktig fråga är också försiktighetsprincipen.Den gäller för och regeringen vidlagstiftningen men också för mig som individ. Jaghar också ett ansvar för hur jag hanterar den mobilsom jag bär med mig. Jag har naturligtvis ansvar förde barn som jag har för att jag som förälder kanhantera den här frågan. Men det kräver att jag fården kunskapen från er så att jag kan hantera frågani min vardag.Sedan har vi de människor som lider av all möjligstrålning, den helhet som ingen riktigt kan svarapå: Hur blir vi påverkade av den omvärld som vilever i?Det var kortfattat vad som har hänt i frågan. Vadsom händer nu i utskottet är att vi har ett antalmotioner som vi ska behandla och som handlar omriktvärden, märkning av telefoner, varningstexter,forskning och försiktighetsprincipen. Jag tror attordet forskning är det som vi i varje fall i den härförsamlingen kan enas om är väldigt viktigt. Vibehöver veta mer. Det kanske vi alla får axla på ettbra sätt . Ska vi komma vidare som en IT-nation måste vi ha råd att forska i de frågor sompåverkar vår livsmiljö men den berör också denframtida generationens livsmiljö.Jag vill tacka alla er som har suttit hemma ochlyssnat, alla er som har suttit på läktaren ochlyssnat. Jag vill tacka er alla som har kommit hitmed er kunskap och svarat på frågor och också tackaledamöter för en del korta frågor.Bilaga 3Mobiltelefonins eventuella hälsoriskerEn kartläggning av riksdagensutredningstjänst beträffandekunskapslägetSammanfattningMiljö- och jordbruksutskottet har uppdragit åtriksdagens utredningstjänst att kartlägga detaktuella kunskapsläget beträffande mobiltelefoninseventuella hälsorisker. Kartläggningen visar att denstora merparten av dagens forskning inte visar påförhöjda cancerrisker för mobiltelefonanvändare. Detfinns heller ingen känd och vedertagen orsak tillvarför mobiltelefoni skulle medföra hälsorisker förmänniskor.Ett mindre antal forskningsstudier har dockpresenterats som visar på hälsorisker, bl.a. ett parmycket uppmärksammade studier ledda av professorLennart vid . Hardellsforskningsresultat har dock ifrågasatts av forskarevärlden över och kritiken riktar sig både motstudiernas upplägg och hur tolkat sinaresultat.Flera internationella organisationer, bl.a.ICNIRP, WHO och EU har utfärdat rekommendationergällande mobiltelefoner och hälsa. och andra nationellastrålskyddsmyndigheter har också utfärdatrekommendationer. Gemensamt för dessa är att manutifrån det rådande kunskapsläget inte anser detvara förenat med hälsorisker att användamobiltelefon så länge man inte överskriderrekommenderade gränsvärden.Även om majoriteten av forskare, institutioner ochmyndigheter bedömer att mobiltelefoni inte ärförknippat med hälsorisker, anser många ändå att detkan finnas skäl till viss försiktighet. Bland annatrekommenderas de som är oroliga att använda s.k.handsfreeutrustning. De flesta anser också att detfinns skäl för fortsatt forskning, bl.a. för attundersöka om mobiltelefoni eventuellt kan medförahälsorisker på . pågåromfattande forskningsstudier som kan förväntas geett förbättrat kunskapsunderlag.InledningI takt med den ökade användningen avmobiltelefoner har allmänhetens oro för eventuellahälsorisker med mobiltelefoni tilltagit och fråganhar diskuterats och debatterats flitigt imassmedierna. De har också ettstort antal forskningsstudier av eventuellahälsorisker med elektromagnetiska fält frånmobiltelefoner genomförts och presenterats. [1]Frågan är komplicerad och det kan vara svårt attöverblicka och tolka kunskapsläget.Denna promemoria syftar till att kartlägga ochbeskriva de mest uppmärksammade epidemiologiskastudierna av huruvida mobiltelefoni skulle kunnamedföra ökad risk för cancer hos användarna. Denepidemiologiska metoden innebär att man kartläggeroch beskriver en sjukdoms utbredning och speciellamönster i befolkningen. Det finns flera alternativtill epidemiologiska studier, t.ex. experimentellastudier där människor, djur eller celler exponerasför strålning av mobiltelefontyp under en viss tid.En fördel med epidemiologiska studier är att manundersöker effekten av en viss typ av exponering (idetta fall mobiltelefoni) i människans naturligamiljö.Rapportens fokus på cancer har föranletts av attdet tycks vara den mest uppmärksammade frågan imassmedierna och bland allmänheten. Ett par andrauppmärksammade studier med något annorlundainriktning än den som beskrivs ovan diskuteras dockockså i rapporten (kapitel 7). I rapporten redovisasockså de bedömningar som internationellaorganisationer, svenska myndigheter och utländskamyndigheter har gjort av kunskapsläget.Bakgrunden till uppdragetInför en offentlig utfrågning under tidig vår 2004har miljö- och jordbruksutskottet gett riksdagensutredningstjänst i uppdrag att ta fram ett fördjupatfaktaunderlag om kunskapsläget vad gällermobiltelefoni och hälsorisker.Riksdagen har behandlat frågan om strålning frånmobiltelefoner vid ett flertal tillfällen. I mars1999 beslutade om att bl.a. införa detnationella miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. [2]beslutade om ettantal delmål för miljökvalitetsmålet, bl.a. attriskerna med elektromagnetiska fält kontinuerligtska kartläggas. Utskottet har därutöver vid fleratillfällen behandlat motioner från allmännamotionstiden med anknytning till icke-joniserandestrålning, (2002/03:MJU7).Regeringen har det övergripande ansvaret förmiljökvalitetsmålen och har utsett en ansvarigmyndighet för varje mål samt för några tvärgåendeansvarsområden. Enligt miljömålspropositionen 2001ska sammanställa underlagför regeringens redovisning till om hurarbetet mot miljökvalitetsmålen fortskrider. Dettaunderlag presenteras i Miljömålsrådetsårsrapport. [3], , har ansvaret föratt miljökvalitetsmålet om en säker strålmiljöformuleras och att uppföljningen av dessamiljökvalitetsmål samordnas. En redovisning av SSI:srekommendationer och arbete följer i avsnitt 5.1.Miljöminister har sagt atthon tar människors oro på allvar och att det ärviktigt att kartlägga riskerna med elektromagnetiskafält. [4] Hon har därför gett SSI i uppdrag att följautvecklingen inom forskningen. **FOOTNOTES**[1]: Strålning från basstationer ochmobiltelefoner är radiofrekventa vågor (RF) somutgörs av elektriska och magnetiska fält (EMF).Dessa vågor kan vara olika långa och därmedsvänga olika fort, dvs. ha olika våglängd ochfrekvens. För mer information om icke-joniserandestrålning, se bil. [2]: Se prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6,rskr. 1998/99:183. [3]: Regeringen har inrättat föratt samordna arbetet mellan myndigheterna och setill att myndigheternas resurser utnyttjas såeffektivt som möjligt. består avföreträdare för centrala myndigheter,länsstyrelser, kommuner, frivilligaorganisationer och näringsliv. För den senasterapporten, se webbplatsen[4]: , nr 2-4,årgång 21, s. 14. Tidningen återfinns på SSI:swebbplats .Epidemiologisk forskning ommobiltelefoni och cancerNedan redovisas de mest uppmärksammadeepidemiologiska studierna av mobiltelefoni ocheventuella risker för cancer. Dessa studier harbl.a. granskats i rapporter beställda ellergenomförda av strålskyddsmyndigheter runt om ivästvärlden. I har beställt tvågranskningar av befintlig forskning på området, engjord av amerikanska forskare[5] och en gjord av enexpertgrupp med svenska och utländska forskare[6].Dessa granskningar används i rapporten för att kom-mentera de forskningsstudier som beskrivs nedan iavsnitt 3.1-3.6 (för mer information om rapporterna,se avsnitt 5.1).Hardell m.fl. 1999Lennart har tillsammans med andra forskare,bl.a. , genomfört ett par störrestudier om mobiltelefoni kan ha ett samband medtumörer i hjärnan. I m.fl. första studiefrån ingick patienter med diagnostiseradehjärntumörer, totalt 233 personer. [7] Somjämförelsegrupp valdes två friska kontrollpersonerper fall. Denna s.k. fall-kontrollmetod går ut påatt jämföra exponeringen för mikrovågor frånmobiltelefoni hos dem som fått cancer med exponer-ingen hos dem som inte fått cancer. Exponeringen förmobilstrålningen uppskattades med hjälp av en enkätoch byggde alltså på intervjupersonernas hågkomsterav användningen. Svarsfrekvensen blevanmärkningsvärt hög. [8]Resultaten visade inte på någon ökad risk förtumörer i nervsystemet, hjärnhinnetumörer ellertumörer i hörselnerven hos dem som använtmobiltelefon. [9] Det fanns heller inget sambandmellan exponeringstid och cancer. En ökad risk förhjärntumörer på samma sida av huvudet som telefonenanvändes redovisades dock för tumörer i tinning-regionen, nacken och hjässan. Sambandet gälldeendast NMT-telefoner som har använts och harhögre strålning än GSM-telefoner. [10] Författarnapåpekar att sambandet mellan tumörläge och vilkensida telefonen använts ska betraktas medförsiktighet eftersom det bygger på ett fåtal fall(13 st.).Flera andra samband rapporterades i senareartiklar för andra faktorer såsom exponering förmedicinsk röntgen, arbete i den kemiska industrineller på laboratorier. [11]Kommentarer i granskningsrapporterna tillstudienDe amerikanska granskarna är starkt kritiska tillHardells studie och menar att den inte kan användasi en bedömning av eventuella hälsorisker medmobiltelefoni. Kritiken mot metod riktarsig bl.a. mot fall-kontrollstudier generellt som manmenar har lågt bevisvärde. Man är också kritisk tillhur , m.fl., har valt ut de patienter somingick i studien. Kritik framförs mot studiens metodeftersom exponeringsdata baserats på människorshågkomst av vilken sida de hållit en telefon och attdet troligen är vanligt att man växlar sida.Dessutom menar man att patienterna kan påverkas avatt känna till forskningens syfte när de redogör förvilken sida de använt telefonen. Slutligenkritiseras att flera av m.fl. slutsatserbygger på ett relativt litet antal sjukdomsfall.När det gäller slutsatserna menar de amerikanskagranskarna att det är orimligt att det skulle finnasett samband mellan den sida man håller telefonen ochvar en tumör uppstår eftersom m.fl. intefunnit någon allmänt ökad risk för hjärntumörer:Eftersom det inte fanns något absolut sambandmellan hjärntumörer och mobiltelefonanvändning ärdet inte rimligt att dra slutsatsen attanvändningen av en mobiltelefon helt enkeltskulle ändra det läge i hjärnan där sjukdomuppstår och öka risken i en del områden menskydda mot utveckling av tumörer på andraställen.SSI:s oberoende expertgrupp riktar också kritik motatt m.fl. finner en ökad risk för cancer ihuvudet på den sida mobiltelefonen använts,som resultaten visar på en minskad risk påden sida den inte använts (minskad i jämförelse meddem som inte använder mobiltelefonen alls). De menardärför att minnesbias[12] kan vara en "uppenbarförklaring" till resultaten. Det kan t.ex. varasvårt för en person att uppskatta sin användning ochhjärntumörpatienter kan ha en tendens attövervärdera sin exponering. Det kan också finnaproblem med hågkomsten som är förknippade med självahjärntumörens inverkan på minnesprocesserna ihjärnan. [13]m.fl. 2002Hardells m.fl. andra fall-kontrollstudie baseradespå 1 303 patienter som diagnostiserats medhjärntumör. [14] Dessa matchades med var sinkontroll. Användning och exponering uppskattades medenkät. Studien är mer omfattande än den från 1999och perioden mellan exponering för mikrovågor ocheventuell tumöruppkomst har utökats.Resultaten visar på en förhöjd risk för cancer hosanvändare av analoga mobiltelefoner, men intedigitala telefoner (GSM-telefoner) och trådlösatelefoner. Sambandet förstärktes med avseende på hurlänge och på vilken sida man använt mobiltelefonen.Risken för tumör var störst i tinningregionen och dåsom cancer i hörselnerven.Författarna påpekar att NMT-telefoner varit i bruklängre än digitala telefoner, vilket kan ha haftbetydelse för uppkomsten av cancer. Strålningen frånen NMT-telefon är också 3-4 gånger högre än från enGSM-telefon. Studien kan därmed sägas bekräfta ochdelvis styrka forskningsgruppens tidigare resultat.Hardell m.fl. bemöter också i rapporten en delkritik som riktats mot studien om bl.a.möjligheten till bias hos de intervjuadecancerpatienterna som en följd av att de kände tillvar de hade cancer.Kommentarer i granskningsrapporterna tillstudienDe amerikanska granskarna är starkt kritiska ävenmot denna studie. Kritiken gäller urvalet och"ytterligare tecken på förvanskande bias i dennastudie, vilket utesluter en meningsfull tolkning".Man kritiserar bl.a. att m.fl. i studienredovisar samma risknivå för trådlösa telefoner sommobiltelefoner trots att dessa fungerar påenerginivåer som är cirka 25-100 gånger lägre än hosmobiltelefoner. Om ett samband mellan radiovågor ochcancer finns borde i sådana fall risken vara mindrevid användningen av telefoner som sänder ut mindreenergi. Granskarna anser att den "troligasteförklaringen till de positiva resultaten vad gällertrådlösa telefoner är svarsbias frånhjärntumörpatienterna och deras anhöriga. "De amerikanska forskarna menar återigen att detfinns ett problem med "minnesbias" i studierna, dvs.att resultaten riskerar att bli felaktiga eftersomde bygger på att respondenterna ska komma ihåg påvilken sida de använt telefonen. De resultat somHardell m.fl. kommer fram till är ocksåkontraintuitiva anser man eftersom de leder tillslutsatsen att användning av mobiltelefon påhuvudets ena sida skulle skydda mot utveckling avtumörer på huvudets andra sida:Ökningen vad gäller ipsilateral (samma sida)telefonanvändning uppvägs av en minskning i frågaom kontralateral (motsatt sida)telefonanvändning, vilket talar för enrappporteringsbias, d.v.s. det är inte biologisktrimligt att RF-signaler helt enkelt skulle ändradet läge i hjärnan där tumörer diagnosticeraseller att de skulle skydda mot utveckling avtumörer på motsatt sida av huvudet. [15]Slutsatsen när det gäller sambandet mellan tumör ochden sida man använt telefonen är:I den här studien verkar det därför rimligt atten person med en hjärntumör var benägen attfelaktigt ange telefonanvändning på den sida avhuvudet på vilken tumören förekom, vilket leddetill en positiv bias i lateralitetsanalyser. [16]Sammanfattningsvis konstaterar de amerikanskagranskarna att bias och slumpen är de troligasteförklaringarna till de hälsorisker som redogörs föri m.fl. artikel. Studien döms återigen utsom oanvändbar när det gäller att uppskatta ommobiltelefoni har några hälsorisker.SSI:s oberoende expertgrupp noterar att andelenmobiltelefonanvändande bland kontrollgruppbara ökat jämfört med förstastudie. ökade mobilanvändningeni befolkningen som helhet från 28 till 71 procent.Detta kan tyda på att kontrollgrupp intevar representativ för befolkningen som helhet. Manär också kritisk mot att m.fl. låtit förlång tid förflyta från diagnos till studie eftersommånga av de patienter som hade aggressiva tumörerhunnit dö.SSI:s expertgrupp är fortsatt kritisk mot attHardell m.fl. rapporterar ökad risk på den sida avhuvudet som telefonen använts, men att detta intemotsvaras av överensstämmande samband när det gällerhur ofta man använt telefonen eller vilken tid somförflutit mellan användning och tumör. Återigenvisar studien på en minskad risk för tumör på densida av huvudet där telefonen inte använts vilketleder till den ologiska slutsatsen attmobiltelefoner innebär ett skydd mot tumörer påandra sidan huvudet (jämfört med dem som inteanvänder mobiltelefon).