bet · GS01UU2 · 2004-11-18 00:00:00 — Fokus skall därvidlag läggas på genomförandet avhandlingsprogrammet från , genomslag för sexuell och reproduktivhälsa och rättigheter i det multilaterala samarbetet, samt stöd tillsåväl länder, multilaterala organisationer som till svenska ochinternationella enskilda organisationer. Sida skall rapportera hur man hararbetat för att stärka HBT-perspektivet (Homosexuella, Bisexuella ochTranspersoner), bl. a. kapacitetshöjande stöd för att stärka HBT-personersrättigheter i samarbetsländerna.Syftet med återrapporteringskravet är att få en överblick över hur svenskutvecklingspolitik och praktik förhåller sig till sexuell läggning ochtill HBT-frågor. Resultatet av återrapporteringen kommer att presenterasvid /05. Sida skall genomföra en studie om arbetekring frågor om sexuell läggning och HBT-frågor i svensk utvecklingspolitikoch utvecklingssamarbete. Studien påbörjas under hösten 2004.Utskottet anser att insatser inom området sexuell och reproduktiv hälsaoch rättigheter (SRHR) är ett viktigt medel för att minska fattigdomeni världen och en förutsättning för att millennieutvecklingsmålen skallkunna nås. Det är även ett värde i sig att människor kan bestämma översin reproduktion och sexualitet. har i olika internationellasammanhang tydligt fört fram vikten av att genomföra Kairoprogrammet.Utskottet menar att det är särskilt viktigt att ger fortsattstöd till både länder och organisationer så att handlingsprogrammetfrån kan genomföras. har en tydlig roll att spela för attlyfta fram frågor kring SRHR. stärks SRHR-arbetet genom ökatstöd och intensifierad dialog med berörda aktörer, inklusive ,, , , Globala fonden, International Planned () samt svenska och internationella enskilda organisationer.Utskottet konstaterar att hiv/aids är ett prioriterat område försärskilda satsningar i budgetpropositionerna såväl 2004 som 2005 ochinnebär ökade insatser inom såväl det multilaterala samarbetet som Sidasbilaterala stöd. Utskottet anser att det multilaterala biståndet skallstyras av samma inriktning, formulerat i politiken för global utveckling,som gäller för det övriga biståndet.Anslagen till multilaterala FN-organ utvecklas på följande sätt underåren 2003-2005:Multilaterala organMiljontals kronorOrgan 2003 2004 2005UNAIDS 60 100 150UNFPA 205 270 355UNDP 550 640 720Unicef 300 340 400Sverige har under 2002-2004 bidragit med till Globalafonden mot aids, tbc och malaria, och ökat stöd kommer också att utgåtill och . Vidare får UNIFEM:s särskilda initiativ (GlobalCoalition on Women and Aids) svenskt stöd för att belysa kvinnorssituation till följd av aidsepidemin. Utskottet noterar att det svenskautvecklingssamarbetet i hög grad är inriktat på arbetet mot hiv/aids ide länder som är hårdast drabbade av sjukdomen.Utskottet vill vidare framhålla att utgiftsområde 7 för budgetåret 2005föreslås innehålla anslaget 8:6 : Internationella uppdrag.Riksrevisionens huvuduppgifter är att enligt lagen (2002:1022) omstatlig revision bedriva årlig revision och effektivitetsrevision. Enligtlagen (2002:1023) med instruktion för får myndigheteninom sitt verksamhetsområde också utföra uppdrag och tillhandahållatjänster på det internationella området.Utskottet har i ett tidigare betänkande (2003/04:UU2 utgiftsområde 7Internationellt bistånd) ställt sig positivt till att Riksrevisionenutför nya uppdrag och tillhandahåller nya tjänster och ställer sigpositivt till det föreslagna anslagets storlek. Utskottet anser attverksamheten bör kunna utgöra en viktig del av det svenskaförvaltningsbiståndet.Riksdagen får genom tillkomsten av ett särskilt anslag möjlighet attårligen ta ställning till omfattningen och inriktningen av denna verksamhetsamtidigt som den ges sådana former att självständighetoch oberoende inte kan sättas i fråga. Utskottet förutsätter attRiksrevisionen endast använder anslaget för uppdrag som överensstämmer medOECD/DAC:s definition av bistånd och att användningen står i överensstämmelsemed målet för internationella utvecklingssamarbete sådant detanges i betänkande 2003/04:UU3. Vidare förutsätter utskottet attRiksrevisionen tillser att den för uppdrag och tjänster får full finansieringinom ramen för anslaget och inte belastar myndighetens förvaltningsanslaginom utgiftsområde 2. Utskottet förutsätter också att Riksrevisionenåterrapporterar till hur myndigheten utnyttjat anslaget.Mot denna bakgrund kan utskottet tillstyrka propositionens förslag såvittavser anslaget 8:6 : Internationella uppdrag, underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Utskottet vill framhålla det nära samband som råder mellan biståndsramenoch de medel som anvisas inom utgiftsområde 7. Den återgång tillenprocentsnivån som inletts och som utskottet välkomnat i det föregåendeförutsätter ökningar inom utgiftsområdet, främst av anslaget 8:1, påsätt som föreslås i propositionen. Utskottet menar också att det ärviktigt att fortsättningsvis bedriver ett effektivtutvecklingssamarbete med tyngdpunkt på de fattigaste länderna och att Sverigestår fast vid den internationellt formulerade ambitionen att avgivarländernas BNI skall gå till de minst utvecklade länderna (MUL).Utskottet anser således propositionens förslag rörande utgiftsområde 7Internationellt bistånd (propositionens yrkanden 1-7) vara väl avvägdaoch tillstyrker därför regeringens förslag. I konsekvens härmed menarutskottet att motionerna 2004/05:U219 (c) yrkande 13, 2004/05:U226 (fp)yrkande 13, 2004/05:U249 (m, fp, kd, c), 2004/05:U255 (m, fp, v, c, kd,mp), 2004/05:U257 (v) yrkande 2, 2004/05:U283 (kd) yrkande 15,2004/05:U293 (m), 2004/05:U307 (m) yrkande 18, 2004/05:U321 (c) yrkandena1 och 2, 2004/05:U331 (kd) yrkandena 38, 40 och 41, 2004/05:U337 (mp,fp, v, c) yrkande 1 samt 2004/05:U339 (fp) yrkandena 1-3 bör avstyrkas.Utskottet vill i övrigt understryka att det utgår från att riksdagensbeslut avspeglas i regeringens regleringsbrev till myndigheterna.2 Biståndsmålen, avbindning av biståndet m.m.PropositionenMålet för internationella utvecklingssamarbete skall vara attbidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättrasina levnadsvillkor. skall fortsätta att bedriva ett effektivtutvecklingssamarbete med tyngdpunkt på de fattigaste länderna. Dehuvuddrag som gäller för politiken för global utveckling skall även varastyrande för verksamheten inom politikområdet för internationelltutvecklingssamarbete. Utvecklingssamarbetet skall präglas avrättighetsperspektivetoch de fattigas perspektiv. Målsättningen att av BNI skallavsättas för internationellt utvecklingssamarbete ligger fast. Dessutomär ambitionen att av BNI skall nå de minst utveckladeländerna.MotionernaI motion 2003/04:Ju447 (fp) yrkande 11 krävs att Sidas insatser iÖsteuropa kraftigt utökas och att bistånd går till särskilda åtgärder föratt motverka kvinnohandel.I kommittémotion 2004/05:U226 (fp) yrkande 1 framhålls vikten av attgenusperspektivet tillåts få genomslag i utvecklingssamarbetet och attregeringen lever upp till löften om att utarbeta s.k. könskonsekvensanalyser.Vidare framhålls i yrkande 3 att demokrati bör vara det överordnademålet för svenskt utvecklingssamarbete. I yrkande 22 understryks attbistånd genom krav på upphandling i givarländer inte bör förekomma ochatt starkare än bör verka internationellt för ett sådanthållningssätt. I yrkande 30 välkomnas att regeringen presenterar entidsplan för hur detta mål skall uppnås , ochmotionärerna understryker vikten av att enprocentsmålet verkligen uppnåsoch att biståndet inte kommer att användas som budgetregulator närregeringen står inför akuta problem att klara statens utgiftstak.I motion 2004/05:U258 (v) yrkande 1 krävs en ökning av andelen biståndsom går till utbildning till och i yrkande 2 att det ställs skärptakrav på kvalitet och könsperspektiv i biståndet till utbildning.I motion 2004/05:U261 (mp) yrkande 4 framhålls behovet av mätbara ochoperativa mål i biståndet och att en kvalitetssäkringsdiskussion måstekunna föras så att inte eventuella argument för minskad eller bibehållenbiståndsnivå på grund av bristande kvalitet eller uppföljning kan göras.I motion 2004/05:U278 (v) yrkande 2 ställs krav på att det skall finnaskonsekvensanalyser utifrån fattigdoms- och rättighetsperspektivet iberedningen av regeringens beslut.I motion 2004/05:U306 (kd) yrkande 10 framhålls att bistånd inriktat påkvinnor och barn kan bidra till en större ekonomisk frihet och även ökaförståelsen för mänskliga rättigheter. Ett genusperspektiv på biståndetskulle i högre utsträckning ta hänsyn till kvinnors behov av utbildning,deltagande, självbestämmande och inflytande och därmed minska benägenhetenför prostitution.I motion 2004/05:U307 (m) yrkande 1 krävs att det svenska statligabiståndet som övergripande mål skall främja en snabb utrotning avfattigdomen och bör fokusera på låginkomstländer där huvudproblemenfinns.I motion 2004/05:U310 (fp) yrkande 2 krävs att kvinnors rätt till friabort och god sexuell och reproduktiv hälsa blir ett prioriterat politisktmål i svensk utrikespolitik och att detta blir ett prioriterat finansielltmål i den svenska biståndsbudgeten (yrkande 3).I motion 2004/05:U315 (kd) yrkande 6 krävs att och EU skall ökasina ansträngningar att skydda flyktingar i nöd och att säkra UNHCR:sekonomiska resurser i detta syfte.I motion 2004/05:U331 (kd) yrkande 1 krävs att de övergripande målenför det internationella biståndet inkluderar främjandet av mänskligarättigheter, demokrati och fattigdomsbekämpning. I yrkande 3 krävs enbegränsning av antalet mottagarländer, s.k. programländer, med vilkaSverige arbetar fram utförliga nationella handlingsplaner och program.I yrkande 15 framhålls att obundet bistånd och direkt budgetstöd inteskall ges till alla utan endast till dem som uppvisar goda resultat ochhar en dokumenterat god vilja till förändring. Detta ger fattiga länderen möjlighet till ökat självstyre. Motionärerna kräver en successivavbindning av biståndet och betonar vikten av flexibilitet i en sådanprocess. I yrkande 23 framhålls vikten av att betona betydelsen av dethumanitära biståndet för det internationella utvecklingssamarbetet ochfrivilligorganisationernas viktiga roll i arbetet samt att öka anslagentill det humanitära biståndet. I yrkande 39 krävs att regeringen förbättrartransparensen inom den multilaterala sektorn vad gäller fördelningen avanslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.I motion 2004/05:U333 (kd) yrkande 10 framhålls att regeringen böravsätta av biståndsanslaget till reproduktiv hälsa och hiv/aids-preventionoch i yrkande 11 att regeringen bör avsätta ytterligare medel förhiv/aids-bekämpning, utöver det som är föreslaget i budgeten för 2005.Imotion 2004/05:U337 (mp, fp, v, c) yrkande 2 krävs att driverfrågan om en resolution och likaså en konvention om HBT-personersmänskliga rättigheter då detta skulle få en normerande effekt på helavärldssamfundet.I motion 2002/03:Fö271 (mp) yrkande 1 liksom i motion 2004/05:Fö241(mp) yrkande 1 konstateras att föreslog att det skulleinföras ett internationellt förbud mot personminor. En omfattande kampanjfrån ICBL (International Campaign to ) ledde till att ettsådant avtal kunde undertecknas . Motionärerna menar attdet är viktigt att och Sida inte minskar utan snarare ökar sittstöd till humanitär ammunitions- och minröjning. I motion 2002/03:Fö271(mp) yrkande 3 krävs att svenska minröjningsinsatser inte skall utgörasav isolerade insatser utan integreras i en genomtänkt biståndspolitik.I motion 2004/05:Sf266 (v) konstateras att IOM (The InternationalOrganiszation for Migration) i motsats till () inte har sin grund i internationell rätt och internationellaöverenskommelser, utan är en medlemsorganisation. Den är inte ettdemokratiskt organ utan svarar enbart inför medlemsstaterna, och motbakgrund av allvarliga och bestående missförhållanden i IOM:s verksamhetbör avsluta sitt medlemskap i organisationen (yrkande 4).I motion 2004/05:Sf266 (v) konstateras att UNHCR:s verksamhet finansierasgenom årliga bidrag från medlemsstaterna. Detta medför att organisationenfår svårigheter med sin planering då finansieringen blir osäker ochfluktuerande. Systemet påverkar också organisationens vilja att öppetkritisera givare. Därför bör i FN verka för att UNHCR skallfinansieras via FN:s budget (yrkande 25). Vidare framhålls att UNHCR:smandat endast omfattar flyktingar, som passerat en nationsgräns. Numerautgör emellertid de s.k. internflyktingarna en mycket stor del av allaflyktingar, och det är viktigt att UNHCR:s mandat utvidgas så attorganisationen t.ex. får möjlighet att vid behov hjälpa internflyktingaratt lämna sitt hemland (yrkande 26).Utskottets övervägandenUtskottet understryker att målet för utvecklingssamarbete äratt bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor attförbättra sina levnadsvillkor. Politiken skall präglas av två perspektiv,rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv, vilket innebär attmänniskors rättigheter skall utgöra grunden för de åtgärder som skallvidtas liksom att de fattigas behov, intressen och förutsättningar skallvara en utgångspunkt i strävandena mot ett uppfyllande av målet.Rättighetsperspektivet inkluderar både mänskliga rättigheter och demokrati.Utskottet har vidare slagit fast (bet. 2003/04:UU3 politik förglobal utveckling) att den sammanhållna svenska politiken för globalutveckling bygger på ett samlat synsätt på de uppgifter som olikapolitikområden har för en rättvis och hållbar global utveckling och på enökad samverkan med andra länder och aktörer. Den svenska politiken skallbidra till att uppfylla , och den är ett avSveriges bidrag för att uppnå FN:s millenniemål - att halvera fattigdomentill 2015. Utskottet ser millennieutvecklingsmålen som en konkretisering- om än ej fullständig - av det övergripande målet om en rättvis ochhållbar utveckling. Utskottet vidhåller det riktiga i att i målformuleringensätta fokus på rättvis och hållbar utveckling samt att därmed inte tyngadet övergripande målet med preciserade tillägg. Utskottet konstateraratt utvecklingen av millennieutvecklingsmålen (MDG) och de indikatorersom är kopplade till målen förbättrar möjligheterna att mäta utvecklingeni de enskilda länderna. Ett större internationellt arbete med attytterligare förfina och utveckla indikatorerna till millennieutvecklingsmålenhar inletts.Utskottet har även , senast i betänkande2003/04:UU3 politik för global utveckling, framhållit attkunskapen om och stödet för enprocentsmålet är väl befästa i riksdagenoch i den allmänna opinionen. är återgången till enprocentsnivånockså en viktig symbolfråga, varför utskottet, även av det skälet, ansettatt det bör prioriteras. Utskottet har , bl.a. iovan nämnda betänkande, välkomnat en återgång till enprocentsnivån.Utskottet ser med stor tillfredsställelse att enprocentsmålet nu kommeratt uppnås. Någon ytterligare detaljerad tidsplan än den regeringen nupresenterar anser dock utskottet inte nödvändig att slå fast. Utskottetkonstaterar också att EU-länderna enats om att arbeta för att uppnåFN:s rekommendationer om att av BNI skall avsättas tillbistånd.Utskottet konstaterar att politiska prioriteringar kombinerade med hänsyntill tidigare gjorda åtaganden ligger till grund för regeringens förslag.Motiven till regeringens förslag redovisas i budgetpropositionen.Regeringen kan, om behov uppstår , omfördela mellan posterna.Likaså kan Sida i mindre utsträckning omfördela mellan de bilateraladelposterna. När det gäller bidragen till bl.a. organisationer som UNFPA,IPPF och UNHCR, som också tas upp i flera motioner, delar utskottetregeringens syn på medelsfördelningen som den presenteras i budgetpropositionen.Utskottet menar att åtgärder som syftar till att främja en rättvis ochhållbar global utveckling kan ha olika effekter för kvinnor och män.Det är därför viktigt att uppmärksamma sådana skillnader. Utskottetmenar att åtgärder som syftar till att främja en rättvis och hållbarglobal utveckling kan ha olika effekter för kvinnor och män. Det ärdärför viktigt att uppmärksamma sådana skillnader. Det praktiska arbetetmed att konsekvent införliva en genusmedvetenhet och ett feministisktperspektiv i den internationella verksamheten pågår kontinuerligt. Iutvecklingssamarbetet har utrikesförvaltningen och Sida påbörjat ettarbete med inventering, kartläggning och analys av verksamheten frånett genderperspektiv.Utskottet kan konstatera att , inom ramen för arbetet med kvinnorsåtnjutande av de mänskliga rättigheterna, har givit hög prioritet åtfrågor kopplade till kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa ochrättigheter, inklusive människors möjlighet att själva fatta beslut omsexualitet och barnafödande. Kvinnor har en rätt att bestämma över sinaegna kroppar och sin sexualitet, däri inbegripet en möjlighet attbestämma om de vill föda barn eller inte. Frågan om sexuell och reproduktivhälsa och rättigheter, i synnerhet kopplingen till abort, möter emellertidett hårdnande motstånd på många håll i världen, liksom i FN-sammanhang,Inte sällan sker detta med stöd av , Heliga Stolen och vissa muslimskaländer. Utskottet menar att i internationella sammanhang,inklusive i EU, måste fortsätta att tydligt driva kvinnors sexuella ochreproduktiva rättigheter. Det är angeläget att dessa rättigheter gesett starkare skydd. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt (bet.2003/04:UU3 politik för global utveckling) att alla kvinnorskall ha rätt till fri och säker abort.Utskottet har tidigare konstaterat att rätten till delaktighet, inflytandeoch jämlika villkor för personer med funktionshinder är enviktig del av det svenska utvecklingssamarbetet, och regeringen verkaraktivt för att dessa frågor skall ges en central plats. Sida har mångaaktiviteter som syftar till att förbättra livsvillkoren för personermed funktionshinder och SHIA är en aktiv partner i detta arbete. Överanslaget för internationellt bistånd finansierar Sida ett arbete föratt ta fram en handikappkonvention inom FN.Utskottet har inhämtat att IOM (forMigration) på uppdrag av sina medlemsstater bedriver migrationsrelateradeprojekt som huvudsakligen består av att organisera transporter förflyktingar och frivilliga transporter av personer som avvisats. Sverigeanvänder sig bl.a. av IOM för överföring av s.k. kvotflyktingar tillSverige. Vidare stöder bl.a. IOM:s arbete med återvändande avinternflyktingar i och samt dess arbete mot människohandeli , främst på . har goda erfarenheter av samarbetetmed IOM.Utskottet kan konstatera att man i EU:s nya konstitutionella fördrag,som dock ännu inte trätt i kraft, fastställer målet att uppnå en gemensamoch enhetlig asyl- och invandringspolitik. I förhandlingarna om enskildarättsakter finns möjligheter att verka för en hög ambitionsnivå vadgäller humanitet, solidaritet och effektivitet. En harmoniserad asylpolitikför hela unionen, där medlemsstaterna tillämpar samma bestämmelser ocherkänner varandras beslut, ger en sammantaget bättre ordning förmedlemsstater och för den enskilde, och en mer rättvis ansvarsfördelning.Samverkan med UNHCR är en viktig och naturlig del i harmoniseringsarbetet.Såväl kommissionen som enskilda medlemsstater har kontinuerliga kontaktermed UNHCR. UNHCR har ett unikt globalt mandat att skydda och biståflyktingar, och därmed bör det internationella samfundet samfällt kännaett större ansvar för organisationens finansiering. Organisationen äri dag beroende av frivilliga bidrag från en rätt begränsad kretsmedlemsländer då tolv givarländer står tillsammans för av UNHCR:sfinansiering. har UNHCR uppnåtten stabil finansiell situation. och andra länder har vidåterkommande tillfällen uppmanat UNHCR att bredda givarbasen och attupprätta en behovsbaserad budget, för att kunna visa för givarkretsen ochpotentiellt nya givare vilka de faktiska behoven och kostnaderna verkligenär.Utskottet framhåller att frivilliga organisationer gör viktiga insatseri det svenska utvecklingssamarbetet. Det s.k. projektbidraget är en avgrundvalarna i samarbetet med de svenska enskilda organisationerna. Detinnebär att organisationerna själva driver och genomför en verksamhetsom Sida ger bidrag till. Målsättningen är att genom stöd till enskildaorganisationers utvecklingssamarbete främja utveckling av ett livskraftigtoch demokratiskt civilt samhälle och att stärka de lokalasamarbetsorganisationerna. Detta görs genom att den svenska organisationenbetonarkunskapsuppbyggnad och kompetensutveckling hos sina lokala samarbetspartner.En viktig del av det svenska biståndet utgörs av humanitärt biståndtill människor som är nödställda på grund av väpnade konflikter,naturkatastrofer eller andra svåra förhållanden. Utskottet konstaterarvidare att antipersonella minor och oexploderad ammunition är ett mycketallvarligt problem som bidrar till mänskligt lidande och hinder förutveckling. Stöd till humanitär minhantering är en viktig fråga för detsvenska utvecklingssamarbetet, och det svenska stödet till humanitärminröjning och till röjning av ammunition som inte har exploderat äromfattande. Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringenutarbetat en samlad svensk syn på minhantering. Utskottet konstateraratt i enlighet med svensk politik på minområdet numera i höggrad stöder mindrabbade länders egen kapacitet att hantera minproblemen,vilket i många fall på kort sikt är mindre kostsamt än de högteknologiskalösningar som tidigare finansierats. Utskottet förutsätter att detsamlade svenska engagemanget för humanitär minröjning ävenledes i framtidenligger på en fortsatt hög ambitionsnivå där kvalitet och långsiktighetbör vara vägledande principer för svenska insatser.Med vad som ovan anförts anser utskottet att de frågor som motionernaväckt är besvarade och avstyrker därmed motionerna 2002/03:Fö271 (mp)yrkandena 1 och 3, 2003/04:Ju447 (fp) yrkande 11, 2004/05:U226 (fp)yrkandena 1, 3, 22 och 30, 2004/05:U258 (v) yrkandena 1 och 2, 2004/05:U261(mp) yrkande 4, 2004/05:U278 (v) yrkande 2, 2004/05:U306 (kd) yrkande10, 2004/05:U307 (m) yrkande 1, 2004/05:U310 (fp) yrkandena 2 och 3,2004/05:U315 (kd) yrkande 6, 2004/05:U331 (kd) yrkandena 1, 3, 15, 23och 39, 2004/05:U333 (kd) yrkandena 10 och 11, 2004/05:U337 (mp, fp, v,c) yrkande 2, 2004/05:Fö241 (mp) yrkande 1 samt 2004/05:Sf266 (v)yrkandena 4, 25 och 26.3 Politikens inriktningPropositionenI propositionen framhålls att många av de viktiga globala frågorna intekan hanteras med traditionella politiska medel eller inom nationsgränser.Kampen mot världsfattigdomen, förvaltningen av våra naturresurser,brott mot mänskliga rättigheter, främjande av fred och säkerhet samtspridningen av smittsamma sjukdomar är exempel på frågor av sådanomfattning att de kräver en global ansats. Världen blir alltmer integreradoch länder alltmer ömsesidigt beroende. Därför ligger det i såväl fattigasom rika länders intresse att globala och regionala ödesfrågor, liksomnationella utvecklingsfrågor, hanteras på ett bättre sätt. Störreansvarstagande och nya samarbetsformer krävs av flera olika aktörer. finns en dagordning för internationell utveckling som överenskommitsmellan världens länder. Dagordningen representeras främst av FN:smillenniedeklaration, som antogs , och de konkreta målsättningarsom hämtas därifrån: de s.k. millennieutvecklingsmålen.Utvecklingsländerna själva har huvudansvaret för att nåmillennieutvecklingsmålennationellt. De har åtagit sig att skapa gynnsamma villkor för utvecklinginklusive god samhällsstyrning, sund makroekonomisk politik och bekämpningav korruption. Målet är att minska och utrota fattigdomen ivärlden. De rika ländernas åtaganden finns framför allt imillennieutvecklingsmålåtta om det globala partnerskapet. En svensk millenniemålsrapport harpresenterats. Det internationella ekonomiska samarbetet spelar en centralroll för att nå millennieutvecklingsmålen. De internationella finansiellainstitutionerna bidrar, genom insatser för bl.a. förbättrad ekonomiskoch finansiell stabilitet och ökad handel, till högre global tillväxt.Väpnad konflikt utgör ett av de allvarligaste hindren för utveckling imånga fattiga länder.