bet · GS01UFöU2 · 2004-11-25 00:00:00 — Dessa vapen ärtämligen enkla att tillverka och använda, och de har relativt långlivslängd.Runt en halv miljon människor beräknas dö som en följd av våldrelaterat till lätta vapen, både i väpnade konflikter och som ettresultat av kriminalitet. Utskottet konstaterar att bl.a. genomSida ger bilateralt stöd till projekt som syftar till insamling ochförstöring av lätta vapen, kapacitetsuppbyggnad för lagstiftning,gränskontroll m.m. arbetar även för förbättrade system för märkningoch spårning av vapen och DD&R, dvs. avväpning, demobilisering ochreintegration av f.d. soldater och barnsoldater.MinorUtskottet konstaterar att , såsom part till ,står bakom konventionens mål att skapa en minfri värld. Utskottet villunderstryka att utgör det viktigaste instrumentetför att i internationellt samförstånd arbeta för en avveckling avantipersonella minor. Att parterna till konventionen enats om målet om enminfri värld är positivt. arbetar för att övertyga stater sominte är part till att ansluta sig till konventionenså snart som möjligt och välkomnar antagna beslut attansluta sig till konventionen.Problemet med minor är synnerligen omfattande. Enligt beräkningar finnsca 100 miljoner minor nedgrävda inom såväl f.d. konfliktzoner som områdendär konflikter alltjämt pågår. 15 000-20 000 människor beräknas årligenmista livet eller skadas allvarligt på grund av minor.Sverige är, genom Sida, en av de största bidragsgivarna till insatserför humanitär minhantering (minröjning, stöd till minoffer, etc.). Under1990-talet har stött minröjningsaktioner med ca 500 miljonerkronor. satsar genom Sida omkring 100 miljoner kronorvarje år på olika insatser för minröjning. Det svenska biståndet ges iförsta hand i form av finansiellt stöd till ländernas egna myndigheterför minröjning, Det största stödet går till de länder som också hardrabbats hårdast: , , , , Bosnien,norra , och Centralamerika.Sida ger även stöd till protesverkstäder i en rad länder. En stor delav stödet förmedlas genom , som ärverksam i de flesta krigshärjade länder. Kommittén erbjuder ävensjukgymnastik åt de amputerade, som får hjälp att lära sig att gå igen medsina nya proteser.Hiv/aidsUtskottet anser att svält, bristande vatten- och energiförsörjning,miljöhot, narkotika- och drogrelaterad transnationell brottslighet samtepidemiska sjukdomar såsom hiv/aids, vid sidan av hotet från terrorism,utgör ytterligare komponenter i den vidgade hotkatalogen.Utskottet vill särskilt betona de säkerhetspolitiska konsekvenserna aven fortsatt okontrollerad spridning av hiv/aids. beräknasca 40 miljoner människor världen över bära på den dödliga sjukdomen.Tydligast märks denna utveckling på den afrikanska kontinenten söder omSahara där hivepidemin, enligt , fortsätter att stiga mot myckethöga nivåer. Decennier av utveckling vad avser hälsovård, ekonomi ochutbildning är på väg att mer eller mindre helt raderas ut. Den fattigdomoch hopplöshet som följer av denna mänskliga tragedi riskerar att ledatill politisk instabilitet och i förlängningen väpnade konflikter.Situationens allvar illustreras även av att frågan om hiv/aids har tagitsupp i varvid resolution (som bl.a. syftar tillatt utbilda fredsbevarande personal i frågor rörande sjukdomen och dessspridning) antogs.Hivepidemin märks också i omedelbara närområde. Enligt WHOåterfinns några av de högsta infektionsnivåerna i världen i ,företrädesvis i , , och , där epideminfortgår i en närmast helt okontrollerad takt. Antalet fall av hiv iRyssland har, enligt WHO, stigit från 530 2001 till 860 000 år2003. Risken för fortsatt smittspridning, t.ex. i , Moldavienoch i är påtaglig.Utskottet ser med stor oro på den kraftiga ökningen av hivsmittade inärområdet. och de övriga f.d. sovjetiska delrepublikerna löperrisken att ställas inför stora humanitära och samhällsekonomiska problem.Det är synnerligen angeläget, menar utskottet, att förhindra att smittansprider sig inom de bredare befolkningslagren.Utskottet välkomnar därför att det svenska samarbetet med ochBaltikum, i fråga om hiv/aids, har intensifierats. Sida har bl.a.initierat särskilda insatser för att stävja spridningen av tbc och hiv.Vidare har Sida gjort hiv/aids till en strategisk prioritering för åren2005-2007, vilket innebär att svenskt bistånd skall ha hiv/aids som enutgångspunkt vid analys, programformulering, genomförande och utvärdering.Utskottet noterar vidare att epidemins närmast katastrofliknande karaktäroch de långsiktiga utvecklingseffekterna understryks i den nya svenskapolitiken för global utveckling. Utskottet välkomnar att det svenskastödet till vissa av de FN-organ som arbetar med hiv/aids, nämligenUNAIDS och UNFPA, har ökat och att en ambassadörmed särskilt uppdrag att arbeta med hiv/aids har tillsatts.Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna2002/03:U280 (kd) yrkande 6, 2002/03:U322 (m) yrkande 15, 2002/03:U327(kd) yrkandena 1 och 2, 2003/04:U251 (kd) yrkande 7, 2003/04:U258 (fp)yrkandena 2 och 3, 2004/05:U219 (c) yrkande 1, 2004/05:U242 (m) yrkande5, 2004/05:U260 (mp) yrkandena 3-5, 2004/05:U275 (mp) yrkande 4,2004/05:U331 (kd) yrkande 25, 2002/03:Fö240 (fp) yrkande 2, 2002/03:Fö241(fp) yrkandena 3 och 5 samt 2004/05:Fö28 (mp) yrkande 1 kan avstyrkas.USAPropositionenUSA:s betydelse som aktör i det internationella säkerhetspolitiskasystemet består. Som den enda stormakten i världen spelar en viktigroll i hur konflikter hanteras. syn på multilateralt agerande ochinternationell samordning har stor betydelse. I förefaller det finnasen samsyn i det politiska etablissemanget om att de farligaste hotenefter utgörs av terrorism och av de s.k. skurkstaterna ikombination med risken för spridning av massförstörelsevapen. Denamerikanska administrationen kan förväntas fortsätta samarbeta genommultilaterala strukturer och bilateralt samt att kräva att det internationellasystemet stärker sin förmåga att möta dessa hot.I har arbetet med att förstärka den inre säkerheten och beredskapenmot asymmetriska attacker högsta prioritet på den politiska dagordningen.Bland annat har en ny nationell beredskapsplan presenterats. Liknandestrukturer formas också i de europeiska länderna och inom ramen förEU-samarbetet.Händelseutvecklingen kring Irakfrågan ger en bild av instrumentellasyn på FN. och dess allierade valde att agera och angripa utanmandat från . Både före och efter kriget valde dockUSA att verka inom ramen för FN. antog flera viktigaresolutioner med enhällighet.Relationen till har en central roll för utvecklingen av den europeiskasäkerhetspolitiken. De europeiska ländernas strävan mot en mer samladsäkerhetspolitik och en amerikansk önskan om mer aktivt europeisktdeltagande i nationsbyggandet i bl.a. och kan i framtidenöverbrygga tidigare meningsskiljaktigheter. En gemensam insikt om attdet saknas alternativ till ett nära säkerhetspolitiskt samarbete överAtlanten, bl.a. i kampen mot terrorism, kan förmodas vinna ökat genomslag.MotionenMotionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U260 (mp) yrkande 11menar att EU och FN skall förkasta nya säkerhetspolitiska doktrinsom, enligt motionären, förespråkar ett begrepp om "förebyggande krig"mot alla krafter som hotar intressen.Utskottets övervägandenUtskottet anser, liksom regeringen, att relationen till har encentral roll för utvecklingen av den europeiska säkerhetspolitiken.Sverige och EU delar, menar utskottet, grundläggande demokratiska värdenmed och ser därför positivt på ansträngningar till internationellsamverkan inom olika områden såsom kampen mot fattigdom, demokratifrämjandeoch medling i regionala konflikter. En stark transatlantisk länk liggeri såväl som intresse. I det transatlantiska perspektivetligger ett gemensamt intresse att t.ex. verka för en utveckling motdemokrati i och . Utifrån sina förutsättningar lämnarSverige i dessa sammanhang bidrag, såväl civilt som, när det gällerAfghanistan, militärt.Utskottet har i annat sammanhang (bet. 2003/04:U11 Folkrätt) behandlatden amerikanska säkerhetsstrategin . Utskottet noteradedå att det "finns skäl som talar för att den av antagna strateginriskerar att sänka tröskeln för våldsanvändning och av det skälet måsteifrågasättas".Utskottet noterar att den svenska politiken gentemot präglas av ensjälvständig hållning. tvekar inte att på egen hand, eller isamarbete med EU, framföra kritik i de frågor där och EU:s synskiljer sig från den amerikanska. Det gäller t.ex. frågan om Kyotoprotokollet,att man inte ratificerat provstoppsavtalet och att man inte stöder deninternationella brottmålsdomstolen (International Criminal Court, ICC).Utskottet noterar vidare att den och EU, alltsedande fruktansvärda terrordåden , har en nära ochintensiv dialog med vad gäller kampen mot terrorismen. hari denna dialog genomgående betonat vikten av att terrorismen bekämpasgenom internationellt samarbete i enlighet med den internationellarättens principer. Utskottet delar regeringens åsikt att har eninstrumentell syn på FN och att händelseutvecklingen kring Irakfråganger en god illustration till detta. har genomgående understrukitatt FN bör ges en central roll såväl i det långsiktiga arbetet med attförebygga terrorism som i de mer akut påkallade insatserna.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att motion 2004/05:U260(mp) yrkande 11 kan avstyrkas.NärområdetPropositionenÖstersjöområdet präglas nu av lugn, stabilitet och nära samarbete påsätt som inte varit möjliga. , , ochPolen har blivit medlemmar i och Nato. har utvecklat godaarbetsrelationer med EU och Nato och samarbetar som en partner i deolika samarbetsformerna kring . Spänningen har minskat dramatiskti vårt närområde.Vårt säkerhetspolitiska läge har förbättrats ytterligare. Ett närasamarbete har byggts upp i närområdet , t.ex. inomramen för Östersjöstaternas råd, , EU:s nordligadimension och det försvarsrelaterade samarbetet. har genomsäkerhetsfrämjande insatser och samarbete främjat uppbyggnad av kapaciteteroch vidare samarbete i regionen.Integrationen mellan de nordiska och de baltiska länderna fortsätter.Det breda nordiska samarbetet på det försvarsrelaterade området genomförspå alla nivåer och kan sammanfattas i de tre punkterna erfarenhetsutbyte,samverkanslösningar samt gemensamt agerande i större internationellasammanhang. Strävan är att man även skall etablera ett liknande näragrannlandssamarbete med , och . Genom ett brettoch nära samarbete i vårt närområde finns goda förutsättningar församverkan kring gemensamma utmaningar som organiserad brottslighet,illegal migration, miljöhot och människohandel.MotionernaI partimotion 2002/03:U323 (m) yrkande 27 anförs att stöd tillde baltiska staterna främst skall inriktas på militärt stöd och annansuveränitetsuppbyggnad, miljöförbättrande åtgärder och smittskyddsarbete.I partimotion 2003/04:U256 (m) yrkande 7 anför motionärerna att detsvenska stödet till uppbyggnad av nationella försvarsmakter i ,och bidrar till stabiliteten i vår region.ÖvervägandenUtskottet vill inledningsvis betona att alltsedan den återupprättadesjälvständigheten har stött , ochLitauens stärkande av sin suveränitet, uppbyggnaden av rättsstatensdemokratiska strukturer samt en nationell totalförsvarsförmåga. Detsvenska stödet har på ett verksamt sätt bidragit till att dessa länderhar kunnat göra sina självständiga säkerhetspolitiska val.Estland, och har valt att söka sin säkerhet genommedlemskap i och Nato och genom att verka för goda grannrelationer.Utskottet anser att det också är angeläget att band med EUoch Nato breddas och fördjupas. En sådan säkerhetspolitisk utvecklingär till gagn för och hela regionens säkerhet.I landstrategier (avseende ) för detre baltiska staterna framgår att de säkerhetsfrämjande insatserna frånsvensk sida bl.a. avser stöd till säkerhetspolitisk kompetens, demokratiskttotalförsvar, försvarsmiljöinsatser, icke-spridning av massförstörelsevapen,gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontroll samt asyl-och migrationspolitisk kompetens. I strategin fastslås vidare att stödetutgår i enlighet med en bred syn på säkerhetsbegreppet och innefattarsåväl civila, politiska och ekonomiska insatser som visst militärtmaterielstöd. Stödet syftar till att få till stånd en nationellförsvarsförmåga under demokratisk kontroll.Även i andra sammanhang, t.ex. när det gäller hiv/aids, lämnar Sverigestöd.Mot bakgrund av vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna2002/03:U323 (m) yrkande 27 och 2003/04:U256 (m) yrkande 7 kan avstyrkas.RysslandPropositionenUnder ledning av president fortsätter den ryska utrikespolitiskaorienteringen mot och , framför allt för att främjaekonomisk utveckling i . relationer med EU baserar sigbl.a. på att EU är viktigaste handelspartner. Relationernatill Nato värderas högt och fortsätter att utvecklas. samarbetemed har såväl ekonomisk som säkerhetspolitisk vikt. De gemensammasträvandena i bekämpandet av internationell terrorism spelar en förenanderoll, men även energisamarbetet är av stor betydelse. Det USA-leddaangreppet på innebar dock en belastning på de rysk-amerikanskaförbindelserna.Parallellt med det fördjupade västsamarbetet märks en tilltagandeambition att stärka det ryska inflytandet och tydligare hävda ryskaintressen visavi en rad . har ännu inte uppfyllt de s.k. Istanbulåtagandena om att dra tillbaka trupp från och attnå en överenskommelse med om en stängning av de kvarvarandemilitärbaserna i landet, vilket i sin tur påverkar relationerna tillUSA. Även ägnas stor uppmärksamhet i rysk utrikespolitik. Rysslandbedriver en aktiv politik gentemot , och , vilka ärbetydelsefulla politiska och ekonomiska samarbetspartner.Den inrikespolitiska utvecklingen i kännetecknas av att politiskstabilitet och centralisering av statsmakten prioriteras framfördemokratisk utveckling. Oroande tendenser är säkerhetsorganens ökadeinflytande och de senaste årens ökade kontroll över medierna samt försökatt styra regionala val. allt starkare kontroll över regionernabidrar till en stabil utveckling, men kan i vissa områden samtidigtutgöra ett demokratiskt problem.Konflikten i utgör alltjämt det allvarligaste inrikespolitiskaproblemet för med terrordåd på ryskt territorium och återkommandekränkningar av såväl internationell humanitär rätt som mänskliga fri-och rättigheter. Det fruktansvärda terrordådet i i Nordossetieni visar på en reell risk att konflikten sprids till främstandra delar av ryska . Integrationen av i de euroatlantiskasäkerhetsstrukturerna fortgår, vilket förbättrar förutsättningarna föratt utveckla samarbetet med omvärlden. strävar efter att involveraRyssland i samarbete både bilateralt och regionalt, inte minst kringÖstersjön.MotionernaFolkpartiet menar i kommittémotion 2002/03:U234 (fp) yrkande 4 attutvecklingen mot demokrati och marknadsekonomi i måste anses hatagit avgörande och långtgående steg mot en allt tätare integration idet europeiska samarbetet. Motionärerna menar att tydligauppslutning bakom de ansträngningar som gjorts av EU och Nato i kampenmot den internationella terrorismen i spåren av ärytterligare en bekräftelse på denna utveckling.I kommittémotion 2004/05:U216 (fp) yrkande 1 menar motionärerna attarven från det tsaristiska enväldet, den totalitära kommunismen och detplanekonomiska systemet är enorma handikapp i utvecklingen mot demokratioch marknadsekonomi i . Kriget i och konflikterna iKaukasus är från tid till annan hot mot demokratiska stabilisering.Trots detta har, anser motionärerna, utvecklingen mot demokrati ochmarknadsekonomi i tagit avgörande och stora steg framåt, ävenom duma- och presidentvalen och utgjordeoroande trendbrott. Vi ser en allt tätare integration av i deteuropeiska och globala samarbetet. tydliga uppslutning bakomde ansträngningar som gjorts av EU och Nato i kampen mot den internationellaterrorismen är en bekräftelse på detta. Att befria sig från den självbildsom århundraden av ryskt/sovjetiskt imperiebyggande har inpräglat hosden är, anför motionärerna avslutningsvis, en gigantiskoch plågsam process med återkommande risker för bakslag.I partimotion 2002/03:U212 (c) yrkande 16 anförs att bordeinleda en dialog med om hur en civil/militär och fredligsamverkan i vårt gemensamma närområde skulle kunna utvecklas. Detta ärangeläget, menar motionärerna, inom en rad olika områden, inte minst påmiljö- och kärnsäkerhetsområdet.Moderaterna anser i partimotion 2004/05:U242 (m) yrkande 9 att dennyligen antagna strategin om , i kölvattnet av den ökandecentralstyrningen på medie- och yttrandefrihetsområdet samt den hårdareoch nationalistiska säkerhetspolitiken, bör uppdateras. skall,menar motionärerna, vara tydligare i sin kritik mot den ryska statenskränkningar av enskilda och medier.Utskottets övervägandenUtskottet anser att den politiska utvecklingen i ger anledningtill oro. Övergången från totalitär diktatur till demokrati, rättsstatoch marknadsekonomi, som initierades i samband med Sovjetunionenssönderfall, har kommit att ställas inför allvarliga hotoch utmaningar.Ryssland har alltsedan utbrottet av det andra kriget i (iaugusti 1999) ställts inför en rad allvarliga terrorattentat, såsomexempelvis gisslandramat på en teater i , sprängningenav ett tunnelbanetåg i , sprängningarna avtvå ryska trafikflygplan samt kidnappningen och denefterföljande massakern av skolbarn, föräldrar och lärare i Beslan iNordossetien . Utskottet anser att världssamfundetmåste ta avstånd från dessa illdåd och gemensamt arbeta för att oskyldigacivila inte blir offer för terrorhandlingar. Utskottet anser vidare attRyssland är i sin fulla rätt att bekämpa terrorismen. Det är emellertidav största vikt, menar utskottet, att terrorhandlingar inte tas tillintäkt för inskränkningar av de demokratiska fri- och rättigheterna iRyssland.Utskottet konstaterar att hantering av konflikten i ,särskilt överträdelserna av mänskliga rättigheter och situationen förcivilbefolkningen, har föranlett skarp kritik från EU och vidupprepade tillfällen. Utskottet vill ta tillfället i akt att understrykasitt avståndstagande från de övergrepp mot mänskliga rättigheter somhar skett såväl under det första kriget i (1994-1996) somunder det andra (fr.o.m. ). Den ryska arméns brutalaagerande i utbrytarrepubliken är, menar utskottet, oacceptabelt.Utskottet noterar också med oro den alltmer påtagliga tendensen i ryskutrikespolitik att vilja stärka sitt maktpolitiska inflytande över destater som tidigare utgjorde delrepubliker i . Det ärangeläget, menar utskottet, att fullföljer de åtagandensom gjordes vid i rörande trupptillbakadragandefrån t.ex. och Trans-Dniestrrepubliken i Moldavien.Ett genuint partnerskap mellan och måste, anser utskottet,baseras på gemensamma värderingar. Det måste finnas en grundläggandesamsyn mellan och , menar utskottet, som betonar det önskvärdai att uppnå, upprätthålla och försvara ett demokratiskt styrelseskick,frihet för medierna och den enskildes mänskliga rättigheter ochrättssäkerhet.Utskottet konstaterar att fyra områden för samarbetet mellan EU ochRyssland inrättades : ekonomi, rätts- och inrikesfrågor,extern säkerhet samt kultur och utbildning. Arbetet med att konkretiserahur samarbetet kan fördjupas inom dessa områden pågår.Vad avser den av motionärerna föreslagna dialogen mellan ochRyssland bl.a. på miljö- och kärnsäkerhetsområdet konstaterar utskottetatt redan, inom ramarna för EU:s nordliga dimension, prioriterararbetet med dessa frågor. I den nordliga dimensionens handlingsplan föråren 2004-2006 anges att såväl kärnsäkerhetsfrågor som miljöfrågor ägerprioritet.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att motionerna2002/03:U234 (fp) yrkande 4, 2002/03:U212 (c) yrkande 16, 2004/05:U216 (fp)yrkande 1 och 2004/05:U242 (m) yrkande 9 kan avstyrkas.KinaPropositionenKina har visat en tilltagande vilja att spela enmer aktiv roll både globalt och regionalt. Landets kraftiga ekonomiskatillväxt ger en stark position gentemot omvärlden, men innebär samtidigtett ökat beroende av ett stabilt förhållande till omvärlden.Trots den ekonomiska utvecklingen är framstegen vad gäller politiskareformer begränsade. Brister kvarstår när det gäller respekten för demänskliga rättigheterna, bl.a. landets tillämpning av dödsstraffet. Etttecken på en mer aktiv kinesisk politik är en omfattande satsning påmodernisering av de militära resurserna.Förhållandet till betecknas av båda parter som det bästa någonsin,som ländernas intressen är konkurrerande. Den mest framträdandesäkerhetspolitiska tvistefrågan rör status. Nordkoreafråganutgör en brännpunkt i regionen där de amerikanska och kinesiska intressenadelvis sammanfaller. Den kinesiska hållningen i visar attden tidigare strikta inställningen till inblandning i vad som tidigarebetecknats som andra staters inre angelägenheter har luckrats upp.MotionernaI kommittémotion 2004/05:U239 (fp) yrkande 7 anser motionärerna attSverige och EU gentemot den kinesiska maktledningen entydigt måstefördöma all kinesisk maktpolitik mot Taiwan.I den enskilda motionen 2002/03:U205 (m) yrkande 2 menar motionären attSverige återkommande måste markera att kärnvapenrustningar äroacceptabla. I den enskilda motionen 2004/05:U205 (m) yrkande 2 anförsatt det finns anledning att varna för risken för en upprustningsspirali Asien.Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U205 (m) yrkande 1 pekarpå att har ökat sinkärnvapenkapacitet betydligt. Landet har också, anför motionären, utvecklatsina möjligheter att utsträcka sin militära förmåga utanför det egnaområdet. Ett exempel är ny långdistansmissilsteknik som förändrar denstrategiska balansen i regionen. Vidare anför motionären (yrkande 3)att är en mycket betydelsefull del av världen. Befolkningen i jordens största, och potentialen för ekonomisk tillväxt och internationellhandel är enorm. Det är viktigt, menar motionären, både för landets ochför omvärldens välstånd att integreras i den friavärldsekonomin. I kraft av ökad ekonomisk styrka kommer landets politiskabetydelse också att växa. I yrkande 4 anför motionären att en tydligsvensk Kinapolitik bör vägledas av vissa riktlinjer, såsom bl.a. politisktstöd till en demokratisk utveckling i , krav på respekt för mänskligafri- och rättigheter för människor samt uppmuntran av en dialog mellanFolkrepubliken och Taiwan.Utskottets övervägandenUtskottet anser att frågan om framtida status måste lösas påfredlig väg av de berörda parterna. Utskottet anser, liksom regeringen,att det bör ske på ett sätt som tar hänsyn till att blivit endemokrati. Utskottet noterar att den i samtal medkinesiska företrädare alltid framhåller att användandeav militära hot som påtryckningsmedel i konflikten med äroacceptabelt.Utskottet delar regeringens oro över de alltjämt bristande framstegenvad gäller politiska reformer och mänskliga rättigheter i . ärvärldens största diktatur. Politiska partier utöver ärförbjudna, tryck- och yttrandefriheten är kraftigt inskränkt och brottmot de mänskliga rättigheterna är rikligt förekommande. Någon viljatill omsvängning i de grundläggande frågorna om demokrati och mänskligarättigheter i landet och i de autonoma områdena och Xinjiang kaninte skönjas . Detta är oroväckande och måste av EU vägas ini de bedömningar som pågår och i den löpande MR-dialogen.Det är härvidlag av stor vikt att EU-länderna talar med en röst. EU:sförmåga att hålla en gemensam och obruten linje är av avgörande betydelseför att uppnå framgång i hävdandet av centrala värden, såsom fred, frihet,demokrati och respekten för de mänskliga rättigheterna.Kinas nukleära upprustning är, anser utskottet, oacceptabel. Kärnvapenstaternahar ett moraliskt ansvar och en formell skyldighet att nedrusta. Indiensoch strävan efter erkännande såsom kärnvapenmakter bidrar, ikombination med fortsatta nukleära upprustning, till en oroväckanderustningsspiral i Asien.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att motionerna2002/03:U205 (m) yrkande 2, 2004/05:U205 (m) yrkandena 1-4 och 2004/05:U239(fp) yrkande 7 kan avstyrkas.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer.