bet · GS01FIU3 · 2004-11-30 00:00:00 — Samtidigtföreslår att anslagsmedlen inom utgiftsområde 25 höjs meddrygt till följd av att vissa specialdestineradebidrag överförs från utgiftsområde 16 och att sysselsättningsstödet påstatsbudgetens inkomstsida omvandlas till ett generellt bidrag. Utskottetvill påpeka att dessa förändringar inte förstärker kommunernas resurserjämfört med regeringens förslag. Detsamma gäller motionärernas förslagatt höja statsbidraget med genom att återgå tilldet gamla utjämningssystemet där inkomstutjämningen bruttoredovisas.Utskottet avvisar dessa förslag med hänvisning till utskottetsställningstagande i samband med behandlingen av regeringens proposition omändringar i det kommunala utjämningssystemet (bet. 2004/05:FiU7).I likhet med övriga oppositionspartier föreslår motionärerna vidare ennationell vårdgaranti, som regeringens tillskott till vårdenavvisas. Dessutom reducerar man kraftigt bidraget till särskilda insatseri kommuner och landsting genom att flytta medel till utgiftsområde 19.Som framgår av det ovan anförda kan utskottet inte ställa sig bakomförslaget. Utskottet betvivlar att en omvandling av anslagsmedel försärskilda insatser i kommuner och landsting till integrerade medel inomden allmänna regionalpolitiken i enlighet med förslagskulle trygga den enskilda kommunens ekonomi med samma träffsäkerhet ikrissituationer som det sker . Motionärernas förslag avvisas.Beträffande hivpreventivt arbete i storstadsregionerna vill finansutskotteterinra om att anvisade medel för insatser pådetta område. Medlen anvisades inom ramen för anslaget för särskildainsatser i kommuner och landsting. tog därefter initiativtill att medel skulle öronmärkas för hivpreventivt arbete även för 2001.Åren 2002-2004 anvisade regeringen 84, 90 respektive 90 miljoner kronorför hivprevention i storstäderna från anslaget för särskilda insatser.I den aktuella budgetpropositionen föreslår regeringen ingen öronmärkningav bidrag till insatser för bekämpning av hiv/aids i storstadsregionerna.Finansutskottet kan däremot konstatera att frågan har tagits upp avsocialutskottet i yttrandet avseende utgiftsramar m.m. med anledning avbudgetpropositionen (yttr. 2004/05:SoU1y). I yttrandet framhållersocialutskottet att insatserna mot hiv/aids måste ges fortsatt högprioritet på alla samhällsnivåer. Insatserna bör riktas mot de grupperdär riskbeteendet är som störst och där en fortsatt smittspridning sker.Socialutskottet anser att det är angeläget att det specialdestineradestödet för hivprevention i storstäderna utgår även 2005.Finansutskottet anser i likhet med socialutskottet att det hivpreventivaarbete som bedrivs i storstadsregionerna utgör ett viktigt inslag ikampen mot hiv/aids. delar regeringens bedömningatt insatserna för bekämpning av hiv/aids tillhör kommunernas ochlandstingens ansvarsområde. Det är dock enligt finansutskottets meningangeläget att även värna om de verksamheter sombyggts upp i storstadsregionerna. Därför bör det specialdestinerandestödet för hivprevention i storstäderna utgå från anslaget 48:2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting även 2005. Stödetsomfattning bör motsvara de anslagsmedel som anvisades för innevarandeår, dvs. förutsätter också att medlenfördelas på ett sådant sätt att bästa möjliga effekt uppnås genom attfrivilligorganisationer prioriteras. Vidare bör regeringen enligtutskottets mening återkomma till med enutvärdering av stödets effekter.Vad finansutskottet anfört angående hivpreventivt arbete i storstadsregionernabör som sin mening ge regeringen till känna.Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottet delvisregeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25. Motionerna Fi252(m), Fi256 (c), Fi258 (kd) yrkandena 8 och 9 samt Fi271 (fp) yrkandena4 och 5 avstyrks därmed.Tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting 2005 och2006Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att ett tillfälligtsysselsättningsstöd bör ges till kommuner och landsting 2005. Utskottet ställersig även bakom den utformning av ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting som regeringen föreslår. Inomstödets ram finns enligt utskottets bedömning också utrymme för kompensationtill de olika trafikhuvudmännen för ökade kostnader till följd av denhöjda dieselskatten.Jämför särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c).BudgetpropositionenEtt tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landsting, beståendeav ett generellt sysselsättningsstöd och ett nyanställningsstöd, infördes2002. Stödet tillgodoförs, efter ansökan, kommuner och landsting genomkreditering av deras skattekonton och redovisas därför på statsbudgetensinkomstsida. Stödet ingår således inte i något av anslagen inomutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. uppgår det generellasysselsättningsstödet till , inklusive den påtilläggsbudget 2 för föreslagna förstärkningen med 1 500miljoner kronor.För att värna sysselsättningen i kommuner och landsting föreslår regeringenatt stödet förstärks med till . Regeringen anser vidare att ett motsvarande stöd börutgå även 2006, beräknat till . Stödet föreslåsutformas på samma sätt som tidigare, dvs. baseras på ett lönekostnadsunderlagsom även inkluderar en beräknad lönekostnad för köpta tjänster.Krediteringen av kommunernas och landstingens skattekonton sker medstöd av lagen (2002:179) om kreditering på skattekonto av tillfälligtsysselsättningsstöd till kommuner och landsting. Förslaget föranlederen ändring i förordningen (2002:366) om tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslagangående ett tillfälligt sysselsättningsstöd till kommuner och landstingför åren 2002-20046Betänkandena /02:FiU25, 2001/02:FiU26, 2002/03:FiU3,2002/03:FiU19 och 2003/04:FiU21. samt stödets förstärkning respektive20047Betänkandena /03:FiU19, 2003/04:FiU3 och 2004/05:FiU11..Utskottet har motiverat sitt ställningstagande bl.a. med att stödet gör det möjligt att stärka kvaliteten i den kommunalaverksamheten och upprätthålla sysselsättningen samt tidigareläggaplanerade nyanställningar. Därigenom motverkas en ökning av arbetslöshetensamtidigt som verksamheten stärks inom sektorer som har stor betydelseför välfärden. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och anser,i likhet med regeringen, att sysselsättningen i kommunsektorn värnasgenom att ett tillfälligt sysselsättningsstöd ges till kommuner ochlandsting . Inom stödets ram finns enligt utskottetsbedömning också utrymme för kompensation till de lokala trafikhuvudmännenför ökade kostnader till följd av den höjda dieselskatten.Mot denna bakgrund anser utskottet att det tillfälliga sysselsättningsstödetför 2005 bör förstärkas med jämfört med nivån för2004, till . bör stödet beräknas till 7000 miljoner kronor.Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker finansutskottetpropositionens förslag att ett tillfälligt sysselsättningsstöd utgår tillkommuner och landsting 2005. Utskottet ställer sig också bakom utformningenav stödet som regeringen föreslår.Skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektornUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2003/04:102Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna.Regeringens skrivelseRiksdagen har uttalat sig om betydelsen av en välfungerande uppföljning av den kommunala sektorn. Regeringens årligaskrivelse, Utvecklingen inom den kommunala sektorn, utgör med sinövergripande redovisning av läget i kommunsektorn ett viktigt inslag iåterrapporteringen av resultatinformation till . Den föreligganderedovisningen av de olika kommunala verksamheterna avser i huvudsakförhållandena t.o.m. . Den ekonomiska redovisningensträcker sig dock fram till 2003.Kommunernas sammanlagda resultat förbättrades successivt framtill 2000. Den positiva trenden bröts 2001 och 2002. Bakom den kraftigaresultatförsämringen under dessa år ligger kostnadsökningarna på ca 25miljarder kronor . bröts den positiva utvecklingen avskatteintäkterna. Dessutom försämrades kommunernas finansnetto tillfälligtpå grund av den svaga börsutvecklingen. Det kommunala skatteunderlagetförsvagades ytterligare 2003. Detta motverkades dock av skattehöjningarna,främst bland landstingen, motsvarande ökade intäkter på ca 8,5 miljarderkronor. Den positiva börsutvecklingen medförde dessutom attkommunsektorns finansnetto förbättrades, vilket gav en resultatförbättringpå ca . Sammantaget förbättrades kommunernas resultatmed under 2003.Kostnadsökningarna i kommunsektorn var fortsatt höga 2003, men ökningstaktendämpades emellertid markant. Det generella statsbidraget till kommuneroch landsting har i hög grad varit förknippat med olikaambitionshöjningar, vilket också har bidragit till de kraftigakostnadsökningarna.Andelen kommuner med överskott uppgick , vilket i stortsett var detsamma som 2002 men lägre än 2001. Utvecklingen exklusive definansiella posterna visar att antalet kommuner som redovisade överskottsjönk påtagligt 2003. Förortskommuner, industrikommuner och storstäderhade de i genomsnitt starkaste resultaten 2003. Svagast resultat hadelandsbygdskommuner och större städer. Förortskommunerna förbättradesitt genomsnittliga resultat kraftigt jämfört med till följd avett förbättrat finansiellt netto. Storstäder och glesbygdskommuner hadeden största resultatförsämringen. Resultatförsämringen i glesbygdskommunernaberodde på att kostnaderna steg i förhållande till 2002 då man genomfördebesparingar i samband med överenskommelser med regeringen efter beredningav Kommundelegationen.Landstingssektorn uppvisar samma utveckling som kommunerna. Antaletlandsting med överskott ökade fram . Andelen halverades 2002för att åter stiga 2003. av landstingen redovisade överskott 2003.I skrivelsen görs en kortfattad beskrivning av omfördelningseffekternaav utjämningssystemet, inklusive kostnadsutjämning enligt lagen om stödoch service till vissa funktionshindrade (LSS). Utvecklingen för deanslag som i sin helhet går till kommuner och landsting presenteras.Skrivelsen innehåller även en samlad redovisning av särskilda insatser2003 för att hjälpa de ekonomiskt svagaste kommunerna och landstingen,bl.a. stöd till kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskning,tillfälligt statsbidrag till förebyggande hiv/aids-verksamhet ochsamverkansbidrag.Antalet sysselsatta i kommunsektorn uppgick till 846 000 årsarbetare2002 och nådde därmed upp till samma nivå som 1993. Under åren 1993-1997minskade antalet anställda bl.a. som en följd av de försämrade ekonomiskaförutsättningarna. har sysselsättningen ökat med motsvarande50 000 årsarbetare. har kommunernas och landstingens köp avtjänster ökat motsvarande ca 40 000 årsarbetare. Det är framför alltutvecklingen av entreprenader inom vård och omsorg samt skolor medalternativa driftformer som medfört att antalet anställda i kommunsektornhar minskat.Ökningen av sjukfrånvaron har varit särskilt stor . I enrapport från (Hög sjukfrånvaro - enstatistisk synvilla, ) gör man bedömningen att skillnadenmellan privat och sektor 2002 huvudsakligen beror på skillnadernai de anställdas ålders- och könsfördelning. konstaterar manstora regionala skillnader i sjukfrånvaron oavsett arbetsgivare när manjämför olika delar av landet.Skrivelsen innehåller också en genomgång av de olika kommunala verksamheterna.Regeringen bedömer att kvaliteten i den svenska hälso- och sjukvårdenär hög. Förutsättningarna för att redovisa hälso- och sjukvårdenskvalitet och tillgänglighet har blivit bättre, men det finns fortfarandeproblem med att beskriva och följa upp hur hälso- och sjukvården fungerartotalt sett. Vissa tillgänglighetsproblem, i form av vårdköer, finnsfortfarande inom verksamheten. Dessa problem kvarstår trots attsysselsättningssatsningen och den nationella handlingsplanen har givitpositiva effekter. anger att det begränsade antaletplatser i den slutna vården och tillgången till akut specialistvård kanmedföra en risk för att patienter inte får den vård de skulle behöva,särskilt i det akuta skedet. Andra problem som lyfts fram är bristandesamverkan mellan huvudmän, vårdnivåer och vårdgivare. Det brister äveni uppföljningen av patienter med svåra, kroniska psykiska sjukdomar.Regeringen konstaterar dock att ökningen i kostnaderna för läkemedelsförmånen2003 var den lägsta . Detta anses tillstor del bero på införandet av utbyte av läkemedel på apotek samt påatt patenten på ett antal storsäljande läkemedel löpte ut under året.Landstingen har dessutom gradvis fått ökade incitament att arbeta fören större kostnadsmedvetenhet, vilket har lett till en rad åtgärderinom landstingssektorn.Regeringen framhåller att utvecklingen inom äldreboendet kännetecknasav en successiv minskning av antalet platser. Det främsta skälet tilldetta är, förutom bristande resurser, att många bostäder har blivitomoderna. har ökad satsning på kvarboende genomförts. Undersenare år har kommuner och landsting lagt ned mycket arbete på att kommatill rätta med brister inom vård och omsorg. Samtliga kommuner har medhjälp av statliga stimulansbidrag utvecklat stödformer för anhöriga somsvarar för betydande hjälp- och stödinsatser till äldre. Även sedan destatliga bidragen upphört har majoriteten av kommunerna fortsatt attstödja anhöriga.Antalet personer med stöd enligt lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) ökade med 2 900 personer, eller , 2003.Regeringen konstaterar att det finns stora lokala och regionala skillnadernär det gäller kostnader för och tillgång till olika insatser. Manbedömer att personer med psykiska funktionshinder är den grupp som harsvårast att få adekvata insatser från . Problemen gällerframför allt planering av bostäder och särskild service till personermed omfattande funktionshinder.Arbetet med insatser mot våld mot kvinnor har under de senaste årengivits ökad prioritet inom individ- och familjeomsorgen. Regeringenbedömer att utvecklingen inom detta område går i positiv riktning. Dettagäller även ekonomiskt bistånd. Antalet socialbidragstagare fortsatteatt minska till en nivå på av befolkning 2002. Utvecklingeninom missbrukarvården var däremot negativ. Vården har stora och allvarligabrister.Regeringen betonar vidare att införandet av läroplanen har gett förskolanhögre status och personalens pedagogiska arbete har fått betydande stöd.Antalet barn i förskola och på fritidshem har ökat bl.a. till följd av maxtaxereformen samt införandet av rätten för föräldraledigaoch arbetslösa föräldrar att ha sina barn i förskolan. En förskoleklassreformhar initierats för att integrera förskolans pedagogiskatradition i . påpekar dock att många kommuner harvalt att integrera förskoleklassen med på ett sätt som visarpå bristfällig kunskap om reformens intentioner och innehåll.Regeringen framhåller att slutbetygen i har blivit alltbättre. Av dem som lämnade var behörigatill gymnasieskolan. Emellertid nådde var fjärde elev fortfarande intemålen i alla ämnen och det var stora betygsskillnader mellan flickoroch pojkar. Andelen behöriga till gymnasieskolan bland elever medutländsk bakgrund ökade däremot något. Även lärartätheten ökade /04, dels på grund av det riktade bidraget för personalförstärkning,dels till följd av kommunernas egna prioriteringar.Slutbetygen i gymnasieskolan förbättrades också och andelen elever medgrundläggande behörighet till högskolan ökade under /04.Däremot minskade andelen ungdomar som lämnar årskurs 3 i gymnasieskolanmed slutbetyg. Skillnaderna mellan könen i betygspoäng kvarstod. Vidjämförelse med föregående år ökade samhällets kostnader för gymnasieskolai fasta priser (KPI) med medan elevantalet ökade med knappt4 %.I skrivelsen behandlas även vuxenutbildning, folkhälsa, integration ochstorstadspolitik samt avfallsfrågor.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med sina tidigare ställningstaganden med anledning av regeringensskrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn vill finansutskottetframhålla att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringenav resultatinformation till . Skrivelsen ger enligt utskottetsuppfattning en bred och fyllig beskrivning av utvecklingen i kommunsektornoch pekar såväl på områden med goda förhållanden i den kommunalaverksamheten och ekonomin, som på områden som kräver förbättringar.Utskottet vill också erinra om sitt uttalande , i samband medbehandlingen av revisorers förslag angående statens styrningav kommunerna, att det finns utrymme för en tydligare redovisning avstatsbidragen till kommuner och landsting.8Betänkande 2003/04:FiU22 s.10-12. I detta sammanhang noterar utskottet att årets skrivelse redanhar utökats med ett särskilt avsnitt om utvecklingen av anslag som isin helhet går till kommuner och landsting (avsnitt 2.7). I avsnittetpresenterar regeringen en jämförelse mellan ett sammanlagt utfall föranslagen inom sju utgiftsområden och utfallet för 2001.Differenserna mellan utfallen förklaras kortfattat. Utskottet ser dettaavsnitt som ett viktigt steg i utvecklingen av en samlad redovisning avstatsbidrag med hänsyn till de nationella mål som och regeringenhar formulerat. Med denna redovisning som grund blir det möjligt attdels förbättra överblicken över statsbidragen till kommuner och landsting,dels göra en utvärdering av huruvida dessa bidrag uppfyllt de mål somde var ämnade för. Utskottet förutsätter därför att denna del avregeringens skrivelse kommer att utvecklas vidare.Med det anförda föreslår finansutskottet att lägger skrivelsentill handlingarna.Ekonomiska förutsättningar för verksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag beträffande förutsättningarför verksamhet huvudsakligen med hänvisning till det omfattandeutredningsarbete som pågår inom Ansvarskommittén.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp) och 3 (c).MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion 2003/04:Fi33 att de ekonomiskarelationerna mellan staten och kommunerna måste reformeras för attkommunsektorn ska kunna möta de långsiktiga utmaningarna inom vården,skolan och omsorgen och för att lösa de omedelbara problemen i ett stortantal kommuner (yrkande 4). Kommunernas uppgifter bör enligt motionärernadelvis förändras genom att beslutanderätten flyttas till medborgarnaoch finansieringen förstatligas för en stor del av de kommunala uppgifterna,t.ex. skolan, barnomsorgen och äldreomsorgen. ska man stärkakommunalt självstyre över de verksamheter och ansvarsområden som ärkvar i regi. Kommunerna ska dessutom inbördes kunna konkurreraom invånarnas val genom att erbjuda olika former av service och kvalitet.Motionärerna anser att det också är möjligt att snabbt genomförareformer för att effektivisera den kommunala verksamheten genom att användaentreprenader, upphandlingar, pengsystem och andra alternativa driftsformer(yrkande 6). Kommunerna bör även ges möjlighet att tillföra resursertill vården och omsorgen genom viss ökad användning av avgiftsfinansiering.Däremot motsätter sig motionärerna riktade bidrag till kommunerna(yrkande 7). De olika riktade bidragen, i form av sysselsättningsstödsom syftar till att öka antalet anställda i kommunerna, driver enligtmotionärerna endast upp kostnaderna och förvärrar det ekonomiska lägeti kommunerna.Vidare förespråkar motionärerna att beslutanderätten i så stor utsträckningsom möjligt förs över till enskilda människor för att minska politikernasmakt och öka människornas självbestämmande. På flera områden ska dettaske genom införandet av s.k. pengsystem där finansieringen är gemensamoch nationell, men där valet av utförare - kommunen eller någon annan- ligger hos den enskilde individen (yrkande 11). Inom skolområdet ärnationell skolpeng ett instrument för att skapa utbildning med kvalitetoch relevans, mångfald och valfrihet. Det långsiktiga målet är enligtmotionärerna att alla elever ska ha minst två olika alternativ att väljamellan inom rimligt avstånd från hemmet (yrkande 12). Sjukvården skasamtidigt finansieras nationellt och patienterna ska få utökad valfrihet.Alltfler uppgifter ska tas över av självständiga vårdgivare,medan ekonomiska mekanismer som underlättar övergången till en nysjukvårdsmodell bör introduceras. Sjukvården bör präglas av kostnadskontroll,valfrihet och integrerat patientansvar (yrkande 13). Inom den slutnavården vill motionärerna införa en patientgaranti så att vårdgivareendast ska få betalt när och om de faktiskt behandlar patienter. Detbedöms leda till högre produktivitet, speciellt i landsting som tidigareinte har använt moderna ekonomiska styrmedel (yrkande 14).Folkpartiet liberalerna understryker i motion 2003/04:Fi34 vikten avstabila planeringsförutsättningar för kommuner och landsting, utantillfälliga riktade bidrag och oförutsägbara indragningar av resurserna.För att skapa rimliga planeringsförutsättningar för kommuner ochlandsting måste beslut av riksdag och regering aviseras ochpräglas av genomskinlighet och förutsägbarhet (yrkande 2). Motionärernaanser vidare att det finns anledning att förutsättningslöst utreda vilkaeffekter riktade statsbidrag till kommuner och landsting har påverksamheten och på vilka sätt dessa statsbidrag påverkarplaneringsförutsättningarnaför landsting och kommuner (yrkande 3). Slutligen påpekar motionärernaatt det inte är självklart att den nuvarande ansvarsfördelningen mellanstaten, landstingen och kommunerna skapar de bästa förutsättningarnaför kommuner och landsting att genomföra sina uppdrag. Detta utreds förnärvarande av . Då kommitténs arbete inte i närtid kanförväntas ge förslag på några genomgripande förändringar kan det enligtmotionärernas uppfattning finnas anledning att se över om det i detkortare perspektivet bör genomföras några förändringar i ansvarsfördelningenmellan kommuner, landsting och stat (yrkande 5).Centerpartiet anser i motion 2003/04:Fi35 att de generella och riktadebidragen som staten ger till kommuner och landsting är otillräckligarelativt de åtaganden som åläggs kommunerna. Dessa bidrag kan därförbara anses uppfylla målet om likvärdiga förutsättningar, inte godaförutsättningar, för kommuner och landsting att uppnå nationellt uppsattamål. Därmed har regeringen enligt motionärernas uppfattning inte verkställtriksdagens beslut avseende goda förutsättningar att uppnå nationellamål för den kommunala verksamheten (yrkande 1). Motionärerna framhållervidare att kommunerna och landstingen saknar resurser för utvecklingeninom socialomsorgen samt inom barn- och ungdomsvården. Resursbristenorsakas av riktade åtgärder inom olika kommunala områden utan tillräckligfinansiering. Det är därför angeläget att staten tillför och inte drarin medel till den kommunala verksamheten. bör ett gränsöverskridandesamarbete uppmuntras så att barns och ungdomars hälsa kan förbättras(yrkande 4). Enligt motionärerna bör också försöksverksamheterna medändrad regional ansvarsfördelning byggas ut i full skala och kunnapermanentas i de fall kommuner och landsting så önskar. Det är ävenviktigt att reducera statens inblandning på ett sådant sätt att detkommunala och regionala självstyret blir reellt. Beslut ska fattas enligtsubsidiaritetsprincipen och därmed enligt federalismens principer. Enomfördelning av uppgifter ska ske mellan kommuner och regioner så atteffektivitet och koppling mellan beslutandenivå och beskattningsrättuppnås.