bet · GR01AU4 · 2004-04-27 00:00:00 — Utskottet förutsätter att mani den översyn som ska ske uppmärksammarden praktiska innebörden av detta.Det finns slutligen anledning för utskottet att härpeka på att regeringen i början av april 2004överlämnade en proposition (prop. 2003/04:134) ombeskattning av europabolag. Sådana bolag föreslåsbli likställda med aktiebolag. Inkomstskattelagens(1999:1229) bestämmelser som gäller aktiebolag skadärför tillämpas på europabolag.Utskottet tillstyrker propositionen och föreslår attriksdagen antar den lag och de lagändringar somframgår av bilaga 2 till betänkandet. Med hänvisningtill det ovan sagda avstyrks motion A297 (kd).En förändrad arbetsrättUtskottets förslag i korthetI avsnittet avstyrks motioner med krav på enöversyn av arbetsrätten och en förändradarbetsrätt. Utskottet konstaterar att enöversyn av arbetsrätten genomförts avArbetslivsinstitutet som överlämnatpromemorian arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv till regeringen.Beredning av frågan bör avvaktas.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c) och 2(fp).MotionerModeraterna anser i kommittémotion Kr232 (yrk. 6)och partimotion N248 (yrk. 8) att det finns behov aven moderniserad och förändrad arbetsrätt. Av centralbetydelse för att den svenska arbetsmarknaden skafungera bättre är att det lönar sig mer att arbetaän att leva på bidrag. För att underlätta förföretagen och uppmuntra till fler anställningarmåste arbetsrätten moderniseras ocharbetsmarknadslagarna anpassas efter dagensarbetsmarknad. Partiet menar att arbetsrätten måsteutformas på ett sätt som ger alla på arbetsmarknadenett rimligt mått av trygghet. Grundlägganderättigheter ska regleras i lag, därutöver ska denenskilde själv kunna bestämma över sin arbetstid ochförhandla om sin lön. Trots de förbättringar avturordningsreglerna som har skett utgör dessafortfarande ett problem, framför allt för ungdomar.Reglerna för parternas rätt att vidtakonfliktåtgärder är också på vissa punkter omoderna.Det är t.ex. orimligt att rätten att vidtasympatiåtgärder är obegränsad. Ett annat problem äratt det inte finns några proportionalitetsregler iarbetsrätten.Folkpartiet menar i kommittémotion A310 (yrk. 12)att dagens arbetsrättsliga lagstiftning bidrar tillatt cementera arbetslösheten på en högre nivå ännödvändigt och skapar problem med lönebildningen.Partiet anser att lagstiftningen måste förändras ochmoderniseras. Vetomöjligheterna i MBL vid anlitandeav entreprenörer måste avskaffas, tvåmannaundantagetvid turordning vid uppsägning bör gälla för allaföretag oavsett storlek och provanställning skakunna pågå . En parlamentariskutredning bör tillsättas för att bl.a. studera hurde nya anställningsformerna kan ges plats i detarbetsrättsliga systemet.Kristdemokraterna pekar i kommittémotion A329 (yrk.18 och 19) på behovet av en moderniserad arbetsrättgenom att göra den mer flexibel och bättre anpassadtill de mindre företagens situation. Partiet anseratt det behövs ett samlat grepp och en genomgripandeöversyn av hela arbetsrätten. En sådan utredning börbl.a. ha följande principiella utgångspunkter:- En förnyad arbetsrätt måste ha sin utgångspunkt iatt finna en bättre balans mellan den anställdesbehov av trygghet och stöd vid förändringar å enasidan och insikten om behovet av en dynamisk ekonomisom måste skapa goda förutsättningar förföretagsamheten å andra sidan.- Arbetsrätten är i alltför hög grad uppbyggd föratt skydda dem som har arbete, och i alltför låggrad för att underlätta för människor att få ettfotfäste på arbetsmarknaden.- Den nuvarande arbetsrätten skapar ettsvårgenomträngligt regelverk för det lilla företagetsom skrämmer många från att nyanställa och skaparvanmakt hos många företag.- Det nya kunskapssamhället gör attberoendeförhållandet mellan de anställda ochföretagets ledare och ledning blir allt starkare.-Floran av visstidsanställningar bör saneras.-Rätten att undanta två personer frånturordningsreglerna vid arbetsbristuppsägning börfinnas kvar.- De anställda ska ges goda möjligheter tillvidareutbildning och kompetensutveckling. Ettindividuellt kompetenskonto är ett led i detta.- En rimligare balans mellan arbetsmarknadens parterbör etableras vid konflikter.Mauricio () vill i motion A324 få till stånden översyn av lagen om anställningsskydd (LAS) medfokus på lagens diskriminerande effekter. LASdiskriminerar systematiskt invandrade personer,särskilt vid tillämpningen av principen "sist in -först ut".Tobias () förespråkar i motion N227 (yrk.6) en modernare arbetsrätt. Det måste bli lättareatt anställa. Då skulle fler företagare vågaanställa, inte minst ungdomar och invandrare, som ofta stängs ute från arbetsmarknaden.Utskottets ställningstagandeKravet på en översyn och modernisering avarbetsrätten är en ständigt återkommande fråga iutskottet. I ett betänkande (1999/2000:AU5) ansåg utskottet att det fanns skälatt se över den arbetsrättsliga lagstiftningen ochriksdagen beslutade om ett tillkännagivande tillregeringen om detta. Regeringen beslutade i enlighetmed riksdagsbeslutet att en översyn av arbetsrättenskulle ske och gav uppdraget tillArbetslivsinstitutet (). Uppdraget omfattade fyraområden: bestämningen av arbetstagarbegreppet iarbetsrätten, tidsbegränsade anställningar,samverkan mellan arbetstagare och arbetsgivare samtvissa anställningsskyddsfrågor. Utredningen lämnadei slutet av 2002 sin promemoria arbetsrätt- för ett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) tillregeringen. I de delar utredningen lämnat förslag omlagstiftning är det fråga om ändringar och tillägg iredan befintliga lagar, främst lagen (1982:80) omanställningsskydd (LAS).Promemorian har remissbehandlats. Enligt vadutskottet erfarit är promemorian nu föremål förregeringens beredning och en proposition väntashösten 2004.Utskottet vill med anledning av motion A324 peka påden pågående utredningen om strukturelldiskriminering (dir. 2003:118). Utredaren ska bl.a.redovisa den kunskap som finns om strukturelldiskriminering på grund av etnisk eller religiöstillhörighet i . Utredaren ska också redovisai vilken mån det finns skillnader i hur flickor ochpojkar, kvinnor och män drabbas av strukturelldiskriminering på sådana grunder. Arbetet ska bl.a.inriktas på arbetsmarknadsområdet. I uppdraget ingåräven att föreslå åtgärder mot strukturelldiskriminering i och för att fylla luckor ikunskapen om sådan diskriminering i . Detstår enligt kommittédirektiven utredaren fritt attlägga fram förslag till författningsändringar.Utredningen ska redovisa sitt resultat senast den 31mars 2005. I sammanhanget ska givetvis också nämnasdet uppdrag som den s.k. Diskrimineringskommitténhar att bl.a. överväga om regler om positivsärbehandling på grund av etnisk tillhörighet börinföras i arbetslivet (dir. 2002:11 och dir.2003:69). Det står också kommittén fritt att ta uppandra frågor inom ramen för uppdraget somaktualiseras under utredningsarbetet. Kommitténberäknas avsluta sitt arbete den 1 juli 2005.Utskottet finner med anledning av vad ovan anförtsinte skäl att i detalj bemöta samtligamotionsyrkanden utan avvaktar resultatet av pågåendeutredningsarbete och regeringens vidare åtgärder. Denu behandlade motionerna A310 yrkande 12 (fp), A324(fp), A329 yrkandena 18 och 19 (kd), Kr232 yrkande 6(m), N227 yrkande 6 (fp) och N248 yrkande 8 (m)avstyrks.Arbetstagarbegreppet m.m.Utskottets förslag i korthetI avsnittet avstyrks motioner om ett vidgatarbetstagarbegrepp, bl.a. avsesfamiljehemsföräldrar.Jämför reservation 3 (m, kd).MotionerKristdemokraterna menar i partimotion A371 (yrk. 22)att uppdraget som familjehems- och fosterföräldermåste godkännas som ett arbete med rätt till social,ekonomisk och rättslig trygghet. Arbetsdomstolen harslagit fast att familjehemsföräldrarna intepresterar arbete för någon annans räkning, vilket ären generell utgångspunkt för ettanställningsförhållande. anser attfamiljehemmen utför en mycket viktig uppgift och attuppgiften som familjehemsförälder bör betraktas somförvärvsarbete.Anita och (båda m) vill imotion A255 att det ska räknas som anställning attvara familjehemsföräldrar.Mikael () anser i motion A278 att det ärnödvändigt med en översyn av villkoren för svenskafamiljehem, bl.a. för att kunna ge någon form avanställningstrygghet.Vänsterpartiet anser i partimotion A304 (yrk. 1) attarbetstagarbegreppet måste utvidgas så att allalöntagare omfattas av arbetsrätten.Arbetstagarbegreppet är inkörsporten till hela denarbetsrättsliga lagstiftningen. En arbetstagareomfattas av de rättigheter och det skydd som bl.a.kollektivavtal, LAS och MBL ger. Begreppetsomfattning bestämdes i ett sammanhang och vid entidpunkt då tillsvidareanställningen var den heltdominerande anställningsformen. arbetarpersoner som har korttidsanställning sida vid sidamed inhyrd personal och med andra som är konsulteroch entreprenörer. Detta skapar problem och innebäratt personer som arbetar tillsammans har olika skyddoch olika regelverk att följa. Arbetstagarbegreppetär också viktigt ur den internationellaarbetsmarknadens perspektiv. Det skapaskonstruktioner på arbetsmarknaden som gör att deninternationella arbetskraften inte betraktas somarbetstagare och därmed inte t.ex. omfattas avsvenska kollektivavtal. Partiet menar att detta påsikt kommer att undergräva de svenskakollektivavtalen, som är grundbulten för denfackliga verksamheten.Utskottets ställningstagandeDen arbetsrättsliga lagstiftningen liksomkollektivavtalen hänför sig till förhållandet mellanarbetsgivare och arbetstagare. Lagstiftningenförutsätter alltså för att den ska vara tillämpligatt det är fråga om ett anställningsförhållande. Detfinns inte någon enhetlig definition i lagen om vemsom är att anse som arbetstagare. Detarbetsrättsliga arbetstagarbegreppet skiljer sigt.ex. från det skatterättsliga. Detta visar sigbl.a. i fråga om F-skattebevis. Frågan om en personär att betrakta som arbetstagare i ettarbetsrättsligt sammanhang är ytterst en sak fördomstol att avgöra. Vid en sådan prövning gördomstolen en helhetsbedömning av de relevantaomständigheterna i det enskilda fallet. Domstolenjämför det omtvistade arbetsförhållandet med etttypiskt arbetstagarförhållande respektive etttypiskt uppdragsförhållande. Omständigheter somtalar för ett anställningsförhållande är t.ex. attpersonen har att utföra arbete som huvudmannen efterhand anvisar, att arbetet utförs under huvudmannensledning och kontroll och att den arbetspresterandeparten ingår i huvudmannens organisation. Det finnsockså ett socialt kriterium, att denarbetspresterande vid sin insats har en ställningjämförlig med en arbetstagares. Alla kriterier somingår i bedömningen har utvecklats genomrättspraxis.Arbetstagarbegreppet är tvingande i den meningen attparterna inte förfogar över frågan om denarbetspresterande är att anse som arbetstagare ellerinte. Parterna kan t.ex. inte med rättslig verkanavtala om att den arbetspresterande inte är attbetrakta som arbetstagare. Förhållandena iarbetsrelationen kan naturligtvis organiseras så attförutsättningarna för att bedömningen vid enprövning i domstol ska utfalla på ett visst sätt ärgoda.En del väl avgränsade arbetstagare omfattas inte avviss arbetsrättslig lagstiftning. Till exempelundantas arbetstagare med företagsledande ellerdärmed jämförlig ställning från LAS tillämpning.Vänsterpartiet efterlyser ett utvidgatarbetstagarbegrepp så att alla löntagare kan fallain under begreppet och därmed omfattas avkollektivavtal och den arbetsrättsligalagstiftningen. Övriga motioner avserfamiljehemsföräldrars situation. Dessa motionerinnehåller förslag på lösningar för att förbättraderas förhållanden. Flera av förslagen mynnar ut iatt familjehemsuppdraget ska anses vara enanställning eller betraktas som ett förvärvsarbete.Utskottet vill peka på att en del av detutredningsuppdrag som erhöll av regeringen år2000 var att se över bestämningen avarbetstagarbegreppet i arbetsrätten. Utredningenkonstaterar i sitt betänkande arbetsrätt -för ett föränderligt arbetsliv attarbetstagarbegreppet spelar en viktig roll inomarbetsrätten eftersom det anger de arbetsrättsligalagarnas tillämpningsområde. Utredningen menar dockatt det inte framkommit några så allvarliga problematt lagstiftningsingrepp är motiverat. Utredningenföreslår därför inga lagändringar på detta område.Remissinstanserna var i denna fråga övervägandepositiva eller hade inget att erinra mot att det även i fortsättningen ska vara enuppgift för rättstillämpningen att avgränsa ochdefiniera arbetstagarbegreppet.Socialförsäkringsutskottet har vid sin behandling avregeringens skrivelse Särskilda regler under enövergångsperiod för arbetstagare från nyamedlemsstater enligt anslutningsfördraget (skr.2003/04:119) ansett det angeläget att ett arbeteinleds med att förtydliga och klargöra begreppenarbetstagare och uppdragstagare (2003/04:SfU15).När det gäller familjehemsföräldrar finns detanledning att nämna en från ett projekt inomNäringsdepartementet lämnad promemoriaFöretags- och anställningsformer i förändring (Ds2003:27). Syftet med arbetet var att kartlägga nyaformer för företagande och anställningsformer igränsområdet mellan egenföretagande och anställning.Som uppdragstagare omfattas familjehemsföräldrarnainte av t.ex. kollektiva avtalsförsäkringar ocharbetslöshetsförsäkringen. I promemorian anges detatt utfärdarrekommendationer om omkostnads- ocharvodesersättningar inom bl.a. familjehemsvården.Utskottet kan vidare konstatera när det gällerfamiljehemsföräldrar att en parlamentarisk kommittéhar tillkallats med uppdrag att ta fram underlagtill en nationell handlingsplan för den socialabarn- och ungdomsvården (dir. 2003:76). Utredningenska genomföra en samlad analys av den nuvarandesociala barn- och ungdomsvårdens mål, innehåll,resultat och organisation. Utifrån denna analys skautredningen eventuellt föreslå förändringar i målensinnehåll och utformning samt hur vården bäst börorganiseras för att kunna uppnå dessa mål.Utskottet anser inte att övertygande skäl föreliggeratt föreslå några ändringar i fråga omarbetstagarbegreppet med anledning av motionernaA255 (m), A278 (kd), A304 yrkande 1 (v) och A371yrkande 22 (kd), som därför avstyrks.Godkännande av centralarbetstagarorganisation vid avstegfrån LAS m.m.Utskottets förslag i korthetI avsnittet behandlar utskottetmotionsyrkande om bl.a. att centralarbetstagarorganisation ska godkänna avstegfrån LAS. Motionerna avstyrks.Jämför reservation 4 (v).MotionerVänsterpartiet anser i partimotion A304 attgrundskyddet i LAS inte ska kunna avtalas bort.Branschanpassning av vissa bestämmelser i lagen skaenbart kunna ske genom överenskommelser mellankollektivavtalsbärande parter på central nivå.Hänvisningen till central arbetstagarorganisationbör återinföras i LAS (yrk. Förhandlingsrättenska arbetstagarorganisationerna kunna delegera nedtill lokal nivå utifrån de lokala organisationernasönskemål och styrka. Om de lokalaarbetstagarorganisationerna direkt enligt lagen harrätt att göra undantag från LAS skyddsbestämmelserriskerar de att hamna i utpressningssituationer ochkanske gå med på icke godtagbara och rent avdiskriminerande avvikelser från lagen. Partiethänvisar till att det enligt JämO finns störreintresse och kompetens hos de centralaarbetstagarorganisationerna att stå emotdiskriminerande avtalslösningar. Partiet menar attLAS måste ändras så att endast central fackligorganisation ska kunna godkänna avsteg frånturordningsreglerna vid uppsägning som berör gravidaoch föräldralediga (yrk. 6) eller personer som fyllt57,(yrk. 7).Hans Stenberg och (båda s)förespråkar i motion A219 en ändring av reglerna omberäkningen av anställningstiden vid övergång avverksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inleda med att poängtera att LASbygger på tanken att de grundläggande reglerna omskydd för den enskilde ska vara tvingande. Därför äravtal mellan enskilda parter ogiltiga i denutsträckning de upphäver eller inskränkerarbetstagarnas rättigheter i de tvingande delarna.Arbetsmarknadens parter har sedan gammalt enspeciell roll inom arbetsrätten. Vid LAS tillkomstansågs det finnas ett behov av att skapa garantierför att avtalsfriheten inte användes på ett sätt somi otillbörlig utsträckning försämrade det lagfästaanställningsskyddet. Regeln om att överenskommelserom avvikelser från lagen ska vara träffade ellergodkända på förbundsnivå infördes därför. Dennamöjlighet begränsades till vissa bestämmelser ilagen. Det var också möjligt för en centralarbetstagarorganisation att delegera avtalsrättentill en lokal organisation, dvs. en klubb, en av-delning eller liknande, för överenskommelser i detenskilda fallet.En av orsakerna till att ändradeLAS och medgav avsteg från lagen gjorda genomkollektivavtal mellan lokala parter var att det alltoftare hade satts i fråga om inte avvikelser frånlagens regler borde kunna göras med sådanakollektivavtal. Regeringen pekade i propositionenockså på att många arbetstagarorganisationer hadedelegerat rätten att göra avvikelser från lagensregler till den lokala arbetstagarorganisationen.Praktiskt taget samtliga hade vid dettillfället avtal som medgav avsteg från lagensturordningsregler. I lagstiftningsärendet (prop.1996/97:16) ansåg regeringen attarbetstagarorganisationerna var väl ägnade att tatill vara sina och medlemmarnas intressen och attdet därför fanns anledning att öka möjligheterna attträffa lokala kollektivavtal. Kravet på centraltavtal eller godkännande gäller dock fortfarande ivissa avseenden, t.ex. om uppsägningstidens längdoch om preskription.Utskottet vill med anledning av motion A304 (yrk. 2,6 och 7) göra följande förtydligande när det gällerfrågan om avsteg från turordningsreglerna genomkollektivavtal. Innebörden av LAS är att enuppsägning inte kan förklaras ogiltig enbart därföratt den strider mot turordningsregler eller motkollektivavtal som ersatt lagens turordningsregler.Det finns dock gränser för avtalsfriheten. Ett avtalom turordning som är diskriminerande på grund avkön, etnicitet, funktionshinder, sexuell läggningeller utgör brott mot föräldraledighetslagen kanangripas rättsligt och ogiltigförklaras, oavsett omdet är fråga om tillämpning av lokal eller centralavtalsturlista i kollektivavtalsform. Diskrimineringav gravida och föräldralediga behandlas särskiltunder avsnittet Skydd för gravida ochföräldralediga. Redan här kan dock nämnas attregeringen har aviserat en proposition under höstenmed ytterligare åtgärder som ska stärka skyddet förgravida och föräldralediga.När det sedan gäller motionsyrkandet omdiskriminering av dem som fyllt är frågan omåldersdiskriminering i arbetslivet föremål förutredning i (dir. 2002:11och 2003:69). Uppdraget ska redovisas den 1 juli2005.Utskottet anser att den avvägning som gjordes i 1996års lagstiftningsärende mellan å ena sidan intressetav att öka möjligheterna till lokal anpassning och åandra sidan farhågorna för att svaga lokalaarbetstagarorganisationer skulle känna sig tvingadeatt acceptera omfattande avsteg från lagens reglervar och alltjämt är välgrundad.Motion A219 (s) tar upp frågor om huranställningstid beräknas enligt 3 § LAS. Motsvarandeyrkande behandlade utskottet i betänkande2002/03:AU6 varvid utskottet konstaterade att detinte, som det påstås i motionen, är ett särskiltberäkningssätt för anställningstid när det gällerkonkurssituationer. Utskottet hänvisar till vad somsades i det betänkandet och anser att motionen böravstyrkas.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna A219 (s) och A304 yrkandena 2,6 och 7 (v).Tidsbegränsad anställning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionerfrån allmänna motionstiden som rör frågor omtidsbegränsade anställningar m.m. Utskottet,som avstyrker samtliga motioner främst medhänvisning till regeringens pågåendeberedning av bl.a. ALI:s utredning Hållfastarbetsrätt - för ett föränderligt arbetsliv,anser att det inte finns skäl att föregriparesultatet av denna beredning och den avregeringen aviserade propositionen i frågan.Jämför reservationerna 5 (m, c) och 6 (kd).BakgrundSom huvudregel gäller enligt LAS att anställning skagälla tills vidare. Tidsbegränsad anställning kanmellan arbetsgivaren och den enskilde arbetstagarenavtalas , viss säsong eller visst arbeteom det föranleds av arbetets särskilda beskaffenhet.Tidsbegränsad anställning får också användas förvikariat, praktikarbete eller feriearbete eller vidtillfällig arbetsanhopning och i vissa andrasituationer. Vid tillfällig arbetsanhopning gällerdock att visstidsanställning får avse sammanlagthögst . Om en arbetstagarehar varit anställd hos en arbetsgivare som vikarie isammanlagt ,övergår anställningen till entillsvidareanställning. Avtal får också träffas omprovanställning . överenskommen visstidsanställning som fåravtalas under vissa angivna förutsättningar. Avtalom sådan anställning får för en och sammaarbetstagare omfatta högst under treår, och ingen avtalsperiod får vara kortare än enmånad. En arbetsgivare får vid en och samma tidpunktha högst fem arbetstagare anställda medöverenskommen visstidsanställning. LAS medgeravvikelser från lagens regler om tidsbegränsadeanställningar genom kollektivavtal. Det finns dockingen möjlighet att avtala bort LAS huvudregel omtillsvidareanställning.MotionerFolkpartiet vill i kommittémotion A370 (yrk. 3 idenna del) som ett sätt att underlätta för äldre påarbetsmarknaden ge möjlighet till tidsbegränsadanställning . Pensionsreformenmedger en flexibel pensionsålder på hel- ellerdeltid från den åldern. Möjligheterna att t.ex. fåett deltidsarbete efter pension från det gamlaarbetet försvåras av att en generell möjlighet tilltidsbegränsad anställning inte finns förrän från 67år. Detta skulle förbättras om åldersgränsen sänktestill . Det sker lämpligast genom en ändring iLAS 5 § punkt 5. Motionen hänvisar till promemorianRiv hindren för äldre i arbetslivet! (Ds 2002:10)som föreslår samma ändring i LAS.Kristdemokraterna menar i kommittémotion A329 attdet finns behov av att göra arbetsrätten merflexibel och bättre anpassad till de mindreföretagens situation. En åtgärd skulle kunna varaatt sanera av visstids- ochprovanställningar. Det bör räcka med två slag avtidsbegränsade anställningar - vikariat samt prov-och projektanställning. Partiet vill införa engenerell provanställningsperiod och förlängamöjligheten till provanställning (yrk. 20).Vänsterpartiet anser i partimotion A292 (yrk. 2) attregeringen ska tillsätta en särskild utredning somfår till uppgift att närmare utreda olikaanställningsformers effekter ur ett klass- ochkönsperspektiv. Utredningen bör även få i uppdragatt återkomma med ett samlat förslag om hur andelenvisstidsanställningar sammantaget ska kunna minskas(yrk. Trygghet i anställningen ger ocksåtrygghet i försörjning och bättre möjligheter attplanera framtiden. Den anställningsform som innebärden allra största otryggheten ärbehovsanställningen. En sådan anställning leder imycket liten utsträckning till fast arbete.Visstidsanställda får mindre personalutbildning ochär utlämnade till arbetsgivarens godtycke när detgäller frågan om fortsatt anställning.Anställningsformen har en tydlig koppling till könoch klass. För att nå målsättningen "en jämställdoch trygg arbetsmarknad för alla" är det av störstavikt att andelen visstidsanställningar minskar.Värst drabbade är de utomnordiska LO-kvinnorna.Vidare anser i partimotion A304 (yrk.10) att tills-vidareanställning på heltid ska varanorm i arbetslivet. Om det finns saklig grund kanundantag få göras från efter förhandlingmellan arbetsmarknadens parter. Partiet vill ocksåatt anställningen för arbetstagare som varitvisstidsanställda med en sammanlagd anställningstidsom överstiger 18 månader inom ramen för entreårsperiod ska övergå till entillsvidareanställning (yrk. gällerregeln endast för vikariat men borde gälla för allaformer av tidsbegränsade anställningar och olikakombinationer av dessa. Då kan även de mest otryggaformerna, nämligen behovs- och timanställningar,omfattas. Slutligen anser partiet att LAS regel omöverenskommen visstidsanställning ska avskaffas(yrk.